# Euroopa Liidu C 222/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 222 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik26. juuni 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 222

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik26. juuni 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 222/01 | Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 1370/2007 (mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel) tõlgendamissuuniste kohta | 1 |
| 2023/C 222/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  ) | 28 |
| 2023/C 222/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  ) | 29 |
| 2023/C 222/04 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 222/05 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  ) | 31 |
| 2023/C 222/06 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 222/07 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2023/C 222/08 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  ) | 34 |
| 2023/C 222/09 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 222/10 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  ) | 36 |
| 2023/C 222/11 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  ) | 37 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 222/01

Komisjoni teatis määruse (EÜ) nr 1370/2007 (mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel) tõlgendamissuuniste kohta

1

2023/C 222/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  )

1

28

2023/C 222/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  )

1

29

2023/C 222/04

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  )

1

30

2023/C 222/05

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  )

1

31

2023/C 222/06

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  )

1

32

2023/C 222/07

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  )

1

33

2023/C 222/08

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  )

1

34

2023/C 222/09

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  )

1

35

2023/C 222/10

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  )

1

36

2023/C 222/11

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  )

1

37

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2023/C 222/12 | Teatis kanalitele RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook ja Katehon seoses nende lisamisega nõukogu otsusesse 2014/512/ÜVJP ja nõukogu määrusesse (EL) nr 833/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas | 38 |
| 2023/C 222/13 | Teatis füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/1218, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1216, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 39 |
| 2023/C 222/14 | Teatis füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/1218, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1216, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 40 |
| 2023/C 222/15 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 41 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 222/16 | Euro vahetuskurss — 22. juuni 2023 | 43 |
| 2023/C 222/17 | Euro vahetuskurss — 23. juuni 2023 | 44 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 222/18 | ELi liikmesriikide nende sadamate loetelu, kus nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 5 lõike 2 kohaselt on lubatud kalandustoodete lossimine ja ümberlaadimine ning sadamateenuste osutamine kolmandate riikide kalalaevadele; Põhja-Iirimaa nende sadamate loetelu, kus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli kohaselt on lubatud kalandustoodete lossimine ja ümberlaadimine ning sadamateenuste osutamine kolmandate riikide kalalaevadele | 45 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2023/C 222/12

Teatis kanalitele RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook ja Katehon seoses nende lisamisega nõukogu otsusesse 2014/512/ÜVJP ja nõukogu määrusesse (EL) nr 833/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

38

2023/C 222/13

Teatis füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/1218, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1216, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

39

2023/C 222/14

Teatis füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/1218, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1216, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

40

2023/C 222/15

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

41

Euroopa Komisjon

2023/C 222/16

Euro vahetuskurss — 22. juuni 2023

43

2023/C 222/17

Euro vahetuskurss — 23. juuni 2023

44

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 222/18

ELi liikmesriikide nende sadamate loetelu, kus nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 5 lõike 2 kohaselt on lubatud kalandustoodete lossimine ja ümberlaadimine ning sadamateenuste osutamine kolmandate riikide kalalaevadele; Põhja-Iirimaa nende sadamate loetelu, kus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli kohaselt on lubatud kalandustoodete lossimine ja ümberlaadimine ning sadamateenuste osutamine kolmandate riikide kalalaevadele

45

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 222/19 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine | 50 |
| 2023/C 222/20 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 57 |
| 2023/C 222/21 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 65 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 222/19

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

50

2023/C 222/20

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

57

2023/C 222/21

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

65

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/1

---

KOMISJONI TEATIS

määruse (EÜ) nr 1370/2007 (mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel) tõlgendamissuuniste kohta

(2023/C 222/01)

1.   SISSEJUHATUS

Nagu on märgitud komisjoni teatises säästva ja aruka liikuvuse strateegia kohta, (1) on vaja otsustavat tegutsemist säästvamate transpordiliikide kasutuselevõtmiseks. Avalik transporditeenus on Euroopa rohelise kokkuleppe kestliku, aruka ja kaasava liikuvuse eesmärkide saavutamiseks väga oluline. Sellega seoses on ressursitõhusa ja keskkonnasõbraliku avaliku transporditeenuse kättesaadavus esmatähtsal kohal. Maismaatranspordi sektoris on kõnealune teenus reguleeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 1191/69 ja (EMÜ) nr 1107/70 (2) (edaspidi „määrus (EÜ) nr 1370/2007“ või „määrus“).

Kooskõlas protokolliga nr 26 üldhuviteenuste kohta on riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisel, tellimisel ja korraldamisel oluline roll ning laiaulatuslik suvaõigus. Üldist majandushuvi pakkuvat avalikku reisijateveoteenust ei saa alati osutada ärilistel alustel, vaid see võib vajada avaliku sektori rahalist toetust. Vajaduse korral tuleb liikmesriikidel kindlaks teha, millised on kodanike liikumisvajadused ja vajadus toetuse järele.

Samal ajal tuleks rahalist toetust anda tingimustel, mis tagavad siseturu moonutusteta toimimise. Need tingimused on sätestatud määruses (EÜ) nr 1370/2007.

Määrus (EÜ) nr 1370/2007 jõustus 3. detsembril 2009. Seda muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrusega (EL) 2016/2338 (3) neljanda raudteepaketi (4) raames.

Määruses (EÜ) nr 1370/2007 on sätestatud tingimused, mille alusel korraldatakse ja rahastatakse avaliku transporditeenuse osutamist raudteel ja muudel rööbasteedel ning maanteel; seda kohaldatakse eelkõige busside, trammide, metroo ja raudtee suhtes. Seda võidakse kohaldada ka siseveeteede ja riikide territoriaalvete suhtes, kui liikmesriigid nii otsustavad.

Tingimused puudutavad muu hulgas avaliku teenindamise kohustuste määratlemist, avaliku teenindamise lepingute ulatust, selliste lepingute sõlmimise korda ja avaliku transporditeenuse pakkujatele makstava hüvitise kindlaksmääramist. Kui määruse (EÜ) nr 1370/2007 sätteid on järgitud, peetakse hüvitist siseturuga kokkusobivaks ja see on vabastatud Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“ või „alusleping“) artikli 108 lõikes 3 sätestatud nõudest komisjoni eelnevalt teavitada.

2014. aastal võttis komisjon vastu teatise tõlgendamissuuniste kohta seoses määrusega (EÜ) nr 1370/2007 (5) (edaspidi „2014. aasta tõlgendamissuunised“), mille eesmärk on selgitada sidusrühmadele komisjoni seisukohti seoses määruse mitme sättega ja mis on inspireeritud ka liikmesriikide parimatest tavadest.

Vahepeal on õigusraamistik edasi arenenud: 2016. aastal muudeti määrust (EÜ) nr 1370/2007 oluliselt, et laiendada avalike teenuste puhul võistleva pakkumismenetluse kasutamise põhimõtet raudteesektorile. Muudatus hõlmas üleminekuperioodi kehtestamist, mille jooksul on raudtee-reisijatevedu hõlmavate avaliku teenindamise otselepingute tingimusteta sõlmimine võimalik kuni 24. detsembrini 2023, et sektor saaks valmistuda turu avamiseks.

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 teatavaid sätteid ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes kohaldatavaid norme on tõlgendanud ka Euroopa Liidu Kohus (edaspidi „liidu kohtud“). Nende normide kohaldamist mõjutab märkimisväärselt asjaolu, et alates 1. jaanuarist 2019 on raudteeveo-ettevõtjatel neljanda raudteepaketi kohaldamise raames raudteetaristule juurdepääsu õigus, mis annab neile liidu õiguse alusel võimaluse kaubanduslikke teenuseid arendada.

2014. aasta tõlgendamissuunised tuleb seda arengut silmas pidades läbi vaadata ja eelkõige tuleb aidata pädevatel asutustel valmistuda eespool nimetatud üleminekuperioodi lõppemiseks 24. detsembril 2023. Läbivaadatud suunised peaksid käsitlema ka uute algatuste korrapärast käivitamist, näiteks võimalust korraldada ja toetada selliseid rahvusvahelisi avalikke teenuseid nagu piiriülene raudtee-reisijatevedu, mis on atraktiivne reisimisvõimalus pikkade vahemaade korral.

Enne käesoleva teatise vastuvõtmist konsulteeris komisjon liikmesriikidega ja huvitatud isikuid esindavate sidusrühmadega, näiteks avaliku transpordi sektori üleeuroopaliste ühendustega, sealhulgas transporditöötajate ja reisijate esindusorganisatsioonidega.

Selle komisjoni teatisega, mis hõlmab ainult määruse (EÜ) nr 1370/2007 valitud sätteid, uusi norme ei kehtestata. Liikmesriikidele antakse selgitusi ja juhiseid selle kohta, kuidas komisjon määruse sätteid tõlgendab, võttes eelkõige arvesse liidu kohtute asjakohast praktikat. Lõppkokkuvõttes on liidu õiguse tõlgendamine liidu kohtute eesõigus.

2.   KOMISJONI SEISUKOHAD SEOSES MÄÄRUSEGA (EÜ) nr 1370/2007

2.1.   Määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaldamisala

Selles jaos esitatakse tõlgendamissuunised määruse (EÜ) nr 1370/2007 ja järgmiste direktiivide vahelise suhte kohta: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (6) (edaspidi „direktiiv 2014/24/EL“), Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (7) (edaspidi „direktiiv 2014/25/EL“), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (8) (edaspidi „direktiiv 2014/23/EL“). Käesolevas jaos selgitatakse ka seda, kuidas kohaldada määrust (EÜ) nr 1370/2007 siseveeteede ja riikide territoriaalvete suhtes. Lisaks sellele antakse juhiseid rahvusvahelise avaliku transporditeenuse, kaubaveo- ja mitmeliigiliste transporditeenustega seotud avaliku teenindamise kohustuste ning avaliku transpordi eriliikide kohta.

2.1.1.   
  Artikli 5 lõige 1 ja artikli 1 lõige 3. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 ning riigihankeid ja kontsessioone käsitlevate direktiivide vaheline suhe

Määrusega (EÜ) nr 1370/2007 reguleeritakse määruse artikli 2 punktis i määratletud avaliku teenindamise lepinguid raudteel ja muudel rööbasteedel ning maanteel toimuva avaliku reisijateveo valdkonnas. Avaliku teenindamise lepingud võivad nende tunnusjoontest olenevalt kuuluda siiski ka riigihankedirektiivide (direktiiv 2014/24/EL ja direktiiv 2014/25/EL) kohaldamisalasse (9). Avaliku reisijateveoteenuse kontsessioonid määruse (EÜ) nr 1370/2007 tähenduses ei kuulu direktiivi 2014/23/EL kohaldamisalasse (10).

Teenuste hankelepingute ja teenuste kontsessioonide eristamine on oluline selleks, et määrata kindlaks, millist õigusakti lepingu sõlmimise suhtes kohaldatakse.

Direktiivi 2014/25/EL artikli 2 lõike 1 punktides 1, 2 ja 5 on teenuste hankelepingud määratletud kui vähemalt ühe artiklites 8–14 osutatud tegevust teostava võrgustiku sektori hankija ja vähemalt ühe ettevõtja vahel sõlmitud kirjalikud rahaliste huvidega seotud hankelepingud, mille esemeks on teenuste osutamine. Kui need lepingud hõlmavad selliseid avaliku sektori hankijaid direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punkti 1 tähenduses, kes ei teosta direktiivi 2014/25/EL artiklites 8–14 osutatud tegevusi, peetakse neid direktiivi 2014/24/EL artikli 2 lõike 1 punktide 6 ja 9 kohaselt teenuste riigihankelepinguteks.

Kontsessioonilepingute sõlmimist käsitleva direktiivi 2014/23/EL artikli 5 punkti 1 alapunktis b on teenuste kontsessioon määratletud kui „kirjalik rahaliste huvidega seotud leping, millega üks või mitu avaliku sektori hankijat või võrgustiku sektori hankijat usaldavad teenuste (välja arvatud punktis a osutatud ehitustööde tegemise) osutamise ja korraldamise ühele või mitmele ettevõtjale, kui tasu osutatavate teenuste eest seisneb kas ainult õiguses ekspluateerida neid lepingu esemeks olevaid teenuseid või sellises õiguses koos tasuga“.

Artikli 5 punktis 1 on veel täpsustatud, et „[e]hitustööde või teenuste kontsessiooni andmisega kaasneb nende ehitiste või teenuste ekspluateerimisega seotud sellise äririski üleminek kontsessionäärile, mis seisneb nõudluse või pakkumisega seotud riskis või mõlemas korraga. Kontsessionäär loetakse kandvaks äririski, kui tavapäraste tegevustingimuste korral ei ole tagatud, et kontsessiooni esemeks oleva ehitise kasutamise või teenuse osutamisega kaetakse tehtud investeeringud või tekkinud kulud. Kontsessionäärile üle mineva äririski osa sisaldab tõelist turul ettenägematute olukordade esinemise riski, mis tähendab seda, et kontsessionääri võimalik kahjum ei ole vaid marginaalne ja ebaoluline“.

Avaliku teenindamise lepingute (teenuste riigihankelepingute) ja teenuste kontsessioonide eristamine on oluline, sest direktiivi 2014/23/EL artikli 10 lõike 3 kohaselt ei kohaldata seda direktiivi avaliku reisijateveoteenuse kontsessioonide suhtes määruse (EÜ) nr 1370/2007 tähenduses. Seetõttu reguleeritakse selliste avaliku reisijateveoteenuse kontsessioonilepingute sõlmimist üksnes määrusega (EÜ) nr 1370/2007, olenemata transpordiliigist.

Teenuste hankelepingute puhul on aga transpordiliik oluline. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et avaliku teenindamise lepingute sõlmimist transporditeenuste osutamiseks bussi või trammiga reguleeritakse direktiiviga 2004/17/EÜ (kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2014/25/EL) ja direktiiviga 2004/18/EÜ (kehtetuks tunnistatud ja asendatud direktiiviga 2014/24/EL), välja arvatud juhul, kui sellised lepingud sõlmitakse kontsessioonilepingute kujul. Avaliku teenindamise lepingute (teenuste riigihankelepingute) sõlmimist bussi- või trammiteenuste osutamiseks reguleeritakse seega üksnes riigihankedirektiividega (direktiivid 2014/24/EL ja 2014/25/EL).

Avaliku teenindamise lepingute sõlmimist avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel ja metroos (sh lepingud, mis sõlmitakse kontsessioonilepingute kujul) reguleeritakse seevastu üksnes määrusega (EÜ) nr 1370/2007 (ning see ei kuulu direktiivi 2014/24/EL kohaldamisalasse vastavalt selle põhjendusele 27 ja artikli 10 punktile i, direktiivi 2014/25/EL kohaldamisalasse vastavalt selle põhjendusele 35 ja artikli 21 punktile g ega ka direktiivi 2014/23/EL kohaldamisalasse vastavalt selle artikli 10 lõikele 3). Mitut transpordiliiki hõlmavate lepingute sõlmimise eeskirju käsitletakse punktis 2.1.5.

Ehitustööde kontsessioonide kohta on määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 1 lõikes 3 sätestatud, et „[k]äesolevat määrust ei kohaldata riiklike ehitustööde kontsessioonidele direktiivi 2004/17/EÜ artikli 1 lõike 3 punkti a tähenduses ega direktiivi 2004/18/EÜ artikli 1 lõike 3 tähenduses“. Pärast kontsessioonilepingute sõlmimist käsitleva direktiivi 2014/23/EL jõustumist reguleeritakse ehitustööde kontsessioone avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel ja muudel rööbasteedel ning maanteel üksnes selle direktiiviga. Mõiste „ehitustööde kontsessioon“ on nüüd määratletud direktiivi 2014/23/EL artikli 5 punkti 1 alapunktis a.

Tabel

Kokkuvõte lepingute sõlmimise puhul kohaldatava õigusliku aluse kohta lepingu- ja transpordiliikide kaupa

| Transpordiliik | Direktiivides 2014/24/EL ja 2014/25/EL määratletud teenuste riigihankelepingud | Direktiivis 2014/23/EL määratletud teenuste kontsessioonid |
| --- | --- | --- |
| Buss ja tramm | Direktiivid 2014/24/EL ja 2014/25/EL | Määrus (EÜ) nr 1370/2007 |
| Raudtee ja metroo | Määrus (EÜ) nr 1370/2007 | Määrus (EÜ) nr 1370/2007 |

Transpordiliik

Direktiivides 2014/24/EL ja 2014/25/EL määratletud teenuste riigihankelepingud

Direktiivis 2014/23/EL määratletud teenuste kontsessioonid

Buss ja tramm

Direktiivid 2014/24/EL ja 2014/25/EL

Määrus (EÜ) nr 1370/2007

Raudtee ja metroo

Määrus (EÜ) nr 1370/2007

Määrus (EÜ) nr 1370/2007

Tuleb selgitada, et bussi- ja trammivedu hõlmavate teenuste riigihankelepingute suhtes jäävad kohaldatavaks kõik riigihankedirektiivide sätted (mitte ainult hankemenetlust käsitlevad sätted). See kehtib näiteks direktiivide nende sätete kohta, mis käsitlevad lepingute muutmist nende kehtivusajal (vt punkt 2.5.5).

2.1.2.   
  Artikli 1 lõige 2. Riikide otsus kohaldada määrust (EÜ) nr 1370/2007 siseveeteede ja riikide territoriaalvete suhtes

Artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et liikmesriigid võivad määrust (EÜ) nr 1370/2007 kohaldada avalikule reisijateveole siseveeteedel ja riikide territoriaalvetes, ilma et see piiraks nõukogu 7. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3577/92 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž)) (11) kohaldamist.

Õiguskindluse tagamiseks tuleks liikmesriigi otsus kohaldada määrust (EÜ) nr 1370/2007 avalikule reisijateveole siseveeteedel või riigi territoriaalvetes võtta vastu läbipaistval viisil õiguslikult siduva aktiga. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaldamine siseveeteedel või riigi territoriaalvetes osutatava reisijateveoteenuse suhtes võib olla eriti kasulik siis, kui see teenus on integreeritud laiemasse ühistranspordivõrku.

Kui otsust määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaldamise kohta siseveeteedel või riigi territoriaalvetes osutatava reisijateveoteenuse suhtes ei ole tehtud, reguleeritakse selle teenuse avalikku rahastamist vahetult ELi toimimise lepingu artikliga 93. Teatises nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 tõlgendamise kohta (12) annab komisjon suuniseid määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaldamiseks merekabotaaži teenuste suhtes.

2.1.3.   
  Artikli 1 lõige 2. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaldamine rahvusvahelise avaliku transporditeenuse suhtes

Artikli 1 lõikes 2 on sätestatud, et määrust (EÜ) nr 1370/2007 kohaldatakse ka rahvusvahelise avaliku reisijateveoteenuse suhtes ning et nende liikmesriikide pädevate asutuste nõusolekul, kelle territooriumil teenuseid osutatakse, võivad avaliku teenindamise kohustused puudutada piiriüleseid teenuseid, sealhulgas neid, mis katavad kohalikke ja piirkondlikke transpordivajadusi.

Kui artikli 1 lõikes 2 osutatakse konkreetselt kohalikele ja piirkondlikele transpordivajadustele, siis rahvusvahelise avaliku teenuse mõiste hõlmab ka avalikku pikamaa-reisijateveoteenust. Rahvusvahelise avaliku teenuse sisseseadmise eeldus on nende liikmesriikide pädevate asutuste nõusolek, kelle territooriumil teenuseid osutatakse. Sellistele pädevatele asutustele jääb vabadus otsustada, kas tunnustada kavandatava teenuse avaliku teenuse staatust nende jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil. Artikli 1 lõike 2 kohane nõusolek võidakse anda erinevas vormis. Rahvusvahelise avaliku teenuse sisseseadmiseks vajalik nõusolek ei saa piirduda üldsättega, mis tagab juurdepääsu transporditaristule, sest viimane on juba tagatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiviga 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (13). Kui rahvusvaheline teenus läbib liikmesriiki pelgalt transiidina (st ilma reisijate sisenemise või väljumiseta), ei ole transiidiliikmesriigi nõusolekut vaja, sest tema territooriumil teenuseid ei osutata.

Nõusoleku sisu suhtes on pädevatel asutustel siiski ulatuslik kaalutlusõigus. Piiriülest koostööd saab teha erinevalt, näiteks luues osalevate asutuste konsortsiumi nende vahel sõlmitud lepingupõhiste kokkulepete alusel (nt Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus või Euroopa majandushuviühing).

Kui kõik pädevad asutused, kelle territooriumil rahvusvahelist avalikku transporditeenust osutatakse, sellega nõustuvad, ei takista miski täpsustamast, et avaliku teenindamise kohustus kehtib kogu teenusele, ega seda, et sellega seotud hüvitist maksab ainult üks asjaomane pädev asutus või mõned neist.

Kui pädev asutus ei anna kavandatava rahvusvahelise avaliku teenuse osutamiseks nõusolekut, ei saa seda selle liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluval territooriumil avaliku teenusena osutada. Määrus (EÜ) nr 1370/2007 ei keela sellistel juhtudel sisse seadmast hübriidteenuseid, mille puhul osa piiriülesest teenusest osutatakse ärilistel alustel ja osa avaliku teenusena. Liikmesriigid peavad aga tagama, et sellised teenused ei moonutaks konkurentsi ning eelkõige et reisi hüvitatava ja ärilistel alustel toimuva osa vahel ei toimuks ristsubsideerimist. Näiteks võivad nad nõuda (tingimusel, et tundlikud ärialased andmed on kaitstud) teenusepakkujatelt iga etapi kulude ja tulude kohta täielikku ja läbipaistvat teavet, mis tõendab, et reisi ärilisel alusel põhineva lõigu ja hüvitatava lõigu vahel ei ole ristsubsiidiume. Samuti võivad nad nõuda, et hüvitist saav teenusepakkuja valiks oma äripartneri pigem õiglase ja läbipaistva valikumenetluse, mitte varasemate suhete alusel.

2.1.4.   
  Kaubaveoteenusega seotud avaliku teenindamise kohustused

Määrust (EÜ) nr 1370/2007 ei kohaldata kaubaveoteenuse suhtes. Kaubaveoteenuse võib liigitada üldist majandushuvi pakkuvaks teenuseks ainult siis, kui asjaomane liikmesriik teeb kindlaks, et sellise teenuse järele on tõeline vajadus, mida turg üldse või piisavalt ei rahulda (vt punkt 2.2.3). Kui liikmesriigid soovivad kehtestada raudtee-kaubaveoteenuse toetusmeetmed, mis ei vasta Altmarki kohtuotsuses (14) sätestatud tingimustele ja kujutavad endast riigiabi, peavad nad komisjoni nendest meetmetest ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohaselt teavitama.

2.1.5.   
  Artikli 1 lõige 2. Mitmeliigilise transpordiga seotud avaliku teenindamise kohustused

Artikli 1 lõike 2 kohaselt kohaldatakse määrust avalikule reisijateveoteenusele raudteel ja muudel rööbasteedel ning maanteel. Seda võib kohaldada ka avalikule reisijateveole siseveeteedel ja riikide territoriaalvetes, kui liikmesriigid nii otsustavad (vt punkt 2.1.2). Seega võivad pädevad asutused otsustada sõlmida avaliku teenindamise kohustusi hõlmavad avaliku teenindamise lepingud ühe või mitme määruses nimetatud transpordiliigi kohta. Mitmeliigilist transporti käsitlevate lepingute kestuse kohta on artikli 4 lõikes 3 sätestatud, et see on piiratud 15 aastaga, kui transpordi osa raudteel või muudel rööbasteedel ületab 50 % kõnealuste teenuste maksumusest. Selliste teenuste hankelepingute sõlmimise suhtes, mis hõlmavad avaliku transporditeenuse osutamist bussi või trammiga, aga ka metroos või raudteel, kohaldatakse nii riigihankedirektiivide (direktiiv 2014/24/EL või direktiiv 2014/25/EL) kui ka määruse (EÜ) nr 1370/2007 nõudeid.

Põhjenduse 17 kohaselt võivad pädevad asutused kehtestada avaliku teenindamise kohustuste sotsiaalsed ja kvaliteedikriteeriumid, sealhulgas keskkonnakaitse kriteeriumid. Pädevad asutused võivad ette näha avaliku teenindamise kohustused mitme transpordiliigi jaoks, et edendada mitmeliigilise avaliku transpordi keskkonnasäästlikkust.

2.1.6.   
  Artikli 1 lõige 2. Avaliku transpordi eriliigid

Selleks et parandada avaliku reisijateveoteenuse pakkumist, eelkõige reisijate reisiteekonna esimese/viimase kilomeetri tasandil, võivad pädevad asutused täiendada kindlaksmääratud marsruudiga regulaarliinidel põhineva avaliku transporditeenuse pakkumist avaliku nõudetransporditeenusega. Selline nõudeteenus, mida osutatakse tavaliselt maanteesõidukitega, võimaldab reisijatel broneerida elektrooniliste või muude sidevahendite abil reise nii, et reisijate sisenemine ja väljumine toimub nõudeteenust osutava teenusepakkuja määratud peatuste või graafikujärgsete ühistranspordipeatuste vahel. Kui avaliku nõudetransporditeenuse puhul antakse ainuõigus ja/või makstakse hüvitist vastutasuks avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest, eriti seoses teenuse kohustusliku kättesaadavusega, ning kui see teenus vastab määruse artikli 2 punkti a nõuetele, st teenus pakub üldist majandushuvi ning seda osutatakse üldsusele mittediskrimineerivalt ja pidevalt, leiab komisjon, et see kuulub samuti määruse artikli 1 lõike 2 kohaldamisalasse.

Mõned pädevad asutused lisavad pakutava avaliku transporditeenuse alla teenused, mida osutatakse trossi abil liikuvate sõidukitega (nt köisraudtee, funikulöör). Komisjon leiab, et sellised teenused kuuluvad määruse artikli 1 lõike 2 kohaldamisalasse seni, kuni neid osutatakse sõidukitega, mis on pidevas kokkupuutes kas tee või rööbastega.

2.2.   Avaliku teenindamise kohustuste kindlaksmääramine ja avaliku teenindamise lepingute üldeeskirjad/sisu

Selles peatükis on esitatud tõlgendamissuunised üldeeskirjade põhinäitajate ning selle kohta, kuidas pädevad asutused määravad kindlaks avaliku teenindamise kohustuste ning ainuõiguste laadi ja ulatuse seoses määrusega (EÜ) nr 1370/2007. Peale selle käsitletakse avaliku teenindamise lepingute pikendamise ning alltöövõtu tingimusi, sealhulgas sõltuva teenusepakkuja puhul.

2.2.1.   
  Artikli 2 punkt i. Avaliku teenindamise lepingu olemuslikud tunnusjooned

Selleks et võtta arvesse liikmesriikide erinevaid õigussüsteeme ja tavasid, on määruses (EÜ) nr 1370/2007 esitatud avaliku teenindamise lepingu määratlus väga lai ja hõlmab eri liiki õiguslikult siduvaid akte, mis siseriikliku õiguse kohaselt ei ole alati lepingu vormis.

Artikli 2 punkt i kohaselt on avaliku teenindamise leping „üks või mitu õiguslikult siduvat õigusakti, mis kinnitavad kokkulepet pädeva asutuse ja avaliku teenuse osutaja vahel, mille kohaselt avaliku teenuse osutajale tehakse ülesandeks avaliku teenindamise kohustusest tulenevate avalike reisijateveoteenuste haldamine ja osutamine“. Lepinguks võib olla ka pädeva asutuse poolt vastu võetud otsus eraldiseisva õigusakti või eeskirja kujul või nii, et see otsus sisaldab tingimusi, mille korral pädev asutus võib osutada teenuseid ise või teha see ülesandeks sõltuvale teenusepakkujale. Avaliku teenindamise lepingu võivad koos moodustada ka õigusakt, millega antakse teenusepakkujale ülesanne teenuseid osutada, ja haldusakt, millega nähakse ette üksikasjalikud teenuste osutamise nõuded ja hüvitiste arvutamise meetod. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaselt hõlmab avaliku teenindamise lepingu mõiste ka avalike teenuste kontsessioonilepinguid.

2.2.2.   
  Artikli 2 punkt l ning artikli 3 lõiked 2 ja 3. Üldeeskirjad

Artikli 2 punktis l on üldeeskiri määratletud kui „meede, mida kohaldatakse diskrimineerimata kõikidele samalaadsetele reisijateveoteenustele pädeva asutuse vastutusalasse kuuluvas konkreetses territoriaalses piirkonnas“. Seega on üldeeskiri meede, mida kohaldatakse mittediskrimineerival viisil kõikide teenusepakkujate suhtes, kes osutavad üht või mitut liiki avalikku transporditeenust. Meede võib piirduda geograafilise piirkonnaga, mille eest pädev asutus vastutab, kuid see ei pea tingimata hõlmama kogu geograafilist piirkonda.

Pädev asutus võib otsustada kasutada üldeeskirju, et kehtestada sotsiaalsed või kvaliteedinõuded kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 põhjendusega 17.

Liikmesriigid ja/või pädevad asutused võivad korraldada avalikku transporditeenust selliste üldeeskirjade alusel nagu seadus, määrus või reguleerivad meetmed. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 3 lõige 2 hõlmab ainult üldeeskirju, mis seisnevad hüvitatavate maksimumtariifide kehtestamises kõikidele reisijatele või teatavatele reisijatekategooriatele. Selliste üldeeskirjade puhul puudub avaliku teenindamise lepingu sõlmimise kohustus.

Artikli 3 lõikega 3 võimaldatakse liikmesriikidel jätta määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohaldamisalast välja avaliku teenindamise kohustuse rahalist hüvitamist käsitlevad üldeeskirjad, millega kehtestatakse maksimumtariifid õpilaste, üliõpilaste, praktikantide ja liikumispuudega isikute veoks. Kui liikmesriik otsustab seda teha, peavad riigiasutused hindama, kas nende üldeeskirjade alusel antud hüvitis kujutab endast riigiabi. Kui leiab kinnitust, et tegemist on riigiabiga, peab liikmesriik sellest komisjonile teatama kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 108.

Liikmesriikidel ei ole keelatud kehtestada muid üldeeskirju, mis hõlmavad avaliku teenindamise kohustusi. Kui kõnealused eeskirjad hõlmavad hüvitist, on kohustus sõlmida määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 3 lõike 1 kohaselt avaliku teenindamise leping. Sellised lepingud peaksid olema kättesaadavad kõikidele teenusepakkujatele, sealhulgas uutele osalejatele.

2.2.3.   
  Artikli 2 punkt e ja artikkel 2a. Avaliku teenindamise kohustuste laadi ja ulatuse ning avaliku teenindamise lepingute kohaldamisala kindlaksmääramine

—   Avaliku teenindamise kohustuste üldpõhimõtted ja määratlus

ELi toimimise lepingu artiklis 14 ja ELi toimimise lepingule lisatud protokollis nr 26 üldhuviteenuste kohta on sätestatud üldpõhimõtted selle kohta, kuidas liikmesriigid määratlevad ja osutavad üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid. Nagu juba märgitud, on protokolli nr 26 kohaselt riiklikel, piirkondlikel ja kohalikel asutustel oluline roll ja laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele. Komisjon võib avaliku teenindamise kohustuse kirjelduse kahtluse alla seada ainult ilmse vea korral (15). Liikmesriigi pädevus määratleda üldist majandushuvi pakkuv teenus ei ole siiski piiramatu ja seda ei tohi kasutada meelevaldselt üksnes selleks, et anda teatavale majandussektorile võimalus konkurentsieeskirjade täitmisest kõrvale hoida (16).

Määruses (EÜ) nr 1370/2007 on sätestatud õigusraamistik, mille piires saavad liikmesriigid osutada, tellida ja korraldada üldist majandushuvi pakkuvat avalikku reisijateveoteenust raudteel ja maanteel. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 1 on sätestatud, et määruse eesmärgiks „on määratleda, kuidas pädevad asutused võivad kooskõlas [liidu] õiguse eeskirjadega sekkuda avaliku reisijateveo valdkonda, et tagada üldhuviteenuste osutamine, mis oleksid muuhulgas mitmekesisemad, turvalisemad, parema kvaliteediga või odavamad kui üksnes turuseaduste poolt reguleeritud teenused“.

Nagu määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 2 punktis e märgitud, on avaliku teenindamise kohustus nõue tagada sellise üldist huvi pakkuva avaliku reisijateveoteenuse osutamine, mida teenusepakkuja oma majanduslikest huvidest lähtuvalt ilma hüvituseta ei osutaks, või ei osutaks samas mahus või samadel tingimustel (17).

Tavaliselt kehtestatakse avaliku teenindamise kohustustega teenusepakkujale nõuded, mis käsitlevad näiteks teenuse sagedust ja kvaliteeti, tariifikohustusi ja teenuste osutamist eeskätt väiksemates vahejaamades või sihtkohtades, mis ei pruugi olla majanduslikult atraktiivne, ning teenuste osutamist varahommikuti ja hilisõhtuti. Võimalikud on ka muud nõuded.

Nagu on märgitud määruse (EÜ) nr 1370/2007 artiklis 2a, sätestavad pädevad asutused avaliku teenindamise kohustuste kirjeldused vastavalt artikli 2 punktile e.

—   Kooskõla liikmesriikide ühistranspordipoliitika eesmärkidega

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 2a lõike 1 kohaldamisel peab pädev asutus tagama, et avaliku teenuse kirjeldused vastavad poliitilistele eesmärkidele, mis on kindlaks määratud liikmesriikide ühistranspordipoliitikat käsitlevates dokumentides. Liikmesriikidel on selliste dokumentide sisu ja vormi ning asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimise korra kindlaksmääramisel ulatuslik kaalutlusõigus. Sellistes dokumentides peaksid olema sätestatud ühistranspordipoliitika eesmärgid, näiteks territoriaalne ühendatus, sealhulgas piiriülesed ühendused, ja säästva transpordi arendamine, ning kindlaks määratud vahendid nende eesmärkide saavutamiseks erinevate transpordiliikide puhul. Nagu on märgitud määruse (EL) 2016/2338 põhjenduses 10, võivad sidusrühmade hulka, kellega tuleb konsulteerida, kuuluda asjaomases geograafilises piirkonnas tegelikult või potentsiaalselt kohalolevad veoettevõtjad, taristuettevõtjad, reisijaid esindavad organisatsioonid, töötajate esindusorganisatsioonid ja keskkonnaorganisatsioonid.

—   Tegelik vajadus avaliku teenindamise kohustuste järele

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 eespool tsiteeritud artikli 2 punkti e tuleks tõlgendada kooskõlas liidu kohtute praktikaga (18).

Nimetatud kohtupraktika kohaselt peaks pädev asutus enne avaliku teenindamise kohustuste kirjelduste kehtestamist hindama, kas kavandatava avaliku transporditeenuse järele on tegelik vajadus.

Kõnealuse kohtupraktika kohaselt peaksid pädevad asutused selle tegeliku vajaduse hindamiseks

| 1. | analüüsima, kas on olemas kasutajatepoolne nõudlus; |
| --- | --- |

1.

analüüsima, kas on olemas kasutajatepoolne nõudlus;

| 2. | hindama, kas turul tegutsevad ettevõtjad ise ei suuda avaliku teenindamise kohustuste puudumise korral seda nõudlust isegi osaliselt rahuldada, ning |
| --- | --- |

2.

hindama, kas turul tegutsevad ettevõtjad ise ei suuda avaliku teenindamise kohustuste puudumise korral seda nõudlust isegi osaliselt rahuldada, ning

| 3. | eelistama sedasi kindlakstehtud vajaduse rahuldamiseks põhivabadusi kõige vähem piiravat ja siseturu nõuetekohast toimimist kõige vähem kahjustavat lähenemisviisi. |
| --- | --- |

3.

eelistama sedasi kindlakstehtud vajaduse rahuldamiseks põhivabadusi kõige vähem piiravat ja siseturu nõuetekohast toimimist kõige vähem kahjustavat lähenemisviisi.

Liidu kohtute hinnangu kohaselt „võib asjaolu, et liikmesriik ei ole esitanud tõendeid, et [avaliku teenindamise kohustuse ulatus on vajalik ja proportsionaalne tegeliku vajadusega avaliku teenuse järele], kujutada endast ilmset hindamisviga, mida komisjon peab arvesse võtma“ (19).

—   Avaliku transporditeenuse nõudluse eelhindamine

Kooskõlas protokolli nr 26 artikliga 1 on liikmesriikidel laiaulatuslik suvaõigus osutada, tellida ja korraldada avalikke teenuseid nii palju kui võimalik vastavalt kasutajate vajadustele. Avalikku transporditeenust tuleks korraldada kasutajate huvidest lähtuvalt.

Transpordinõudluse hindamisel võivad pädevad asutused võtta arvesse nii kasutajatepoolset olemasolevat ja tulevast nõudlust kui ka eeldatavat nõudlust, mis võib mõistlikult tuleneda selliste poliitiliste eesmärkide taotlemisest nagu säästva transpordi, piirkondliku ühendatuse, rahvatervise või sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamine. Näiteks Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärke silmas pidades ei ole nõudluse eelhindamise nõue vastuolus pädevate asutuste võimalusega laiendada avaliku reisijateveo pakkumist maanteel või raudteel ja käivitada üleminek eelkõige isiklike sõiduautode kasutamiselt keskkonnasäästlikumatele teenustele, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil koostöös teiste liikmesriikidega. Seda eesmärki saab kajastada näiteks määruse artikli 2a lõikes 1 osutatud ühistranspordipoliitikat käsitlevates dokumentides.

Avaliku transporditeenuse nõudluse eelhindamise võib läbi viia eri meetodite abil, näiteks kasutades varasemate perioodide andmeid, esinduslikke küsitlusi või avalikku konsultatsiooni kasutajatega, et selgitada välja, millised on nende ootused avalikele teenustele.

—   Turupakkumise analüüs

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 1 lõikega 1 ja artikli 2 punktiga e ei saa olla tegelikku vajadust avaliku teenuse järele siis, kui kasutajate nõudluse suudavad avaliku võimu kehtestatud vastavasisulise kohustuse puudumisel juba rahuldada ettevõtjad (20).

Turupakkumise analüüs on vajalik ainult juhul, kui avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenuste liigiga seotud avatud juurdepääsuõigused on kehtestatud liidu või liikmesriigi õigusega.

Turupakkumise hindamine peaks põhimõtteliselt hõlmama ettevõtjatega konsulteerimist, et välja selgitada nende huvi pakkuda asjaomaseid teenuseid avatud juurdepääsuõigusega teenuste kaudu, ja selle tulemuste hindamist. Näiteks võib turul tegutsevate ettevõtjatega konsulteerida selliste teenuste laadi, mahu ja sageduse üle, mida nad asjaomases geograafilises piirkonnas juba osutavad või kavatsevad osutada, või tariifimäärade üle, mida nad kohaldavad või kavatsevad kohaldada.

Kui turul tegutsev ettevõtja osutab kommertsteenuseid, temalt on nende osutamist oodata või ta teatab nende teenuste osutamise alustamisest mõistlikult lühikese tähtaja jooksul (näiteks raudteel, kui ettevõtja on teavitanud reguleerivat asutust ja taristuettevõtjat oma kavatsusest alustada teenuse osutamist vastavalt direktiivi 2012/34/EL artikli 38 lõikele 4), peaksid pädevad asutused neid teenuseid avaliku teenindamise kohustuste ulatuse kindlaksmääramisel arvesse võtma, välja arvatud juhul, kui on objektiivseid põhjuseid, miks seda mitte teha.

Turupakkumise hindamisel võib võtta (kuid ei pea võtma) arvesse teiste transpordiliikidega pakutavate võrreldavate transporditeenuste olemasolu. Transpordiliikide võrreldavuse hindamisel võivad pädevad asutused võtta arvesse iga transpordiliigi erijooni. Raudteeveo puhul hõlmavad sellised erijooned investeeringute suuruse ja taristu maksumusega seotud küsimusi (21). Need võivad hõlmata ka raudteeveo keskkonnakasu võrreldes teiste transpordiliikidega.

—   Siseturu toimimist kõige vähem kahjustava lähenemisviisi valimine

Analüüsides seda, kas avaliku teenindamise lepingus sätestatud avaliku teenindamise kohustused piiravad põhivabadusi ja kahjustavad siseturu nõuetekohast toimimist kõige vähem, võib pädev asutus kaaluda liidu õigusega kooskõlas olevaid alternatiivseid meetmeid. Näiteks kui eesmärk on tagada taskukohased transporditeenused, võib pädev asutus kaaluda ühe ettevõtjaga avaliku teenindamise lepingu sõlmimise asemel maksimumtariife käsitlevate üldeeskirjade kehtestamist. Selline analüüs on nõutav ainult juhul, kui avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenuste liigiga seotud avatud juurdepääsuõigused on kehtestatud liidu või liikmesriigi õigusega.

—   Võimalus rühmitada avaliku teenindamise lepingus kulusid katva hinnaga teenused kulusid mittekatva hinnaga teenustega

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 2a lõikes 1 on sätestatud, et pädevad asutused võivad rühmitada kulusid katva hinnaga teenused kulusid mittekatva hinnaga teenustega. Seda sätet tuleb tõlgendada koos avaliku teenindamise kohustuse üldmääratlusega, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 2 punktis e, mille kohaselt on avaliku teenindamise kohustusega seotud teenused sellised teenused, mida teenusepakkuja oma majanduslikest huvidest lähtuvalt ilma hüvituseta ei osutaks, või ei osutaks samas mahus. Seega võivad pädevad asutused rühmitada kulusid katva hinnaga teenused kulusid mittekatva hinnaga teenustega ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel.

Määruse (EL) 2016/2338 põhjenduses 8, kus seda sätet põhjendatakse, on sätestatud, et „[a]valiku teenindamise kohustuste kirjeldused avalikus reisijateveos peaksid võimaluse korral looma positiivse võrgumõju“. Seetõttu leiab komisjon, et otsus lisada kulusid katva hinnaga teenused avaliku teenindamise kohustuste alla peaks üksnes hüvitise suuruse piiramise asemel kajastama ka eesmärki tagada ühtne transpordisüsteem, eeskätt geograafilisel tasandil, ja kasutada ära positiivset võrgumõju.

Nagu määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 2a lõikes 1 meelde tuletatakse, on pädevad asutused kohustatud avaliku teenindamise kohustuste täpsustamisel ja nende geograafilise ulatuse kindlaksmääramisel järgima proportsionaalsuse põhimõtet kooskõlas liidu õigusega. Kulusid katva hinnaga teenuste rühmitamine kulusid mittekatva hinnaga teenustega peab olema vajalik ja proportsionaalne.

Punkti 2.2.3 kokkuvõtteks tuleb märkida, et pädevad asutused peaksid pöörama erilist tähelepanu käesolevas punktis sätestatud tingimuste järgimisele, et mitte tekitada ohtu, et avaliku teenindamise kohustuse ulatuse kindlaksmääramisel tehakse ilmne viga ja et hüvitis võidakse riigiabi eeskirjade alusel tagasi nõuda.

2.2.4.   
  Artikli 2 punkt f, artikli 3 lõige 1 ja artikli 4 lõige 1. Ainuõiguste laadi ja ulatuse kindlaksmääramine, et tagada vastavus liidu õigusele

Artikli 3 lõike 1 kohaselt tuleb avaliku teenindamise leping sõlmida, kui pädev asutus otsustab valitud teenusepakkujale anda avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest ainuõiguse ja/või määrata hüvitise, välja arvatud artikli 3 lõikes 2 sätestatud piiratud erandid. Artikli 2 punktis f on ainuõigus määratletud kui „õigus, millega antakse ühele avaliku teenuse pakkujale õigus teatavate avalike reisijateveoteenuste osutamiseks teataval liinil, teatavas võrgus või teatavas piirkonnas, välistades sealjuures mis tahes teise võimaliku teenusepakkuja“. Artikli 4 lõike 1 kohaselt tuleb avaliku teenindamise lepingus sätestada ainuõiguse kasutamise tingimused, eelkõige selles viidatud transporditeenuse liik, selle geograafiline ulatus ja ainuõiguse kestus. Artikli 2 punktis f esitatud määratluse sõnastus piirab ainuõiguste kohaldamisala teatava avaliku transporditeenuse ja konkreetsete marsruutide, võrkude või piirkondadega.

Ühtse turu areng ja eelkõige direktiivi 2012/34/EL artikliga 10 kehtestatud raudtee-ettevõtjate õigus pääseda juurde taristule, et osutada avatud juurdepääsuga teenuseid liikmesriikide siseturgudel, mõjutavad avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest hüvitisena antavate ainuõiguste mõistet.

Ainuõiguste ja juurdepääsuõiguste koosmõju on selgitatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1795 (22) (majandusliku tasakaalu katse kohta) artiklis 6: kuigi liikmesriigid võivad anda ainuõigusi, ei tohi nad piirata teiste teenusepakkujate õigust pääseda juurde asjaomasele raudteetaristule raudtee-reisijateveoteenuse osutamiseks, välja arvatud juhul, kui selline teenus ohustaks avaliku teenindamise lepingu majanduslikku tasakaalu, nagu on sätestatud direktiivi 2012/34/EL artiklites 11 ja 11a.

Kõigil muudel juhtudel peale selliste avaliku teenindamise lepingute, mis kuuluvad direktiivi 2012/34/EL artikli 11 lõike 5 kohaldamisalasse ja mille puhul võib juurdepääsu tingimusteta piirata, tagatakse ainuõigusi andvate avaliku teenindamise lepingute vajalik kaitse avatud juurdepääsuga teenustest tuleneva tulude vähenemise eest eranditult majandusliku tasakaalu katsega kooskõlas direktiivi 2012/34/EL artiklitega 11 ja 11a. Nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2018/1795 (majandusliku tasakaalu katse kohta) artiklis 6, peab reguleeriv asutus võtma katset läbi viies nõuetekohaselt arvesse kõikide selliste ainuõiguste rahalist väärtust.

Liikmesriigid võivad anda õigusnormide või haldustavade kaudu teatavaid õigusi, mis võivad paista mitteainuõiguslikud, kuid tegelikult takistavad teisi ettevõtjaid turul osalemast. Näiteks võivad halduskokkulepped, millega antakse luba osutada avalikku transporditeenust selliste kriteeriumide alusel, mis puudutavad näiteks teenuse soovitavat mahtu ja kvaliteeti, turul tegutsevate teenusepakkujate arvu tegelikult piirata. Sellised de facto ainuõigused peavad samuti olema kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007.

2.2.5.   
  Artiklid 4 ja 8. Avaliku teenindamise lepingute kestus ja tingimused, mille alusel võib avaliku teenindamise lepingu kestust pikendada kuni poole võrra (50 %)

Artiklites 4 ja 8 on sätestatud avaliku teenindamise lepingute maksimaalne kestus ning nende sõlmimise ja lõppemise tähtajad.

„Lepingu kestus“ tuleb määrata viitega transporditegevuse algusele. Seda tõlgendust kinnitab ka asjaolu, et määruse (EÜ) nr 1370/2007 põhisätted, näiteks sätted, mis käsitlevad pädevate asutuste kohustust maksta avaliku teenindamise kohustuse täitmise eest hüvitist, hakkavad kehtima alates sellest kuupäevast. Komisjoni teadmise kohaselt määratakse mitmes liikmesriigis „lepingu kestus“ lepingus kindlaks viitega transporditegevuse algusele.

Avaliku teenindamise lepingu täitmisele võib eelneda nn kasutuselevõtu etapp, mille jooksul avaliku teenuse pakkuja valmistub tegevust alustama. Ressursside kasutuselevõtuks kuluv aeg võib olenevalt vanas ja uues lepingus sätestatud avaliku teenindamise kohustuste erinevustest olla väga erinev: alates mõnest nädalast otselepingute puhul, mis ei nõua märkimisväärset ettevalmistust, kuni kolme või isegi nelja aastani nende avaliku transporditeenuse pakkujate puhul, kes peavad tegema suuri investeeringuid näiteks uue veeremi hankimiseks, et osutada nõutavaid teenuseid.

Kasutuselevõtu perioodi alates lepinguliste kohustuste tekkimise hetkest (mis tavaliselt langeb kokku lepingu allkirjastamisega) kuni transporditegevuse alguseni ei arvestata siiski lepingu kestuse hulka ja see peaks alati olema vastavuses teenusepakkuja tõendatavate vajadustega tegevuse ettevalmistamisel ning kooskõlas asjaomase liikmesriigi varasema tavaga. Lepingu sõlmimise ajastus seoses tegevuse alustamisega ei tohiks kaasa tuua kõrvalehoidmist määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 8 lõike 2 punkti iii sätetest, mis käsitlevad tingimusteta otselepingute järkjärgulist kaotamist. See võib juhtuda siis, kui turgu valitseva ettevõtjaga sõlmitakse uuesti avaliku teenindamise otseleping 25. detsembrile 2023 määratud tähtpäeva vahetus läheduses, mis on seotud otselepingute sõlmimise ja avalikustamise nõuetega, samas kui uue lepingu kohase tegevuse algus on kavandatud sellest kuupäevast tükk aega hilisemaks ajaks, kui kasutuselevõtu perioodi kestust ei ole objektiivselt põhjendatud.

Hüvitise ettemaksed on kasutuselevõtu perioodil võimalikud, tingimusel et järgitakse ka riigiabi eeskirju.

Artikli 4 lõikega 4 lubatakse vajaduse korral ja varade amortiseerumise tingimusi arvesse võttes pikendada avaliku teenindamise lepingu kestust maksimaalselt 50 % võrra. Sellist pikendamist võib lubada, kui avaliku teenuse pakkuja pakub selliseid varasid nagu veerem, hooldusrajatised või taristu, mille amortisatsiooniperiood on erakordselt pikk ja mis moodustavad avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud reisijateveoks vajalike varade koguväärtuses märkimisväärse osa ning on valdavalt seotud lepinguga hõlmatud reisijateveoteenusega.

Põhjenduses 15 on lisaks selgitatud, et „on vaja ette näha ka võimalus avaliku teenindamise lepingute pikendamiseks maksimaalselt poole võrra nende esialgsest kestusest, kui avaliku teenuse osutaja peab investeerima varadesse, mille amortisatsiooniaeg on ebatavaliselt pikk, samuti ka äärepoolseimate piirkondade puhul, tingituna nende eripärast ja piirangutest“, nagu on osutatud ELi toimimise lepingu artiklis 349.

Kuna tegemist on erandiga avaliku teenindamise lepingute kestuse üldeeskirjast, tuleks võimalust nende kestust kuni poole võrra pikendada kohaldada kitsendavalt. Pädev asutus peab igal üksikjuhul eraldi hindama, kas pikendamine on vajalik, et teenusepakkuja saaks oma varasid amortiseerida tavapärase või seadusega ettenähtud amortisatsioonimääraga, ja kas täiendav kestus on selle eesmärgiga proportsionaalne. Seda hindamist tehes võtab pädev asutus arvesse ainult teenusepakkuja enda rahastatud varade osakaalu, mitte aga riiklikest vahenditest rahastatavat osa.

Põhimõtteliselt teeb pädev asutus lepingu kestuse pikendamise otsuse enne uue lepingu sõlmimist, et lepingu kestus oleks selge alates lepingu sõlmimise kuupäevast. Lepingu kestuse pikendamine selle kehtivusajal on võimalik ainult teatavatel tingimustel. Kavandatavad investeeringud uude veeremisse peavad olema objektiivselt põhjendatud, näiteks hilisemas etapis ilmnenud tehniliste põhjustega. Tuleks tõendada, et ilma pikendamiseta ei võimalda lepingu järelejäänud kestus investeeringu sisulist amortiseerimist. Sellise pikendamise võimalus ja tingimused tuleks hankedokumentidesse ja lepingusse selgelt kirja panna. Lisaks võib selline pikendamine mõjutada hüvitise suurust, mida tuleks seega kohandada.

Artikli 8 lõike 2 kohaldamisel ei tohi nende lepingute kestus, mis sõlmitakse artikli 5 lõike 6 kohaselt ajavahemikus 3. detsembrist 2019 kuni 24. detsembrini 2023, ületada kümmet aastat. See on konkreetne ja absoluutne piirang, mille eesmärk on säilitada 24. detsembri 2023. aasta tähtpäeva mõju ning vältida artikli 5 lõike 6 ja artikli 7 lõike 3 kohaselt sõlmitud lepingute pikaajalist jätkuvat kohaldamist. Seetõttu ei saa selliste lepingute kestust artikli 4 lõike 4 kohaldamisel pikendada.

2.2.6.   
  Artikli 4 lõige 7 ja artikli 5 lõike 2 punkt e. Allhanke tingimused

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõike 7 kohaselt peab avaliku teenindamise lepingus olema sätestatud, kas ja millises ulatuses on allhange võimalik. Allhanke korral on avaliku transporditeenuse pakkuja alati kohustatud osutama „olulise osa“ avalikust reisijateveoteenusest ise.

Ka sõltuva teenusepakkujaga sõlmitud avaliku teenindamise otselepingute puhul võib sõlmida allhankelepinguid, kuigi rangematel tingimustel. Artikli 5 lõike 2 punkti e kohaselt peab sõltuv teenusepakkuja osutama „suurema osa“ avalikust reisijateveoteenusest ise. Selle sättega soovis seadusandja vältida olukorda, kus sõltuv teenusepakkuja tellib teiselt üksuselt allhanke korras rohkem kui mõõduka osa transporditeenusest, sest sellises olukorras kaoks pädeva asutuse kontrolli all oleva sõltuva teenusepakkuja mõiste oma tähenduse.

Ilma et see piiraks igal üksikjuhul eraldi tehtavat analüüsi, oleks mõistlik eeldada, et selliste allhangete puhul, mis hõlmavad avaliku transporditeenuse mahust rohkem kui kolmandiku, tuleb esitada mõjuvad põhjendused, eelkõige pidades silmas artikli 5 lõike 2 punkti e eesmärke, nagu katse vältida fiktiivsete sõltuvate teenusepakkujate loomist. Tavaliselt mõõdetakse allhankega hõlmatavat transporditeenuste osa väärtuse alusel või liinikilomeetrites (23).

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõike 1 teise lause alusel, st kooskõlas riigihankedirektiivides sätestatud menetlustega sõlmitud avaliku teenindamise lepingute puhul on määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõikes 7 sätestatud allhanke-eeskirjad nendes direktiivides sätestatud eeskirjade suhtes esimuslikud (24).

Igal juhul peab allhankelepingute sõlmimine toimuma kooskõlas asjakohaste riigihankeid käsitlevate õigusaktidega.

Määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ei ole keelatud näha avaliku teenindamise lepingus väärtuse alusel ette transporditeenuse minimaalne osa, mille ulatuses võib avaliku teenindamise lepingu kohane teenusepakkuja sõlmida allhankelepinguid. Lepinguga võib kõnealuse osa ette näha, tingimusel et on täidetud määruse sätete nõuded, eelkõige need, mis käsitlevad avaliku teenindamise lepingu maksimaalset osa, mille ulatuses võib sõlmida allhankelepinguid.

2.3.   Artikli 4 lõiked 4a, 4b, 5 ja 6. Töötajate kaitsmine teenusepakkuja vahetuse korral

Määruse (EL) 2016/2338 põhjenduses 12 on sätestatud, et ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomise raames peaksid liikmesriigid tagama avaliku teenuse pakkujate personalile piisaval tasemel sotsiaalkaitse. Artikli 4 lõigetes 4a ja 4b tuletatakse meelde avaliku transporditeenuse suhtes kohaldatavaid asjakohaseid norme ja kohustusi.

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõikega 5 ja nagu on selgitatud määruse põhjendustes 16 ja 17, on töötajate kaitsmiseks teenusepakkuja vahetuse korral olemas järgmised stsenaariumid.

| (i) | Kui on täidetud nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ (ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (25) kohaldamise tingimused, näiteks kui eelmine teenusepakkuja annab uuele teenusepakkujale üle sellise märkimisväärse materiaalse vara nagu veerem, (26) tuleneb töötajate õiguste kaitse, sealhulgas eelkõige töölepingute jätkamine, otseselt sellest direktiivist. |
| --- | --- |

(i)

Kui on täidetud nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/23/EÜ (ettevõtjate, ettevõtete või nende osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (25) kohaldamise tingimused, näiteks kui eelmine teenusepakkuja annab uuele teenusepakkujale üle sellise märkimisväärse materiaalse vara nagu veerem, (26) tuleneb töötajate õiguste kaitse, sealhulgas eelkõige töölepingute jätkamine, otseselt sellest direktiivist.

| (ii) | Kui üleandmist direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses ei toimu, võivad pädevad asutused siiski otsustada nõuda eelnevalt teenuste osutamiseks tööle võetud töötajate üleviimist selliste õigustega, mis töötajatel oleksid direktiivi 2001/23/EÜ kohaldamise korral olnud. |
| --- | --- |

(ii)

Kui üleandmist direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses ei toimu, võivad pädevad asutused siiski otsustada nõuda eelnevalt teenuste osutamiseks tööle võetud töötajate üleviimist selliste õigustega, mis töötajatel oleksid direktiivi 2001/23/EÜ kohaldamise korral olnud.

| (iii) | Pädevad asutused võivad otsustada nõuda, et avaliku transporditeenuse pakkuja järgiks teatavaid sotsiaalseid nõudeid kogu avaliku transporditeenuse pakkumises osaleva personali puhul, „et tagada teenusepakkujate vahel läbipaistvad ja võrreldavad konkurentsitingimused ning vältida sotsiaalse dumpingu ohtu“, nagu on märgitud määruse (EÜ) nr 1370/2007 põhjenduses 17. Näiteks võiksid need nõuded olla seotud ettevõtte tasandi kollektiivlepinguga või asjakohase turusegmendi suhtes sõlmitud kollektiivlepinguga. |
| --- | --- |

(iii)

Pädevad asutused võivad otsustada nõuda, et avaliku transporditeenuse pakkuja järgiks teatavaid sotsiaalseid nõudeid kogu avaliku transporditeenuse pakkumises osaleva personali puhul, „et tagada teenusepakkujate vahel läbipaistvad ja võrreldavad konkurentsitingimused ning vältida sotsiaalse dumpingu ohtu“, nagu on märgitud määruse (EÜ) nr 1370/2007 põhjenduses 17. Näiteks võiksid need nõuded olla seotud ettevõtte tasandi kollektiivlepinguga või asjakohase turusegmendi suhtes sõlmitud kollektiivlepinguga.

| (iv) | Pädevad asutused võivad võimalusi ii ja iii kombineerida. |
| --- | --- |

(iv)

Pädevad asutused võivad võimalusi ii ja iii kombineerida.

Artikli 4 lõikes 6 on sätestatud, et pakkumisdokumentidesse ja avaliku teenindamise lepingutesse tuleb lisada teave töötajate kaitse valdkonnas kohaldatavate normide ja sätete kohta, nagu kvaliteedi- ja sotsiaalsed nõuded, kvaliteedi- ja sotsiaalsed kriteeriumid ning töötajate üleviimisega seotud õigused ja kohustused teenusepakkuja vahetuse korral. Sellised nõuded ja kriteeriumid võivad käsitleda näiteks sotsiaal- ja sanitaarruumide kättesaadavust, töötajate korrapärast ja jätkukoolitust, naiste, vanemate töötajate ja puuetega inimeste edutamise kavu, samuti töökoha ja ohutusega seotud kohustuste täitmist ning töötajate osalemise eeskirjade järgimist.

2.4.   Juurdepääs olulistele tootmisteguritele ja teabele

See jagu sisaldab tõlgendamissuuniseid, mis käsitlevaid juurdepääsu veeremile ning avaliku teenindamise lepingute sõlmimiseks olulisele teabele.

2.4.1.   
  Artikkel 5a. Juurdepääs raudteeveeremile

Juurdepääs raudteeveeremile on oluline selleks, et teenusepakkujad saaksid esitada avaliku teenindamise lepingute võistlevas pakkumismenetlustes pakkumusi, eriti kui nad on uued osalejad, kellel käsutuses ei ole suurt veeremiparki.

Artikli 5a kohaselt peavad pädevad asutused hindama, kas sobivale veeremile tõhusa ja mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamiseks on vaja võtta meetmeid. Hinnates seda, kui suur on teenusepakkujate tegelik juurdepääs veeremile, peaks pädev asutus hindama kõiki asjakohaseid tõkkeid, näiteks finants-, tehnilisi või regulatiivseid tõkkeid, mis võivad sellist juurdepääsu takistada. Arvesse tuleks võtta veeremi pakkumist liisinguettevõtjatelt, muudelt veeremit pakkuvatelt turuosalistelt või pädevate asutuste hallatavast veeremireservist. Samuti tuleks hindamisel arvesse võtta kasutuselevõtu perioodi, st aega, mis kulub teenusepakkujatel selleks, et veerem transporditeenuste osutamiseks kasutusse võtta. Veeremile juurdepääsu mittediskrimineerivuse kaalumisel peavad pädevad asutused hindama, kas mõnel teenusepakkujal on veeremile juurdepääs vähem soodsatel tingimustel kui konkurentidel. Lõpuks peaksid nad analüüsima, kas kättesaadav veerem on sobiv, st kas see vastab pakkumisdokumentides ettenähtud hinna- ja kvaliteedinõuetele ning tehnilistele standarditele.

See hindamisaruanne tuleb teha üldsusele kättesaadavaks piisavalt varakult, et kõikidel sidusrühmadel oleks võimalus reageerida. Aruande täpsuse võib artikli 5 lõike 7 kohase läbivaatamise kontekstis ka vaidlustada.

Kui hindamisaruandes leitakse, et meetmed on sobivale veeremile tõhusa ja mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamiseks vajalikud, ei ole pädevatel asutustel artikli 5a lõike 2 kohaselt õiguslikku kohustust selliseid meetmeid võtta. Kui pädev asutus ei võta asjakohaseid meetmeid, riskib ta avaliku teenindamise lepingu sõlmimise läbivaatamisega artikli 5 lõike 7 alusel, põhjendusel, et hankemenetlus ei olnud õiglane ega järginud läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtteid kooskõlas artikli 5 lõikega 3.

Artikli 5a lõikes 2 on loetletud meetmed, mida pädevad asutused võivad veeremile tõhusa ja mittediskrimineeriva juurdepääsu tagamiseks võtta. See loetelu ei ole ammendav. Lisaks muudele võimalikele meetmetele võib pädev asutus kehtestada avaliku teenindamise lepingus ka kohustuse anda veerem lepingu lõppedes üle uuele teenusepakkujale. Kui asjaomane veerem osteti algselt avaliku sektori vahendite eest, tuleks selle üleandmise hinnas asjakohaselt kajastada eelmise teenusepakkuja saadud riiklikku rahastust.

2.4.2.   
  Artikli 4 lõige 8. Juurdepääs avaliku teenindamise lepingu sõlmimiseks olulisele teabele

Pädevad asutused peavad tegema võistleva pakkumismenetluse jaoks pakkumuste ettevalmistamiseks vajaliku teabe kättesaadavaks kõikidele huvitatud isikutele. Selleks peavad avaliku teenindamise lepingud sisaldama teenusepakkuja kohustust esitada pädevale asutusele kogu teave, mida on vaja järgmise võimaliku lepingu sõlmimiseks. Kui olemasolevates lepingutes sellist sätet ei ole, tuleks neid lepinguid vastavalt muuta. Pädev asutus on kohustatud tagama konfidentsiaalse äriteabe seadusliku kaitse.

Artikli 4 lõikes 8 on loetletud teave, mille pädevad asutused tavaliselt kättesaadavaks teevad. See loetelu ei ole ammendav. Pädev asutus peab igal üksikjuhul eraldi hindama, millist teavet on vaja, võttes arvesse asjakohaseid elemente, nagu sõlmitava lepingu omadused (nt netokulul või brutokulul põhinevad lepingud), ja konfidentsiaalse äriteabe seaduslikku kaitset. Kõnealuses sättes loetlemata, kuid pakkujate jaoks oluliseks peetavad teabeüksused on näiteks uuele avaliku teenuse pakkujale üleantava veeremi hooldusdokumendid.

2.5.   Avaliku teenindamise lepingute sõlmimine

Selles jaos esitatakse tõlgendamissuunised mitme sätte kohta, mis puudutavad avaliku teenindamise lepingute sõlmimist. Suunistes käsitletakse tingimusi, mille alusel võib sõlmida avaliku teenindamise otselepingu, ning võistleva pakkumismenetluse menetlusnõudeid.

2.5.1.   
  Artikli 5 lõike 2 punkt b. Tingimused, mille alusel võib sõltuva teenusepakkujaga sõlmida avaliku teenindamise otselepingu

Määrus (EÜ) nr 1370/2007 võimaldab kohalikel pädevatel asutustel osutada ise avalikku reisijateveoteenust raudteel ja maanteel või sõlmida avaliku teenindamise otseleping sõltuva teenusepakkuja. Kui pädevad asutused valivad teise võimaluse, peavad nad järgima mitut artikli 5 lõikes 2 sätestatud ranget nõuet ja tingimust. Komisjon märgib järgmist.

| (i) | Artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et avalikku integreeritud reisijateveoteenust osutav kohalik pädev asutus või pädevate asutuste rühm võib sõlmida sõltuva teenusepakkujaga avaliku teenindamise otselepingu. See tähendab, et avalik reisijateveoteenus, mida osutatakse kohalike pädevate asutuste rühmaga sõlmitud otselepingu alusel, peab olema geograafiliselt, transpordiliigiti või tariifide kaudu integreeritud kogu territooriumil, mis kuulub selle asutuste rühma vastutusalasse. Kohaliku pädeva asutuse või pädevate asutuste rühma vastutusalas pakutava avaliku transporditeenuse geograafiline ulatus võib hõlmata ainult linnastu (27) või maapiirkonna või mõlema vajadusi. |
| --- | --- |

(i)

Artikli 5 lõikes 2 on sätestatud, et avalikku integreeritud reisijateveoteenust osutav kohalik pädev asutus või pädevate asutuste rühm võib sõlmida sõltuva teenusepakkujaga avaliku teenindamise otselepingu. See tähendab, et avalik reisijateveoteenus, mida osutatakse kohalike pädevate asutuste rühmaga sõlmitud otselepingu alusel, peab olema geograafiliselt, transpordiliigiti või tariifide kaudu integreeritud kogu territooriumil, mis kuulub selle asutuste rühma vastutusalasse. Kohaliku pädeva asutuse või pädevate asutuste rühma vastutusalas pakutava avaliku transporditeenuse geograafiline ulatus võib hõlmata ainult linnastu (27) või maapiirkonna või mõlema vajadusi.

| (ii) | Artikli 2 punktis j sätestatud ja artikli 5 lõikes 2 täpsustatud eeskirju, mis käsitlevad sõltuva teenusepakkuja kontrollimist pädeva asutuse poolt, tuleb igal juhul järgida. Sõltuv teenusepakkuja peab olema „õiguslikult eraldiseisev üksus, kelle üle kohalik pädev asutus, või pädevate asutuste rühma korral vähemalt üks kohalik pädev asutus, teostab kontrolli, mis on sarnane tema enda osakondade üle teostatava kontrolliga“. Hinnates seda, kas pädev asutus kontrollib tõhusalt sõltuvat teenusepakkujat, võetakse arvesse artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud kriteeriume. Need kriteeriumid on „pädeva asutuse esindatuse tase teenusepakkuja haldus-, juht- või järelevalveorganites, teenusepakkuja põhikirjas esinevad sellekohased andmed, omandisuhe, pädeva asutuse tegelik mõju ja kontroll teenusepakkuja strateegiliste ja üksikute juhtimisotsuste üle“. Kontrolli hindamine peab põhinema kõikidel asjakohastel kriteeriumidel.
  Omandisuhte kriteeriumiga seoses ei ole määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ette nähtud, et pädev asutus peab omama 100 % sõltuva teenusepakkuja kapitalist. See võib olla asjakohane näiteks avaliku ja erasektori partnerluse korral. Seega on määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohane sõltuva teenusepakkuja mõiste laiem kui liidu kohtute praktikast tulenev mõiste (28). Siiski peab pädeva asutuse tõhus kontroll olema tõendatud muude kriteeriumide kohaselt, millele on osutatud artikli 5 lõike 2 punktis a. |
| --- | --- |

(ii)

Artikli 2 punktis j sätestatud ja artikli 5 lõikes 2 täpsustatud eeskirju, mis käsitlevad sõltuva teenusepakkuja kontrollimist pädeva asutuse poolt, tuleb igal juhul järgida. Sõltuv teenusepakkuja peab olema „õiguslikult eraldiseisev üksus, kelle üle kohalik pädev asutus, või pädevate asutuste rühma korral vähemalt üks kohalik pädev asutus, teostab kontrolli, mis on sarnane tema enda osakondade üle teostatava kontrolliga“. Hinnates seda, kas pädev asutus kontrollib tõhusalt sõltuvat teenusepakkujat, võetakse arvesse artikli 5 lõike 2 punktis a sätestatud kriteeriume. Need kriteeriumid on „pädeva asutuse esindatuse tase teenusepakkuja haldus-, juht- või järelevalveorganites, teenusepakkuja põhikirjas esinevad sellekohased andmed, omandisuhe, pädeva asutuse tegelik mõju ja kontroll teenusepakkuja strateegiliste ja üksikute juhtimisotsuste üle“. Kontrolli hindamine peab põhinema kõikidel asjakohastel kriteeriumidel.

Omandisuhte kriteeriumiga seoses ei ole määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ette nähtud, et pädev asutus peab omama 100 % sõltuva teenusepakkuja kapitalist. See võib olla asjakohane näiteks avaliku ja erasektori partnerluse korral. Seega on määruse (EÜ) nr 1370/2007 kohane sõltuva teenusepakkuja mõiste laiem kui liidu kohtute praktikast tulenev mõiste (28). Siiski peab pädeva asutuse tõhus kontroll olema tõendatud muude kriteeriumide kohaselt, millele on osutatud artikli 5 lõike 2 punktis a.

| (iii) | Konkurentsimoonutuste vähendamiseks on artikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud, et sõltuva teenusepakkuja ning kõikide kasvõi minimaalsel määral tema mõju all olevate üksuste transporditegevus peab olema geograafiliselt piiratud pädeva asutuse või kohalike pädevate asutuste rühma haldusterritooriumiga.
  Sõltuv teenusepakkuja või tema mõju all olev üksus ei tohi osutada avalikku reisijateveoteenust, ka mitte alltöövõtjana, või osaleda väljaspool pädeva asutuse haldusterritooriumi liidus korraldatud pakkumismenetluses ega ka mujal maailmas korraldatud pakkumismenetluses, sest sellest võib tuleneda kaudne mõju siseturule.
  Artikli 5 lõike 2 punktis b on kasutatud laiatähenduslikku sõnastust, et vältida selliste äriühingustruktuuride loomist, mille eesmärk on neist geograafilistest piirangutest kõrvale hoida. Geograafilist ulatust käsitlevat sätet tuleb kohaldada rangelt, ilma et see piiraks punktis v osutatud sätteid, mis on seotud väljuvate liinide või selle tegevuse muude kõrvalelementidega, mis ulatuvad naabruses asuvate kohalike pädevate asutuste haldusterritooriumile. |
| --- | --- |

(iii)

Konkurentsimoonutuste vähendamiseks on artikli 5 lõike 2 punktis b sätestatud, et sõltuva teenusepakkuja ning kõikide kasvõi minimaalsel määral tema mõju all olevate üksuste transporditegevus peab olema geograafiliselt piiratud pädeva asutuse või kohalike pädevate asutuste rühma haldusterritooriumiga.

Sõltuv teenusepakkuja või tema mõju all olev üksus ei tohi osutada avalikku reisijateveoteenust, ka mitte alltöövõtjana, või osaleda väljaspool pädeva asutuse haldusterritooriumi liidus korraldatud pakkumismenetluses ega ka mujal maailmas korraldatud pakkumismenetluses, sest sellest võib tuleneda kaudne mõju siseturule.

Artikli 5 lõike 2 punktis b on kasutatud laiatähenduslikku sõnastust, et vältida selliste äriühingustruktuuride loomist, mille eesmärk on neist geograafilistest piirangutest kõrvale hoida. Geograafilist ulatust käsitlevat sätet tuleb kohaldada rangelt, ilma et see piiraks punktis v osutatud sätteid, mis on seotud väljuvate liinide või selle tegevuse muude kõrvalelementidega, mis ulatuvad naabruses asuvate kohalike pädevate asutuste haldusterritooriumile.

| (iv) | Komisjon leiab, et sõltuva teenusepakkuja osalemine avaliku transporditeenuse lepingu võistlevas pakkumismenetluses võib seada selle teenusepakkujaga sõlmitud otselepingu kehtivuse kahtluse alla, (29) välja arvatud juhul, kui on täidetud artikli 5 lõike 2 punkti c tingimused. |
| --- | --- |

(iv)

Komisjon leiab, et sõltuva teenusepakkuja osalemine avaliku transporditeenuse lepingu võistlevas pakkumismenetluses võib seada selle teenusepakkujaga sõlmitud otselepingu kehtivuse kahtluse alla, (29) välja arvatud juhul, kui on täidetud artikli 5 lõike 2 punkti c tingimused.

| (v) | Artikli 5 lõike 2 punkt b võimaldab seotud teenusepakkujal tegeleda „[väljuvate liinidega] või selle tegevuse [muude kõrvalelementidega], mis sisenevad naabruses asuva kohaliku pädeva asutuse territooriumile“. See säte võimaldab teatavat paindlikkust transpordi korraldamisel naaberpiirkondade vahel. Seega võivad seotud teenusepakkujad osutada teatavas ulatuses teenuseid väljaspool nende kohaliku pädeva asutuse haldusterritooriumi. Selleks et hinnata, kas avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavad teenused on kõnealuse sättega kooskõlas, tuleks lähtuda järgmistest kriteeriumidest: kas need teenused ühendavad asjaomase pädeva asutuse haldusterritooriumi selle naaberterritooriumiga ning kas need on pigem kõrvaltegevus, mitte avaliku teenindamise lepingu alusel osutatava avaliku transporditeenuse peamine eesmärk. Selleks et hinnata, kas avalik transporditeenus on kõrvaltegevus, võrdleb komisjon selle mahtu (maanteesõiduki või rongi läbitud kilomeetrite arv) sõltuva teenusepakkuja lepingu(te)ga hõlmatud avaliku transporditeenuse kogumahuga. |
| --- | --- |

(v)

Artikli 5 lõike 2 punkt b võimaldab seotud teenusepakkujal tegeleda „[väljuvate liinidega] või selle tegevuse [muude kõrvalelementidega], mis sisenevad naabruses asuva kohaliku pädeva asutuse territooriumile“. See säte võimaldab teatavat paindlikkust transpordi korraldamisel naaberpiirkondade vahel. Seega võivad seotud teenusepakkujad osutada teatavas ulatuses teenuseid väljaspool nende kohaliku pädeva asutuse haldusterritooriumi. Selleks et hinnata, kas avaliku teenindamise lepingu alusel osutatavad teenused on kõnealuse sättega kooskõlas, tuleks lähtuda järgmistest kriteeriumidest: kas need teenused ühendavad asjaomase pädeva asutuse haldusterritooriumi selle naaberterritooriumiga ning kas need on pigem kõrvaltegevus, mitte avaliku teenindamise lepingu alusel osutatava avaliku transporditeenuse peamine eesmärk. Selleks et hinnata, kas avalik transporditeenus on kõrvaltegevus, võrdleb komisjon selle mahtu (maanteesõiduki või rongi läbitud kilomeetrite arv) sõltuva teenusepakkuja lepingu(te)ga hõlmatud avaliku transporditeenuse kogumahuga.

| (vi) | Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata bussi või trammiga osutatava avaliku reisijateveoteenuse otselepingute suhtes, mis ei ole teenuste kontsessioonid direktiivi 2014/23/EL artikli 5 punkti 1 tähenduses. Selliste otselepingute sõlmimine sõltuva teenusepakkujaga peab toimuma kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikliga 12 või direktiivi 2014/25/EL artikliga 28 (30). |
| --- | --- |

(vi)

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõiget 2 ei kohaldata bussi või trammiga osutatava avaliku reisijateveoteenuse otselepingute suhtes, mis ei ole teenuste kontsessioonid direktiivi 2014/23/EL artikli 5 punkti 1 tähenduses. Selliste otselepingute sõlmimine sõltuva teenusepakkujaga peab toimuma kooskõlas direktiivi 2014/24/EL artikliga 12 või direktiivi 2014/25/EL artikliga 28 (30).

2.5.2.   
  Artikli 5 lõige 3. Avaliku teenindamise lepingute võistleva pakkumismenetluse põhimõte ja menetlusnõuded

Artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et kui pädev asutus pöördub avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks kolmanda osapoole poole, kes ei ole sõltuv teenusepakkuja, peab ta avaliku teenindamise lepingud sõlmima õiglase, läbipaistva ja mittediskrimineeriva võistleva pakkumismenetluse alusel.

Artikli 5 lõikes 3 on sätestatud, et pädevad asutused sõlmivad avaliku teenindamise lepingud võistleva pakkumismenetluse alusel, välja arvatud lõigetes 3a, 4, 4a, 4b, 5 ja 6 sätestatud juhtudel. Seega näeb see säte selgelt ette, et artikli 5 lõike 3 kohane võistlev pakkumismenetlus on põhimõte, samas kui lõigetes 3a, 4, 4a, 4b, 5 ja 6 on sätestatud erandid sellest eeskirjast. Kohtupraktika kohaselt tuleks üldeeskirjast tehtud erandit või kõrvalekaldumist tõlgendada kitsalt (31).

Artikli 5 lõikes 3 on ka sätestatud mõned muud üksikasjad tingimuste kohta, mida tuleb võistleva pakkumismenetluse korraldamisel järgida. Nagu punktis 2.5.1 märgitud, peab hankemenetlus olema kavandatud selliselt, et luuakse tõhusa konkurentsi tingimused. Aluslepingu üldpõhimõtete, nagu läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte rakendamine tähendab näiteks seda, et pakkumuste hindamiskriteeriumid tuleb avaldada pakkumisdokumentides. Kuigi seda määrusega ei nõuta, võivad liikmesriigid soovi korral kohaldada üksikasjalikumaid menetlusnorme, mis on sätestatud liidu riigihankeid käsitlevates õigusaktides, näiteks direktiivides 2014/24/EL ja 2014/25/EL, või kontsessioone käsitlevas direktiivis 2014/23/EL.

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõike 3 järgimiseks peavad hankemenetlused olema kavandada selliselt, et luuakse parimad tõhusa konkurentsi tingimused. Hankemenetlus, mis hõlmab läbirääkimisi pädeva asutuse ja pakkujate vahel, võib olla mittediskrimineerimise põhimõttega vastavuses, kui läbirääkimised on erapooletud, ausad ja läbipaistvad. Väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetlus oleks näiteks artikli 5 lõike 3 kohaste läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetega vastuolus. Artikli 5 lõikega 3 ei oleks kooskõlas ka pakkumismenetlus, mille puhul piiratakse põhjendamatult võimalike pakkujate arvu.

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõike 3 kohaselt võib pädev asutus spetsiifiliste või keerukate nõuete korral siiski otsustada, et tehakse eelvalik ja läbirääkimisi peetakse eelvalikusse kuuluvate ettevõtjatega. See toimub näiteks juhul, kui pakkumismenetluses osalejad peavad pakkumisdokumentides esitatud nõuete täitmiseks välja pakkuma tehnoloogiliselt uuenduslikud transpordilahendused. Ka eelvaliku ja läbirääkimiste korral peab hankemenetlus vastama siiski kõikidele artikli 5 lõikes 3 sätestatud tingimustele.

Selleks et tagada võimalikele pakkujatele õiglased ja võrdsed võimalused, peab ajavahemik võistleva pakkumismenetluse algatamise ja pakkumuste esitamise vahel ning võistleva pakkumismenetluse algatamise ja transporditeenuste osutamise algusaja vahel olema asjakohane ja mõistliku pikkusega.

2.5.3.   
  Erandid avaliku teenindamise lepingute võistleva pakkumismenetluse põhimõttest

2.5.3.1.   Artikli 5 lõige 3a. Tingimused, mille alusel võivad pädevad asutused erandlikel asjaoludel sõlmida avaliku teenindamise otselepingu teenuste osutamiseks raudteel

Raudteevedu hõlmavate avaliku teenindamise lepingute puhul võivad pädevad asutused otsustada sõlmida ajutiselt uued otselepingud, kui pädev asutus leiab, et otselepingu sõlmimine on erandlike asjaolude tõttu õigustatud, eelkõige juhul, kui

| — | kõnealune pädev asutus või muud pädevad asutused korraldavad juba mitut võistlevat pakkumismenetlust, mis võivad mõjutada tõenäoliselt saadavate pakkumuste hulka ja kvaliteeti, kui lepingu sõlmimiseks korraldataks võistlev pakkumismenetlus, või |
| --- | --- |

—

kõnealune pädev asutus või muud pädevad asutused korraldavad juba mitut võistlevat pakkumismenetlust, mis võivad mõjutada tõenäoliselt saadavate pakkumuste hulka ja kvaliteeti, kui lepingu sõlmimiseks korraldataks võistlev pakkumismenetlus, või

| — | on vaja muuta ühe või enama avaliku teenindamise lepingu kohaldamisala, et optimeerida avalike teenuste osutamist. |
| --- | --- |

—

on vaja muuta ühe või enama avaliku teenindamise lepingu kohaldamisala, et optimeerida avalike teenuste osutamist.

Sellised erandlikud asjaolud hõlmavad olukordi, kus pädev asutus soovib muuta lepingu osade geograafilist ulatust või mahtu. Näiteks juhul, kui pädev asutus kavatseb osutada avalikku transporditeenust ühe lepingu alusel, kuigi hetkel osutatakse seda kahe olemasoleva lepingu alusel, millel on erinevad lõpukuupäevad, võib osutuda vajalikuks sõlmida ajutiselt otseleping, mille lõpukuupäev on varaseim, nii et mõlemad lepingud lõpeksid samal kuupäeval.

Kuigi määruses (EÜ) nr 1370/2007 sätestatud erandlike asjaolude loetelu on lahtine, tuleb mõistet „erandlikud asjaolud“ tõlgendada rangelt. Seetõttu, nagu on märgitud määruse (EL) 2016/2338 põhjenduses 21, on see säte mõeldud kasutamiseks juhul, kui see võimaldab pädevatel asutustel tagada, et teenuseid osutatakse kõige kulutõhusamal viisil. Selle sätte kohaselt sõlmitud lepingute kestus on piiratud ajavahemikuga, mis paistab olevat asjaomaste erandlike asjaoludega proportsionaalne ega ole mingil juhul pikem kui viis aastat. Pädev asutus peab täitma teatavaid läbipaistvusnõudeid. Ta peab otsusest sõlmida sellel alusel leping komisjoni kiiresti teavitama, esitades nõuetekohased põhjendused. Üksikasjalikud avaldamisviited (nt link asjakohasele veebisaidile) esitatakse analüüsimiseks ja võimalike järelmeetmete võtmiseks Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadile (32). Selle teavitamisnõudega ei seata komisjoni nõusolekut lepingu sõlmimise tingimuseks. Pädev asutus peab samuti avaliku teenindamise lepingu avalikustama. Pädev asutus ei saa kasutada seda õiguslikku võimalust, et sõlmida kaks järjestikust avaliku teenindamise lepingut, mis hõlmavad samu avaliku teenindamise kohustusi.

2.5.3.2.   Artikli 5 lõige 4. Tingimused, mille alusel võib pädev asutus sõlmida avaliku teenindamise otselepingu, kui lepingu maht on väike või kui selline leping sõlmitakse VKEga

Kui avaliku teenindamise lepingu väärtus on väike, võib pädev asutus sõlmida otselepingu ilma võistleva pakkumismenetluseta (artikli 5 lõige 4). Avaliku teenindamise lepingu väärtus on väike, kui selle hinnanguline keskmine aastane väärtus on väiksem kui üks miljon eurot või kui avalikku reisijateveoteenust osutatakse aastas vähem kui 300 000 kilomeetri ulatuses. Kui tegemist on avaliku raudtee-reisijateveoteenuse osutamist hõlmavate lepingutega, on need kaks piirtaset järgmised: keskmine aastane väärtus on 7,5 miljonit eurot ja avalikku raudtee-reisijateveoteenust osutatakse vähem kui 500 000 kilomeetri ulatuses. Kui leping sõlmitakse väikese või keskmise suurusega ettevõtjaga (VKE), kes ei käita rohkem kui 23 maanteesõidukit, võib neid piirtasemeid suurendada nii, et hinnanguline keskmine aastane väärtus on vähem kui kaks miljonit eurot või avalikku transporditeenust osutatakse aastas vähem kui 600 000 kilomeetri ulatuses.

Asjaolu, et VKEde puhul on kehtestatud piirtase spetsiaalselt maanteesõidukite kohta, näitab, et seda sätet kohaldatakse ainult bussiveo, mitte aga trammi-, metroo- või raudteeveo suhtes. Võttes arvesse artikli 5 lõike 4 erandlikkust, tuleb 23 maanteesõiduki piirtaset tõlgendada kitsendavalt. Seega tuleb mõistet „käitatavad sõidukid“ tõlgendada kui avaliku transporditeenuse pakkuja käitatavate sõidukite koguarvu, mitte kui konkreetse avaliku teenindamise lepinguga hõlmatud teenuste osutamiseks käitatavate sõidukite arvu. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise suhtes kohaldatakse VKEsid käsitleva soovituse (33) kriteeriume.

Artikli 5 lõike 4 kohaldamisel võivad liikmesriigid otsustada nõuda kõikide lepingute, sealhulgas väikese väärtusega lepingute ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega sõlmitavate lepingute puhul võistleva pakkumismenetluse korraldamist. Samuti võivad nad langetada piirtasemeid, millest allpool on otselepingu sõlmimine lubatav.

2.5.3.3.   Artikli 5 lõige 4a. Tingimused, mille alusel võivad pädevad asutused sõlmida avaliku teenindamise otselepingu teenuste osutamiseks raudteel, kui esinevad teatavad turu ja võrgu struktuurilised ja geograafilised eripärad ning kui see parandab tulemuslikkust

Artikli 5 lõige 4a lubab pädeval asutusel sõlmida avaliku teenindamise otselepingu avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks raudteel, kui on täidetud kaks tingimust. Kuna tegemist on erandiga avaliku teenindamise lepingute võistleva pakkumismenetluse põhimõttest, tuleks seda sätet tõlgendada kitsendavalt.

Esimene tingimus on, et otselepingu sõlmimist põhjendavad asjaomase turu ja võrgu asjakohased struktuurilised ja geograafilised eripärad, eelkõige nende suurus, nõudluse näitajad, võrgu keerukus, selle tehniline ja geograafiline eraldatus ning lepinguga hõlmatud teenused.

Konkreetsete eripärade loetelu ei ole ammendav. Seetõttu võib pädev asutus kaaluda otselepingu sõlmimise vajadust ka muude kui määruse tekstis loetletud eripärade alusel. Pädeva asutuse järeldus, et turu ja võrgu eripärad õigustavad otselepingu sõlmimist, peaks põhinema objektiivsetel alustel. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt lasub erandi tegemist õigustavate asjaolude tegeliku olemasolu tõendamise kohustus isikul, kes soovib neile asjaoludele tugineda. Seetõttu peab pädev asutus oma põhjendatud otsuses sõlmida leping artikli 5 lõike 4a alusel esitama piisavad tõendid, mis näitavad, et määruse (EÜ) nr 1370/2007 selles sättes nimetatud tingimused on täidetud.

Võttes arvesse artikli 5 lõike 4a põhjendusi, st seda, et teatavatel juhtudel ei ole määruse eesmärki, nimelt kvaliteetsete ja kulutõhusate teenuste osutamist, turu ja võrgu teatavate eripärade tõttu võimalik võistleva pakkumismenetluse abil saavutada, ei ole oluline mitte niivõrd nende eripärade arv ja olemus, millele liikmesriik viitab, vaid selle tõendamine, et kõnealusel konkreetsel juhul õigustavad need eripärad objektiivselt otselepingu kasutamist võistleva pakkumismenetluse asemel.

Ilma et see piiraks iga üksikjuhtumi hindamist, on komisjoni seisukoht asjaomaste eripärade tähenduse ja mõõtmise kohta järgmine: turu suurust tuleks mõõta rongikilomeetrites, aga võrgu suurust rööbasteekilomeetrites. Võrgu keerukust võib iseloomustada näiteks see, et seal on palju ühendveo sõlmpunkte, tavaliselt kohalikes või linnalähivõrkudes. Tehniline eraldatus võib viidata näiteks olukorrale, kus võrgu peamised komponendid erinevad ELi standardites, näiteks koostalitluse tehnilises kirjelduses sätestatust. Geograafiliselt eraldatud võrk võib tähendada võrku, millel ei ole füüsilisi ühendusi naabervõrkudega, näiteks kui see asub saarel. Mõiste „lepinguga hõlmatud teenused“ võib viidata näiteks teenuste „strateegilisele väärtusele“.

Teine tingimus, mis peab olema täidetud, et põhjendada otselepingu sõlmimist artikli 5 lõike 4a alusel, on see, et lepingu tulemusel peab paranema teenuste kvaliteet või kulutõhusus võrreldes eelnevalt sõlmitud avaliku teenindamise lepinguga. Määruses (EÜ) nr 1370/2007 ei ole paranemise määra täpsustatud, seega otsustab selle pädev asutus. Määruses (EÜ) nr 1370/2007 sätestatud kohustusest kõrvalehoidmise vältimiseks ja määruse kasuliku mõju tagamiseks peaksid teenused siiski sisuliselt paranema.

Määruses (EÜ) nr 1370/2007 on sätestatud ka nõue, et pädev asutus avaldab otselepingu kasutamise põhjendatud otsuse ja teavitab sellest komisjoni ühe kuu jooksul pärast otsuse avaldamist. Selle eesmärk on võimaldada turuosalistel ja komisjonil saada teada otselepingu sõlmimise menetluse kasutamisest ja selle põhjendusest. Üksikasjalikud avaldamisviited (nt link asjakohasele veebisaidile) esitatakse analüüsimiseks ja võimalike järelmeetmete võtmiseks Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadile (34). Selle teavitamisnõudega ei seata komisjoni nõusolekut lepingu sõlmimise tingimuseks.

Liikmesriigid, kus 24. detsembri 2017. aasta seisuga oli aastane raudtee-reisijateveo turu maht väiksem kui 23 miljonit rongkilomeetrit ja kus riigi tasandil on vaid üks pädev asutus ning kogu raudteevõrk on hõlmatud ühe avaliku teenindamise lepinguga, loetakse esimesele tingimusele vastavaks. Ometi peab ka nendes liikmesriikides olema täidetudotselepingu sõlmimise teine tingimus. Seetõttu peavad nad samuti avaldama põhjendatud otsuse ja teavitama sellest komisjoni. Käesolevate suuniste liites on esitatud loetelu liikmesriikidest, kus raudtee-reisijateveo turg oli 24. detsembri 2017. aasta seisuga väiksem kui 23 miljonit rongikilomeetrit aastas.

Leping peab sisaldama konkreetseid teenuse osutamise nõudeid, mis hõlmavad teenuse kvaliteedi ja kulutasuvuse aspekte. Teenuse osutamise nõuded peavad olema mõõdetavad, läbipaistvad ja kontrollitavad. Nõuded põhinevad selgelt näitajatel, mis võimaldavad pädeval asutusel teha lõplikke korrapäraseid hindamisi. Need näitajad peavad üheselt kajastama sõlmitud otselepinguga hõlmatud teenuse kvaliteedi ja/või kulutõhususe paranemist võrreldes eelmise lepinguga. Vastasel juhul ei saaks tõhusalt täita ega kontrollida nõuet, et võrreldes eelmise lepinguga peab lepinguga kaasnema paranemine. Teenuse osutamise nõuded peaksid hõlmama eelkõige teenuste täpsust, rongiliikluse sagedust, veeremi kvaliteeti ja reisijateveo jõudlust. See loetelu on lahtine, mis tähendab, et avaliku teenindamise leping peab sisaldama vähemalt loetletud kvaliteedinõudeid; pädevad asutused võivad kehtestada lisanõudeid.

Pädev asutus on kohustatud lepingus nõutud paranemist korrapäraselt hindama, vähemalt iga viie aasta tagant. Selleks et tagada nõuetele vastavuse pidev ja sisuline jälgimine ning avastada mittevastavus varakult ning võtta vajaduse korral meetmeid nõuetele vastavuse taastamiseks, võib osutuda vajalikuks sagedasem hindamine. Pädev asutus peaks tagama, et tal on võimalik teenuse osutamist tõhusalt jälgida. Seetõttu peab ta – näiteks lepingutingimuste kaudu – tagama, et ta saab asjaomastelt osalistelt tegelikke andmed, mis võimaldavad tal nõuetele vastavust hinnata. Pädev asutus peab oma korrapäraste hindamiste tulemused avalikustama.

Samuti peab leping hõlmama tõhusaid ja hoiatavad meetmeid, mida kohaldatakse juhul, kui raudtee-ettevõtja ei täida teenuse osutamise nõudeid. See tähendab, et korrapäraste hindamiste ajal peavad olema täidetud kõik nõuded, et vältida selliste tõhusate ja hoiatavate meetmete rakendamist. Seetõttu ei ole pädeval asutusel õigust nende meetmete rakendamisest loobuda. Sellised meetmed võivad olla vormilt erinevad ja võivad hõlmata trahve.

Lõpuks, kui teenusepakkuja ei täida teenuse osutamise nõudeid, võib pädev asutus artikli 5 lõike 4a alusel sõlmitud otselepingu igal ajal täielikult või osaliselt peatada või lõpetada.

Artikli 5 lõike 4a alusel sõlmitud lepingute kehtivusaeg ei tohi olla üle kümne aasta, või kui need hõlmavad olulist investeeringut kooskõlas artikli 4 lõikega 4, siis mitte üle 15 aasta. Need lepingud tuleb samuti avalikustada.

2.5.3.4.   Artikli 5 lõige 5. Erakorraline lepingute sõlmimine

Teenuste osutamise kohese või peatse katkemise korral, olenemata sellest, kas teenuseid osutatakse avaliku teenindamise kohustuste alusel või mitte, annab artikli 5 lõige 5 pädevatele asutustele õiguse sõlmida avaliku teenindamise otseleping, seda pikendada või see kehtestada kuni kaheks aastaks.

Erakorraliselt sõlmitavate lepingute kohaldamisala hõlmab ka lepingute sisulisi muudatusi, näiteks selleks, et reageerida sellistele kriisiolukordadele nagu pandeemiad. Sellised muudatused on ajutist laadi ja piirduvad selle kriisi kestusega, mille tagajärgi erakorraliselt sõlmitava lepinguga lahendatakse, ning ei tohi mingil juhul kesta kauem kui kaks aastat. Kui esialgne leping on lõpetamise asemel peatatud ega ole erakorraliste meetmete lõppedes veel lõppenud, hakkavad esialgse lepingu tingimused uuesti kehtima. Vajaduse korral täpsustatakse muudetud lepingutes varasema lepingu juurde naasmise kord.

Erakorraliselt sõlmitavaid avaliku teenindamise lepinguid ei saa kohaldada tagasiulatuvalt, sest nende lepingute sisu tuleb kooskõlas artikliga 4 kindlaks määrata enne nende kohaldamist. Kui teenuste kohese või peatse katkemise põhjus püsib ka siis, kui need erakorralised meetmed kaheaastase perioodi lõpus aeguvad, võib pädev asutus võtta artikli 5 lõike 5 alusel uued erakorralised meetmed, tingimusel et ta suudab tõendada, et avaliku teenindamise lepingu sõlmimine määruse (EÜ) nr 1370/2007 muude sätete alusel ei ole olnud erandlikke asjaolude tõttu praktiliselt võimalik.

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõike 1 kohaselt sõlmitakse teenuste riigihankelepingud, nagu need on määratletud riigihankedirektiivides (direktiiv 2014/24/EL ja direktiiv 2014/25/EL), avaliku reisijateveoteenuse osutamiseks bussi või trammiga kooskõlas nimetatud direktiividega, kui selliseid lepinguid ei sõlmita nendes direktiivides määratletud kontsessioonilepingute kujul. Selliste lepingute sõlmimisel määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõiget 5 seega ei kohaldata. Riigihankedirektiividega on aga ette nähtud konkreetsed kiirhankemenetlused, sealhulgas väljakuulutamiseta läbirääkimistega hankemenetluse võimalus teatavate asjaolude korral (35).

Määruses (EÜ) nr 1370/2007 on sätestatud, et kohustust avaldada artikli 7 lõike 2 kohaldamisel teatav teave vähemalt üks aasta enne otselepingu sõlmimist ei kohaldata avaliku teenindamise lepingu erakorralisel sõlmimisel artikli 5 lõike 5 alusel. Komisjon leiab, et analoogia põhjal ei kohaldata seda kohustust siis, kui avaliku teenindamise lepingud transporditeenuste osutamiseks bussi või trammiga sõlmitakse riigihankedirektiivides sätestatud kiirhankemenetluste alusel, sest see välistaks sellise kiirmenetluse.

2.5.3.5.   Artikli 5 lõige 6. Raudteeteenused, mille puhul võib kasutada otselepingu sõlmimise menetlust

Artikli 5 lõike 6 kohaselt võivad pädevad asutused sõlmida avaliku teenindamise otselepingud raudteeveo kohta, „kuid mitte rööbastranspordiliikide, nagu metroo või trammid kohta“.

Kui asutus sõlmib üldhuviteenuste osutamiseks lepingud kolmanda isikuga, peab ta järgima selliseid aluslepingu üldpõhimõtteid nagu läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõte (36). Artikli 5 lõike 6 kohaselt sõlmitud otselepingute suhtes ei kohaldata erandeid neist aluslepingu põhimõtetest. See on ka põhjus, miks on määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 7 lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõue, et pädev asutus peab avaldama teatava teabe raudteevedu käsitlevate avaliku teenindamise otselepingute kohta hiljemalt üks aasta enne ja ühe aasta jooksul pärast lepingu sõlmimist.

Võistleva pakkumismenetluse üldeeskirjast tehtavat erandit tuleb samuti kohaldada kitsendavalt. Raudteeveoteenuse asendamist näiteks bussiveoteenusega, mida avaliku teenuse pakkujalt võidakse lepingu kohaselt raudteevõrgu häirete korral nõuda, ei saa pidada raudteeveoteenuseks ning järelikult ei kuulu see teenus artikli 5 lõike 6 alla. Raudteeveoteenust asendava bussiveoteenuse tellimisel alltöövõtjalt peab raudtee-ettevõtja järgima asjakohaseid riigihankeid käsitlevaid õigusakte.

Seda, kas teatavat liiki linna- või linnalähiliinide raudteetranspordisüsteemide suhtes, nagu S-Bahn (Austrias, Saksamaal ja Taanis) ja RER (Prantsusmaal), või muude rööbastranspordiliikidega (nt metroo ja tramm) sarnaste transpordiliikide suhtes, nagu tramm-rongi teenused ja teatavad automaatrongiteenused, mille puhul kasutatakse optilist juhtimissüsteemi, saab kohaldada artikli 5 lõikes 6 sätestatud erandit, tuleb hinnata igal üksikjuhul eraldi, kohaldades sobivaid kriteeriume. Eelkõige sõltub erandi kohaldamine näiteks sellest, kas kõnealused süsteemid on tavatingimustes koostalitlusvõimelised ja/või kasutavad traditsioonilise suurema kandevõimega raudteevõrguga sama taristut. Kuigi tramm-rongi teenuste osutamiseks kasutatakse suurema kandevõimega raudtee taristut, tuleks neid teenuseid nende eriomaduste tõttu siiski käsitada „muude rööbastranspordiliikide“ alla kuuluvana.

2.5.4.   
  Artikli 5 lõige 7. Lepingu sõlmimise otsuste läbivaatamine

Selle sättega nähakse ette, et liikmesriigid peavad võtma vajalikud meetmed, et tagada artikli 5 lõigete 2–6 kohaselt tehtud otsuste kiire ja tulemuslik läbivaatamine, kui seda taotleb isik, kes on või kes varem oli huvitatud konkreetse lepingu saamisest ja keda väidetav rikkumine kahjustas või võib kahjustada („huvitatud isikud“), põhjendusega, et selliste otsustega rikuti liidu õigust või seda õigust rakendavaid siseriiklikke norme. Sellised läbivaatamisasutused võivad olla kohtuasutused.

Artikli 5 lõike 7 teises lõigus on lisaks täpsustatud, et sama artikli lõigetega 4a ja 4b hõlmatud otselepingute sõlmimisel peavad sellised meetmed hõlmama huvitatud isikute võimalust taotleda, et pädeva asutuse tehtud põhjendatud otsust hindaks asjaomase liikmesriigi määratud sõltumatu asutus.

Nagu on selgitatud määruse (EL) 2016/2338 põhjenduses 27, võivad liikmesriigid otsustada, et hindamine tehakse kohtuliku kontrolli raames. Seega võib määratud sõltumatu asutus selle hinnangu spetsiaalselt anda, et kasutada seda artikli 5 lõike 7 esimeses lõigus osutatud läbivaatamismenetluses. Komisjon leiab, et sellisel sõltumatul asutusel peaksid eksperdihinnangu andmiseks olema asjakohased turuteadmised ja juurdepääs vajalikule teabele. Nendel põhjustel on raudteevaldkonna reguleerivatel asutustel, nagu need on määratletud direktiivi 2012/34/EL artiklis 55, selle funktsiooni täitmiseks head võimalused. Kui liikmesriik määrab sõltumatu asutuse, mis ei ole tema raudteevaldkonna reguleeriv asutus, peaks selle asutuse sõltumatuse tase olema piisav, et tagada õiguslik ja tegevuslik sõltumatus pädevate asutuste ja raudtee-ettevõtjate huvidest, ning olema vähemalt võrdne raudteevaldkonna reguleeriva asutuse sõltumatusega.

Sellise hindamise tulemus tuleb teha üldsusele kättesaadavaks kooskõlas siseriikliku õigusega. Komisjoni seisukoht on, et avalikustada tuleb vähemalt hindamise olulised punktid ja lõpptulemus, milles märgitakse, kas lepingu sõlmimise otsuse põhjendus on kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 normidega.

Kui läbivaatamismenetluse eest vastutavad asutused ei ole kohtuasutused, põhjendavad nad oma otsuseid alati kirjalikult. Lisaks tuleb sellisel juhul nende otsuseid kohtulikult kontrollida või need peab läbi vaatama muu asutus, mis on kohus ELi toimimise lepingu artikli 267 tähenduses.

2.5.5.   
  Avaliku teenindamise lepingute muutmine

Kui kehtivat avaliku teenindamise lepingut on vaja muuta, näiteks kui transporditeenuse mahtu ja vastavat hüvitise summat tuleb metrooliini pikendamise tõttu kohandada, tekib küsimus, kas pädev asutus peaks algatama uue hankemenetluse või kas lepingut võib muuta ilma uut lepingut sõlmimata.

Liidu kohtud on leidnud, et väikeste ja väheoluliste muudatuste korral ei ole uue hankemenetluse korraldamine vajalik, et tagada aluslepingu üldpõhimõtete, näiteks läbipaistvuse ja mittediskrimineerimise põhimõtte järgimine, ning piisab lihtsalt lepingu muutmisest. Teisalt leidsid liidu kohtud, et menetluse läbipaistvuse ja pakkujate võrdse kohtlemise tagamiseks on sisuliste muudatuste tegemisel nende teenuse osutamise kontsessioonilepingute või riigihankelepingute olulistes sätetes, mille suhtes kohaldatakse riigihankedirektiive, teatavatel juhtudel vaja sõlmida uus leping. Seda eelkõige juhul, kui uued sätted erinevad oluliselt esialgse lepingu tingimustest ja kui neist ilmneb järelikult poolte soov pidada uusi läbirääkimisi lepingu oluliste tingimuste üle (37).

Liidu kohtute väitel võib lepingu kehtivusajal tehtud muudatust pidada sisuliseks, kui muudatusega tuuakse lepingusse sisse tingimusi, mis juhul, kui need oleksid olnud ette nähtud esialgses lepingu sõlmimise menetluses, oleksid võimaldanud osaleda ka teistel pakkujatel peale nende, kes esialgses menetluses tunnistati nõudeid täitnuks, või oleksid võimaldanud tunnistada edukaks mõne muu pakkumuse kui see, mis esialgu välja valiti (38).

Kuna määruses (EÜ) nr 1370/2007 puuduvad erisätted, on eespool nimetatud kohtupraktika põhimõtted selle määrusega hõlmatud avaliku teenindamise lepingute muutmise suhtes täielikult kohaldatavad. Selleks et teha kindlaks, millised on väheolulised muudatused, tuleb igal üksikjuhul eraldi viia läbi objektiivsetest kriteeriumidest lähtuv hindamine (39).

Neid põhimõtteid kohaldatakse võistleva pakkumismenetluse alusel sõlmitud lepingute suhtes. Peale selle, kui artikli 5 lõike 6 alusel sõlmitud lepingute olulistes sätetes tehakse olulisi muudatusi pärast 24. detsembrit 2023, peaks sellisel juhul olema nõutav uue lepingu sõlmimine.

Lisaks kohaldatakse nende lepingute suhtes, mis on sõlmitud direktiivide 2014/24/EL ja 2014/25/EL alusel, kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõikega 1 nendes direktiivides (40) sätestatud erinorme, mis käsitlevad lepingute muutmist nende kehtivuse ajal.

2.6.   Hüvitis avalike teenuste osutamise eest

Maismaatranspordi suhtes kohaldatakse liidu eeskirju, millega reguleeritakse tingimusi, mille korral kujutab üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eest makstav hüvitis endast ELi toimimise lepingu artikli 107 kohast abi. Kui hüvitis kujutab endast riigiabi ja seda makstakse avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest maismaatranspordi valdkonnas, ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 106 lõiget 2. Sellise hüvitise korral kohaldatakse pigem ELi toimimise lepingu artiklit 93. Seega ei kohaldata ELi toimimise lepingu artikli 106 lõikel 2 põhinevaid liidu kokkusobivuseeskirju, mis käsitlevad üldist majandushuvi pakkuvate teenuste (41) eest makstavat hüvitist, maismaatranspordi suhtes (42).

Määruses (EÜ) nr 1370/2007 sätestatud hüvitamiseeskirjade eesmärk on tagada, et teenusepakkujatele ei makstaks ülemäärast hüvitist, võttes arvesse mõistlikku kasumit, et hüvitis tagaks avaliku reisijateveoteenuse osutamise rahalise jätkusuutlikkuse pikema aja jooksul (43) ning et süsteem soodustaks üldist tõhusust. Määruses (EÜ) nr 1370/2007 on täpsustatud ka üksikasjad selle kohta, kuidas komisjon teeb antud hüvitise taseme eel- ja järelkontrolli.

Kui hüvitise maksmine avaliku reisijateveoteenuse osutamise eest raudteel ja maanteel toimub kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1370/2007, loetakse selline hüvitis siseturuga kokkusobivaks ning kõnealuse määruse artikli 9 lõike 1 kohaselt on see ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikes 3 sätestatud eelneva teatamise kohustusest vabastatud.

See kokkusobivuse eeldus ja teatamiskohustusest vabastamine on asjakohased ainult siis, kui hüvitis kujutab endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. Avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis, mis vastab liidu kohtute Altmarki kohtuotsuses (44) sätestatud tingimustele, ei kujuta endast riigiabi ja seetõttu selle puhul eelneva teatamise kohustust igal juhul ei ole. Sellegipoolest peab selline avaliku teenuse osutamise eest makstav hüvitis vastama liidu õigusega kooskõlas olemiseks määruse (EÜ) nr 1370/2007 muudele nõuetele, mis on seotud maismaatransporditeenuste korraldamisega siseturu normide kohaselt, näiteks avaliku teenindamise lepingu kestust, töötajate kaitset, veeremile juurdepääsu, hankemenetlust või alltöövõttu käsitlevatele sätetele.

2.6.1.   
  Võistleva pakkumismenetluse alusel sõlmitud lepingud

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõike 1 punktis b on sätestatud, et avaliku teenindamise lepingud ja üldeeskirjad kehtestavad eelnevalt objektiivsel ja läbipaistval viisil näitajad, mille põhjal hüvitis (kui seda makstakse) tuleb arvutada, ja ainuõiguste korral nende laadi ja ulatuse selliselt, et välditakse ülemäärast hüvitamist.

Määrusega (EÜ) nr 1370/2007 ei kehtesta siiski eritingimusi avaliku teenuse osutamise eest makstava hüvitise kavandamiseks, kui seotud avaliku teenindamise leping sõlmitakse määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõike 3 kohaldamisel võistleva pakkumismenetluse alusel. Nende lepingute suhtes ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa (edaspidi „lisa“).

Avatud, läbipaistev ja mittediskrimineeriv võistlev pakkumismenetlus peaks põhimõtteliselt tagama, et hinnaga, mida pädev asutus maksab tehnilises kirjelduses kirjeldatud avaliku teenuse osutamise eest, kaasnevad kogukonnale kõige väiksemad kulud. Pädevad asutused peaksid aga olema iseäranis tähelepanelikud märkide suhtes, mis viitavad pakkumismenetluses tõhusa konkurentsi puudumisele.

Tuleb märkida, et isegi võistlev pakkumismenetlus ei taga iseenesest ülemäärase hüvitamise puudumist, st seda, et lepingu kehtivusaja jooksul tegelikult makstav hüvitis ei ületa avaliku teenindamise kohustuste täitmisel tekkinud kulude täielikuks või osaliseks katmiseks vajalikku, võttes arvesse seotud tulusid ja mõistlikku kasumit määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses.

2.6.2.   
  Otselepingute puhul makstav hüvitis

Kui kooskõlas artikli 5 lõikega 2, 3a, 4, 4a, 4b, 5 või 6 sõlmitakse avaliku teenindamise otseleping või pädev asutus kehtestab üldeeskirjad artikli 3 lõike 2 tähenduses, tuleneb hüvitise tase mitte konkurentsipõhistest turujõududest, vaid otseläbirääkimistest või selle määrab vahetult pädev asutus. Nende asjaolude korral tuleb kooskõlas artikliga 4 ja artikli 6 lõikega 1 kohaldada ülemäärase hüvitamise vältimiseks hüvitise maksimumsumma arvutamise meetodit, mis on sätestatud lisas.

Kui lisa nõuded on täidetud (lisaks määruse (EÜ) nr 1370/2007 kõikidele muudele asjakohastele sätetele), peetakse sellist hüvitist siseturuga kokkusobivaks ja seega võib selle suhtes kohaldada grupierandit vastavalt määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 9 lõikele 1.

2.6.3.   
  Ülemäärane hüvitis

Avaliku teenuse pakkuja ja pädeva asutuse vahel kokkulepitud leping võib olla eri vormis, eelkõige mis puudutab riskijagamise kokkulepet ja maksimaalset mõistlikku kasumit, millele teenusepakkujal on õigus.

Tavaliselt peavad pädevad asutused tegema korrapäraseid järelkontrolle, et tuvastada igasugune ülemäärane hüvitamine, ja nägema avaliku teenindamise lepingutes ette tagasinõude mehhanismid, mille alusel nõutakse kõik ülemäärased hüvitised tagasi.

Seda põhimõtet kohaldatakse võistleva pakkumismenetluse alusel sõlmitud lepingute ja otselepingute suhtes, sest artikli 4 lõikes 1 sätestatud ülemäärase hüvitamise keeld kehtib kõikidele lepingutele.

Komisjon soovitab ülemäärase hüvitamise kontrollimisel lähtuda kuludest ja tuludest ning maksimaalsest kasumist, mis sätestatakse tavaliselt lepingus. Ülemäärase hüvitamise kontrollimiseks kasutatavas meetodis tuleb võtta arvesse ka võrgumõju, kui see on mõõdetav.

Võistleva menetluse alusel sõlmitud kontsessioonilepingute puhul eeldatakse, et edukas pakkuja on pakkumuses juba arvesse võtnud tõhususe suurenemist, mida ta loodab lepingu kehtivusaja jooksul saavutada. Seetõttu leiab komisjon, et ülemäärase hüvitamise tagantjärele kontrollimise nõuet saab selliste lepingute jaoks kohandada, et võtta arvesse nende lepingute eripära.

Igal juhul võivad pädevad asutused määrata ülemäärase hüvitamise kontrollide sageduse ja ulatuse olenevalt lepingu kestusest ja keerukusest.

2.6.4.   
  Mõistliku kasumi mõiste

Artikli 4 lõike 1 punktis c on sätestatud, et avaliku teenindamise lepingus arvesse võetavad kulud võivad sisaldada „asjakohast kapitalitulu“, st mõistlikku kasumit. Seda sätet kohaldatakse olenemata sellest, kas lepingud sõlmitakse otse või võistleva pakkumismenetluse alusel.

Määrus ei sisalda võistleva pakkumismenetluse alusel sõlmitud lepingute ega otselepingute puhul mõistliku kasumi kindlaksmääramise täpseid juhised.

Kooskõlas riigiabi suhtes kohaldatavate üldpõhimõtetega on „mõistlik kasum“ määratletud lisas kui „selle sektori tavapärane kapitali tootlus antud liikmesriigis, mis võtab arvesse ametivõimude sekkumise läbi avaliku teenuse osutajale põhjustatavaid riske või riskide puudumist“. Lisas ei anta täiendavaid juhiseid selle kasumi suuruse kindlaksmääramiseks ja igal juhul on see kohaldatav ainult otselepingute puhul.

Kasulikke näpunäiteid mõistliku kasumi sobiva taseme kindlaksmääramiseks võib aga saada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevast teatisest.

Kõnealuses teatises on selgitatud, et „kui asjaomase teenuse jaoks on olemas üldtunnustatud turuhind, siis see turuhind on pakkumismenetluse puudumisel hüvitise parim võrdlusväärtus“ (45). Selle näide on turulepingud samas tegevusvaldkonnas, sarnaste omadustega ja samas liikmesriigis.

Sel juhul võib mõistliku kasumi suuruse määrata võrdluses kasumimarginaaliga, mida taotleb keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimisega ettevõtja, kes tegutseb samas sektoris ja osutab kõnealust teenust (46). Mõnikord turu võrdlusväärtused aga puuduvad, (47) kuid kui need on olemas, võib neid olla vaja kohandada, kui nende omadused ei ole võrreldavad kõnealuse tehinguga (48).

Tavaliselt lähtutakse avaliku teenindamise lepingu kapitalitulu kindlaksmääramisel sisemisest tulumäärast, mida ettevõtja saab investeeritud kapitalilt projekti kestuse jooksul, st lepinguga seotud rahavoogude sisemisest tulumäärast. Siiski võib kapitalitulu hindamisel kasutada ka selliseid raamatupidamislikke näitajaid nagu omakapitali investeeringute tulusus (ROE) ja kasutatud kapitali tasuvus (ROCE) või muid üldtunnustatud majandusnäitajaid.

Tuleb meeles pidada, et näitajaid võivad mõjutada arvestusmeetodid, mida teenusepakkuja kasutab, ja need võivad kajastada tema olukorda ainult teataval aastal. Sel juhul tuleks kasutada näitajaid, mis kajastavad avaliku teenindamise lepingu täitmisega seotud pikaajalist majanduslikku tegelikkust. Mõistliku kasumi suurust tuleks võimaluse korral hinnata avaliku teenindamise lepingu kehtivuse ulatuses. Arvesse tuleks võtta raudtee-, trammi-, metroo- ja bussiveo majandusmudelite erinevusi. Näiteks on raudteevedu väga kapitalimahukas, kuid bussiveo puhul on üldiselt peamine kulutegur personal.

Pädev asutus peab mõistliku kasumi piisava taseme kindlaks määrama igal üksikjuhul eraldi tehtud hindamise alusel, mis peaks seisnema peamiselt lepingu kasumlikkuse taseme võrdlemises turul pakutavate võrreldavate lepingute omaga. Selles tasus tuleb arvesse võtta turul sarnaste teenuste eest saadavat tavapärast tasu ja lepingu riskitaset. Näiteks on avaliku teenindamise leping, mille puhul saab hüvitist ettenägematute kulude arvessevõtmiseks kohandada, vähem riskantne kui leping, milles on hüvitis fikseeritud. Kui kõik muud asjaolud on võrdsed, peaks väiksema riskiga lepingus sätestatud mõistlik kasum olema väiksem. Lepingus tuleks selgelt osutada, kas ja millistel asjaoludel saab hüvitise summat kohandada, et kajastada asjakohast välist arengut, sest eelnevatest lepingutingimustest erinevat hüvitise suurendamist peetakse üldjuhul määrusele (EÜ) nr 1370/2007 mittevastavaks.

Hüvitamismehhanism peaks üldiselt juhtimise tõhusust soodustama (49). Hüvitamissüsteemid, mille puhul tegelikult kantud kulud kaetakse mehaaniliselt, ei innusta veoettevõtjat aja jooksul oma kulutõhusust suurendama. Sellised mehhanismid on vastuvõetavad ainult siis, kui kulud on väga ebakindlad ja veoettevõtja vajab kõrgetasemelist kaitset ebakindluse eest.

2.6.5.   
  Artikli 4 lõiked 1 ja 2 ning lisa. Äritegevuse ristsubsideerimise vältimine

Kui avaliku teenuse pakkuja teostab ka äritegevust, tuleks tagada, et ta ei kasuta talle makstavat riiklikku hüvitist oma konkurentsivõime parandamiseks teistel turgudel, kus ta tegutseb ärilistel alusel. Selleks on lisas ette nähtud avaliku teenindamise ja äritegevuse raamatupidamisarvestuste eristamine ning usaldusväärne kulude jaotamise meetod, mis kajastab avaliku teenuse osutamise tegelikke kulusid.

Artikli 4 lõigetes 1 ja 2, tõlgendatuna koostoimes lisaga, on sätestatud nõue, et teenusepakkuja kulud ja tulud tuleb avalike teenuste (lepingupõhised) ja kaubanduslike teenuste vahel õigesti jaotada (vt punkt 2.5.2).

Näiteks kui raudteejaamades avalikuks teenindamiseks ja äritegevuse teostamiseks osutatavate teenuste kulud paigutaks üksnes avaliku teenuse alla, oleks tegemist määrusega (EÜ) nr 1370/2007 vastuolus oleva ristsubsideerimisega. Raudtee-ettevõtjate raamatupidamisarvestuste eristamist käsitlevad erikohustused on sätestatud ka direktiivis 2012/34/EÜ (50).

Iga avaliku teenindamise leping peaks sisaldama hüvitamise erieeskirju ja iga lepingu kohta tuleks pidada eraldi raamatupidamisarvestust. Kui ettevõtja on sõlminud mitu avaliku teenindamise lepingut, peaks tema raamatupidamisarvestus võimaldama tuvastada erinevate avaliku teenindamise lepingute alusel avaliku teenindamise kohustuste täitmise eest saadud hüvitisi, mis on eraldatud kaubanduslike teenuste turul saadud tuludest. Komisjoni kirjaliku taotluse korral tuleb talle anda juurdepääs kõnealusele raamatupidamisarvestusele kooskõlas määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 6 lõikega 2.

2.6.6.   
  Artikli 4 lõige 1. Tõhususe suurendamise stiimulid

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 põhjenduses 27 on märgitud, et otselepingute või üldeeskirjade puhul tuleks hüvitise näitajad kehtestada selliselt, et hüvitissummad oleksid asjakohased ning et oleks tagatud „teenuste tõhusus ja kvaliteet“. Lisa punktis 7 on täpsustatud, et hüvitamise meetod peaks aitama „säilitada või arendada avaliku teenuse osutaja tõhusat haldustegevust, mida oleks võimalik objektiivselt hinnata“.

See tähendab, et hüvitamismehhanismi tuleks lisada teenuse majanduslikult tõhusa osutamise stiimulid. Tõhusus peaks aja jooksul suurenema ja see suurenemine peaks olema objektiivselt mõõdetav.

Tõhusust tuleks mõista kui avalike teenuste kvaliteedi (või taseme) ja kasutatud ressursside suhet. Seega saab stiimuleid kavandada kulude vähendamiseks ja/või teenuse kvaliteedi/taseme tõstmiseks. Samas ei peeta tõhususe suurenemiseks kulude vähendamist, mis saavutatakse teenuse kvaliteedi/taseme arvelt.

Tõhususe suurendamise stiimulid peaksid olema realistlikud, proportsionaalsed ja lepingus täpselt kindlaks määratud. Tõhususe suurenemisest tulenev kasu tuleks jaotada asjakohaselt teenusepakkuja, avaliku sektori asutuste ja vajaduse korral teenuse kasutajate vahel. Teenusepakkujal ei tohiks olla lubatud jätta endale ebaproportsionaalselt suur osa sellisest kasust. Kõik sellised tõhususe suurendamise stiimulid peavad põhinema ülesande andmise aktis sätestatud objektiivsetel ja mõõdetavatel kriteeriumidel ning pädev asutus peab tegema nende suhtes läbipaistva järelhindamise.

2.6.7.   
  Artikli 6 lõige 1. Määruse (EÜ) nr 1370/2007 nõuetele vastavuse kontroll

Pädevad asutused peavad avaliku teenindamise lepingu kehtivusaja jooksul tegema korrapäraselt kontrolle, eriti juhul, kui tegemist on otselepinguga, nii lepingutingimuste täitmise kontrollimiseks kui ka ülemäärase hüvitamise varaseks tuvastamiseks (ja tagasinõudmiseks). See on eriti oluline pikaajaliste lepingute puhul.

2.6.8.   
  Artikli 1 lõige 1 ja artikli 6 lõige 1. Nõue maksta teenusepakkujatele avaliku teenindamise kohustuste eest „asjakohast“ hüvitist

Määruse lisa punkti 7 kohaselt peab hüvitamismeetod „olema suunatud sellele, et säilitada või arendada [...] piisavalt kõrge kvaliteeditasemega reisijateveoteenuste osutamist“. See põhimõte on sätestatud ka artikli 2a lõike 2 punktis b, kus on märgitud, et avaliku teenindamise kohustuste netofinantsmõju hüvitamine peab tagama avaliku reisijateveoteenuse osutamise rahalise jätkusuutlikkuse pikema aja jooksul.

See tähendab, et pädevate asutuste makstav hüvitis peaks võimaldama teenusepakkujatel osutada kvaliteetseid teenuseid rahaliselt jätkusuutlikul alusel. Alarahastamine põhjustaks teenuse kvaliteedi halvenemist. Lisaks sellele peletaks liiga väike hüvitis võistleva menetluse teel sõlmitavate lepingute puhul võimalikud pakkujad pakkumismenetlusest eemale.

2.7.   Artikli 7 lõiked 2, 3 ja 4. Avaldamine ja läbipaistvus

Selles jaos esitatud tõlgendamissuunised hõlmavad pädevate asutuste kohustust tagada avaliku teenindamise lepingute sõlmimise läbipaistvus enne ja pärast hankemenetlust.

Artikli 7 lõikes 2 on sätestatud, et pädevad asutused avaldavad hiljemalt üks aasta enne pakkumiskutse väljakuulutamist või avaliku teenindamise otselepingu sõlmimist Euroopa Liidu Teatajas teatava teabe kavandatava lepingu kohta. Selle teabe avaldamise kohustus kehtib ka siis, kui avaliku teenindamise lepingud sõlmitakse määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 5 lõike 1 teise lause alusel riigihankedirektiivides sätestatud korras, kuigi nende direktiividega ei ole sellist avaldamist ette nähtud (51).

Artikli 7 lõike 2 eesmärk on esiteks võimaldada ettevõtjatel reageerida pädeva asutuse kavatsustele, eelkõige mis puudutab hankemenetluse liiki, mida pädev asutus kavatseb kasutada (pakkumiskutse või otseleping), ja teiseks anda ettevõtjatele aega pakkumiskutsele vastamiseks paremini valmistuda. Seega võidakse artikli 7 lõike 2 kohase teabe avaldamata jätmise tõttu pakkumiskutse tühistada, kui eelteabe puudumine pani ettevõtjad märkimisväärselt ebasoodsasse olukorda võrreldes ettevõtjaga, kes täidab kehtivat lepingut ja kellel on seetõttu täpsed teadmised lepingu kõikide elementide kohta (52). Sellise tegematajätmise tõttu ei saa liikmesriik ka vabastust ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 3 kohasest teatamiskohustusest (53).

Artikli 7 lõikes 3 on sätestatud, et pädevad asutused avaldavad aasta jooksul pärast raudteeteenuseid käsitlevate avaliku teenindamise otselepingute sõlmimist nende lepingute kohta teatava teabe.

Komisjoni talitused on koostanud näidisvormid ja menetlused, mis aitavad pädevatel asutustel neid avaldamisega seotud nõudeid täita. Teabe avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas peaksid pädevad asutused kasutama erivahendit eNotices, (54) mille abil teated koostatakse ja esitatakse avaldamiseks veebisaidil Tenders Electronic Daily (TED).

Artikli 7 lõikes 4 on sätestatud, et pädev asutus edastab huvitatud isiku palvel avaliku teenindamise otselepingu sõlmimise otsuse põhjenduse. Pädev asutus peab tegema otsuse kavatsuse kohta sõlmida otseleping vähemalt üks aasta ette, sest teave selle kohta tuleb avaldada Euroopa Liidu Teatajas (artikli 7 lõige 2, eriti punkt b). Seega on huvitatud isikutel võimalik esitada küsimused tükk aega enne lepingu sõlmimist, mis peab toimuda kõige varem üks aasta pärast otsuse tegemist. Tõhusa õiguskaitse tagamiseks tuleks artikli 7 lõike 4 kohaselt nõutud teave esitada ilma asjatu viivituseta.

Määruse (EÜ) nr 1370/2007 artikli 7 lõigetega 2 ja 4 ei nõuta, et pädev asutus avaldaks või edastaks huvitatud ettevõtjatele kogu teabe, mis on vajalik, et võimaldada neil esitada piisavalt üksikasjalik pakkumus, mida võidakse võrdlevalt hinnata, või et ta teeks kõikide pärast selle teabe avaldamist saadud pakkumuste võrdleva hindamise (55).

2.8.   Üleminekukord

Selles jaos esitatakse tõlgendamissuunised üleminekukorra teatavate aspektid kohta seoses lepingutega, mis on sõlmitud enne määruse (EÜ) nr 1370/2007 jõustumist või artiklis 8 sätestatud üleminekuperioodide jooksul.

2.8.1.   
  Artikli 8 lõike 3 punktid b ja c. Maksimaalne kehtivusaeg 30 aastat

Artikli 8 lõike 3 punktides b ja c on sätestatud, et avaliku teenindamise lepingud, mis on sõlmitud „muu menetluse kui võistleva pakkumismenetluse alusel enne 2000. aasta 26. juulit“ või „võistleva pakkumismenetluse alusel alates 2000. aasta 26. juulist ja enne 3. detsembrit 2009 [...]. võivad jääda kehtima oma tähtaja lõpuni, kuid mitte kauemaks kui 30 aastat“.

Kuigi selles sättes ei ole selgelt täpsustatud algusaega, millest alates tuleb maksimaalne 30-aastane tähtaeg arvutada, on liidu kohtud otsustanud, et see tähtaeg algab määruse (EÜ) nr 1370/2007 jõustumise kuupäevast (56). Võttes arvesse asjaolu, et määrus jõustus 3. detsembril 2009, võivad kõik artikli 8 lõike 3 punktide b ja c sätete kohaldamisalasse kuuluvad avaliku teenindamise lepingud kehtida seetõttu kõige kauem kuni 3. detsembrini 2039.

2.8.2.   
  Artikli 8 lõike 3 punkt d. Väljendi „piiratud kestusega, mis on võrreldav artiklis 4 osutatud kestustega“ tähendus

Artikli 8 lõike 3 punktis d on sätestatud, et avaliku teenindamise lepingud, mis sõlmiti „muu menetluse kui ausa võistleva pakkumismenetluse alusel alates 26. juulist 2000 ja enne 24. detsembrit 2017 [...], võivad jääda kehtima oma tähtaja lõpuni, kui nad on piiratud kestusega, mis on võrreldav artiklis 4 osutatud kestustega“.

Komisjon leiab, et väljendit „võrreldav artiklis 4 osutatud kestusega“ tuleks tõlgendada kitsendavalt, eesmärgiga tagada, et liikmesriigid püüavad saavutada määruse (EÜ) nr 1370/2007 eesmärke alates selle jõustumise kuupäevast 3. detsembril 2009. Seetõttu peab komisjon mõistlikuks leida, et avaliku teenindamise lepingute kestus peaks olema väga sarnane artiklis 4 märgitud kestustega.

---

(1)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“, COM(2020) 789 final, 9. detsember 2020.

(2)  ELT L 315, 3.12.2007, lk 1.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. detsembri 2016. aasta määrus (EL) 2016/2338, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1370/2007 riigisiseste raudtee-reisijateveoteenuste turu avamise osas (ELT L 354, 23.12.2016, lk 22).

(4)  Neljas raudteepakett koosneb kuuest seadusandlikust tekstist, mille eesmärk on kujundada välja raudteeteenuste ühtne turg; vt https://transport.ec.europa.eu/transport-modes/rail/railway-packages/fourth-railway-package-2016_en

(5)  Komisjoni teatis tõlgendamissuuniste kohta seoses määrusega (EÜ) nr 1370/2007, mis käsitleb avaliku reisijateveoteenuse osutamist raudteel ja maanteel 29. märts 2014 (ELT C 92, 29.3.2014, lk 1).

(6)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(7)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

(8)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.

(9)  Tuleb märkida, et määruses (EÜ) nr 1370/2007 viidatakse endiselt direktiividele 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ, mis on vahepeal kehtetuks tunnistatud ning asendatud direktiividega 2014/24/EL ja 2014/25/ EL. Kõiki neid viiteid tuleks mõista nii, et need osutavad uutele direktiividele.

(10)  Direktiivi 2014/23/EL artikli 10 lõige 3.

(11)  EÜT L 364, 12.12.1992, lk 7.

(12)  Komisjoni teatis, milles käsitletakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 3577/92 (teenuste osutamise vabaduse põhimõtte kohaldamise kohta merevedudel liikmesriikides (merekabotaaž)) tõlgendamist, COM(2014) 232 final, 22. aprill 2014.

(13)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 32.

(14)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. juuli 2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415 (edaspidi „Altmarki kohtuotsus“).

(15)  Kohtuotsus, Üldkohus, 29. november 2018, ARFEA vs. Euroopa Komisjon, T-720/16, ECLI:EU:T:2018:853, punkt 88; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. november 2020, Viasat Broadcasting UK Ltd, C-445/19, ECLI:EU:C:2020:952, punkt 33.

(16)  Kohtuotsus, Üldkohus, 12. veebruar 2008, BUPA jt vs. Euroopa Komisjon, T-289/03, ECLI:EU:T:2008:29, punkt 168.

(17)  See lähenemisviis on kooskõlas komisjoni üldise seisukohaga üldist majandushuvi pakkuvate teenuste suhtes muudes sektorites. Vt eeskätt komisjoni teatis Euroopa riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise eest makstava hüvitise suhtes (edaspidi „üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlev teatis“) (ELT C 8, 11.1.2012, lk 4), punkt 48.

(18)  Vt eelkõige kohtuotsus, Üldkohus, 1. märts 2017, Société nationale maritime Corse Méditerranée (SNCM) vs. Euroopa Komisjon, T-454/13, ECLI:EU:T:2017:134, punkt 134 (edaspidi „SNCMi kohtuotsus“).

(19)  Kohtuotsus, Üldkohus, 1. märts 2017, Prantsuse Vabariik vs. Euroopa Komisjon, T-366/13, ECLI:EU:C:2017:135, punkt 105.

(20)  SNCMi kohtuotsus, punkt 134.

(21)  Kohtuotsus, Üldkohus, 18. jaanuar 2017, Andersen vs. Euroopa Komisjon, T-92/11 RENV, ECLI:EU:T:2017:14, punkt 70. Üldkohus viitab määruse (EÜ) nr 1370/2007 põhjenduses 25 nimetatud raudteeveo erijoontele. Selles põhjenduses osutatakse investeeringute suuruse ja taristu maksumusega seotud eriküsimustele.

(22)  Komisjoni 20. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1795, milles sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/34/EL artikli 11 kohase majandusliku tasakaalu katse menetlus ja kriteeriumid (ELT L 294, 21.11.2018, lk 5).

(23)  Liinikilomeetrites mõõtmise juhtumi kohta vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 27. oktoober 2016, Hörmann Reisen, C-292/15, ECLI:EU:C:2016:817 (edaspidi „Hörmann Reiseni kohtuotsus“).

(24)  Vt selle kohta Hörmann Reiseni kohtuotsuse punktid 34–48.

(25)  EÜT L 82, 22.3.2001, lk 16.

(26)  Kooskõlas liidu kohtute praktikaga kohaldatakse direktiivi 2001/23/EÜ ettevõtte ülemineku korral, mis toimub pärast avaliku teenindamise lepingu pakkumismenetlust. Nende tegevusalade puhul, mis on seotud materiaalse varaga, näiteks bussi- ja raudteevedu, kohaldatakse direktiivi 2001/23/EÜ siis, kui üle antakse märkimisväärne materiaalne vara. Direktiivi 2001/23/EÜ tähenduses on üleandmisega tegemist ka juhul, kui sellise materiaalse vara puhul, mida varem kasutas üleandja ja mille ülevõtja üle võttis, omandiõigust üle ei anta, näiteks kui uue ettevõtja poolt üle võetud materiaalne vara ei kuulunud tema eelkäijale, vaid selle oli tema käsutusse andnud avaliku sektori hankija; vt sellega seoses kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. november 2003, Abler, C-340/01, ECLI:EU:C:2003:629; vt ka kohtuotsus, Euroopa Kohus, 26. november 2015, ADIF, C-509/14, ECLI:EU:C:2015:781.

(27)  See võib hõlmata funktsionaalseid linnapiirkondi, mis koosnevad linnast ja selle pendelrändealast.

(28)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. november 2008, Coditel Brabant, C-324/07, ECLI:EU:C:2008:621, punkt 30.

(29)  Kohtujuristi ettepanek, 25. oktoober 2018, Mobit, C-350/17 ja C-351/17, ECLI:EU:C:2018:869, punkt 104.

(30)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. märts 2019, Rhein-Sieg-Kreis, C-266/17 ja C-267/17, ECLI:EU:C:2019:241.

(31)  Vt muu hulgas kohtuotsus, Euroopa Kohus, 18. jaanuar 2001, Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Hispaania Kuningriik, C-83/99, ECLI:EU:C:2001:31, punkt 19 ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. juuli 2022, Pricoforest SRL vs. Inspectoratul de Stat pentru Controlul în Transportul Rutier (ISCTR), C-13/21, ECLI:EU:C:2022:531, punkt 30.

(32)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu

(33)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlemise kohta (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

(34)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu

(35)  Vt direktiivi 2014/24/EL artiklid 32 ja 72 ning direktiivi 2014/25/EL artiklid 50 ja 89.

(36)  Vt näiteks määruse (EL) nr 1370/2007 põhjendus 20: „Kui pädev asutus otsustab teha üldhuviteenuse osutamise ülesandeks kolmandale osapoolele, peab ta valima avaliku teenuse osutaja vastavalt riigihankelepinguid ja kontsessioone käsitlevale ühenduse õigusele, nagu on sätestatud asutamislepingu artiklitega 43–49, ning läbipaistvuse ja võrdse kohtlemise põhimõtetele“.

(37)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 5. oktoober 2000, Euroopa Ühenduste Komisjon vs. Prantsuse Vabariik, C-337/98, ECLI:EU:C:2000:543, punktid 44 ja 46; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. juuni 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, ECLI:EU:C:2008:351, punkt 34; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 13. aprill 2010, Wall, C-91/08, ECLI:EU:C:2010:182, punktid 37 ja 38 (edaspidi „Walli kohtuotsus“); kohtuotsus, Euroopa Kohus, 14. mai 2020, T-Systems Magyarország Zrt., C-263/19, ECLI:EU:C:2020:373, punkt 61. Liidu kohtute praktikat võeti arvesse ka nende tingimuste kehtestamisel, mille korral lepingu muutmiseks selle täitmise ajal on vaja uut hankemenetlust direktiivi 2014/24/EL artikli 72 ja direktiivi 2014/25/EL artikli 89 alusel. Sarnased sätted on ka direktiivi 2014/23/EL artiklis 43.

(38)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. juuni 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, ECLI:EU:C:2008:351, punktid 35–37; Walli kohtuotsus, punkt 38; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 7. september 2016, Finn Frogne, C-549/14, ECLI:EU:C:2016:634, punkt 28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 3. oktoober 2019, Delta Antrepriză de Construcţii şi Montaj 93, C-267/18, ECLI:EU:C:2019:826, punkt 33.

(39)  Liidu kohtud osutasid Walli kohtuasjas, et alltöövõtja asendamine – isegi kui niisugune võimalus on lepinguga ette nähtud – võib erandjuhtudel kujutada endast kontsessioonilepingu olulise sätte sisulist muutmist, kui ühe alltöövõtja eelistamine mõnele teisele on asjaomaseid teenuseid iseloomustavaid asjaolusid arvestades lepingu sõlmimisel määrava tähtsusega element, mille kontrollimine kuulub igal juhul eelotsusetaotluse esitanud kohtu pädevusse.

(40)  Direktiivi 2014/24/EL artikkel 72 ja direktiivi 2014/25/EL artikkel 89.

(41)  Eelkõige komisjoni otsus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3) ja Euroopa Liidu raamistik riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena (ELT C 8, 11.1.2012, lk 15).

(42)  Siiski kohaldatakse maismaatransporditeenuseid osutavatele ettevõtjatele antava abi suhtes, välja arvatud rendi ja tasu eest kaupu vedavatele maanteetranspordiettevõtjatele antav abi (vt määruse (EL) nr 360/2012 põhjendus 7 ja artikli 1 lõike 2 punkt g), komisjoni määrust (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.4.2012, lk 8).

(43)  Artikli 2a lõige 2.

(44)  Vt Altmarki kohtuotsus ja eelkõige üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise 3. jagu.

(45)  Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva teatise punkt 69.

(46)  Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevas teatises on antud lisajuhiseid selle kohta, keda tuleb pidada „keskmise suurusega, hästi korraldatud juhtimise ja asjassepuutuva avaliku teenindamise nõudluse rahuldamiseks piisavate vahenditega varustatud ettevõtjaks“. Vt eelkõige punktid 70–76.

(47)  Riikide raudteeturgude vahel püsivad suured erinevused (nagu rõhutatakse 2021. aasta jaanuaris komisjoni avaldatud seitsmendas raudteeturu arengu seire aruandes) ning samuti mõjutab seda turgu väga tugev riigi sekkumine, mis moonutab hindu. Vt https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en

(48)  See tähendab, et sektori keskmise kasumimarginaali kasutamine võrdlusalusena ei ole alati võimalik. Lepingu erijoonte ja eelkõige lepinguga seotud riski tõttu võib olla konkreetsel juhul vaja kasumimarginaali kohandada, et tagada selle püsimine mõistlikuna.

(49)  Eelkõige määruse (EÜ) nr 1370/2007 lisa punkt 7.

(50)  Artikkel 6, milles käsitletakse raudtee-ettevõtjate ja raudteetaristu-ettevõtjate raamatupidamisarvestuste eristamist.

(51)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. september 2018, Stefan Rudigier, C-518/17, ECLI:EU:C:2018:757 (edaspidi „Rudigieri kohtuotsus“).

(52)  Nagu on sätestatud Rudigieri kohtuotsuses.

(53)  Vt selle kohta kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. oktoober 1978, komisjon ja Belgia, C-156/77, punkt 10 ja kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. juuli 2016, Dilly’s Wellnesshotel GmbH, C-493/14, ECLI:EU:C:2016:577, punkt 38.

(54)  Vahend on kättesaadav kõikides ELi keeltes aadressil https://enotices.ted.europa.eu

(55)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 24. oktoober 2019, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, C-515/18, ECLI:EU:C:2019:893.

(56)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 19. märts 2020, Compañía de Tranvías de la Coruña, C-45/19, ECLI:EU:C:2020:224.

---

LIIDE

Liikmesriigid, kus raudtee-reisijateveo turu maht oli 2017. aasta detsembris väiksem kui 23 miljonit rongikilomeetrit

Bulgaaria

Eesti

Kreeka

Horvaatia

Iirimaa

Leedu

Luksemburg

Läti

Sloveenia

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/28

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10865 – ASTORG / IPCOM)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/02)

30. augustil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10865 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10865 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/29

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/03)

25. oktoobril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10886 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10886 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/30

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10958 – CARLYLE / GARNICA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/04)

29. novembril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10958 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10958 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/31

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11101 – CEPSA / BOH / BWT)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/05)

14. juunil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11101 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11101 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/32

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/06)

12. augustil 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10823 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10823 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/33

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/07)

11. mail 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10674 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10674 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/34

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/08)

7. juunil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11110 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11110 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/35

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/09)

13. juunil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11030 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11030 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/36

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/10)

27. septembril 2022 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10879 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32022M10879 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/37

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11131 – PIERER / LEONI)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 222/11)

13. juunil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11131 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11131 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/38

---

Teatis kanalitele RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook ja Katehon seoses nende lisamisega nõukogu otsusesse 2014/512/ÜVJP ja nõukogu määrusesse (EL) nr 833/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas

(2023/C 222/12)

Nõukogu lisas eespool nimetatud üksused nõukogu otsuse 2014/512/ÜVJP (1) ja nõukogu määruse (EL) nr 833/2014 (mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Venemaa tegevusega, mis destabiliseerib olukorda Ukrainas) (2) vastavalt IX ja XV lisasse, et kohaldada neid meetmeid alates 1. oktoobrist 2023 tingimusel, et nõukogu teeb pärast asjaomaste faktide läbivaatamist otsuse.

Asjaomaseid üksuseid teavitatakse käesolevaga, et nad võivad enne 3. juuli 2023 esitada nõukogule järgmisel aadressil taotluse nende lisamisega seotud teabe saamiseks:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  ELT L 229, 31.7.2014, lk 13.

(2)  ELT L 229, 31.7.2014, lk 1.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/39

---

Teatis füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/1218, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1216, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2023/C 222/13)

Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seoses piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/1218 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1216 (4)) I lisas nimetatud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks allpool esitatud teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et need isikud, üksused ja asutused tuleks lisada nende isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud otsuses 2014/145/ÜVJP ja määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega. Kõnealuste isikute, üksuste ja asutuste loetellu kandmise põhjendused on esitatud nimetatud lisade vastavates kannetes.

Kõnealuste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaidid on toodud määruse (EL) nr 269/2014 II lisas, luba kasutada külmutatud rahalisi vahendeid põhivajadusteks või erimakseteks (vt määruse artikkel 4).

Kõnealused isikud, üksused ja asutused võivad enne 14. juuli 2023 esitada nõukogule koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisel aadressil:

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Samuti juhitakse asjaomaste isikute, üksuste ja asutuste tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  ELT L 159 I, 23.6.2023, lk 526.

(3)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(4)  ELT L 159 I, 23.6.2023, lk 335.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/40

---

Teatis füüsilistele ja juriidilistele isikutele, üksustele ja asutustele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/1218, ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1216, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2023/C 222/14)

Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega seoses piiravaid meetmeid käsitleva nõukogu otsuse 2014/145/ÜVJP (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/1218 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 269/2014 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1216) (4) I lisas nimetatud isikutele, üksustele ja asutustele tehakse teatavaks allpool esitatud teave.

Määruse (EL) nr 269/2014 artikli 9 lõikes 2 nõutakse, et need isikud, üksused või asutused peavad teatama enne 1. septembrit 2022 või kuue nädala jooksul pärast I lisasse kandmist, olenevalt sellest, kumb on hilisem, liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevatest rahalistest vahenditest ja majandusressurssidest, mis kuuluvad neile või on nende omandis, valduses või kontrolli all, selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus nimetatud rahalised vahendid või majandusressursid asuvad. Nad peavad tegema selle liikmesriigi pädeva asutusega koostööd nimetatud teabe kontrollimisel. Nende kohustuste täitmata jätmist loetakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamise meetmetest kõrvalehoidmiseks.

Esitatav teave tuleb saata asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele selle veebisaidi kaudu, mis on toodud määruse (EL) nr 269/2014 (5) II lisas.

---

(1)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(2)  ELT L 159 I, 23.6.2023, lk 526.

(3)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(4)  ELT L 159 I, 23.6.2023, lk 335.

(5)  Viimane konsolideeritud versioon on saadaval aadressil https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20230426

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/41

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2014/145/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 269/2014, mis käsitlevad piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

(2023/C 222/15)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu otsus 2014/145/ÜVJP (2), mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2023/1218, (3) ning määrus (EL) nr 269/2014 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1216 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi (RELEX) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu peasekretariaadi andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel e-posti aadressil:

Andmekaitseametnik

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2014/145/ÜVJP, mida on muudetud otsusega (ÜVJP) 2023/1218, ning määrusele (EL) nr 269/2014, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2023/1216.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2014/145/ÜVJP ja määruses (EL) nr 269/2014 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid loetellu kandmise põhjustega seotud andmeid.

Isikuandmete töötlemise õiguslikud alused on ELi lepingu artikli 29 alusel vastu võetud nõukogu otsused ning ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel vastu võetud nõukogu määrused, millega kantakse loetellu füüsilised isikud (andmesubjektid) ning kehtestatakse varade külmutamine ja reisipiirangud.

Töötlemine on vajalik avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 5 lõike 1 punktiga a ning eespool nimetatud õigusaktides sätestatud vastutava töötleja õiguslikult siduvate kohustuste täitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 5 lõike 1 punktiga b.

Töötlemine on vajalik olulise avaliku huviga seotud põhjustel kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 10 lõike 2 punktiga g.

Nõukogu võib saada andmesubjektide isikuandmeid liikmesriikidelt ja/või Euroopa välisteenistuselt. Isikuandmete vastuvõtjad on liikmesriigid, Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus.

Kõiki isikuandmeid, mida nõukogu töötleb seoses ELi autonoomsete piiravate meetmetega, säilitatakse 5 aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või kui Euroopa Kohtule on esitatud hagi, siis kuni lõpliku kohtuotsuse tegemiseni. Nõukogu registreeritud dokumentides sisalduvaid isikuandmeid säilitab nõukogu avalikes huvides toimuva arhiveerimise eesmärgil määruse (EL) 2018/1725 artikli 4 lõike 1 punkti e tähenduses.

Nõukogul võib olla vaja vahetada andmesubjekti puudutavaid isikuandmeid kolmanda riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga seoses ÜRO kannete ülevõtmisega nõukogu poolt või seoses ELi piiravate meetmete poliitikat puudutava rahvusvahelise koostööga.

Kui kaitse piisavuse otsust ei ole tehtud või kui asjakohased kaitsemeetmed puuduvad, on isikuandmete kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamise aluseks vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 50 järgmised tingimused:

| — | edastamine on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel; |
| --- | --- |

—

edastamine on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel;

| — | edastamine on vajalik õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks. |
| --- | --- |

—

edastamine on vajalik õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.

Andmesubjekti isikuandmete töötlemine ei hõlma automatiseeritud otsuste tegemist.

Andmesubjektidel on õigus saada teavet ja tutvuda oma isikuandmetega. Neil on ka õigus lasta oma andmeid parandada ja täiendada. Teatud tingimustel on neil õigus paluda oma isikuandmed kustutada, õigus olla vastu nende töötlemisele või paluda töötlemise piiramist.

Andmesubjektid saavad neid õigusi kasutada, saates vastutavale töötlejale e-kirja koos koopiaga andmekaitseametnikule, nagu on osutatud eespool.

Andmesubjektid peavad oma taotlusele lisama isikusamasuse kinnitamiseks isikut tõendava dokumendi (ID-kaart või pass) koopia. Selles dokumendis peavad olema esitatud isikukood, väljaandjariik, kehtivusaeg, nimi, aadress ja sünnikuupäev. Kõik muud isikut tõendava dokumendi koopial esitatud andmed, näiteks foto või mis tahes isikutunnused, võib hägustada.

Andmesubjektidel on õigus esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Enne kaebuse esitamist Euroopa Andmekaitseinspektorile on soovitav, et andmesubjektid võtaks kõigepealt lahenduse leidmiseks ühendust vastutava töötleja ja/või nõukogu andmekaitseametnikuga.

Ilma et see piiraks kohtulike, halduslike või kohtuväliste kaitsevahendite kohaldamist, on igal andmesubjektil õigus esitada kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 16.

(3)  ELT L 159 I, 23.6.2023, lk 526.

(4)  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

(5)  ELT L 159 I, 23.6.2023, lk 335.

---

Euroopa Komisjon

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/43

---

Euro vahetuskurss (1)

22. juuni 2023

(2023/C 222/16)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0985 |
| JPY | Jaapani jeen | 156,05 |
| DKK | Taani kroon | 7,4486 |
| GBP | Inglise nael | 0,86115 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,7224 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9825 |
| ISK | Islandi kroon | 148,50 |
| NOK | Norra kroon | 11,5990 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,683 |
| HUF | Ungari forint | 369,43 |
| PLN | Poola zlott | 4,4253 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9631 |
| TRY | Türgi liir | 26,6249 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6194 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4463 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5987 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7698 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4741 |
| KRW | Korea vonn | 1 424,62 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,2575 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8866 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 425,99 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,1091 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,133 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,535 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2331 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,8431 |
| INR | India ruupia | 90,0300 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0985

JPY

Jaapani jeen

156,05

DKK

Taani kroon

7,4486

GBP

Inglise nael

0,86115

SEK

Rootsi kroon

11,7224

CHF

Šveitsi frank

0,9825

ISK

Islandi kroon

148,50

NOK

Norra kroon

11,5990

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,683

HUF

Ungari forint

369,43

PLN

Poola zlott

4,4253

RON

Rumeenia leu

4,9631

TRY

Türgi liir

26,6249

AUD

Austraalia dollar

1,6194

CAD

Kanada dollar

1,4463

HKD

Hongkongi dollar

8,5987

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7698

SGD

Singapuri dollar

1,4741

KRW

Korea vonn

1 424,62

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,2575

CNY

Hiina jüaan

7,8866

IDR

Indoneesia ruupia

16 425,99

MYR

Malaisia ringit

5,1091

PHP

Filipiini peeso

61,133

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,535

BRL

Brasiilia reaal

5,2331

MXN

Mehhiko peeso

18,8431

INR

India ruupia

90,0300

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/44

---

Euro vahetuskurss (1)

23. juuni 2023

(2023/C 222/17)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0884 |
| JPY | Jaapani jeen | 155,84 |
| DKK | Taani kroon | 7,4485 |
| GBP | Inglise nael | 0,85479 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,6750 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9773 |
| ISK | Islandi kroon | 148,90 |
| NOK | Norra kroon | 11,8565 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,654 |
| HUF | Ungari forint | 369,90 |
| PLN | Poola zlott | 4,4238 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9538 |
| TRY | Türgi liir | 27,4781 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6285 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4380 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5216 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7758 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4726 |
| KRW | Korea vonn | 1 425,92 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,3652 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8141 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 337,69 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0899 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,696 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,323 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2235 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,7706 |
| INR | India ruupia | 89,2205 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0884

JPY

Jaapani jeen

155,84

DKK

Taani kroon

7,4485

GBP

Inglise nael

0,85479

SEK

Rootsi kroon

11,6750

CHF

Šveitsi frank

0,9773

ISK

Islandi kroon

148,90

NOK

Norra kroon

11,8565

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,654

HUF

Ungari forint

369,90

PLN

Poola zlott

4,4238

RON

Rumeenia leu

4,9538

TRY

Türgi liir

27,4781

AUD

Austraalia dollar

1,6285

CAD

Kanada dollar

1,4380

HKD

Hongkongi dollar

8,5216

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7758

SGD

Singapuri dollar

1,4726

KRW

Korea vonn

1 425,92

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,3652

CNY

Hiina jüaan

7,8141

IDR

Indoneesia ruupia

16 337,69

MYR

Malaisia ringit

5,0899

PHP

Filipiini peeso

60,696

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,323

BRL

Brasiilia reaal

5,2235

MXN

Mehhiko peeso

18,7706

INR

India ruupia

89,2205

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/45 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/45

---

ELi liikmesriikide nende sadamate loetelu, kus nõukogu määruse (EÜ) nr 1005/2008 artikli 5 lõike 2 kohaselt on lubatud kalandustoodete lossimine ja ümberlaadimine ning sadamateenuste osutamine kolmandate riikide kalalaevadele; Põhja-Iirimaa nende sadamate loetelu, kus Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli kohaselt on lubatud kalandustoodete lossimine ja ümberlaadimine ning sadamateenuste osutamine kolmandate riikide kalalaevadele

(2023/C 222/18)

Nimekiri on avaldatud kooskõlas nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (1) artikli 5 lõikega 4.

| Liikmesriik | Määratud sadamad |
| --- | --- |
| | |
| Belgia | Oostende
  Zeebrugge |
| | |
| Bulgaaria | Бургас (Burgas)
  Варна (Varna) |
| | |
| Taani | Aalborg
  Århus
  Esbjerg
  Fredericia
  Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Hanstholm
  Hirtshals
  Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Kopenhaagen
  Skagen
  Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15) |
| | |
| Saksamaa | Bremerhaven
  Cuxhaven
  Rostock (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Sassnitz/Mukran (ümberlaadimine ei ole lubatud) |
| | |
| Eesti | Praegu ei ole |
| | |
| Iirimaa | Killybegs  (2)
  ,
   (3)

  Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

  Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Quigley’s Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (ümberlaadimine ei ole lubatud) |
| Kreeka | Πειραιάς (Pireus)
  Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | |
| Hispaania | A Coruña
  A Pobra do Caramiñal
  Algeciras
  Alicante
  Almería
  Arrecife
  Barbate (2) (ümberlaadimine ja lossimine ei ole lubatud)
  Barcelona
  Bilbao
  Burela
  Cádiz
  Cartagena
  Castellón
  Celeiro
  Gijón
  Huelva
  Las Palmas de Gran Canaria
  Málaga
  Marín
  Palma de Mallorca (2)

  Pasaia (Pasajes)
  Puerto del Rosario
  Ribeira
  Santa Cruz de Tenerife
  Santander
  Tarragona
  Valencia
  Vigo (Área Portuaria)
  Vilagarcía de Arousa |
| | |
| Prantsusmaa | Prantsuse emamaa:
  Dunkerque
  Boulogne
  Le Havre
  Caen (2)

  Cherbourg en Cotentin (2)

  Barneville-Carteret
  Granville (2)

  Saint-Malo
  Roscoff (2)

  Brest
  Douarnenez (2)

  Concarneau (2)

  Lorient (2)

  Nantes - Saint-Nazaire (2)

  La Rochelle (2)

  Rochefort sur Mer (2)

  Port la Nouvelle (2)

  Sète
  Marseille Port
  Ülemereterritooriumid:
  Le Port (Réunion)
  Fort de France (Martinique)  (2)

  Port de Jarry (Guadeloupe)  (2)

  Port du Larivot (Guyane)  (2) |
| | |
| Horvaatia | Ploče
  Rijeka
  Zadar – Gaženica
  Split – Sjeverna luka |
| | |
| Itaalia | Ancona
  Brindisi
  Civitavecchia
  Fiumicino (2)

  Genova
  Gioia Tauro
  La Spezia
  Livorno
  Napoli
  Olbia
  Palermo
  Ravenna
  Reggio Calabria
  Salerno
  Taranto
  Trapani
  Trieste
  Veneetsia |
| | |
| Küpros | Λεμεσός (Limassol) |
| | |
| Läti | Riia
  Ventspils |
| | |
| Leedu | Klaipeda |
| | |
| Malta | Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)
  Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk) |
| | |
| Madalmaad | Vlissingen
  Scheveningen (2)

  Ijmuiden
  Harlingen
  Eemshaven
  Den Helder (2)

  Velsen (6)

  Amsterdam (6)

  Rotterdam (6)

  Stellendam (7)

  Den Oever (7)

  Oudeschild (7)

  Urk (7)

  Lauwersoog (7)

  Yerseke (7) |
| |
| Poola | Gdańsk
  Gdynia
  Szczecin
  Świnoujście (2) |
| | |
| Portugal | Aveiro [PT AVE 1] (2)

  Caniçal [PT CNL 1]
  Horta [PT HOR 1] (2)

  Lisboa [PT LIS 1]
  Peniche [PT PEN 1] (2)

  Ponta Delgada [PT PDL 1]
  Porto [PT OPO 1]
  Setúbal [PT SET 1] (2)

  Sines [PT SIE 1]
  Viana do Castelo [PT VDC 1] (2) |
| | |
| Rumeenia | Constanța |
| | |
| Sloveenia | Praegu ei ole |
| | |
| Soome | Helsinki (ümberlaadimine ei ole lubatud) |
| | |
| Rootsi | |
| | Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Göteborg (3)
  ,
   (4)

  Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)
  Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud
  Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud) |
| | |

Liikmesriik

Määratud sadamad

Belgia

Oostende

Zeebrugge

Bulgaaria

Бургас (Burgas)

Варна (Varna)

Taani

Aalborg

Århus

Esbjerg

Fredericia

Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Hanstholm

Hirtshals

Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Kopenhaagen

Skagen

Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Saksamaa

Bremerhaven

Cuxhaven

Rostock (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Sassnitz/Mukran (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Eesti

Praegu ei ole

Iirimaa

Killybegs  (2)
  ,
   (3)

Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Quigley’s Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Kreeka

Πειραιάς (Pireus)

Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

Hispaania

A Coruña

A Pobra do Caramiñal

Algeciras

Alicante

Almería

Arrecife

Barbate (2) (ümberlaadimine ja lossimine ei ole lubatud)

Barcelona

Bilbao

Burela

Cádiz

Cartagena

Castellón

Celeiro

Gijón

Huelva

Las Palmas de Gran Canaria

Málaga

Marín

Palma de Mallorca (2)

Pasaia (Pasajes)

Puerto del Rosario

Ribeira

Santa Cruz de Tenerife

Santander

Tarragona

Valencia

Vigo (Área Portuaria)

Vilagarcía de Arousa

Prantsusmaa

Prantsuse emamaa:

Dunkerque

Boulogne

Le Havre

Caen (2)

Cherbourg en Cotentin (2)

Barneville-Carteret

Granville (2)

Saint-Malo

Roscoff (2)

Brest

Douarnenez (2)

Concarneau (2)

Lorient (2)

Nantes - Saint-Nazaire (2)

La Rochelle (2)

Rochefort sur Mer (2)

Port la Nouvelle (2)

Sète

Marseille Port

Ülemereterritooriumid:

Le Port (Réunion)

Fort de France (Martinique)  (2)

Port de Jarry (Guadeloupe)  (2)

Port du Larivot (Guyane)  (2)

Horvaatia

Ploče

Rijeka

Zadar – Gaženica

Split – Sjeverna luka

Itaalia

Ancona

Brindisi

Civitavecchia

Fiumicino (2)

Genova

Gioia Tauro

La Spezia

Livorno

Napoli

Olbia

Palermo

Ravenna

Reggio Calabria

Salerno

Taranto

Trapani

Trieste

Veneetsia

Küpros

Λεμεσός (Limassol)

Läti

Riia

Ventspils

Leedu

Klaipeda

Malta

Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)

Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk)

Madalmaad

Vlissingen

Scheveningen (2)

Ijmuiden

Harlingen

Eemshaven

Den Helder (2)

Velsen (6)

Amsterdam (6)

Rotterdam (6)

Stellendam (7)

Den Oever (7)

Oudeschild (7)

Urk (7)

Lauwersoog (7)

Yerseke (7)

Poola

Gdańsk

Gdynia

Szczecin

Świnoujście (2)

Portugal

Aveiro [PT AVE 1] (2)

Caniçal [PT CNL 1]

Horta [PT HOR 1] (2)

Lisboa [PT LIS 1]

Peniche [PT PEN 1] (2)

Ponta Delgada [PT PDL 1]

Porto [PT OPO 1]

Setúbal [PT SET 1] (2)

Sines [PT SIE 1]

Viana do Castelo [PT VDC 1] (2)

Rumeenia

Constanța

Sloveenia

Praegu ei ole

Soome

Helsinki (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Rootsi

Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Göteborg (3)
  ,
   (4)

Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud

Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (ümberlaadimine ei ole lubatud)

| Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll | Määratud sadamad |
| --- | --- |
| Põhja-Iirimaa | Londonderry
  Kilkeel
  Portavogie
  Ardglass
  Warrenpoint
  Bangor (Co. Down)
  Belfast |

Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll

Määratud sadamad

Põhja-Iirimaa

Londonderry

Kilkeel

Portavogie

Ardglass

Warrenpoint

Bangor (Co. Down)

Belfast

---

(1)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

(2)  Sadamas ei ole ELi piiripunkti.

(3)  Lossida on lubatud kõiki kalandustooteid Norra, Islandi, Andorra ja Fääri saarte lipu all sõitvatelt laevadelt.

(4)  Lossida on keelatud enam kui 10-tonnist heeringasaaki, mis on püütud väljastpoolt Läänemerd, ning makrelli- ja stauriidisaaki.

(5)  Lossida on keelatud külmutatud kala, välja arvatud Norra, Islandi, Andorra ja Fääri saarte lipu all sõitvatelt laevadelt, kui neil on märge (3).

(6)  Lossida on lubatud üksnes laevadelt pikkusega üle 59 m või minimaalse mahutavusega 1 200 brutotonni.

(7)  Üksnes Ühendkuningriigist pärit kalalaevadele hooldustöödeks ja pärast heakskiidu saamist NVWA-lt. Lastiruumi füüsiline kontroll tuleb teha ajavahemikul esmaspäevast reedeni kell 8.00–17.00 sadamas, millel ei ole märget (6) ega (7).

(8)  Lossida on lubatud üksnes Ühendkuningriigi lipu all sõitvaid ja Põhja-Iirimaal registreeritud laevu.

(9)  Lossida on lubatud üksnes liike, mis ei kuulu lubatud kogupüügi alla, laevadelt kogupikkusega alla 18 m esmaspäevast reedeni kell 14.00–20.00.

(10)  Lossida on lubatud üksnes laevadelt kogupikkusega alla 26 m esmaspäevast reedeni kell 10.00–22.00.

(11)  Lossida on lubatud üksnes ELi ETR-kalapüügi määrusest vabastatud elusaid kahepoolmelisi molluskeid laevadelt kogupikkusega alla 18 m veebruaris, märtsis, oktoobris, novembris ja detsembris teisipäeval ja kolmapäeval kell 14.00–20.00.

(12)  Lossida on lubatud üksnes ELi ETR-kalapüügi määrusest vabastatud elusaid kahepoolmelisi molluskeid laevadelt kogupikkusega alla 18 m esmaspäevast reedeni kell 10.00–20.00 ja laupäeval kell 9.00–17.00.

(13)  Lossida on lubatud üksnes liike, mis ei kuulu lubatud kogupüügi alla, laevadelt kogupikkusega alla 18 m esmaspäevast reedeni kell 10.00–20.00 ja laupäeval kell 9.00–17.00.

(14)  Värskete kalandustoodete lossimine ja ümberlaadimine ning sadamateenused on lubatud.

(15)  Külmutatud kalandustoodete lossimine ja ümberlaadimine ei ole lubatud, v.a Fääri saarte, Islandi ja Norra lipu all sõitvatelt laevadelt.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/50

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 94 lõike 1 punktis d osutatud koonddokumendi ja veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi avaldamist käsitleva viite avaldamine

(2023/C 222/19)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikli 98 kohaselt kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Großräschener See“

PGI-DE-02660

Taotluse esitamise kuupäev: 25.2.2021

1.   Registreeritav(ad) nimetus(ed)

Großräschener See

2.   Geograafilise tähise tüüp

KGT – kaitstud geograafiline tähis

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Vein: kuiv täidlane valge vein. VIINAMARJASORT: „Solaris“

Välimus: kollane kuni kuldkollane, oranži varjundiga.

Lõhn: küpsed kollased puuviljad, eksootilise nüansiga.

Maitse: joovastav, puuviljane bukett, eksootiliste puuviljade, näiteks virsikute, litšide, täisküpsete banaanide ning ürdi- ja taimemaitse nüansid, kerge muskaatpähkli järelmaitse.

Analüütilised omadused

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Vein: kuiv täidlane valge vein. VIINAMARJASORT: „Cabernet Blanc“

Välimus: kahvaturohelisest kollaseni.

Lõhn: pirni ja troopiliste puuviljade komplekssed aroomid, leedriõite ja rohelise pipra nüansid.

Maitse: mineraalsus, mis tuleneb liustikulise moreenpinnase lubjarikkast liivakast saviliivast, täidlane, viinamarjasordile iseloomulik peen puuviljasus ja püsiv järelmaitse.

Analüütilised omadused

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Vein: kuiv puuviljane valge vein. VIINAMARJASORT: „Johanniter“

Välimus: kahvaturohelisest kahvatukollaseni.

Lõhn: tsitrusvili, pirn või melon.

Maitse: mineraalsus, mis tuleneb liustikulise moreenpinnase lubjarikkast liivakast saviliivast, elav ja õrnalt happeline.

Analüütilised omadused

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Vein: keskmiselt kuiv puuviljane valge vein. VIINAMARJASORT: „Johanniter“

Välimus: kahvaturohelisest kahvatukollaseni.

Lõhn: tsitrusvili, pirn või melon.

Maitse: mineraalsus, mis tuleneb liustikulise moreenpinnase lubjarikkast liivakast saviliivast, elav ja õrnalt happeline, happesuse ja magususe meeldiv koosmõju.

Analüütilised omadused

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Vein: kuiv puuviljane roosa vein. VIINAMARJASORT: „Pinotin“

Välimus: lõheroosa, vaskroosa, kahvatupunane.

Lõhn: puuviljane, punased marjad, näiteks maasikas, vaarikas.

Maitse: puuviljane iseloom, värske puuvili, harmooniline.

Analüütilised omadused

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   Vein: puuviljane, täidlane punane vein. VIINAMARJASORT: „Pinotin“

Välimus: rubiinpunane.

Lõhn: tume kirss, tumeda värvusega marjad.

Maitse: metsamarjad, must kirss, joovastav, täidlane, püsiv järelmaitse.

Analüütilised omadused

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   Vein: puuviljane, täidlane, tammevaadis laagerdunud punane vein. VIINAMARJASORT: „Pinotin“

Välimus: rubiinpunane, tumepunane; laagerdunud: punakaspruun.

Lõhn: tume kirss, tumeda värvusega marjad.

Maitse: metsamarjad, must kirss, pika laagerdumise korral šokolaadine, täidlane, püsiv järelmaitse, hästi integreeritud tanniinid, pehmed vanilli nüansid.

Analüütilised omadused

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8.   Kvaliteetvahuvein: roosa, puuviljane valge vein. VIINAMARJASORT: „Johanniter“, „Solaris“, „Cabernet Blanc“, „Pinotin“ või segu

Välimus: kahvatukollane, kahvatu vaskroosa, roosa, kahvatupunane.

Lõhn: puuviljane.

Maitse: puuviljane, püsivate mullidega, lihtsasti joodav.

Analüütilised omadused

Kui analüütiliste omaduste kohta ei ole väärtust märgitud, kohaldatakse kehtivaid õigusnorme.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 13,5 |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

13,5

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

1.   Vein

Konkreetsed veinivalmistustavad

Valge vein, roosa vein

Konkreetseid veinivalmistustavasid ei ole.

Sordist „Pinotin“ saadud punane vein

Pulbi kääritamine vähemalt kolm päeva

Tammevaadis laagerdunud sordi „Pinotin“ punane vein

Pulbi kääritamine vähemalt kolm päeva

Laagerdumine puitvaatides 8–24 kuud

2.   Kvaliteetvahuvein

Konkreetsed veinivalmistustavad

Teine käärimine pudelis võib toimuda ainult traditsioonilise pudelis kääritamise teel.

b.   Maksimaalne saagikus

| 1. | Vein
  90 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Vein

90 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Kvaliteetvahuvein
  90 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Kvaliteetvahuvein

90 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud geograafiline tähis „Großräschener See“ on osa kaitstud geograafilisest tähisest „Brandenburger Landwein“, mille registreerimisnumber on PGI-DE-A1281.

Kaitstud geograafiline tähis „Großräschener See“ hõlmab alasid, kus võib istutada viinapuid Großräscheni piirkonnas, kus kliimat mõjutab Großräscheni järv, mille pindala on ligikaudu 775 ha.

Kaitstud geograafilise tähise „Großräschener See“ piirkond, mis piirneb maatükkide ja maatükiosadega, asub Brandenburgi kaitstud geograafilise tähise piirkonnas. Kaitstud geograafilise tähise „Großräschener See“ määratletud piirkonda kuuluvad järgmised maatükiosad:

| Järjekorranumber | Piirkond | Maatükk | Maatükiosa |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Großräschen | 5 | 1 260 |
| 2 | Großräschen | 6 | 676 |
| 3 | Großräschen | 6 | 579 |
| 4 | Großräschen | 5 | 1 259 |
| 5 | Großräschen | 6 | 707 |

Järjekorranumber

Piirkond

Maatükk

Maatükiosa

1

Großräschen

5

1 260

2

Großräschen

6

676

3

Großräschen

6

579

4

Großräschen

5

1 259

5

Großräschen

6

707

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

Cabernet Blanc

Johanniter

Pinotin

Solaris

8.   Seos(t)e kirjeldus

Veinide eriline kvaliteet on seotud erilise kliimaga: keskmiselt 2 018 tundi päikesepaistet aastas, eriline geoloogiline keskkond, kohalikele oludele kohandatud sortide valik ja viinamarjade käsitsi korjamine. Veinid (1. kategooria) ja vahuveinid (5. kategooria) erinevad Brandenburgi kaitstud geograafilise tähisega veinidest oma maine poolest, mis on saavutatud tänu eriti keerukale ja mitmekihilisele aroomile, mis tuleneb Großräscheni järve ainulaadsest veelt peegelduvast valgusest ning Saale jäätumise teisest etapist pärit liustikulisest moreenpinnasest. Eespool nimetatud geograafiline piirkond oma looduslikul mullal erineb karjääride ja prügilate sekundaarsest maastikust ning Brandenburgi liiv- ja osaliselt kruusamuldadest.

Piirkondades, kus kliimat mõjutab Großräscheni järv, on eriline mikrokliima, kus on 51,1 suvepäeva (temperatuur >= 25 °C) ning põhjamoreenist aluspõhi, mille all on Saale jäätumise teisel etapil moodustunud liustikulisest moreenist koosnev lubjarikas liivakas saviliiv. Lubjarikka mulla pH on 7,2. Leeliseline mullareaktsioon on suurepäraste kasvutingimuste ja toitainete kättesaadavuse eeltingimus. Mulla hea võime säilitada soojust, toitaineid ja niiskust võimaldab viinamarjade aroomil täielikult välja kujuneda ja tagab seega veinide täidluse.

Viinapuude kasvualad asuvad umbes 100 m kõrgusel merepinnast ja on avatud kagu või lõuna poole. Vahetult järve ääres asuva kõige järsema viinamarjaistanduse kalle on 30–33 % ja see on avatud intensiivsele päikesekiirgusele. Ülejäänud ala asub lamedal mäenõlval, mille kalle on 5 %. Sordivalikuga seotud ilmastiku- ja geograafiliste tingimuste tõttu on viinamarjavirde kaal märkimisväärselt suurem kui ümbritsevas veini „Brandenburger Landwein“ tootmispiirkonnas (minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 9,5 % võrreldes veini „Brandenburger Landwein“ 5,9 %ga).

Großräscheni järv peegeldab soojus- ja valgusenergiat ning toimib puhvrina äärmuslike temperatuurikõikumiste vastu. Valgus peegeldub veepinnalt ja sellel on oluline osa fotosünteesis. Seega mõjutab veelt peegelduv valgus märkimisväärselt lehtede kaudu toimuvat assimilatsiooni. Assimilatsioon toob omakorda kaasa aroomide tekke, mille tulemusena on Großräscheni järve mõju all olevast piirkonnast pärit veinid eriti aromaatsed ja täidlased. Liustikuline moreenpinnas tagab taimedele piisava toitainevaru ning erinevalt Brandenburgi peamiselt liivasest mullast (tuntud ka kui nn Brandenburgi liivakast) võib määratletud piirkonna muld säilitada endas vett kauem, mis avaldab veinidele positiivset mõju, nagu on täpsustatud allpool iga toote kohta.

Kliima ja mulla koosmõju annab sordile „Solaris“ erilised organoleptilised omadused, mida teistes geograafilistes piirkondades ei esine – eksootiliste puuviljade (virsikud, litšid ja täisküpsed banaanid) maitse on iseloomulik ainult sellele geograafilisele piirkonnale. Erinevalt teistest geograafilistest piirkondadest on sordil „Cabernet Blanc“ selles piirkonnas suurem viinamarjavirde kaal ning leedriõite ja pirni erilised maitseomadused, kusjuures peened rohelise pipra nüansid esinevad ainult järelmaitses. Sordi „Johanniter“ mineraalsus tuleneb lubjarikkast liivakast saviliivast ning sellel on elav happesuse ja magususe koosmõju. Großräscheni järve ümbruse kliima ja muld annavad valgetele veinisortidele ainulaadse happesuse taseme saagikoristuse ajal. Pinnas ja kliima sobivad eriti hästi sordi „Pinotin“ kasvatamiseks ning annavad veinidele intensiivse rubiinpunase värvuse ja komplekssed marjade aroomid. Muld mõjutab ka sordi „Pinotin“ noorte veinide aroomiprofiili tasakaalu.

Kõik viinamarjad korjatakse valikuliselt käsitsi, mille tulemuseks on eriti selged ja puhtad veinid. Viinamarjade koristamise kuupäev määratakse kindlaks viinamarjade küpsuse, suhkrusisalduse, happesuse ja pH väärtuse väga täpse jälgimise teel. Valgeid ja roosasid veine valmistatakse külmkääritamise teel, et saavutada nende iseloomulik aroom. Punased veinid on tumeda rubiinpunase värvusega, mis on põhjustatud pikast kokkupuutest kestadega. Metsamarjade ja musta kirsi iseloomuliku maitse saamiseks laagerdatakse neid osaliselt, kasutades roostevabast terasest mahuteid. Mõnesid punaseid veine on laagerdatud vaadis, et saada maitserikkamaid veine, millel on hästi integreeritud tanniinid, mis tagavad hea laagerdumispotentsiaali.

Kategooria 5: samas toovad päevase ja öise temperatuuri erinevused kaasa suure happesusega viinamarjasaagi, mis on oluline tegur kvaliteetvahuveini tootmiseks kasutatava baasvahuveini tootmisel. Põhivahuveini viinamarjasaagi erilised omadused tulenevad Großräscheni järve veelt peegelduvast valgusest, mis mõjutab isegi suure happesisaldusega varajaste saagikoristuste aroomi.

9.   Muud olulised tingimused

Õigusraamistik:

siseriiklikud õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

märgistamise täiendavad nõuded.

Tingimuse kirjeldus:

märgistel ja pakenditel esitatav teave on määratud kindlaks Euroopa Liidu, Saksamaa Liitvabariigi ja Brandenburgi liidumaa kehtivate õigusnormidega. Kaitstud geograafilise tähise „Großräschener See“ märgistusel kasutamiseks peab villija olema kaasatud tootespetsifikaadile vastavuse iga-aastase kontrollimise süsteemi.

Õigusraamistik:

ELi õigus.

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmist käsitlev erand.

Tingimuse kirjeldus:

kaitstud geograafilise tähisega „Großräschener See“ veine võib laagerdada Saksimaal.

Tootespetsifikaadi link

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/57

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2023/C 222/20)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Graciosa“

PDO-PT-A1447-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 21.3.2017

1.   Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1.   Teave taotleja kohta

Kirjeldus: ajakohastatud teave taotleja kohta.

Põhjendused: teave taotleja kohta on aegunud ja vajab seetõttu ajakohastamist. Muudatus on vajalik selleks, et viia koonddokument ja tootespetsifikaat kooskõlla kehtivate eeskirjadega; ühtlasi on selle eesmärk parandada ja selgitada varem esitatud teavet.

Koonddokumendis muudetavad punktid: kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Muu teave“ – taotlejat käsitlevad üksikasjad.

2.2.   Huvitatud pooli puudutav teave

Kirjeldus: huvitatud pooli puudutava teabe väljajätmine.

Põhjendused: kuna väljendit „huvitatud pooled“ tõlgendati valesti, lisati taotlejat käsitlevad üksikasjad eksikombel sellele väljale. See teave on seetõttu välja jäetud. Muudatus on vajalik selleks, et viia koonddokument ja tootespetsifikaat kooskõlla kehtivate eeskirjadega; ühtlasi on selle eesmärk parandada ja selgitada varem esitatud teavet.

Koonddokumendis muudetavad punktid: kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tootespetsifikaadis muudetud osad: „Muu teave“ – huvitatud pooled.

2.3.   Järelevalveasutusi puudutav teave

Kirjeldus: järelevalveasutusi puudutava teabe ajakohastamine.

Põhjendused: teave taotleja kohta on aegunud ja vajab seetõttu ajakohastamist. Muudatus on vajalik selleks, et viia koonddokument ja tootespetsifikaat kooskõlla kehtivate eeskirjadega; ühtlasi on selle eesmärk parandada ja selgitada varem esitatud teavet.

Koonddokumendis muudetavad punktid: kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Muu teave“ – teave järelevalveasutuste kohta.

2.4.   Pädevate järelevalveasutuste teavitamine

Kirjeldus: pädevaid järelevalveasutusi käsitleva teabe ajakohastamine.

Põhjendused: pädevaid järelevalveasutusi käsitlev teave on aegunud ja vajab seetõttu ajakohastamist. Muudatus on vajalik selleks, et viia koonddokument ja tootespetsifikaat kooskõlla kehtivate eeskirjadega; ühtlasi on selle eesmärk parandada ja selgitada varem esitatud teavet.

Koonddokumendi muudetavad punktid: kõnealune muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Muu teave“ – teave pädevate järelevalveasutuste kohta.

2.5.   Tootekategooria – viinamarjasaaduste uue kategooria lisamine

Kirjeldus: lisati kategooria „liköörvein“.

Põhjendused: muudatuse eesmärk on suurendada piirkonnas juba olemasoleva toote majanduslikku väärtust selle kaitstud päritolunimetuse all tunnustamise kaudu.

Tootjad juba toodavad kooskõlas piirkondlike tavadega seda kvaliteedi ja erilisuse poolest tuntud veinitüüpi. Seetõttu tunnistatakse sellele tootele kaitstud päritolunimetuse „Graciosa“ lisamisega toote tähtsust ja kvaliteeti ning lisaväärtust tootjatele.

Koonddokumendi muudetavad punktid: „Viinamarjasaaduste kategooriad“, „Veini(de) kirjeldus“, „Veinivalmistamise eritavad“, „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja „Lisatingimused“.

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Viinamarjasaaduste kategooriad“, „Veini(de) kirjeldus“, „Veinivalmistamise eritavad“, „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja „Lisatingimused“.

2.6.   Tootekategooria – viinamarjasaaduste uue kategooria lisamine

Kirjeldus: lisati kategooria „vahuvein“.

Põhjendused: muudatuse eesmärk on suurendada piirkonnas juba olemasoleva toote majanduslikku väärtust selle kaitstud päritolunimetuse all tunnustamise kaudu.

Tootjad juba toodavad kooskõlas piirkondlike tavadega seda kvaliteedi ja erilisuse poolest tuntud veinitüüpi. Seetõttu tunnistatakse sellele tootele kaitstud päritolunimetuse „Graciosa“ lisamisega toote tähtsust ja kvaliteeti ning lisaväärtust tootjatele.

Koonddokumendi muudetavad punktid: „Viinamarjasaaduste kategooriad“, „Veini(de) kirjeldus“, „Veinivalmistamise eritavad“, „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja „Lisatingimused“.

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Viinamarjasaaduste kategooriad“, „Veini(de) kirjeldus“, „Veinivalmistamise eritavad“, „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja „Lisatingimused“.

2.7.   Veinide kirjeldus – kategooria „vein“

Kirjeldus: veinide kirjeldust on täiustatud ja muudetud.

Põhjendused: kuna eelmine veinide kirjeldus leiti olevat üldine ja ebamäärane, tuleks seda muuta, et tõsta esile kaitstud päritolunimetusega veinidega „Graciosa“ seotud omadusi. Muudatus on vajalik, et viia koonddokument ja tootespetsifikaat kooskõlla jõustunud eeskirjadega.

Koonddokumendi muudetavad punktid: „Veinide kirjeldus“– kategooria „vein“.

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Veinide kirjeldus“– kategooria „vein“.

2.8.   Viinamarjakasvatustavad – maksimaalne saagikus

Kirjeldus: erandi väljajätmine.

Põhjendused: sellele parameetrile on kehtestatud selge ja objektiivne nõue, millega tagatakse tootmistingimuste ühtsus ja prognoositavus.

Koonddokumendi muudetavad punktid: „Veinivalmistustavad“

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Veinivalmistustavad“

2.9.   Veinivalmistustavad – kategooria „vein“.

Kirjeldus: varem sätestatud veinivalmistamistavasid on ühtlustatud ja muudetud. Selle kategooria veinide minimaalse vanuse nõue on samuti välja jäetud.

Põhjendused: tootekategooriale „vein“ varem rakendatud nõudeid ja piiranguid on nüüd lihtsustatud ja selgitatud, ilma et oleks leevendatud omadusi, mis seostuvad kaitstud päritolunimetusega veinidega „Graciosa“. Nõue laagerdada veine miinimumperioodi vältel on välja jäetud, kuna see ei ole osutunud märkimisväärseks teguriks, mis tagaks kaitstud päritolunimetusega veinide „Graciosa“ omadused.

Koonddokumendi muudetavad punktid: „Veinivalmistustavad“

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Veinivalmistustavad“

2.10.   Veinivalmistustavad – kõik kategooriad

Kirjeldus: kõigile tootekategooriatele kohaldatava veinivalmistamise piirangu lisamine: 85 % kogumahust peab pärinema peamistest viinamarjasortidest, ülejäänu võib olla saadud teisestest sortidest.

Põhjendused: piiratud nimekirja koostamine viinamarjasortidest, mis on olulised kaitstud päritolunimetusega „Graciosa“ veinide autentsuse ja eristusvõime tagamiseks, on viinud peamistest viinamarjasortidest pärineva virde minimaalse osakaalu määramiseni kogumahus. Kuna aga teisesed sordid on samuti geograafilises piirkonnas kasvatatavate traditsiooniliste sortide hulgas, ei kahjusta nende piiratud määral kasutamine kaitstud päritolunimetusega veinide „Graciosa“ eristuvat iseloomu.

Koonddokumendi muudetavad punktid: „Veinivalmistustavad“ – veinide valmistamisel kohaldatav piirang.

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Veinivalmistustavad“ – veinide valmistamisel kohaldatav piirang.

2.11.   Peamised viinamarjasordid – sortide nimekirja muutmine/ühtlustamine

Kirjeldus: viinamarjasortide ühtlustamine uue riikliku nimekirjaga. Sortide „Bical“, „Fernão Pires“, „Generosa“, „Malvasia“, „Rio Grande“, „Seara Nova“ ja „Sercial“ väljajätmine. Teisesteks sortideks muudetud sordid: „Malvasia-Fina (Boal)“.

Põhjendused: nende viinamarjasortide nimekirja, mida tohib kasutada Graciosa piirkonnas veinide tootmiseks, peaks ajakohastama ja ühtlustama uue õigusraamistikuga, mis sisaldab Portugalis veinitootmiseks sobivate sortide riiklikku nimekirja.

Kasutamiseks lubatud sortide piirang tuleneb selliste sortide piiratud nimekirja kehtestamisest, mis on kaitstud päritolunimetusega veinide „Graciosa“ autentsuse ja eristuva iseloomu tagamiseks olulised. Selle protsessi tulemusena on üks varem peamiseks peetud sort viidud teiseste sortide nimekirja.

Koonddokumendis muudetavad punktid: „Peamised viinamarjasordid“.

Tootespetsifikaadis muudetud osad: „Peamised viinamarjasordid“.

2.12.   Teiseste viinamarjasortide lisamine

Kirjeldus: teiseste sortide nimekirjas on nüüd kaks sorti, nimelt „Malvasia-Fina (Boal)“, mis jäeti välja peamiste sortide nimekirjast, ja „Galego Dourado“.

Põhjendused: kuna need sordid on geograafilises piirkonnas kasvatatavate traditsiooniliste sortide hulgas, ei kahjusta nende lisamine teiseste sortide hulka kaitstud päritolunimetusega veinide „Graciosa“ eristuvat iseloomu.

Koonddokumendi muudetavad punktid: see muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tootespetsifikaadi muudetud osad: „Teisesed viinamarjasordid“.

2.13.   Seos geograafilise piirkonnaga – kõik kategooriad

Kirjeldus: geograafilise piirkonnaga seotuse kirjeldust on täiustatud ja muudetud.

Põhjendused: kuna eelmine geograafilise piirkonnaga seotuse kirjeldus (kategooria „vein“) leiti olevat üldine ja ebamäärane ning kirjeldada tuleb ka seost uute tootekategooriatega („vahuvein“ ja „liköörvein“), vaadati selle osa sisu üle ja lisati kõik tootekategooriad. Nii muudeti sisu täpsemaks, arvestades, et seos geograafilise piirkonnaga hõlmaks kõiki kategooriaid.

Koonddokumendis muudetavad punktid: „Seos geograafilise piirkonnaga“.

Tootespetsifikaadis muudetud osad: „Seos geograafilise piirkonnaga“.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Graciosa

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

| 5. | Vahuvein |
| --- | --- |

5.

Vahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

4.1.   Veinid

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid

Veinid on värvuselt kahvatud kuni intensiivselt kollased, nende aroomis on tunda tsitruselisi ja merelisi noote troopiliste viljade nüanssidega. Maitselt on nad märkimisväärse soolasuse ja mineraalsusega, rõhutatud happesusega, mõõdukalt alkohoolsed ja värske järelmaitsega.

Muud analüütilised omadused vastavad asjakohaste õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 10,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 46,6  milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 200 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

10,5

Minimaalne üldhappesus

46,6  milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

200

4.2.   Liköörveinid

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid

Veinid on värvuselt merevaigukollased kuni pruunid, kuldse helgiga. Nende buketti iseloomustavad luuviljade noodid ja selles võivad sisalduda ka mee-, karamelli- ja vürtsinüansid. Vaadis laagerdumisel võivad tekkida rösti- ja suitsuaroomid.

Veinidel on rikkalik maitse, mis ulatub kuivast poolmagusani, tuntava happesuse ja soolasusega. Veinid on puuviljased (luuviljad), võimalikud on ka kuivatatud puuvilja, mee-, karamelli- ja vürtsinoodid.

Muud analüütilised omadused vastavad asjakohaste õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 16 |
| Minimaalne üldhappesus | 46,6  milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 30 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 150 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

16

Minimaalne üldhappesus

46,6  milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

30

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

150

4.3.   Vahuveinid

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid

Valged vahuveinid on värvuselt kahvatud kuni intensiivselt kollased, nende aroomis on tunda tsitruselisi ja merelisi noote troopiliste viljade nüanssidega. Veinidel on peened püsivad mullid ja nende maitse on puuviljane ja mineraalne, mereliste nootide ja rõhutatud happesusega; neist jääb värske järelmaitse.

Muud analüütilised omadused vastavad asjakohaste õigusnormidega sätestatud väärtustele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 46,6  milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 18 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | , |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11,5

Minimaalne üldhappesus

46,6  milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

18

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

,

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Veinid, vahuveinid ja liköörveinid – viinamarjaistanduse majandamine ja mullastik

Viljelusviisid

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Graciosa“ tootmiseks kasutatavad viinamarjad peavad pärinema istandustest, mida nimetatakse vinhas estremes (viinamarjakasvatuseks kasutatavad maatükid, kus hektaril kasvab mitte rohkem kui 20 viinapuud), kus viinapuude kujundamisel kasutatakse lehtrikujulist (goblet) või nöörpuuvormi.

Viinamarjaistandused kaitstud päritolunimetusega veinide „Graciosa“ tootmiseks peavad olema rajatud õhukesele vulkaanilist tuhka sisaldavale pruunmullale või koreserikkale mullale, mis on kujunenud basaltkivimist või õhukesel basaltkivimil asetsevast püroklastilisest materjalist tekkinud regoliidist.

2.   Veinid, vahuveinid ja liköörveinid – traditsioonilised tavad

Veinivalmistustavaga seotud piirangud

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Graciosa“ valmistamisel peab järgima seaduse kohaselt heakskiidetud traditsioonilisi veinivalmistusmeetodeid ja -tavasid.

3.   Veinid – naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Veinivalmistustavaga seotud piirangud

Kasutatud virre peab sisaldama vähemalt 10 mahuprotsenti naturaalset alkoholi.

4.   Vahuveinid – naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Veinivalmistustavaga seotud piirangud

Vahuveinide baasveinide valmistamisel kasutatud virre peab sisaldama vähemalt 9 mahuprotsenti naturaalset alkoholi.

5.   Liköörveinid – naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides

Veinivalmistustavaga seotud piirangud

Liköörveinide valmistamisel kasutatud virre peab sisaldama vähemalt 12 mahuprotsenti naturaalset alkoholi.

6.   Veinid, vahuveinid ja liköörveinid – viinamarjasordid

Veinivalmistamisele kohaldatav piirang

Kaitstud päritolunimetusega veinide, vahuveinide ja liköörveinide „Graciosa“ valmistamisel peab virde kogumahust 85 % pärinema peamiste viinamarjasortide viinamarjadest. Ülejäänud osa virde kogumahust võib pärineda teiseste viinamarjasortide nimekirjas esitatud sortidest.

7.   Liköörveinid – laagerdumisaeg

Veinivalmistamise eritavad

Kaitstud päritolunimetusega liköörveine „Graciosa“ tohib villida üksnes pärast 36 kuu pikkust minimaalset laagerdamisaega.

5.2.   Maksimaalne saagis

Veinid, vahuveinid ja liköörveinid

70 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Graciosa“ määratletud geograafiline piirkond hõlmab omavalitsusüksuse Santa Cruz valdade Santa Cruz, Guadalupe, Praia ja Luz alasid, mille kõrgus ei ületa 150 meetrit.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | Arinto-dos-Açores – Terrantez-da-Terceira |
| --- | --- |

Arinto-dos-Açores – Terrantez-da-Terceira

| | Terrantez-do-Pico |
| --- | --- |

Terrantez-do-Pico

| | Verdelho |
| --- | --- |

Verdelho

8.   Seos(t)e kirjeldus

Veinid, vahuveinid ja liköörveinid

Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta:

need üksikasjad kehtivad veinide, vahuveinide ja liköörveinide kohta.

Looduslikud tegurid

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Graciosa“ geograafiline piirkond ühtib Graciosa saarega. Saare pindala on ligikaudu 61 km2, saar on 12,5 km pikk ja selle suurim laius on 7,5 km. Graciosa saar asub Assooride saarte keskmise rühma kaugeimas loodenurgas. Maksimaalse kõrgusega 402 meetrit on see kõige vähem mägine Assooride saar.

Iseloomulik pinnamood tähendab, et seal on vähem pilvi ja seega vähem sademeid ning madalam suhteline niiskus võrrelduna saarestiku teiste saartega. Need tingimused soodustavad viinapuude kasvatamist ja eristuvate omadustega veinide tootmist.

Saarel on mõõdukas mereline kliima mahedate õhutemperatuuridega, suvel 16–26 kraadi Celsiuse järgi. Golfi hoovuse mõju tähendab, et merevee temperatuur on samuti mahe, keskmiselt 14–22o C.

Talvel on päevas päikesepaistet keskmiselt 3–4 tundi ja suvel 7–8 tundi. Aasta keskmine suhteline niiskus on 75 %.

Sademeid esineb regulaarselt aasta läbi, kuid üldiselt on vihmad tugevamad ja sagedasemad talvel. Kõigil sademerikkaimatel kuudel (oktoobrist märtsini) ületab sademehulk 100 mm, keskmiselt sajab 20 päeval kuus.

Kliima tähtis aspekt on Atlandi õhumasside kokkupõrkest tekkiv tuul, mis toob niiskust ja soolsust.

Mullad on vulkaanilist päritolu ja pärinevad põhiliselt basaltkivimist. Teataval määral on kivim lagunenud, kuid kindel hulk kruusa (kivisust) siiski püsib.

Inimtegurid

Kauge ja agraarse saarena on Graciosal alati olnud selge ja pikaajaline pühendumus põllumajandusele; juba 16. sajandil eksporditi siit suurt hulka põllumajandustooteid, sealhulgas veini. Veinitootmine oli jätkuvalt tunnustatud paljudel edasistel aastatel põhilise majandusvarana.

Viinapuud on istutatud kohtadesse, kus nad on merelise mõju eest kaitstud looduslikult või inimtegevuse tulemusena, mis on võtnud erilise vormi. Teisisõnu on Atlandilt tuleva tuule eest kaitsmiseks maalappidelt, kuhu viinapuud on istutatud, vulkaanilist päritolu kivid mullast eemaldatud ja neist on ehitatud kiviaiad. Sellised maalapid – tuntud kui curraletad – muudavad maastiku välimuse ainulaadseks. Tänu maastiku korrapärasusele on kiviaiad geomeetriliselt kena struktuuriga.

Geograafilise piirkonnaga seostatavad toodete eriomadused:

Veinid, vahuveinid ja liköörveinid

Kaitstud päritolunimetusega veinide, liköörveinide ja vahuveinide „Graciosa“ põhiomadusteks on nende mineraalsus ja soolasus, mis eristab neid teistest veinidest.

Kaitstud päritolunimetusega veinid, liköörveinid ja vahuveinid „Graciosa“ on värsked mõõdukalt alkohoolsed veinid, mille buketis on puuviljasust, rõhutatud happesust ja mineraalseid noote.

Seos geograafilise piirkonnaga

Graciosa mullad sisaldavad vähe suuri kive ning aegade jooksul on mullas toimunud positiivne areng, mis soodustab kuumuse peegeldumist ja seega viinamarjade tasaselt kulgevat küpsemist, mille tulemuseks on veinid, vahuveinid ja liköörveinid, mis on värsked ja võrrelduna teiste saarte veinidega veidi happelisemad ja vähem alkohoolsed.

Suur sademehulk ja õhuniiskus aitavad kaasa õrnale küpsemisprotsessile, tänu millele on viinamarjade suhkrusisaldus suhteliselt väike ja selle tulemusena on mõõduka alkoholisisaldusega veinid silmapaistva happesusega.

Vulkaanilised mullad koos tugeva Atlandi ookeani mõjuga, mida põhjustab Graciosa saarelisus, annavad kaitstud päritolunimetusega veinidele „Graciosa“ iseloomuliku mineraalsuse ja soolasuse.

Sadade aastate taguste traditsioonide säilitamine avaldub maalappide (curraletad) kujunduses, mis on oluline viinapuude kaitsmiseks Atlandi ookeani tuulte eest ja parimate kasvamistingimuste loomiseks. See võimaldab viinamarjade mõõdukalt kulgevat küpsemist ja tagab toodetavate veinide, vahuveinide ja liköörveinide aroomide tasakaalu. Geograafilise piirkonna tingimustega kõige paremini sobivate viinapuusortide väga piiratud arv on otsustav ja eristav tegur, mis tagab piirkonna veinide, vahuveinide ja liköörveinide kvaliteedi ning kajastab aastate jooksul kujunenud oskusi.

9.   Muud olulised tingimused

Veinid, vahuveinid ja liköörveinid

| | Õigusraamistik: |
| --- | --- |

Õigusraamistik:

| | riiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

riiklikud õigusaktid

| | Lisatingimuse liik: |
| --- | --- |

Lisatingimuse liik:

| | märgistamisega seotud täiendavad sätted |
| --- | --- |

märgistamisega seotud täiendavad sätted

| | Tingimuse kirjeldus: |
| --- | --- |

Tingimuse kirjeldus:

| | märgistamise hindamine enne turustamist. |
| --- | --- |

märgistamise hindamine enne turustamist.

| | Märgistusel peab olema kaitstud päritolunimetuse logo. |
| --- | --- |

Märgistusel peab olema kaitstud päritolunimetuse logo.

Link tootespetsifikaadile

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 26.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 222/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 222/65

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 222/21)

Käesolev teade avaldatakse komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1)
  artikli 17 lõike 5 kohaselt

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Champagne“

PDO-FR-A1359-AM04

Teate kuupäev: 31.3.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Viinamarjasordid

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 1 on lisatud sõnad „peamised sordid:“, kuna lisati kohandamise eesmärgil huvipakkuv sort „Voltis B“.

Kliimamuutusega kohanemiseks ja seoses ühiskonna ootustega taimekaitsevahendite kasutamise suhtes, on riikliku päritolu- ja kvaliteediinstituudi pädev riiklik komisjon otsustanud nimetuste puhul, mille suhtes on esitatud taotlusdokumendid, anda võimaluse võtta kasutusele kohandamise eesmärgil huvipakkuvad sordid. Seda liiki sortide tootespetsifikaati lisamisel kohaldatakse teatavaid eeskirju.

Tootespetsifikaadi I peatüki V osa punkti 2 on lisatud eeskirjad põllumajandusettevõtte osakaalu kohta.

| a) | Peamise viinamarjasordi osakaal sortide segu kogumassist on üle 95 % või sellega võrdne. |
| --- | --- |

a)

Peamise viinamarjasordi osakaal sortide segu kogumassist on üle 95 % või sellega võrdne.

| b) | Sordi „Voltis B“ osakaal sortide segu kogumassist on alla 5 % või sellega võrdne.“ |
| --- | --- |

b)

Sordi „Voltis B“ osakaal sortide segu kogumassist on alla 5 % või sellega võrdne.“

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.   Istutustihedus

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis a on muudetud tiheduse üldeeskirju, et ülemiste ridade vaheline kaugus võiks olla suurem ja alumiste taimede vaheline kaugus väiksem.

Need uued eeskirjad, mis võeti vastu pärast mitu aastat kestnud katsetusi, hõlbustavad viinamarjaistanduste kohanemist kliimamuutuste ja põllumajanduse keskkonnatavadega. Taimede minimaalse vahekauguse vähendamine aitab osaliselt kompenseerida istanduse väiksemaid istutustihedusi.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 5.

3.   Viinapuude lõikamise nõuded

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 1 alapunktis b on muudetud selliste lõikamismeetodite nagu Chablis, nöörlõikus (Cordon de Royat), Marne’i oru lõikus (Vallée de la Marne) ning ühekordne või topelt Guyot’ lõikus sõnastust, et uusi lõikamiseeskirju arvesse võtta.

Need muudatused ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

4.   Muud viljelustavad

Tootespetsifikaadi I peatüki VI osa punkti 2 on lisatud kaks viljelustava.

| — | Reavahed peavad olema kaetud loomulikult kasvanud või külvatud taimkattega 30. novembrist kuni järgmise aasta 31. jaanuarini. |
| --- | --- |

—

Reavahed peavad olema kaetud loomulikult kasvanud või külvatud taimkattega 30. novembrist kuni järgmise aasta 31. jaanuarini.

| — | Viinapuude istutamisel ja asendamisel kasutatakse taimi, mille kõiki osi (pookoksad ja pookalused) on enne pookimist töödeldud kuuma veega. Teise variandina töödeldakse taimi kuuma veega enne istutamist. Töötlemine kuuma veega peab toimuma FranceAgriMeri poolt heakskiidetud keskuses. |
| --- | --- |

—

Viinapuude istutamisel ja asendamisel kasutatakse taimi, mille kõiki osi (pookoksad ja pookalused) on enne pookimist töödeldud kuuma veega. Teise variandina töödeldakse taimi kuuma veega enne istutamist. Töötlemine kuuma veega peab toimuma FranceAgriMeri poolt heakskiidetud keskuses.

Uued eeskirjad on agroökoloogilise eesmärgiga.

Need lisatud nõuded ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

5.   Saagikus – sette kõrvaldamine

Tootespetsifikaadi I peatüki VIII osa punkti 5 alapunkti a kohaselt eemaldatakse pressimisjäägid enne „saagikorjele järgneva aasta 31. jaanuari“, mitte „saagiaasta 15. detsembriks“.

Pressimisjääkide eemaldamise lõpptähtpäeva on edasi lükatud, kuna pressimisjääkide väärindamisega tegelevatel ettevõtjatel oli esimese tähtaja jooksul pressimisjäägid tootjate juurest ära viia.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

6.   Töötlemine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 2 alapunkti c on lisatud järgmine eeskiri.

Veinid on valmistatud ühest või mitmest viinamarjasordist. Neid ei saa valmistada üksnes ühest, kohandamise eesmärgil huvipakkuvast sordist.

Peamise viinamarjasordi (peamiste viinamarjasortide) osakaal on sortide segu kogumassist üle 90 % või sellega võrdne.

Kohandamise eesmärgil huvipakkuva sordi osakaal sortide segu kogumassist on alla 10 % või sellega võrdne.

Ühe või mitme kohandamise eesmärgil huvipakkuva sordi kasutamisel ei tohi neist valmistatud veinid ei moodusta lõpptoote sordisegust üle 10 %.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

7.   Valmistamine j a pakendamine

Tootespetsifikaadi I peatüki IX osa punkti 3 alapunktis a on muudetud eeskirju, milles käsitletakse selliste pudelite koguseid, milles veine kääritatakse ja turustatakse.

See tähendab et: „Veinid valmivad ja neid turustatakse pudelites, milles toimus veini teine käärimine, välja arvatud veinid, mida turustatakse pudelites, mille maht on kuni 75 sentiliitrit (37,5 sentiliitri asemel) või üle 150 sentiliitri (300 sentiliitri asemel).

Nõudlus demi suurusega (standardsuurusega pudelist pool) pudelite järele on pärast esimese tootespetsifikaadi koostamist märkimisväärselt suurenenud. Eeskirjade muutmine lihtsustab ettevõtetel nõudmise suurenemisega toime tulla

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 9.

Lähtuvalt uutest eeskirjadest on muudetud ka eeskirju, milles käsitletakse veinide ümbervillimist pärast teist käärimist teise pudelisse.

Muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

8.   Esitlemise ja märgistamise eeskirjad

Tootespetsifikaadi I peatüki XII osa alapunktis b on ilma sisuliste muudatusteta muudetud tingimusi, mille alusel võib esitada kontrollitud päritolunimetusega veinide puhul lubatud väiksemate geograafiliste üksuste nimesid.

Muudatuse tõttu tuleb muuta koonddokumendi punkti 9.

9.   Viited kontrolliasutusele

Tootespetsifikaadi III peatüki II osas on ajakohastatud kontrolliasutuse aadressi.

Teise lõigu puhul on muudetud sõnastust ja kolmas lõik on välja jäetud, et tagada vastavus tootespetsifikaadi II osas esitatud uute sõnastuseeskirjadega.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Champagne

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on roosade ja valgete kvaliteetvahuveinidega.

Minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 9 mahuprotsenti.

Pärast rikastamist ja vahu tekitamist ei tohi veinide üldalkoholisisaldus ületada 13 mahuprotsenti.

Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ning vääveldioksiidi ja süsinikdioksiidi üldsisaldus on kindlaks määratud liidu õigusaktidega.

Veinid võivad olla valged (valmistatud heledate ja tumedate viinamarjade segust, valmistatud ainult heledatest viinamarjadest (valge vein heledatest viinamarjadest) või ainult tumedatest viinamarjadest (valge vein tumedatest viinamarjadest)) või roosad (valmistatud segamise või saignée-meetodil) ja valmistatud ühest või mitmest kommuunist pärit viinamarjadest. Need võivad olla aastakäiguveinid või mitte.

Kõikidel veinidel on üks ühine joon: nende happesus, mis tagab nende värskuse ja vananemise. Kõige noorematel veinidel on väga värskeid noote: lillede, valgete puuviljade, tsitruste ja mineraalide noote. Laagerdunud veinidel on täidlasem lõhnapalett: kollased puuviljad, küpsetatud puuviljad, vürtsid. Kõige arenenumatel täidlastel veinidel on sügav tertsiaarne aroom: sukaadi, metsaaluse, röstimise lõhn. Tootele „Champagne“ iseloomulik kihisemine on noorte veinide puhul tugev ja püsiv. Veini vananemisel muutub see kergemaks ja kreemisemaks.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides): | |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides):

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

1.   Istutustihedus – üldsätted

Viljelustavad

Viinapuude istutamisel ei tohi ridadevaheline vahemaa olla suurem kui 2,00 meetrit.

Viinapuude tüvede vaheline vahemaa samas reas võib olla 0,70–1,50 meetrit.

Ridade vahemaa ja samas reas olevate viinapuude tüvede vahemaa summa ei tohi olla suurem kui 3,00 meetrit.

Maatüki mis tahes töötlemine, mis toob kaasa istutustiheduse muutumise, on keelatud kuni taimede väljajuurimiseni.

2.   Istutustihedus – erisätted

Viljelustavad

Selleks et võimaldada sobivate masinate kasutamist, võib kasvatuskohtades,

| — | mille pikikalle ületab 35 % või |
| --- | --- |

—

mille pikikalle ületab 35 % või

| — | pikikalle ületab 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %,
  kasutada vahekäike, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit. |
| --- | --- |

—

pikikalle ületab 25 % ja samal ajal põikikalle on suurem kui 10 %,

kasutada vahekäike, mille laius on 1,50–3 meetrit ning mida võib olla kuni üks vahekäik kuue rea kohta. Sellisel juhul ei tohi teiste ridade vahemaa ja samas reas olevate taimede tüvede vahemaa summa olla suurem kui 2,30 meetrit.

3.   Viinapuude lõikamise nõuded

Viljelustavad

Viinapuude tüvede mis tahes ülekattuvus ja viljavõrsete teineteise ette paigutamine ei ole lubatud. Pungade arv võib olla kuni 18 punga ruutmeetri kohta. Lõikamine toimub hiljemalt enne fenoloogilist arengustaadiumi (F) (Lorentzi skaalal 12), st siis, kui on moodustunud neli lehte.

Viinapuude lõikamisel kasutatakse järgmisi tehnikaid:

| — | Chablis' lõikamismeetod; |
| --- | --- |

—

Chablis' lõikamismeetod;

| — | Royat' nöörpuu vorm; |
| --- | --- |

—

Royat' nöörpuu vorm;

| — | Marne'i oru lõikamismeetod; |
| --- | --- |

—

Marne'i oru lõikamismeetod;

| — | ühe-, kaheõlaline või ebasümmeetriline Guyot’ vorm. |
| --- | --- |

—

ühe-, kaheõlaline või ebasümmeetriline Guyot’ vorm.

Keelatud on kõik vahendid, mis ei võimalda koristada terveid viinamarjakobaraid.

4.   Konkreetne veinivalmistustava

Konkreetne veinivalmistustava

Puutükkide kasutamine on keelatud.

Kääritatava veinivirde mahu suurenemine rikastamise käigus ei tohi ületada 1,12 % alkoholisisalduse suurenemisel ühe mahuprotsendi võrra.

Lisaks eespool nimetatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul võtta arvesse kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasemel ning sätestatud maaseadustikus (code rural).

Veinid valmistatakse eranditult teise kääritamise teel klaaspudelites.

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.   Maksimaalne kogusaagikus

15 500 kilogrammi viinamarju hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjad korjatakse, veini kääritatakse ja valmistatakse, sealhulgas laagerdatakse ja pakendatakse 6. mai 1919. aasta seaduse artiklis 17 määratletud territooriumil.

7.   Peamine veiniviinamarjasort / peamised veiniviinamarjasordid

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Teave geograafilise piirkonna kohta

–   Seost väljendavate looduslike tegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Prantsusmaa kirdeosas ning paikneb Aisne'i, Aube'i, Haute-Marne'i, Marne'i ja Seine-et-Marne'i departemangu kommuunides.

Viinamarjakoristuseks täpselt määratletud maatükid on osa maastikust, mida iseloomustavad nõlvadel paiknevad viinamarjaistandused Pariisi nõo idaosas asuvatel kulumisastangutel, mis kujutavad endast imposantseid geomorfoloogilisi struktuure:

| — | kulumisastang Côte d’Ile-de-France Marne'is ja sellega seotud orgude nõlvad, mis hõlmavad põhjast lõunasse Montagne de Reimsi platood, Marne'i orgu (mis jätkub Aisne'i lõunaosas ja kuni Seine-et-Marne'ini), Côte des Blancsi ja Côte du Sézannais'd kõige ikoonilisemate sektorite puhul; |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte d’Ile-de-France Marne'is ja sellega seotud orgude nõlvad, mis hõlmavad põhjast lõunasse Montagne de Reimsi platood, Marne'i orgu (mis jätkub Aisne'i lõunaosas ja kuni Seine-et-Marne'ini), Côte des Blancsi ja Côte du Sézannais'd kõige ikoonilisemate sektorite puhul;

| — | kulumisastang Côte de Champagne koos Marne'i Vitryat' ja Montgueux' Aubois' sektoriga; |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte de Champagne koos Marne'i Vitryat' ja Montgueux' Aubois' sektoriga;

| — | kulumisastang Côte des Bar, mida läbistab mitu orgu ning mis hõlmab idas Bar-sur-Aubois'd ja läänes Bar-Séquanais'd, Aube'is ja Haute-Marne'is. |
| --- | --- |

—

kulumisastang Côte des Bar, mida läbistab mitu orgu ning mis hõlmab idas Bar-sur-Aubois'd ja läänes Bar-Séquanais'd, Aube'is ja Haute-Marne'is.

Sellel tüüpilisel kulumisastangute maastikul, millega külgnevad orud, on nõlvad idas ja lõunas, mõnikord põhjas, nagu ka Montagne de Reims'i platoo põhjaosas ja Marne'i orus selle jõe vasakul kaldal.

Pangad koosnevad kõvadest pae- või kriitkivikihtidest. Nõlvade kallakud on kriitkivised, merglised või liivased, pehmemad, erodeerunud ja seejärel kattunud taas kõrgemal asetsevatelt pankadelt pärit rusukalde settega.

Champagne'i viinamarjaistandused asuvad põhjapoolses piirkonnas. Sealset kliimat iseloomustab kaks erinevat mõju:

| — | ookeaniline, mis tagab ühtlase niiskuse ning väikese temperatuurikõikumise eri aastaaegade arvestuses; |
| --- | --- |

—

ookeaniline, mis tagab ühtlase niiskuse ning väikese temperatuurikõikumise eri aastaaegade arvestuses;

| — | kontinentaalne, mille tõttu esineb vahel hävitavat külma ja tänu millele on suvel päikest, nagu vaja. |
| --- | --- |

—

kontinentaalne, mille tõttu esineb vahel hävitavat külma ja tänu millele on suvel päikest, nagu vaja.

8.2.   Teave geograafilise piirkonna kohta – Inimtegurid

Antiikajast pärit viinamarja hakati Champagne'is laialdaselt kasvatama IX sajandil, kui viinamarjakasvatus arenes kloostrites. Loomulikult vahutava valge veini ja vahuvalmistamise eripärane kogemus omandati XVII sajandi lõpul. XIX sajandi lõpul märkis tuntud veinispetsialist Weinmann, et „Champagne'i vein on väga kääriv. Champagne'i veinid teevad vahu tekitamise töö ära palju lihtsamalt, korrapärasemalt ja paremini kui ükski teine kääritusaine.“

Esimesed viited sellele veinile, mis ristiti „korgi pealt ära lööjaks“, esinevad 1700. aastal abee Chaulieu luuletustes. Esimest korda tutvustas seda meetodit siiski 1718. aastal kanoonik Godinot, kes on tõenäoliselt teose „Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne [...]“ autor. Ta täpsustas, et need valged veinid, mis peavad olema „heledad nagu pisarad silmist [...], on valmistatud tumedatest viinamarjadest. Mida varem pärast lõikamist viinamarju pressitakse, seda valgem on vein.“ Seepärast püüavad viinamarjakasvatajad hoida viinamarjad saagikoristuse ajal tervena, transportida ja ladustada neid väga hoolikalt ning viia pressini puutumatul kujul. Pressida tuleb õrnalt, survet järk-järgult tugevdades. Mahlad fraktsioneeritakse (kuvee ja taille) ja osasid kääritatakse eraldi. Seega järgivad pressimiskeskused rangeid nõudeid ja nende suhtes kohaldatakse range kontrolliga heakskiitmismenetlust.

Täpsed oskused arenesid välja kloostrites. Jules Guyot juhtis 1866. aastal tähelepanu eri sortide või maatükkide viinamarjade segamise tähtsusele. Alates XX sajandi algusest on suhkru ja happesuse tasakaalu ning vahutamisvõime põhjal valitud kolm viinamarjasorti: 'Pinot noir N' (tume), 'Chardonnay B' (hele) ja 'Meunier N' (tume). Tootja moodustab segud, maitstes erinevaid saadud põhiveine. Segatud põhiveinid villitakse vahu tekitamiseks ja käärimissettel laagerdamiseks, mis on tingimata pikk, eriti aastakäiguveinide puhul.

Champagne'i kriidised keldrid, kus on ideaalsed looduslikud temperatuuri- ja niiskustingimused, on soodustanud vahu tekitamise selle etapi arengut. Kui käärimissettel laagerdamine on lõppenud, tuleb segamisetapp, et libistada sete aeglaselt pudelikaela, siis pursatamine – tegevus, mille käigus eemaldatakse pudelis olev sete. Pärast pursatamist lisatakse expédition'i segu (liqueur d'expédition), mis aitab määratleda toote „Champagne“ eri liike.

Vahu tekitamine teise kontrollitud kääritamisega pudelites, nn Champagne'i meetod eksporditi ja peagi kasutati nimetust „Champagne“ väljaspool tootmispiirkonda. Alates 1882. aastast esitasid Champagne'i tootjad, kes ühinesid ametiühinguorganisatsiooni (Union des Maisons de Champagne), kohtule hagid ning vahetult enne pettusi ja võltsinguid käsitleva 1. augusti 1905. aasta seaduse vastuvõtmist otsustas kohus, et nimetus „Champagne“ on reserveeritud Champagne'is välja töötatud ja seal korjatud viinamarjadest valmistatud veinidele, ning tagas nii esimest korda päritolunimetuse kaitse. Geograafilise piirkonna määratlemise töödega tehti seejärel algust 1908. aastal. Champagne'i elanikud on solidaarsed ja väljendavad seda suurte kutseorganisatsioonide kaudu.

8.3.   Teave toote kvaliteedi ja omaduste kohta

Veinid võivad olla valged (valmistatud heledate ja tumedate viinamarjade segust, valmistatud ainult heledatest viinamarjadest (valge vein heledatest viinamarjadest) või ainult tumedatest viinamarjadest (valge vein tumedatest viinamarjadest)) või roosad (valmistatud segamise või saignée-meetodil) ja valmistatud ühest või mitmest kommuunist pärit viinamarjadest. Need võivad olla aastakäiguveinid või mitte.

Kõikidel veinidel on üks ühine joon: nende happesus, mis tagab nende värskuse ja vananemise.

Kõige noorematel veinidel on väga värskeid noote: lillede, valgete puuviljade, tsitruste ja mineraalide noote. Laagerdunud veinidel on täidlasem lõhnapalett: kollased puuviljad, küpsetatud puuviljad, vürtsid. Kõige arenenumatel täidlastel veinidel on sügav tertsiaarne aroom: sukaadi, metsaaluse, röstimise lõhn.

Kaitstud päritolunimetusega „Champagne“ veini iseloomulik kihisemine on noorte veinide puhul tugev ja püsiv. Veini vananemisel muutub see kergemaks ja kreemisemaks.

8.4.   Põhjuslikud seosed

Asjaolu, et need kolm kulumisastangut avanevad maastikul ulatuslikult tasandikule ja orgudele, tagab viinapuudele piisava valguse, mis võimaldab marjadel küpseda, ning seda isegi põhjapoolsetel külgedel. Tänu avatud maastikule ei jää ka külm õhk seisma ja seega väheneb külmumisoht.

Nende nõlvade kalle, millel viinamarju kasvatatakse, tagab optimaalse loomuliku kuivendamise, mille tagavad ka erinevad substraadid, mis võimaldavad viinapuude looduslikku veega varustamist reguleerida. Kriit kõrvaldab tänu oma poorsusele ja läbilaskvusele üleliigse vee, tagades samas pinnase uuesti niisutamise kuiva ilmaga nii, et vesi tõuseb kapillaare pidi taas üles. Muus pinnases on mergli kõrval, mis tagab veevaru, kas lubjakivikihid või karbonaatliivad, kusjuures tänu viimastele imbub niiskete perioodide üleliigne vesi pinnasesse. Seda tüüpi pinnas ja need eripärased ilmastikutingimused on määranud selle, milliseid viinamarjasorte viinamarjaistanduste eri piirkondadesse istutatakse.

Champagne'i ainulaadse kliima tõttu on viinamarjade ja seejärel virde loomulik happesus suurte vahuveinide tootmiseks ideaalne. Tasakaal selle happesuse (väga vajalik värskus) ja viinamarjade küpsusastme vahel tagab parimad aastakäigud ja hea säilimisvõime.

Looduslike tegurite mitmekesisust – mis on tõeline mosaiik – kasutab ühe maatüki tasandil viinamarjakasvataja, kes valdab kõiki kasvatustavasid, et väljendada viinamarjade eripära.

Viinamarjade hoidmine tervena korjamisel, kergel pressimisel ja mahlade fraktsioneerimisel võimaldab vältida nende värvumist ja tagada seega nende läbipaistvuse, mis on vahu kvaliteedi seisukohast väga oluline. Mahlade fraktsioneerimine muudab ka lõhnabuketi keerukamaks.

Happesuse poolest rikkal kuveel on värske ja elav aroom; selle kasutamine segudes toob täielikult välja käärimissettel laagerdumise käigus tekkinud tertsiaararoomi.

Taille on puuviljalisem ja tanniinirikkam.

Varasemate saakide reserva veinid (v.a aastakäiguveinid) annavad segudele arenenud veinide küpsemad omadused. Selle väljatöötaja anne, kes valib veinid peenesse segusse, avaldub kogu käärimissettel laagerdumise protsessi jooksul ning nii sünnibki „Champagne“. Niisugune pidev laagerdumine Champagne'i keldrites võib heade veinide puhul kesta mitu aastakümmet, kusjuures nende suhtelise värskuse tõttu tekib vaht hästi.

Kuna toote „Champagne“ valmistamine on äärmiselt tehniline töö, on tarvis spetsiifilist kulukat taristut. Valmistamis-, käitlemis- ja pakendamiskohad paiknevad viinamarjaistanduste läheduses asuvates kommuunides.

Viinamarja kasvatati Champagne'is juba meie aja alguses, kuid „Champagne“ muutus suursuguseks joogiks eelkõige XVII sajandil, kui järk-järgult õpiti teise pudelis kääritamise käigus vahtu tekitama. Sama sajandi lõpus pakendasid Champagne'i tootjad transportimiseks oma veinid vaatide asemel pudelitesse, et säilitada nende kvaliteet ja omadused.

Pudelitesse jäänud vaht ja peened mullid sattusid klaasidesse ja edu tuli kohe. Noored aadlikud, kes janunesid uudsuse järele, nautisid seda, poeedid ülistasid, kirjanikud tagasid sellele koha oma teostes. Sellest sai regendi, Louis XV ja madame de Pompadouri õukonna lemmik. Rahandustegelased ja ametnikud jäljendasid aadlit, provints kopeeris pealinna. Louis XV ja Louis XVI ajal saavutas veinitööstus suure õitsengu ning toote „Champagne“ maine kasvas märkimisväärselt nii Prantsusmaal kui ka välismaal. Vahuvein oli moes seal, kus oli heaks tooniks järgida Prantsuse moodi, ning kogu XVIII sajandi Euroopas kaunistas „Champagne“ pidusid ja supeesid. See tuntus püsib ka tänapäeval. Viinamarjakasvatajad, kooperatiivid ja Champagne'i veinimõisad jätkavad oma jõupingutusi, täiustades kollektiivseid nõudeid, et edendada kaitstud päritolunimetust „Champagne“ – oma ühist pärandit, et see oleks suurepärane, ning püüavad saavutada seda, et selle nime ja isikupära austataks.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Märgistus

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Ükski pudel ei tohi ringelda – välja arvatud ühe ja sama ettevõtja kahe tegevuskoha vahel või kahe ettevõtja tootmiskoha vahel – muidu, kui ainult nii, et valmistusprotsess on lõppenud ja sellel on märgistus, mis vastab kehtivatele õigusaktidele.

Veine sisaldavad pudelid suletakse korgiga, mille pudelikaela sisse jääval osal on kontrollitud päritolunimetus, või kui tegemist on pudeliga, mille nominaalmaht on kuni 0,20 liitrit, sulguri muul siseosal.

Märgistused ja äridokumendid peavad sisaldama registreerimisnumbreid, mille on ette näinud Champagne'i veinide tootmisharudevaheline komitee ja mis võimaldavad ettevõtjaid kindlaks teha.

Märgistusel selgelt ja loetavalt näidatud tootja nimele lisatakse selle kommuuni nimi, kus vein valmistati, kui tootja asukoht on väljaspool kõnealust piirkonda.

Selle kaitstud päritolunimetusega veinide märgistusega võib täpsustada üksnes järgmiste väiksemate geograafiliste üksuste nimesid vastavalt järgmistele tingimustele:

| — | katastriüksus või |
| --- | --- |

—

katastriüksus või

| — | kommuun. |
| --- | --- |

—

kommuun.

Kohanimi või kommuuni nimi märgitakse saagideklaratsioonile.

Kõik põhiveinide tootmiseks valmistatavad viinamarjad on asjaomasest kommuunist või selle kohanimega kohast pärit viinamarjad.

Kommuuni nimele võib lisada „Premier Cru“ või „Grand Cru“ käesoleva tootespetsifikaadi I peatüki II punkti alapunktides b ja c sätestatud tingimustel.

Väljaspool eelnimetatud kommuune tuleb kommuuni nimele lisada märge „Vigne de“ või „Vignoble de“.

Kommuuni või katastriüksuse nimi on trükitud tähtedega, mille kõrgus ja laius ei tohi ületada kaitstud päritolunimetuse nime moodustavate tähtede suurust.

Kommuuni nime märgistust võib eespool sätestatud korras täiendada nii, et see kommuuni nimi näidatakse veel kord ära kuvee nimetuses.

Viinamarjasordi märkimine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Viinamarjasordi võib märkida tähtedega, mille kõrgus ja laius ei ületa 3 mm ja mille suurus on pool kaitstud päritolunimetuse tähtede suurusest. Viinamarjasordi märkimine on võimalik ainult juhul, kui kõik põhiveini valmistamiseks kasutatavad viinamarjad on pärit sellest sordist.

Aastakäigu esitamine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamist käsitlevad lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Aasta märkimise korral märgitakse see korgile või kuni 0,20-liitrise nimimahu korral muule sobivale sulgurile ja märgistusele. Aastakäik näidatakse ära ka arvetel ja saatedokumentidel.

Pakendamine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

Pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

Veinid valmivad ja neid turustatakse pudelites, milles toimus veini teine käärimine, välja arvatud veinide puhul, mida turustatakse pudelites, mille maht on kuni 75 sentiliitrit või üle 150 sentiliitri.

Veinid viiakse tarbija jaoks turule pärast vähemalt 15-kuulist valmimisperioodi alates villimise kuupäevast või aastakäiguveinide puhul 36-kuulist valmimisperioodi.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3b36a01e-8edd-4742-ade7-fbd3251816c4

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---