# Europeiska unionens C 229/29 j

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 229 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången29 juni 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 229

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången29 juni 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Den parlamentariska församlingen Euronest |
| 2023/C 229/01 | Resolution om att främja styrning av offentliga institutioner på grundval av politisk dialog och institutionellt samarbete i syfte att öka effektiviteten och den administrativa kapaciteten | 1 |
| 2023/C 229/02 | Resolution om huvudstäder: ekonomisk utveckling och utmaningar efter covid-19 | 8 |
| 2023/C 229/03 | Resolution om den gröna energiomställningen som svar på de nuvarande utmaningarna för energitryggheten i det östliga partnerskapet i samband med Rysslands anfallskrig och ockupation | 16 |
| 2023/C 229/04 | Resolution om vaccinprogrammen i EU och länderna inom det östliga partnerskapet – förenlighet och anpassning | 22 |
| 2023/C 229/05 | Resolution om den strategiska betydelsen av att inleda EU-anslutningsförhandlingar med Ukraina och Moldavien | 29 |
| 2023/C 229/06 | Resolution om Ryska federationens väpnade angrepp mot Ukraina | 30 |
| 2023/C 229/07 | Resolution om stöd till Ukrainas, Moldaviens och Georgiens väg mot EU-medlemskap | 33 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Den parlamentariska församlingen Euronest

2023/C 229/01

Resolution om att främja styrning av offentliga institutioner på grundval av politisk dialog och institutionellt samarbete i syfte att öka effektiviteten och den administrativa kapaciteten

1

2023/C 229/02

Resolution om huvudstäder: ekonomisk utveckling och utmaningar efter covid-19

8

2023/C 229/03

Resolution om den gröna energiomställningen som svar på de nuvarande utmaningarna för energitryggheten i det östliga partnerskapet i samband med Rysslands anfallskrig och ockupation

16

2023/C 229/04

Resolution om vaccinprogrammen i EU och länderna inom det östliga partnerskapet – förenlighet och anpassning

22

2023/C 229/05

Resolution om den strategiska betydelsen av att inleda EU-anslutningsförhandlingar med Ukraina och Moldavien

29

2023/C 229/06

Resolution om Ryska federationens väpnade angrepp mot Ukraina

30

2023/C 229/07

Resolution om stöd till Ukrainas, Moldaviens och Georgiens väg mot EU-medlemskap

33

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Den parlamentariska församlingen Euronest

| 29.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/1

---

Resolution om att främja styrning av offentliga institutioner på grundval av politisk dialog och institutionellt samarbete i syfte att öka effektiviteten och den administrativa kapaciteten

(2023/C 229/01)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

Med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner 68/262, 71/205, 72/190, 73/263, 74/168, 75/192, 76/179, 73/194, 74/17, 75/29 och 76/70 och FN:s generalförsamlings resolutioner ES-11/1 av den 2 mars 2022Aggression against Ukraine, ES-11/2 av den 24 mars 2022, Humanitarian consequences of the aggression against Ukraine och ES-11/4 av den 12 oktober 2022, Territorial integrity of Ukraine: defending the principles of the Charter of the United Nations,

Med beaktande av mötet den 12 december 2022 med utrikesministrarna i EU samt de länder som omfattas av det östliga partnerskapet,

Med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s nya utvidgningsstrategi (1),

Med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 23 juni 2022 om att bevilja Ukraina och Moldavien status som kandidatland, och samtidigt erkänna Georgiens europeiska perspektiv,

Med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 13 december 2022 om utvidgning samt stabiliserings- och associeringsprocessen, som bekräftar att Georgiens, Republiken Moldaviens och Ukrainas samt deras medborgares framtid finns i Europeiska unionen,

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 14 juni 2018 om georgiska ockuperade områden tio år efter den ryska invasionen (2),

Med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet som hölls i Bryssel den 15 december 2021, liksom förklaringarna från tidigare toppmöten inom det östliga partnerskapet,

Med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 2 juli 2021, Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities (SWD(2021)0186), deras gemensamma meddelande av den 18 mars 2020, Det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla, (JOIN(2020)0007), och deras gemensamma arbetsdokument av den 9 juni 2017, Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017)0300),

Med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 16 april 2021 om att stärka de demokratiska processerna: den roll som politiska partier, det civila samhället, rättvisa val och fria och pluralistiska medier spelar (3),

Med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 9 december 2019 om parlamentarisk granskning som ett verktyg för att stärka demokratin, ansvarigheten och ändamålsenligheten hos statliga institutioner i länderna i det östliga partnerskapet (4),

Med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020 (5),

Med beaktande av rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020,

Med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Georgien, å andra sidan (6), av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (7), och av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (8),

Med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (9),

Med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Azerbajdzjan, å andra sidan (10), och av de pågående förhandlingarna om ett fördjupat avtal,

Med beaktande av de 12 principerna om god demokratisk samhällsstyrning, som fastställs i strategin för innovation och god samhällsstyrning på lokal nivå, som godkändes av Europarådets ministerkommitté i mars 2008,

Med beaktande av uttalandena av Europeiska rådets ordförande av den 14 december 2021, den 6 april 2022 och den 23 maj 2022, uttalandet av Europeiska rådets ordförande och Frankrikes president av den 4 februari 2022 och uttalandet efter fyrpartsmötet mellan Azerbajdzjans president, Armeniens premiärminister, Frankrikes president och Europeiska rådets ordförande av den 6 oktober 2022, och av följande skäl:

| A. | God demokratisk samhällsstyrning på alla nivåer är avgörande för effektiva ekonomiska och sociala framsteg och för att skapa rättvisa, stabila och välmående samhällen. Brister i samhällsstyrningen hämmar inte bara välståndet, utan kan också avsevärt undergräva ett lands motståndskraft och säkerhet. |
| --- | --- |

A.

God demokratisk samhällsstyrning på alla nivåer är avgörande för effektiva ekonomiska och sociala framsteg och för att skapa rättvisa, stabila och välmående samhällen. Brister i samhällsstyrningen hämmar inte bara välståndet, utan kan också avsevärt undergräva ett lands motståndskraft och säkerhet.

| B. | Situationen för samhällsstyrningen är olika i alla länder i det östliga partnerskapet, men betydande förbättringar skulle kunna uppnås i alla dessa länder, särskilt genom att genomföra reformer inom den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, införa effektivare strategier för att bekämpa korruption samt förbättra transparensen och den demokratiska ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

B.

Situationen för samhällsstyrningen är olika i alla länder i det östliga partnerskapet, men betydande förbättringar skulle kunna uppnås i alla dessa länder, särskilt genom att genomföra reformer inom den offentliga förvaltningen och rättsväsendet, införa effektivare strategier för att bekämpa korruption samt förbättra transparensen och den demokratiska ansvarsskyldigheten.

| C. | Rysslands anfallskrig mot Ukraina har skapat ett nytt geopolitiskt landskap och förändrat det östliga partnerskapets säkerhetsdimension. |
| --- | --- |

C.

Rysslands anfallskrig mot Ukraina har skapat ett nytt geopolitiskt landskap och förändrat det östliga partnerskapets säkerhetsdimension.

| D. | Med anledning av Rysslands anfallskrig mot Ukraina har tre länder som har associeringsavtal med EU – Ukraina, Georgien och Moldavien – ansökt om medlemskap. Den 17 juni 2022 offentliggjorde kommissionen sina yttranden om dessa länders medlemskapsansökningar och rekommenderade rådet att alla tre länder bör ges perspektivet att bli medlemmar i EU, och rekommenderade i synnerhet att Ukraina och Republiken Moldavien beviljas status som kandidatland samt även Georgien så snart landet har tagit itu med de prioriteringar som anges i kommissionens yttrande. |
| --- | --- |

D.

Med anledning av Rysslands anfallskrig mot Ukraina har tre länder som har associeringsavtal med EU – Ukraina, Georgien och Moldavien – ansökt om medlemskap. Den 17 juni 2022 offentliggjorde kommissionen sina yttranden om dessa länders medlemskapsansökningar och rekommenderade rådet att alla tre länder bör ges perspektivet att bli medlemmar i EU, och rekommenderade i synnerhet att Ukraina och Republiken Moldavien beviljas status som kandidatland samt även Georgien så snart landet har tagit itu med de prioriteringar som anges i kommissionens yttrande.

| E. | Den 23 juni 2022 beviljade Europeiska rådet Ukraina och Republiken Moldavien kandidatstatus och erkände Georgiens europeiska perspektiv samtidigt som det bekräftade att landet ska beviljas kandidatstatus när de prioriteringar som anges i kommissionens yttrande om Georgiens ansökan om medlemskap har hanterats. |
| --- | --- |

E.

Den 23 juni 2022 beviljade Europeiska rådet Ukraina och Republiken Moldavien kandidatstatus och erkände Georgiens europeiska perspektiv samtidigt som det bekräftade att landet ska beviljas kandidatstatus när de prioriteringar som anges i kommissionens yttrande om Georgiens ansökan om medlemskap har hanterats.

| F. | Processen för Ukrainas, Moldaviens och Georgiens anslutning kommer per definition att förändra den östra grannskapspolitikens karaktär och funktion och kommer att ha ett betydande inflytande på den nödvändiga politiska och institutionella omstruktureringen av den politik som utgör den östra grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

F.

Processen för Ukrainas, Moldaviens och Georgiens anslutning kommer per definition att förändra den östra grannskapspolitikens karaktär och funktion och kommer att ha ett betydande inflytande på den nödvändiga politiska och institutionella omstruktureringen av den politik som utgör den östra grannskapspolitiken.

| G. | Den meritbaserade anslutningsprocessen kräver att dessa länder genomför omfattande reformer för att uppfylla Köpenhamnskriterierna, särskilt när det gäller rättsstatsprincipen, demokratiska normer, grundläggande rättigheter och friheter samt minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

G.

Den meritbaserade anslutningsprocessen kräver att dessa länder genomför omfattande reformer för att uppfylla Köpenhamnskriterierna, särskilt när det gäller rättsstatsprincipen, demokratiska normer, grundläggande rättigheter och friheter samt minoriteters rättigheter.

| H. | Covid-19-pandemin har medfört ytterligare utmaningar och förvärrat vissa systembrister, samtidigt som den har bidragit till förändringar. |
| --- | --- |

H.

Covid-19-pandemin har medfört ytterligare utmaningar och förvärrat vissa systembrister, samtidigt som den har bidragit till förändringar.

| I. | I sin rekommendation av den 23 november 2022 om den nya EU-strategin för utvidgning rekommenderade Europaparlamentet att tydliga tidsfrister skulle fastställas för att slutföra förhandlingarna med anslutningsländerna senast i slutet av det innevarande årtiondet. |
| --- | --- |

I.

I sin rekommendation av den 23 november 2022 om den nya EU-strategin för utvidgning rekommenderade Europaparlamentet att tydliga tidsfrister skulle fastställas för att slutföra förhandlingarna med anslutningsländerna senast i slutet av det innevarande årtiondet.

| J. | I sina slutsatser av den 13 december 2022 om utvidgning samt stabiliserings- och associeringsprocessen erinrade rådet om att kommissionen hade uppmanats att rapportera om uppfyllandet av de villkor som anges i kommissionens yttranden om respektive ansökan om medlemskap som en del av dess ordinarie utvidgningspaket 2023, och noterade, utan att det påverkar denna omfattande regelbundna rapportering, kommissionens avsikt att lämna en uppdatering under våren 2023. |
| --- | --- |

J.

I sina slutsatser av den 13 december 2022 om utvidgning samt stabiliserings- och associeringsprocessen erinrade rådet om att kommissionen hade uppmanats att rapportera om uppfyllandet av de villkor som anges i kommissionens yttranden om respektive ansökan om medlemskap som en del av dess ordinarie utvidgningspaket 2023, och noterade, utan att det påverkar denna omfattande regelbundna rapportering, kommissionens avsikt att lämna en uppdatering under våren 2023.

| K. | Den digitala omställningen erbjuder många möjligheter att förbättra samhällsstyrningen och det demokratiska deltagandet. |
| --- | --- |

K.

Den digitala omställningen erbjuder många möjligheter att förbättra samhällsstyrningen och det demokratiska deltagandet.

| L. | EU och dess medlemsstater har deltagit i politisk dialog och institutionellt samarbete med, samt gett stöd och tekniskt bistånd till, länderna i det östliga partnerskapet i syfte att bygga upp kapacitet och hjälpa dem att genomföra nödvändiga reformer. Sådant stöd är fortfarande viktigt för framtiden och är nära kopplat till engagemanget för EU:s grundläggande värden, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för grundläggande rättigheter och friheter, i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

L.

EU och dess medlemsstater har deltagit i politisk dialog och institutionellt samarbete med, samt gett stöd och tekniskt bistånd till, länderna i det östliga partnerskapet i syfte att bygga upp kapacitet och hjälpa dem att genomföra nödvändiga reformer. Sådant stöd är fortfarande viktigt för framtiden och är nära kopplat till engagemanget för EU:s grundläggande värden, såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för grundläggande rättigheter och friheter, i länderna i det östliga partnerskapet.

| M. | Ryska federationen fortsätter att på ett flagrant sätt kränka Georgiens suveränitet och territoriella integritet, undergräva säkerhetssituationen, den humanitära situationen och människorättssituationen samt bryta mot grundläggande principer och normer i internationell rätt i Georgiens ockuperade regioner. |
| --- | --- |

M.

Ryska federationen fortsätter att på ett flagrant sätt kränka Georgiens suveränitet och territoriella integritet, undergräva säkerhetssituationen, den humanitära situationen och människorättssituationen samt bryta mot grundläggande principer och normer i internationell rätt i Georgiens ockuperade regioner.

| N. | En miljö av fred och stabilitet är avgörande för att upprätthålla en effektiv demokratisk samhällsstyrning. EU:s ökade deltagande i konfliktlösning och fredsbyggande i det östliga partnerskapet är mycket önskvärt och rekommenderas. |
| --- | --- |

N.

En miljö av fred och stabilitet är avgörande för att upprätthålla en effektiv demokratisk samhällsstyrning. EU:s ökade deltagande i konfliktlösning och fredsbyggande i det östliga partnerskapet är mycket önskvärt och rekommenderas.

| 1. | Euronest erkänner att Rysslands anfallskrig mot Ukraina har skapat ett nytt geopolitiskt landskap och en allt svårare säkerhetsmiljö som påverkar stabiliteten och samhällsstyrningen i länderna i det östliga partnerskapet. Euronest noterar att den ryska militären inledde ett brutalt angrepp på Ukrainas folk utan provokation, utan motivering och utan nödvändighet, och att dessa aggressiva handlingar undergräver säkerheten och skadar stabiliteten i hela det östliga partnerskapet. Euronest erkänner att detta säkerhetshot utgör en aldrig tidigare skådad fara för en fortsatt framgångsrik utveckling av initiativet till det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands oprovocerade och oförsvarliga anfallskrig mot Ukraina, landets olagliga ockupation av Ukrainas territorium och dess deltagande i både militära åtgärder och cyberkrigföring i det östliga partnerskapet. Euronest framhåller på nytt EU:s engagemang och understryker sitt klara stöd för suveräniteten, den territoriella integriteten och det politiska oberoendet hos länderna i det östliga partnerskapet inom deras internationellt erkända gränser samt deras insatser för att fullt ut tillämpa dessa principer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest fördömer kraftfullt Rysslands missilattacker mot Ukrainas kritiska infrastruktur, som har orsakat enormt lidande och enorm förstörelse och därför inte kan tolereras. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest understryker att EU:s strategiska kompass, som godkändes i mars 2022 i syfte att stärka EU:s säkerhets- och försvarspolitik senast 2030, bör utvidgas till det östliga partnerskapet. Euronest betonar att ytterligare skräddarsydda bilaterala partnerskap bör genomföras med likasinnade länder och strategiska partner, bland annat genom att stärka dialogen och samarbetet, främja deltagande i uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och stödja kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest uppmanar Ryska federationen att fullgöra sina internationella skyldigheter enligt det av EU frammedlade avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008, att dra tillbaka all militär personal och säkerhetspersonal från Georgiens ockuperade territorier och att ge EU:s övervakningsuppdrag obehindrat tillträde till Georgiens hela territorium i enlighet med dess mandat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest välkomnar Europeiska rådets beslut av den 23 juni 2022 om att bevilja Ukraina och Republiken Moldavien status som kandidatland och om att erkänna det europeiska perspektivet för Georgien. Euronest påminner om att utvidgningen är en meritbaserad process och att de tre länderna kommer att utvärderas på grundval av sina framsteg med att uppfylla Köpenhamnskriterierna, vilket kräver att deras myndigheter genomför omfattande reformer i detta syfte, särskilt när det gäller rättsstatsprincipen, demokratiska normer, grundläggande rättigheter och friheter samt minoriteters rättigheter. Euronest välkomnar i detta sammanhang de effektiva och omedelbara åtgärder som dessa länder har vidtagit för att ta itu med sina respektive prioriteringar. Euronest välkomnar denna förnyade drivkraft för reformer inom samhällsstyrningen. Euronest understryker att utvidgningspolitiken, som en geostrategisk investering i EU, fortfarande är ett starkt ankare för fred, demokrati, välstånd, säkerhet och stabilitet i Europa. Euronest betonar att en fredlig lösning, på grundval av internationell rätt och goda grannförbindelser, av pågående eller olösta konflikter i regionen är avgörande för att bygga upp och stärka motståndskraftiga och hållbara demokratier i länderna i det östliga partnerskapet. Euronest påminner om att fred och säkerhet kräver starka, ärliga och offentligt ansvariga institutioner, god samhällsstyrning och respekt för rättsstatsprincipen. Euronest uppmanar med eftertryck länderna i det östliga partnerskapet att fortsätta att engagera sig i de relevanta reformerna, eftersom endast inre motståndskraft som bygger på starka och demokratiska institutioner kommer att göra det möjligt för dem att utveckla den nödvändiga motståndskraften mot externa hot. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest uppmanar EU:s institutioner och regeringarna i länderna i det östliga partnerskapet att redan från början utforma anslutningsprocessen på ett sätt som säkerställer att den är transparent och inkluderande för alla medborgare i länder i det östliga partnerskapet som ansöker om EU-medlemskap, vilket garanterar dem rätten att delta i både parlamentariska och deltagandebaserade beslutsprocesser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euronest bekräftar den centrala roll som lagstiftaren spelar i statliga system. Euronest uppmanar starka och effektiva parlament att förbli en grund för demokrati och rättsstatsprincipen. Euronest insisterar på att parlamentens kontrollbefogenheter måste stärkas och att parlamentens auktoritet och deras ledamöters förmåga att fullgöra sina mandat inte får begränsas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest välkomnar att en av pelarna i det östliga partnerskapets nya agenda, som godkändes vid toppmötet inom det östliga partnerskapet i december 2021, lägger stor vikt vid god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen, säkerhet och motståndskraftiga samhällen, vilket ligger till grund för agendans andra, investeringsinriktade, pelare. Euronest betonar att effektiva och ansvariga institutioner är en grundläggande förutsättning för en effektiv användning av ekonomiskt stöd för att ta itu med alla andra prioriteringar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest uppmanar med kraft länderna i det östliga partnerskapet att beslutsamt fortsätta på vägen mot reformer för att förbättra den demokratiska samhällsstyrningen och rättsstatsprincipen. Euronest betonar vikten av ett varaktigt EU-stöd till reformer för att förbättra samhällsstyrningen och rättsstatsprincipen i länderna i det östliga partnerskapet, särskilt i samband med genomförandet av associeringsavtalen och det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien, och uppmuntrar en fortsatt tillämpning av principen ”mer för mer” för att stimulera framsteg i reformarbetet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest betonar vikten av en konstruktiv politisk dialog och ett konstruktivt politiskt samarbete mellan nationella politiska partier och insisterar på att befintliga skillnader måste övervinnas för att man ska kunna fullfölja demokratiska reformer, särskilt i partnerländer som strävar efter EU-anslutning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest välkomnar det positiva bidraget från initiativ och instrument som tillhandahåller tekniskt bistånd och stöd till kapacitetsuppbyggnad, såsom EU:s och Europarådets gemensamma program ”Partnerskap för god samhällsstyrning”, och i synnerhet verktyg för institutionsuppbyggnad såsom partnersamverkan, Byrån för tekniskt bistånd och informationsutbyte och stödprogram för förbättring av förvaltningen och ledningen i central- och östeuropeiska länder, som alla ger riktat stöd till offentliga förvaltningar i partnerländer. Euronest stöder fortsatta sådana initiativ och instrument. Euronest understryker att underlättande av utbyte av erfarenheter och bästa praxis är viktigt för övergången till demokrati. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest påminner om att hörnstenen i god samhällsstyrning är ett oberoende rättsväsende, vilket är avgörande för att skydda medborgarnas rättigheter oavsett nationalitet, kön och religion, för att upprätthålla rättsstatsprincipen och ett demokratiskt statsskick samt för att säkerställa ett fungerande företagsklimat, vilket är avgörande för den ekonomiska utvecklingen. Euronest är oroat över de långsamma framstegen och de negativa tendenserna på detta område och betonar särskilt behovet av att garantera att alla utnämningar, befordringar och uppsägningar inom rättsväsendet är helt meritbaserade och görs i enlighet med internationella normer, utan någon politisk inblandning. Euronest påminner dessutom om behovet av att säkerställa åklagarmyndigheternas oberoende och självständighet, då de måste kunna fungera fritt från politiska påtryckningar. Euronest uppmanar Ukraina, Moldavien och Georgien att beslutsamt arbeta för att genomföra de rekommendationer om reform av rättsväsendet som anges i kommissionens yttranden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest noterar att polariseringen fortsätter att definiera den politiska miljön i flera länder i det östliga partnerskapet och uppmanar alla politiska intressenter att enas kring det centrala målet med ambitiösa demokratiska, rättsliga och korruptionsbekämpande reformer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest välkomnar beslutsamheten hos Republiken Moldaviens myndigheter att ta itu med de prioriteringar som fastställs i kommissionens yttrande och uppmuntrar dem att fortsätta att arbeta för att befästa rättsväsendets oberoende och integritet. Euronest påpekar att ett fortsatt stöd från EU-institutionerna för att reformera rättsväsendet är avgörande för alla länder i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest insisterar på att kampen mot korruption och statskapning måste prioriteras, bland annat genom att bättre genomdriva lagstiftningen mot korruption, avskaffa straffriheten och minska utrymmet för korruption genom ökad transparens i frågor som offentlig upphandling och verkligt ägande. Euronest välkomnar lanseringen av programmet EU för integration och inrättandet av elektroniska system för redovisning av tillgångar i Armenien, Georgien, Moldavien och Ukraina. Euronest välkomnar inrättandet av specialiserade organ för korruptionsbekämpning, särskilt den högre domstolen för korruptionsbekämpning i Ukraina, den oberoende byrån för korruptionsbekämpning i Georgien och systemet med institutioner för korruptionsbekämpning i Armenien. Euronest lovordar de åtgärder som vidtagits av de georgiska myndigheterna för att bekämpa korruption och noterar att Georgien ligger på 45:e plats av 180 länder i korruptionsindexet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest välkomnar Georgiens positiva steg att inrätta en ny oberoende antikorruptionsbyrå som är ansvarig inför det georgiska parlamentet och rådet för korruptionsbekämpning, och noterar att antikorruptionsbyråns huvudsakliga uppgift kommer att vara att främja kampen mot korruption och förhindra korruption. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest välkomnar antagandet i Republiken Moldavien av en lag som gör det möjligt att inrätta en mekanism för lagföring, rättegång och utevarodom av personer som undgår lagföring, eftersom den kommer att leda till slutliga domstolsdomar i ett antal högprofilerade fall som rör korruption, penningtvätt och andra allvarliga brott. Euronest uppmuntrar myndigheterna att förbättra den rättsliga ramen för visselblåsare och att påskynda deras arbete för att uppvisa framsteg och ge goda resultat när det gäller att intensifiera kampen mot korruption. Euronest noterar att Georgien under de senaste åren har gjort betydande förbättringar av sitt system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och har visat ett starkt politiskt åtagande att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest är allvarligt oroat över att korruption och statskapning av eliter och oligarker inte bara hämmar den ekonomiska och sociala utvecklingen, utan även kan utgöra kanaler för extern inblandning i syfte att uppnå geopolitiska mål som strider mot befolkningens demokratiska vilja och intressen. Euronest understryker vikten av att minska inflytandet från oligarker och beskyddarnätverk. Euronest uppmanar Ukraina, Moldavien och Georgien att beslutsamt arbeta för att genomföra de rekommendationer om övergång från oligarki som anges i kommissionens yttranden. Euronest erkänner att detta är en utmanande process på grund av behovet av att identifiera lämpliga rättsliga instrument för att effektivt hantera egenintressen och oligarkiskt inflytande. Euronest uppmuntrar dock länderna i det östliga partnerskapet att prioritera denna fråga, som är av grundläggande betydelse för deras medborgare. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest insisterar på att ett genuint civilt samhälle är avgörande för att säkerställa en ordentlig offentlig granskning av beslutsfattandet och för att främja reformernas sociala acceptans. Euronest efterlyser ökat stöd till organisationer i det civila samhället och oberoende medier, bland annat genom hållbar finansiering, och trycker på för att alla begränsningar av deras arbete ska hävas, inbegripet registrering och mottagande av utländsk finansiering. Euronest är oroat över attackerna mot kritiska röster i medierna och över politiskt motiverade domstolsmål mot mediechefer. Euronest påpekar den viktiga roll som oberoende medier spelar i alla demokratiska samhällen och uppmanar länderna i det östliga partnerskapet att intensifiera sina insatser för att skydda mediernas mångfald och oberoende, bland annat genom att säkerställa transparens i ägandet på mediemarknaden. Euronest betonar den avgörande betydelsen av att upprätthålla pressfriheten och yttrandefriheten, som är hörnstenen i Europeiska unionens värden och en förutsättning för ytterligare europeisk integration. Euronest uppmanar eftertryckligen alla stater i EU och det östliga partnerskapet att minska den statliga regleringen av medierna och avstå från all inblandning i offentliga eller oberoende medieredaktioner. Euronest understryker samtidigt att Rysslands pågående angrepp har en hybridkaraktär och använder demokratiska värden såsom mediefrihet för att motverka demokrati och sprida propaganda som innehåller falsk information, och betonar att informationssäkerhetspolitiken i EU och länderna i det östliga partnerskapet bör ta hänsyn till detta vid utarbetandet av säkerhetsstrategier. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest bekräftar på nytt att fria och rättvisa val på grundval av demokratiska principer skapar de viktigaste förutsättningarna för god och effektiv samhällsstyrning. Euronest upprepar behovet av att se till att valprocesserna till fullo överensstämmer med internationella standarder, rekommendationerna från Organisationen för säkerhet och samarbete vid Europas kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (OSSE/ODIHR) samt Venedigkommissionens yttranden, särskilt när det gäller antagandet av lagstiftningsändringar rörande vallagar och partifinansiering. Euronest välkomnar i detta avseende antagandet, med stöd från flera partier, av ändringar av Georgiens valkodex som rör elektronisk omröstning och partifinansiering, i enlighet med rekommendationerna från OSSE/ODIHR och Venedigkommissionen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest uppmuntrar ytterligare reformer av den offentliga förvaltningen som syftar till att säkerställa en ansvarsfull, transparent och effektiv offentlig förvaltning på alla nivåer, särskilt på området förvaltning av offentliga finanser. Euronest betonar den roll som EU:s expertis inom den offentliga sektorn spelar. Expertisen tillhandahålls genom kunskapsutbyte person-till-person och institutionella partnerskap, för att bygga upp kapacitet inom den offentliga sektorn. Euronest välkomnar avsikten att inrätta en akademi för offentlig förvaltning inom det östliga partnerskapet, i enlighet med den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet den 15 december 2021, och uppmanar akademin att snabbt inleda sin verksamhet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest betonar de långtgående fördelarna med digitaliseringen när det gäller att förbättra god samhällsstyrning, transparens och korruptionsbekämpning. Euronest noterar att digital teknik avsevärt kan underlätta medborgarnas deltagande i och granskning av beslutsprocesser. Euronest stöder det östliga partnerskapets nya agendas fokus på att särskilt stimulera den digitala omställningen och e-förvaltningen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euronest beklagar de belarusiska myndigheternas beslut att avbryta deltagandet i det östliga partnerskapet. Euronest ser fram emot att återuppta samarbetet med Belarus så snart de nödvändiga förutsättningarna för en fredlig övergång till demokrati föreligger, i syfte att bygga på en gemensam agenda som har sin grund i gemensamma värden och delade intressen. Euronest fortsätter sitt samarbete med och stöd till Belarus medborgare, civila samhälle och oberoende medier. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest vädjar till alla europeiska politiska familjer att hjälpa sina systerpartier i den belarusiska oppositionen att förbli livskraftiga enheter mot bakgrund av den förändring som den ej erkända Lukasjenkaregimen har gjort av lagen om politiska partier i Belarus, och uppmanar dem med kraft att upprätthålla ett aktivt samarbete med dem, oavsett om de är registrerade eller ej. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest betonar behovet av icke-diskriminering av utsatta grupper, inbegripet minoritetsgrupper, hbtqi+-personer och personer med funktionsnedsättning, och av jämställdhet, i syfte att förbättra olika gruppers representation och deras socioekonomiska villkor och därigenom främja stabila och mer jämlika samhällen samt god samhällsstyrning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euronest välkomnar att Armenien och Azerbajdzjan har bekräftat sitt åtagande att arbeta för ett fredsfördrag, bekräftat sitt åtagande gentemot Förenta nationernas stadga och Alma-Ataförklaringen från 1991, genom vilken de erkänner varandras territoriella integritet och suveränitet, samt bekräftat att detta kommer att utgöra grunden för gränsdragningskommissionernas arbete. Euronest välkomnar det framgångsrika genomförandet av EU:s civila övervakningsuppdrag i Armenien längs gränsen till Azerbajdzjan. Euronest välkomnar inrättandet av ett civilt EU-uppdrag i Armenien, vars slutliga mål är att bidra till hållbar fred i regionen genom att minska antalet incidenter i konfliktdrabbade områden och gränsområden i Armenien, minska risknivån för befolkningen i sådana områden och därigenom bidra till en normalisering av förbindelserna mellan Armenien och Azerbajdzjan. Euronest upprepar Europeiska rådets ordförandes försäkran om att en lämplig distansering av styrkor är nödvändig för att förebygga incidenter. Euronest välkomnar överenskommelsen om behovet att fortsätta med att häva blockeringen av transportförbindelserna i regionen, utan extraterritoriella anspråk. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Euronest efterlyser en fullständig och snabb lösning på alla utestående humanitära frågor, inbegripet frigivning av alla armeniska fångar, klargörande av ödet för alla personer som försvann eller föll offer för påtvingade försvinnanden under konflikten i Nagorno-Karabach, och genomförande av ett Unesco-uppdrag som syftar till att skydda regionens kulturarv. Euronest välkomnar EU:s stöd till humanitära minröjningsinsatser. Euronest betonar att armeniernas rättigheter och säkerhet i Nagorno-Karabach måste hanteras för att säkerställa varaktig fred i regionen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Euronest uppdrar åt medordförandena att översända denna resolution till Europaparlamentet, rådet, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning samt regeringar och parlament i medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0406.

(2)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 97.

(3)  EUT C 361, 8.9.2021, s. 1.

(4)  EUT C 134, 24.4.2020, s. 1.

(5)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 114.

(6)  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

(7)  EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.

(8)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

(9)  EUT L 23, 26.1.2018, s. 4.

(10)  EUT L 246, 17.9.1999, s. 3.

---

| 29.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/8

---

Resolution om huvudstäder: ekonomisk utveckling och utmaningar efter covid-19

(2023/C 229/02)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

Med beaktande av artiklarna 5 och 6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt samt artiklarna 145 till 149 (avdelning IX – Sysselsättning) och artiklarna 165 och 166 (avdelning XII – Utbildning, yrkesutbildning, ungdomsfrågor och idrott),

Med beaktande av utvecklingen av den östliga grannskapspolitiken sedan 2004 och dess östliga partnerskap sedan 2009, särskilt kommissionens framstegsrapporter om dess genomförande,

Med beaktande av associeringsavtalen mellan EU och Georgien (1), EU och Moldavien (2) och EU och Ukraina (3), där målet att skapa djupgående och omfattande frihandelsområden fastställs, samt det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien (4) och partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Azerbajdzjan (5),

Med beaktande av Europeiska rådets beslut om att bevilja Ukraina och Moldavien status som kandidatland till EU och erkänna Georgiens europeiska perspektiv,

Med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011 (senast ändrad den 26 juni 2018) (6),

Med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från Europeiska kommissionens och Europeiska utrikestjänstens avdelningar av den 9 juni 2017Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results (SWD(2017) 300),

Med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 mars 2020Det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla (JOIN(2020) 7) och rådets slutsatser av den 11 maj 2020 om den östliga partnerskapspolitiken efter 2020,

Med beaktande av meddelandet från presidiet för den parlamentariska församlingen Euronest av den 12 juni 2020 i samband med videokonferensen mellan ledarna för det östliga partnerskapet den 18 juni 2020,

Med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet som hölls i Bryssel den 15 december 2021,

Med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om det östliga partnerskapet inför toppmötet i juni 2020 (7),

Med beaktande av kommentarerna från Europeiska rådets ordförande Charles Michel efter videokonferensen mellan ledarna för det östliga partnerskapet den 18 juni 2020,

Med beaktande av handlingsplanen för 2018–2020 för konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet,

Med beaktande av resolutionen från den parlamentariska församlingen Euronest av den 9 december 2019 om innovation i utbildning och utbildningsreformer i EU och de östliga partnerländerna: utmaningar och möjligheter (8),

Med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, särskilt mål 4 för hållbar utveckling som handlar om att säkerställa en inkluderande och jämlik utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla,

Med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter som tillkännagavs av Europaparlamentet, rådet och kommissionen vid toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg den 17 november 2017, särskilt den första pelaren om allas rätt till god, inkluderande utbildning och livslångt lärande för att bibehålla och tillägna sig färdigheter som tillåter att individen deltar fullt ut i samhället och framgångsrikt klarar övergångar på arbetsmarknaden,

Med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/817 av den 20 maj 2021 om inrättande av Erasmus+: Unionens program för utbildning, ungdom och idrott samt om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (9),

Med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 22 mars 2016 om ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer, arbetslivserfarenhet och akademiska examensbevis inom ramen för Bolognaprocessen (10),

Med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 10 juni 2016Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe (SWD(2016) 195),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 juni 2016En ny kompetensagenda för Europa: samarbete för att stärka humankapitalet, anställbarheten och konkurrenskraften (COM(2016) 381),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 december 2016Förbättra och modernisera utbildningen (COM(2016) 941),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 januari 2018 om handlingsplanen för digital utbildning (COM(2018) 22),

Med beaktande av kommissionens förslag av den 17 januari 2018 till rådets rekommendation om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen (COM(2018) 23),

Med beaktande av kommissionens förslag av den 17 januari 2018 till rådets rekommendation om nyckelkompetenser för livslångt lärande (COM(2018) 24),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 maj 2018Ett starkare Europa byggs upp: ungdoms-, utbildnings- och kulturpolitikens roll (COM(2018) 268),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (COM(2020) 625),

Med beaktande av rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands (11),

Med beaktande av ministerkommunikén av den 19 november 2020 utfärdad i Rom till följd av ministermötet om det europeiska området för högre utbildning,

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 december 2018 om utbildning i den digitala eran: utmaningar, möjligheter och lärdomar för utformningen av EU:s politik (12),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2020Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

Med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 maj 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik,

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020Handlingsplan för digital utbildning 2021–2027: Ställa om utbildningen till den digitala tidsåldern (COM(2020) 624), som bygger på handlingsplanen för digital utbildning för 2018–2020,

Med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention angående diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (nr 111) av den 25 juni 1958,

Med beaktande av ILO:s konvention om yrkesvägledning och yrkesutbildning vid utvecklingen av mänskliga resurser (nr 142) av den 23 juni 1975,

Med beaktande av kommissionens förslag av den 26 februari 2020 till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2020) 70) och Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 5 maj 2020 och Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 10 juli 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (13),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020) 102),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020) 456),

Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020, parlamentets resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (14) och Europeiska rådets slutsatser av den 10–11 december 2020,

Med beaktande av kommissionens rapport om genomförandet av makroekonomiskt stöd till tredjeländer under 2019 (COM(2020) 296),

Med beaktande av Europeiska investeringsbankens årsrapport 2018 om förvaltningsfonden för tekniskt bistånd till det östliga partnerskapet,

Med beaktande av kommissionens förslag av den 6 juli 2018 om inrättande av programmet för ett digitalt Europa för perioden 2021–2027 (COM(2018) 434),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given, särskilt dess tonvikt på starka miljö-, energi- och klimatpartnerskap med länderna i det östliga partnerskapet (COM(2019) 640),

Med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 av den 26 september 2017 om inrättande av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), EFHU-garantin och EFHU-garantifonden (15),

Med beaktande av kommissionens förslag av den 28 maj 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en facilitet för återhämtning och resiliens (COM(2020) 408),

Med beaktande av FN:s klimatkonvention med Parisavtalet om klimatförändringar av den 12 december 2015,

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 januari 2021 till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet Med förenade krafter mot covid-19, särskilt dess uppmaning om att säkerställa tillgång för länderna i det östliga partnerskapet till en del av de 2,3 miljarder doser av covid-19-vaccin som EU säkrat (COM(2021) 35),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020) 103),

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utländsk valinblandning och desinformation i nationella och europeiska demokratiska processer (16),

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (17),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin: För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020) 98),

Med beaktande av rådets slutsatser av den 12 maj 2009 om en strategisk ram för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) (18),

Med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (programmet EU för hälsa) (COM(2020) 405),

Med beaktande av det europeiska partnerskapets utrikesministrars möte den 12 december 2022 under ledning av den höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik Josep Borrell,

Med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities,

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 8 juni 2022 om säkerhet i det östliga partnerskapets område och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitikens roll (19),

Med beaktande av Europeiska investeringsbankens utvärdering av förvaltningsfonden för tekniskt bistånd till det östliga partnerskapet (2010–2019),

Med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen, beslut (EU) 2015/1814 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och förordning (EU) 2015/757 (översyn av EU:s utsläppshandelssystem),

Med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport 09/2021 Desinformation som påverkar EU: Problemet tacklat men inte tyglat,

Med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s nya utvidgningsstrategi (20),

Med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24–25 mars 2022, och av följande skäl:

| A. | De ekonomiska följderna och de andra återverkningarna av covid-19-pandemin har fått stora konsekvenser för länderna i det östliga partnerskapet (partnerskapsländerna) genom deras inverkan på handel och remitteringar. Regeringarna reagerade på pandemin och Azerbajdzjan, Armenien och Georgien införde omedelbara förbud och restriktioner på ett antal områden. |
| --- | --- |

A.

De ekonomiska följderna och de andra återverkningarna av covid-19-pandemin har fått stora konsekvenser för länderna i det östliga partnerskapet (partnerskapsländerna) genom deras inverkan på handel och remitteringar. Regeringarna reagerade på pandemin och Azerbajdzjan, Armenien och Georgien införde omedelbara förbud och restriktioner på ett antal områden.

| B. | Europeiska unionen mobiliserade över 2,5 miljarder euro för att hjälpa Armenien, Azerbajdzjan, Belarus, Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina att hantera covid-19. Den stödde också distributionen av covid-19-vacciner och vaccineringen i det östliga partnerskapet (40 miljoner euro) samt medlemsstaternas arbete för att dela med sig av vacciner som godkänts av Europeiska läkemedelsmyndigheten till partnerskapsländerna, vilket underlättades genom en mekanism inom Team Europe-strategin som samordnades av Polen (35 miljoner euro). |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionen mobiliserade över 2,5 miljarder euro för att hjälpa Armenien, Azerbajdzjan, Belarus, Georgien, Republiken Moldavien och Ukraina att hantera covid-19. Den stödde också distributionen av covid-19-vacciner och vaccineringen i det östliga partnerskapet (40 miljoner euro) samt medlemsstaternas arbete för att dela med sig av vacciner som godkänts av Europeiska läkemedelsmyndigheten till partnerskapsländerna, vilket underlättades genom en mekanism inom Team Europe-strategin som samordnades av Polen (35 miljoner euro).

| C. | Georgien drabbades hårdare av den minskade turismen än något annat partnerskapsland, och effekterna på turismsektorn i Azerbajdzjan var också förödande. |
| --- | --- |

C.

Georgien drabbades hårdare av den minskade turismen än något annat partnerskapsland, och effekterna på turismsektorn i Azerbajdzjan var också förödande.

| D. | Restriktionerna för att förhindra ytterligare spridning av viruset inverkade negativt på små och medelstora företag. I Armeniens fall innebar ett utbrott i Jerevan att de små och medelstora företagen där drabbades i högre grad än i andra samhällen. Små och medelstora företag i Azerbajdzjans större städer och i städerna i andra partnerskapsländer rapporterade problem till följd av minskad efterfrågan, störningar i leveranskedjan och minskad försäljning och vinst. |
| --- | --- |

D.

Restriktionerna för att förhindra ytterligare spridning av viruset inverkade negativt på små och medelstora företag. I Armeniens fall innebar ett utbrott i Jerevan att de små och medelstora företagen där drabbades i högre grad än i andra samhällen. Små och medelstora företag i Azerbajdzjans större städer och i städerna i andra partnerskapsländer rapporterade problem till följd av minskad efterfrågan, störningar i leveranskedjan och minskad försäljning och vinst.

| E. | En drastisk minskning av utländska direktinvesteringar i det östliga partnerskapets region (partnerskapsregionen) påverkar regionens återhämtning efter krisen. |
| --- | --- |

E.

En drastisk minskning av utländska direktinvesteringar i det östliga partnerskapets region (partnerskapsregionen) påverkar regionens återhämtning efter krisen.

| F. | Genom stödprogrammet Team Europe tillhandahölls 100 miljoner euro för att hjälpa små och medelstora företag, egenföretagare och andra att enkelt få tillgång till lån och stärka sin verksamhet efter krisen. Över 200 miljoner euro från befintliga kreditlinor och bidrag tillhandahölls till små och medelstora företag i lokala valutor genom initiativet EU4Business. |
| --- | --- |

F.

Genom stödprogrammet Team Europe tillhandahölls 100 miljoner euro för att hjälpa små och medelstora företag, egenföretagare och andra att enkelt få tillgång till lån och stärka sin verksamhet efter krisen. Över 200 miljoner euro från befintliga kreditlinor och bidrag tillhandahölls till små och medelstora företag i lokala valutor genom initiativet EU4Business.

| G. | Utbildningssystemet påverkades allvarligt under pandemin på grund av den omedelbara övergången från traditionella lärandemetoder till nätbaserad utbildning. |
| --- | --- |

G.

Utbildningssystemet påverkades allvarligt under pandemin på grund av den omedelbara övergången från traditionella lärandemetoder till nätbaserad utbildning.

| H. | Nivån på utvecklingen av digitala tjänster varierar mellan partnerskapsländerna och det finns skillnader i nivåerna vad gäller genomslaget för internet. |
| --- | --- |

H.

Nivån på utvecklingen av digitala tjänster varierar mellan partnerskapsländerna och det finns skillnader i nivåerna vad gäller genomslaget för internet.

| I. | Tjänstesektorn drabbades hårdast i partnerskapsländerna på grund av den lägre internetutbredningen och den bristfälliga utvecklingen av e-handel. |
| --- | --- |

I.

Tjänstesektorn drabbades hårdast i partnerskapsländerna på grund av den lägre internetutbredningen och den bristfälliga utvecklingen av e-handel.

| J. | En övergripande bedömning av partnerskapsländerna visar att det var städerna som drabbades av den värsta och djupaste ekonomiska recessionen, särskilt de med höga koncentrationer av invånare, ekonomisk aktivitet och covid-19-fall. De drabbades också hårdare genom bristen på kommunikation, sin befolkningstäthet och störningarna i leveranskedjorna. |
| --- | --- |

J.

En övergripande bedömning av partnerskapsländerna visar att det var städerna som drabbades av den värsta och djupaste ekonomiska recessionen, särskilt de med höga koncentrationer av invånare, ekonomisk aktivitet och covid-19-fall. De drabbades också hårdare genom bristen på kommunikation, sin befolkningstäthet och störningarna i leveranskedjorna.

| K. | Partnerskapsländernas åtgärder överensstämde med de åtgärder som vidtogs runtom i EU för att minska pandemins inverkan på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

K.

Partnerskapsländernas åtgärder överensstämde med de åtgärder som vidtogs runtom i EU för att minska pandemins inverkan på små och medelstora företag.

| L. | Regeringarnas åtgärder för att lindra hälsokrisen ledde till att många verksamheter helt eller delvis stängdes ned eller avbröts tillfälligt, vilket ledde till ökad arbetslöshet. |
| --- | --- |

L.

Regeringarnas åtgärder för att lindra hälsokrisen ledde till att många verksamheter helt eller delvis stängdes ned eller avbröts tillfälligt, vilket ledde till ökad arbetslöshet.

| M. | Den höga arbetslösheten och de låga sparkvoterna i partnerskapsregionen skulle kunna orsaka en långvarig ekonomisk nedgång och fattigdom. |
| --- | --- |

M.

Den höga arbetslösheten och de låga sparkvoterna i partnerskapsregionen skulle kunna orsaka en långvarig ekonomisk nedgång och fattigdom.

| N. | Den ekonomiska återhämtningen i partnerskapsregionen förväntas bli en lång och komplex process. |
| --- | --- |

N.

Den ekonomiska återhämtningen i partnerskapsregionen förväntas bli en lång och komplex process.

| O. | Partnerskapsländerna har lyckats minska antalet storskaliga likvidationer och konkurser genom att tillhandahålla lån och kortfristig finansiering till små och medelstora företag under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

O.

Partnerskapsländerna har lyckats minska antalet storskaliga likvidationer och konkurser genom att tillhandahålla lån och kortfristig finansiering till små och medelstora företag under covid-19-pandemin.

| P. | Ekonomiska svårigheter som orsakades eller förvärrades av pandemin skulle kunna öka arbetslösheten ytterligare och skapa nya hinder för anställbarheten. |
| --- | --- |

P.

Ekonomiska svårigheter som orsakades eller förvärrades av pandemin skulle kunna öka arbetslösheten ytterligare och skapa nya hinder för anställbarheten.

| Q. | Bristen på investeringar i digital teknik ökar ojämlikheten mellan företag, människor och platser. |
| --- | --- |

Q.

Bristen på investeringar i digital teknik ökar ojämlikheten mellan företag, människor och platser.

| R. | Den stora nedgången i konsumenternas efterfrågan i partnerskapsländerna, även i huvudstäderna, kan ses som en långsiktig konsekvens av covid-19. |
| --- | --- |

R.

Den stora nedgången i konsumenternas efterfrågan i partnerskapsländerna, även i huvudstäderna, kan ses som en långsiktig konsekvens av covid-19.

| S. | Partnerskapsländerna bör lägga stor tonvikt vid utbildningens betydelse för den sociala och ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

S.

Partnerskapsländerna bör lägga stor tonvikt vid utbildningens betydelse för den sociala och ekonomiska utvecklingen.

| T. | Det oprovocerade ryska anfallskriget har fått förödande effekter, inte bara för Ukraina utan för hela partnerskapsregionen, och har påverkat alla delar av samhället, bland annat genom en oförutsedd inverkan på hälso- och sjukvården och välbefinnandet på samhällsnivå. |
| --- | --- |

T.

Det oprovocerade ryska anfallskriget har fått förödande effekter, inte bara för Ukraina utan för hela partnerskapsregionen, och har påverkat alla delar av samhället, bland annat genom en oförutsedd inverkan på hälso- och sjukvården och välbefinnandet på samhällsnivå.

| U. | Europeiska unionen har åter bekräftat sitt engagemang för det östliga partnerskapet och sin vilja att göra detta mer flexibelt och anpassat till partnerländernas behov. |
| --- | --- |

U.

Europeiska unionen har åter bekräftat sitt engagemang för det östliga partnerskapet och sin vilja att göra detta mer flexibelt och anpassat till partnerländernas behov.

| 1. | Euronest betonar att covid-19 hade en betydande negativ inverkan på partnerskapsländernas huvudstäder, vilket påverkade såväl statliga och lokala myndigheter som företagen och samhället. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest noterar att myndigheterna tvingades hitta alternativ och lösningar för att minimera den utbredda ekonomiska skada som pandemin orsakade i partnerskapsländernas huvudstäder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest konstaterar att covid-19 är en av de faktorer som har störst inverkan på dynamiken i fråga om regionens arbetskraftsmigration. Euronest noterar i detta avseende att pandemin minskade människors rörlighet avsevärt, vilket ledde till ökad arbetslöshet i huvudstäderna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest betonar att covid-19-krisen ledde till en allvarlig ekonomisk recession som påverkade både ekonomier och samhällen. Euronest noterar att krisen samtidigt innebär en möjlighet att ompröva befintliga samarbetsmodeller mellan olika inhemska och internationella intressenter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest framhåller vikten av att främja multilateralism, strategiska prioriteringar och uppnåendet av viktiga internationella åtaganden och mål för utbildning och innovation i huvudstäderna, däribland målen för hållbar utveckling, Agenda 2030 och Parisavtalet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest noterar att digital teknik för utbildning generellt sett kommer att stärka synergierna mellan ekonomin och utbildningsväsendet och att investeringar i informations- och kommunikationsteknik (IKT) som görs av utbildningsinstitutioner, särskilt dem som deltar i EU-program, kommer att bära frukt i huvudstäderna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest betonar att EU måste inrikta sitt arbete på att stödja demokratiska och ekonomiska reformer och stärka institutionernas och samhällets motståndskraft. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euronest understryker behovet av att integrera IKT i undervisnings- och lärandeprocesser och att göra om utbildningen, från en modell för kunskapsöverföring till en modell för gemensamt kunskapsskapande i huvudstäderna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest betonar att länder kan förbättra kvaliteten på sina utbildningssystem genom att omskola lärare och modernisera utbildningssystemet för att anpassa det till den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest noterar att partnerskapsländerna kan ta detta tillfälle i akt för att påskynda sina strategier och öka sina investeringar i utbildningssystemen, i syfte att tillhandahålla tillgänglig och inkluderande utbildning av god kvalitet, inklusive yrkesutbildning, livslångt lärande, fortbildning och omskolning. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest förespråkar stärkta kontakter och utbyten med partnerskapsländerna genom gemensamma projekt som utvecklas på civilsamhällesnivå, bland annat genom att stödja unga studerande och yrkesverksamma så att de kan delta i EU:s utbildningsprogram, till exempel Erasmus+. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest betonar vikten av att partnerskapsländerna eftersträvar dessa mål genom att tillhandahålla bättre infrastruktur, konnektivitet och digital utrustning samt genom att utbilda lärare så att de kan ta till sig teknik och tillämpa digitala metoder. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest noterar att partnerskapsländerna kan öka rörligheten genom utbildning och lärande för att främja förvärvandet av viktiga kompetenser och erfarenheter som är avgörande för ett aktivt deltagande på arbetsmarknaden och i samhället i stort. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest betonar att utbildningsreformer bör främjas på ett grundligt sätt med hjälp av genomförandet av viktiga program såsom Erasmus+, Kreativa Europa och Horisont Europa, och att huvudstädernas samlade erfarenheter skulle gynna utvecklingen av perifera regioner. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest erinrar om att riktade ekonomiska incitament och möjligheter till modulärt lärande kan öka deltagandet i utbildning i partnerskapsländerna, vilket kan öka effekterna av deras arbete för att hjälpa lågutbildade vuxna att nå upp till en miniminivå av läs- och skrivkunnighet, räkneförmåga och digitala färdigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest betonar behovet av att stödja centrum för akademisk och forskningsrelaterad spetskompetens i regionen, genom att stärka det akademiska och utbildningsmässiga samarbetet mellan partnerskapsländerna och samtidigt minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest betonar att partnerskapsländerna, för att hindra den negativa inverkan på den ekonomiska tillväxten och utvecklingen som uppstår när yngre och mer välutbildade delar av arbetskraften lämnar sina ursprungsländer, bör analysera hur de kan hantera den internationella rörligheten för högutbildade och kvalificerade arbetstagare och utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest understryker behovet av att använda befintliga onlinekurser för distanslärande när så är möjligt, uppmuntra utbildningsteknikföretag att göra sina resurser mer tillgängliga, diversifiera undervisningssätten med hänsyn till ålder och kapacitet samt uppmuntra samarbete mellan lärare. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest betonar att partnerskapsländerna bör stärka undervisningen i grundläggande digital kompetens från tidig ålder och utveckla attraktiva läroplaner för högre utbildning för att utbilda fler digitala specialister och samtidigt ge den yngre generationen större möjligheter till anställning. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest noterar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att säkerställa lika tillgång för barn i avlägsna områden som upplever utestängning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest betonar att partnerskapsländerna, för att främja en arbetsplatskultur präglad av jämställdhet och bidra till att bekämpa alla former av diskriminering, inbegripet könsstereotyper, måste åtgärda sina könsklyftor och främja mer könsmedveten undervisning i skolorna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest framhåller att barn med funktionsnedsättning bör uppmärksammas ytterligare genom att man säkerställer tillgången till utbildning och utbildningsresurser online. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest betonar att aktörer i det civila samhället, arbetsgivarorganisationer, arbetsmarknadens parter, akademiska institutioner, utbildningscentrum och arbetsförmedlingar måste identifiera och åtgärda skillnaderna mellan de behov som finns på partnerskapsländernas arbetsmarknader och de akademiska kvalifikationer och yrkeskunskaper som erbjuds genom deras utbildningssystem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euronest påpekar att unga måste ges verktyg och kunskaper så att de kan delta i civil aktivism, spela en aktiv roll i samhället och bygga en bättre framtid för sig själva. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest betonar behovet av att ge ökat stöd till det ukrainska folket, som för närvarande lider på grund av Rysslands omotiverade och oprovocerade militära angrepp mot Ukraina. Euronest noterar att fler än 16,6 miljoner personer flydde från Ukraina till andra länder mellan februari 2022 och den 20 december 2022, detta enligt FN:s flyktingkommissariat. Euronest noterar också att 450 barn dödades och 867 skadades mellan krigsutbrottet och den 24 december 2022, enligt åklagarmyndigheten i Ukraina. Euronest konstaterar att denna siffra inte inkluderar uppgifter från områden där det pågår en aktiv konflikt. Euronest noterar vidare att 2 619 utbildningsinstitutioner i Ukraina hade skadats av bombningar och granatbeskjutning den 23 december 2022 och att ytterligare 406 institutioner hade förstörts fullständigt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest påminner om behovet av ett starkt engagemang från företagens och de högre utbildningsanstalternas sida för att anpassa läroplanerna och erbjuda praktikplatser genom ett nära samarbete mellan utbildningsanordnare och näringslivet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euronest betonar att det behövs en strategi som ger sårbara företag en andra chans genom att införa en kort period för skuldavskrivning, vilket skulle undanröja diskriminerande lagar mot omstartade företag, och genom att ta fram särskilda riktlinjer och utbildningar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Euronest betonar att moderniseringen av partnerskapsländernas utbildningssystem utan tvekan kan medföra påtagliga fördelar för deras invånare. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Euronest betonar vikten av kontinuerligt ekonomiskt stöd från EU:s program och fonder, med tonvikt på utveckling av modern infrastruktur, i syfte att förbereda partnerskapsländerna inför ett framtida EU-medlemskap. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Euronest betonar den viktiga roll som EU kan spela för att stödja partnerskapsländerna i deras ansträngningar. Euronest lovordar det östliga partnerskapets europeiska skola i Tbilisi i Georgien, som är ett viktigt tecken på EU:s inflytande i regionen och ger studerande från de sex partnerskapsländerna en unik möjlighet att uppnå personliga, sociala och yrkesmässiga framgångar baserat på gemensamma europeiska grundvärderingar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Euronest betonar att det civila samhället bör fortsätta att satsa på riktade åtgärder för att stödja det lokala civila samhället i dess viktiga roll att övervaka regeringarnas arbete, särskilt deras återhämtningspolitik efter covid-19. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Euronest framhåller att huvudstäderna i partnerskapsländerna kan undanröja hinder för lärande och främja innovativ och inkluderande utbildning för alla och därigenom förverkliga det europeiska området för högre utbildning. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Euronest understryker behovet av att minska den administrativa bördan genom att påskynda genomförandet av initiativ för e-förvaltning, samtidigt som medborgarna ges tillgång till alla nödvändiga offentliga tjänster. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Euronest noterar behovet av att skapa förutsättningar för unga att studera, arbeta och delta i samhällslivet och uppmanar EU att ytterligare öka sitt stöd i detta avseende. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Euronest betonar att det behövs investeringar för att stärka konkurrenskraften och integrationen i EU:s värdekedjor. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Euronest framhåller inrättandet av initiativ för kulturell och demokratisk utbildning i syfte att främja rörlighet och direkta personkontakter och skapa starkare samhällen genom hållbar social och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Euronest betonar vikten av en ökad kapacitet att förutse, hantera och reagera på desinformationsverksamhet med anknytning till covid-19 och att ta itu med samhällets möjlighet att stå emot hoten från propaganda, falska nyheter och hatpropaganda utan att begränsa yttrandefriheten i medierna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Euronest betonar vikten av att skapa fler högkvalitativa arbetstillfällen för unga – vilket är särskilt utmanande med tanke på de strukturella drivkrafterna bakom förändringar såsom tekniska innovationer och globalisering – för att förhindra de socioekonomiska följderna av kompetensflykt från partnerskapsländerna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Euronest noterar att hälso- och sjukvårdssystemen i alla partnerskapsländer snabbt överväldigades under covid-19-pandemin, och att beslutsfattarna därför bör öka ömsesidigheten och finansieringen av den offentliga hälso- och sjukvården för att öka beredskapen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Euronest noterar att covid-19-pandemin har påskyndat den digitala omställningen och att partnerskapsländerna bör ompröva hållbarheten och effektiviteten i sina nuvarande utbildningsmodeller. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Euronest betonar att partnerskapsländerna bör samarbeta för att dela med sig av sina erfarenheter inom ramen för sin återhämtningspolitik efter pandemin, i syfte att stärka beredskapen och ömsesidigheten inför liknande utmaningar i framtiden. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Euronest understryker att det behövs en tydlig ram för arbetstillfällen för att driva på den dubbla omställningen, säkerställa en återhämtning från covid-19-pandemins socioekonomiska effekter, stärka den hållbara konkurrenskraften i huvudstäderna, säkerställa anständiga arbetstillfällen och lika möjligheter samt öka stabiliteten och välståndet i regionen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Euronest framhåller behovet av att stärka de strategiska investeringarna för hållbar, grön och cirkulär ekonomisk tillväxt, samtidigt som livsmedelstryggheten förbättras i partnerskapsregionen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Euronest betonar vikten av att främja den ekonomiska utvecklingen genom åtgärder som ökad konnektivitet och regional utveckling, handel inom regionen samt jordbruk och landsbygdsutveckling med stark politisk tonvikt på miljöskydd, i syfte att stärka motståndskraften mot klimatförändringar, påskynda övergången till en koldioxidsnål cirkulär ekonomi och utveckla den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Euronest noterar vikten av att öka den tekniska sakkunskapen och kapaciteten så att man kan införa nationella ramar för övervakning, rapportering och verifiering av utsläpp, i enlighet med det nya stärkta transparensramverket inom ramen för Parisavtalet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Euronest välkomnar den ekonomiska planen och investeringsplanen för det östliga partnerskapet, som ska mobilisera 2,3 miljarder euro från EU:s budget i bidrag, blandfinansiering och garantier i syfte att stödja återhämtningen efter pandemin och på ett hållbart sätt omvandla partnerskapsländernas ekonomier och göra dem mer motståndskraftiga och integrerade. Euronest noterar att planen skulle kunna mobilisera upp till 17 miljarder euro i offentliga och privata investeringar. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Euronest uppmanar alla berörda parter i EU och partnerskapsländerna att intensifiera sina ansträngningar för att genomföra flaggskeppsinitiativ med hög profil, däribland projekt som är avsedda att utveckla konnektiviteten i Svarta havet, exempelvis undervattenskabeln för elöverföring i Svarta havet och den fiberoptiska kabeln och den direkta färje- och matartrafiken mellan Georgien och EU:s medlemsstater (Rumänien och Bulgarien), vilket skulle minska transit- och omsättningstiden och göra dessa regioner mer tillgängliga. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Euronest påminner om att EU kommer att fortsätta att stödja de partnerskapsländer som vill bygga upp sin motståndskraft och stabilitet i regionen genom att tillhandahålla olika typer av samarbete och engagemang, bland annat genom cybermedel, hybridmedel och andra icke-militära medel. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

(2)  EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.

(3)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

(4)  EUT L 23, 26.1.2018, s. 4.

(5)  EGT L 246, 17.9.1999, s. 3.

(6)  EUT C 198, 6.7.2011, s. 4.

(7)  EUT C 362, 8.9.2021, s 114.

(8)  EUT C 134, 24.4.2020, s. 16.

(9)  EUT L 189, 28.5.2021, s. 1.

(10)  EUT C 193, 31.5.2016, s. 17.

(11)  EUT C 444, 10.12.2018, s. 1.

(12)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 2.

(13)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 134.

(14)  EUT C 371, 15.9.2021, s. 110.

(15)  EUT L 249, 27.9.2017, s. 1.

(16)  EUT C 202, 28.5.2021, s. 25.

(17)  EUT C 171, 6.5.2021, s. 25.

(18)  EUT C 119, 28.5.2009, s. 2.

(19)  EUT C 493, 27.12.2022, s. 70.

(20)  Antagna texter, P9_TA(2022) 406.

---

| 29.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/16

---

Resolution om den gröna energiomställningen som svar på de nuvarande utmaningarna för energitryggheten i det östliga partnerskapet i samband med Rysslands anfallskrig och ockupation

(2023/C 229/03)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

Med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011,

Med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för det östliga partnerskapet som hölls i Bryssel den 15 december 2021,

Med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 18 mars 2020 om det östliga partnerskapet efter 2020: Ökad resiliens – ett östligt partnerskap som fungerar för alla (JOIN(2020) 7),

Med beaktande av Parisavtalet om klimatförändringar som antogs den 12 december 2015 och har ratificerats av Europeiska unionen och som även de östliga partnerländerna är parter i,

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019) 640) och av efterföljande lagstiftningsförslag och åtgärder,

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2022 om planen REPowerEU (COM(2022) 230),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 2022Spara gas för en säker vinter (COM(2022) 360) och rådets förordning (EU) 2022/1369 av den 5 augusti 2022 om samordnade åtgärder för att minska efterfrågan på gas (1),

Med beaktande av rådets förordning (EU) 2022/1854 av den 6 oktober 2022 om en krisintervention för att komma till rätta med de höga energipriserna (2),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2021Ta itu med stigande energipriser: en verktygslåda för åtgärder och stöd (COM(2021) 660),

Med beaktande av respektive associeringsavtal mellan EU och Georgien (3), Moldavien (4) och Ukraina (5), i synnerhet bestämmelserna om samarbete på energiområdet,

Med beaktande av det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen samt Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Armenien, å andra sidan (6), och i synnerhet av bestämmelserna om energisamarbete,

Med beaktande av avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Azerbajdzjan, å andra sidan (7), och av de pågående förhandlingarna om ett nytt ramavtal,

Med beaktande av fördraget om upprättandet av energigemenskapen, i vilket de tre associerade länderna är fördragsslutande parter och Armenien är observatör,

Med beaktande av arbetet i det östliga partnerskapets plattform 3 rörande konnektivitet, energieffektivitet, miljö och klimatförändringar, och i synnerhet energipanelen,

Med beaktande av den parlamentariska församlingen Euronests resolution av den 16 april 2021 om energieffektivitet, diversifiering och oberoende – ta itu med kapacitetsbehov för att stärka den europeiska energipolitiken och motverka hot mot energitryggheten i det östliga partnerskapet,

Med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 7 om hållbar energi för alla, ”att säkerställa att alla har tillgång till tillförlitlig, hållbar och modern energi till en överkomlig kostnad” och mål 13 om att bekämpa klimatförändringarna, ”att vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser”,

| A. | Alla människor som bor i länderna i EU och det östliga partnerskapet bör ha tillgång till en säker, ren, hälsosam och hållbar miljö som tillhandahålls genom en ambitiös politik på området. |
| --- | --- |

A.

Alla människor som bor i länderna i EU och det östliga partnerskapet bör ha tillgång till en säker, ren, hälsosam och hållbar miljö som tillhandahålls genom en ambitiös politik på området.

| B. | Rysslands olagliga, orättfärdiga och oprovocerade krig mot Ukraina och dess pågående ockupation av georgiska och moldaviska territorier får dramatiska konsekvenser för människor i hela EU och länderna i det östliga partnerskapet, särskilt den kraftigt ökade energifattigdomen och de stigande energipriserna. |
| --- | --- |

B.

Rysslands olagliga, orättfärdiga och oprovocerade krig mot Ukraina och dess pågående ockupation av georgiska och moldaviska territorier får dramatiska konsekvenser för människor i hela EU och länderna i det östliga partnerskapet, särskilt den kraftigt ökade energifattigdomen och de stigande energipriserna.

| C. | Rysslands systematiska attacker mot ukrainsk civil infrastruktur, särskilt elinfrastruktur, är krigsförbrytelser, och kapningen av tillgången till vatten, elektricitet och uppvärmning för män, kvinnor och barn, särskilt på vintern, är rena terrorhandlingar. |
| --- | --- |

C.

Rysslands systematiska attacker mot ukrainsk civil infrastruktur, särskilt elinfrastruktur, är krigsförbrytelser, och kapningen av tillgången till vatten, elektricitet och uppvärmning för män, kvinnor och barn, särskilt på vintern, är rena terrorhandlingar.

| D. | Energitrygghet är en grundläggande del av den nationella säkerheten för EU-länderna och länderna i det östliga partnerskapet. Det är viktigt att öka konnektiviteten, den inhemska produktionen av förnybar energi, energieffektiviteten och energibesparingarna för att öka energitryggheten och energiresiliensen samt främja social, ekonomisk och politisk stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

D.

Energitrygghet är en grundläggande del av den nationella säkerheten för EU-länderna och länderna i det östliga partnerskapet. Det är viktigt att öka konnektiviteten, den inhemska produktionen av förnybar energi, energieffektiviteten och energibesparingarna för att öka energitryggheten och energiresiliensen samt främja social, ekonomisk och politisk stabilitet i regionen.

| E. | Rysslands försök att utnyttja energiexporten som ett verktyg för geopolitiska påtryckningar innebär i praktiken att energiförsörjningen används som vapen. Skadorna på gasledningarna Nord Stream 1 och 2 den 26 september 2022 ledde till stora gasläckor i Östersjön, vilket också utgör en miljöattack mot EU. |
| --- | --- |

E.

Rysslands försök att utnyttja energiexporten som ett verktyg för geopolitiska påtryckningar innebär i praktiken att energiförsörjningen används som vapen. Skadorna på gasledningarna Nord Stream 1 och 2 den 26 september 2022 ledde till stora gasläckor i Östersjön, vilket också utgör en miljöattack mot EU.

| F. | Länderna i EU och det östliga partnerskapet måste öka sin energitrygghet och samtidigt avsevärt minska sitt beroende av importerade energiresurser från tredjeländer och upphöra med sitt beroende av Rysslands export av fossila bränslen. EU:s beroende av ryska gasleveranser har bidragit till den nuvarande energikrisen. |
| --- | --- |

F.

Länderna i EU och det östliga partnerskapet måste öka sin energitrygghet och samtidigt avsevärt minska sitt beroende av importerade energiresurser från tredjeländer och upphöra med sitt beroende av Rysslands export av fossila bränslen. EU:s beroende av ryska gasleveranser har bidragit till den nuvarande energikrisen.

| G. | I sin strategi från 2017 för ekonomisk säkerhet identifierade Ryssland förnybara energikällor och energieffektivitetsteknik som ett av de största hoten mot landets ekonomiska säkerhet. |
| --- | --- |

G.

I sin strategi från 2017 för ekonomisk säkerhet identifierade Ryssland förnybara energikällor och energieffektivitetsteknik som ett av de största hoten mot landets ekonomiska säkerhet.

| H. | Rysslands aggressiva uppträdande i det östliga partnerskapet visar på behovet av att uppdatera EU:s energimarknad och energipolitiken i länderna i det östliga partnerskapet för att eliminera beroendet av import av fossil energi och fossila bränslen i allmänhet, särskilt från länder med auktoritära regimer. |
| --- | --- |

H.

Rysslands aggressiva uppträdande i det östliga partnerskapet visar på behovet av att uppdatera EU:s energimarknad och energipolitiken i länderna i det östliga partnerskapet för att eliminera beroendet av import av fossil energi och fossila bränslen i allmänhet, särskilt från länder med auktoritära regimer.

| I. | Trots den fullskaliga ryska invasionen av Ukrainas territorium den 24 februari 2022 har flera länder tyvärr inte avslutat sitt samarbete med Ryssland på kärnenergiområdet, utan istället har detta fördjupat deras farliga beroende av ryska leveranser av både uran och tjänster för anrikning av uran samt behandling av kärnavfall. |
| --- | --- |

I.

Trots den fullskaliga ryska invasionen av Ukrainas territorium den 24 februari 2022 har flera länder tyvärr inte avslutat sitt samarbete med Ryssland på kärnenergiområdet, utan istället har detta fördjupat deras farliga beroende av ryska leveranser av både uran och tjänster för anrikning av uran samt behandling av kärnavfall.

| J. | Att uppfylla Parisavtalet är ett gemensamt åtagande för EU och länderna i det östliga partnerskapet. EU:s och länderna i det östliga partnerskapets energipolitik och energistrategier bör syfta till att minska beroendet av kol, olja och gas. |
| --- | --- |

J.

Att uppfylla Parisavtalet är ett gemensamt åtagande för EU och länderna i det östliga partnerskapet. EU:s och länderna i det östliga partnerskapets energipolitik och energistrategier bör syfta till att minska beroendet av kol, olja och gas.

| K. | Andelen energi som produceras från förnybara energikällor är fortfarande mycket låg i länderna i det östliga partnerskapet och i vissa EU-länder, samtidigt som det finns en betydande potential att öka denna andel. |
| --- | --- |

K.

Andelen energi som produceras från förnybara energikällor är fortfarande mycket låg i länderna i det östliga partnerskapet och i vissa EU-länder, samtidigt som det finns en betydande potential att öka denna andel.

| L. | För att uppnå omfattande utsläppsminskningar måste Parisavtalets parter ta itu med koldioxidintensiteten i sina energisystem och genomföra ambitiösa strategier för att minska beroendet av fossila bränslen och utveckla hållbara och kostnadseffektiva energikällor. |
| --- | --- |

L.

För att uppnå omfattande utsläppsminskningar måste Parisavtalets parter ta itu med koldioxidintensiteten i sina energisystem och genomföra ambitiösa strategier för att minska beroendet av fossila bränslen och utveckla hållbara och kostnadseffektiva energikällor.

| M. | I den europeiska gröna given fastställs olika politiska initiativ och ambitiösa mål för EU och dess medlemsstater. Det är mycket viktigt för länderna i det östliga partnerskapet att, ur deras perspektiv som EU:s grannar, fördjupa sin dialog med EU om förväntningarna från EU:s sida, nämligen på de åtgärder som måste vidtas för att anpassa sig till de krav som fastställs i den europeiska gröna given och bidra till att uppnå dess mål. |
| --- | --- |

M.

I den europeiska gröna given fastställs olika politiska initiativ och ambitiösa mål för EU och dess medlemsstater. Det är mycket viktigt för länderna i det östliga partnerskapet att, ur deras perspektiv som EU:s grannar, fördjupa sin dialog med EU om förväntningarna från EU:s sida, nämligen på de åtgärder som måste vidtas för att anpassa sig till de krav som fastställs i den europeiska gröna given och bidra till att uppnå dess mål.

| N. | Den europeiska gröna givens betydelse ligger i att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och utsläpp, särskilt genom ökade investeringar i förnybara energikällor och energieffektivitet. |
| --- | --- |

N.

Den europeiska gröna givens betydelse ligger i att bryta kopplingen mellan ekonomisk tillväxt och utsläpp, särskilt genom ökade investeringar i förnybara energikällor och energieffektivitet.

| O. | EU:s återhämtningsinsatser efter covid-19 syftar till att skapa en modern, resurseffektiv, ren och cirkulär ekonomi som leder till en miljöanpassning av ekonomin och en mer hållbar användning av naturresurser, i linje med den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

O.

EU:s återhämtningsinsatser efter covid-19 syftar till att skapa en modern, resurseffektiv, ren och cirkulär ekonomi som leder till en miljöanpassning av ekonomin och en mer hållbar användning av naturresurser, i linje med den europeiska gröna given.

| P. | Utvecklingen av förnybara energikällor är ett av de viktigaste sätten att hantera utmaningarna när det gäller energitrygghet och klimatförändringar och att införa renare energikällor, och därigenom förbättra hälsan och levnadsstandarden på hela vår kontinent och skapa lokala arbetstillfällen. |
| --- | --- |

P.

Utvecklingen av förnybara energikällor är ett av de viktigaste sätten att hantera utmaningarna när det gäller energitrygghet och klimatförändringar och att införa renare energikällor, och därigenom förbättra hälsan och levnadsstandarden på hela vår kontinent och skapa lokala arbetstillfällen.

| Q. | Energieffektivitet är en avgörande förutsättning för att uppnå Europas klimatmål för 2050 på ett kostnadseffektivt sätt. Långsiktiga energibesparingar kan avsevärt minska beroendet av import av fossila bränslen och stärka såväl den nationella som regionala energitryggheten i länderna i EU och det östliga partnerskapet. Den billigaste, säkraste och renaste energin är den som inte används. |
| --- | --- |

Q.

Energieffektivitet är en avgörande förutsättning för att uppnå Europas klimatmål för 2050 på ett kostnadseffektivt sätt. Långsiktiga energibesparingar kan avsevärt minska beroendet av import av fossila bränslen och stärka såväl den nationella som regionala energitryggheten i länderna i EU och det östliga partnerskapet. Den billigaste, säkraste och renaste energin är den som inte används.

| R. | Det är nödvändigt att förbättra de östliga partnerländernas befintliga rättsliga ramar och att gradvis anpassa dem till EU-lagstiftningen, i linje med de åtaganden som gjorts, liksom utbytet av bästa praxis och tekniskt kunnande. |
| --- | --- |

R.

Det är nödvändigt att förbättra de östliga partnerländernas befintliga rättsliga ramar och att gradvis anpassa dem till EU-lagstiftningen, i linje med de åtaganden som gjorts, liksom utbytet av bästa praxis och tekniskt kunnande.

| S. | EU bör stödja länderna i det östliga partnerskapet när det gäller att bedöma och ta itu med den europeiska gröna givens inverkan på deras energitrygghet och handelsförbindelser med EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

S.

EU bör stödja länderna i det östliga partnerskapet när det gäller att bedöma och ta itu med den europeiska gröna givens inverkan på deras energitrygghet och handelsförbindelser med EU och tredjeländer.

| T. | Det är nödvändigt att skapa ytterligare kapacitet genom inhemska och utländska investeringar för att utveckla och på ett hållbart sätt utnyttja vattenkraft, vindkraft, solenergi och geotermiska resurser i länderna i EU och det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

T.

Det är nödvändigt att skapa ytterligare kapacitet genom inhemska och utländska investeringar för att utveckla och på ett hållbart sätt utnyttja vattenkraft, vindkraft, solenergi och geotermiska resurser i länderna i EU och det östliga partnerskapet.

| U. | Den senaste rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar från april 2022 visar att nya infrastrukturer för fossila bränslen är oförenliga med internationella klimatmål. Att uppnå klimatneutralitet senast 2050 kräver en utfasning av fossila bränslen från energisystemet senast 2035. |
| --- | --- |

U.

Den senaste rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar från april 2022 visar att nya infrastrukturer för fossila bränslen är oförenliga med internationella klimatmål. Att uppnå klimatneutralitet senast 2050 kräver en utfasning av fossila bränslen från energisystemet senast 2035.

| V. | Avsiktliga missil- och drönarattacker från Rysslands sida har skadat eller förstört 40 % av den kritiska energiinfrastrukturen i Ukraina. |
| --- | --- |

V.

Avsiktliga missil- och drönarattacker från Rysslands sida har skadat eller förstört 40 % av den kritiska energiinfrastrukturen i Ukraina.

| 1. | Euronest fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands anfallskrig mot Ukraina och dess pågående ockupation av georgiska och moldaviska territorier samt dess förödande konsekvenser. Euronest efterlyser ett omedelbart och fullständigt embargo mot import av ryska fossila bränslen och ryskt uran, och att gasledningarna Nord Stream 1 och 2 helt ska tas ur bruk, i syfte att sluta finansiera Putins krigsmaskin med EU-pengar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest uttrycker sitt stöd för den utredning som vissa EU-medlemsstater har gjort av skadegörelsen på gasledningarna Nord Stream 1 och 2. Euronest begär att resultaten av utredningarna ska offentliggöras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest står i full solidaritet med Ukraina och alla andra länder i det östliga partnerskapet som lider till följd av Rysslands repressiva och expansionistiska politik. Euronest efterlyser ökat stöd till Ukraina och att det ska upprätthållas på en betydande nivå för att hjälpa landets befolkning att klara av vinterns svårigheter, som orsakats av Rysslands anfallskrig, samt stöd till andra länder i det östliga partnerskapet som behöver stöd. Euronest fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands attacker mot Ukraina med missiler och iranska kamikazedrönare som riktas mot civilbefolkningen och Ukrainas kritiska infrastruktur och energiinfrastruktur. Euronest uppmanar Ryssland att omedelbart upphöra med dessa barbariska terroristhandlingar mot den ukrainska civilbefolkningen. Euronest konstaterar att dessa förbrytelser inte är något annat än brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest fördömer kraftfullt de ryska ockupationsstyrkornas agerande på det territorium där kärnkraftverket Zaporizjzja ligger i staden Enerhodar, liksom den exempellösa användningen av anläggningen som bas för attacker mot de ukrainska styrkorna eller för andra militära ändamål, inbegripet som skydd eller förvar, vilket inte bara förhindrar en säker drift av anläggningen och dess regelbundna kontrollförfaranden, utan även försätter kärnsäkerheten på och bortom den europeiska kontinenten i stor fara. Euronest uppmanar det internationella samfundet att vidta brådskande åtgärder för att tvinga Ryssland att frige kärnkraftverket Zaporizjzja och åter underställa det Ukrainas kontroll för den globala säkerhetens skull. Euronest uppmanar Ryssland att ge observatörer från Internationella atomenergiorganet (IAEA) tillträde till kärnkraftverket Zaporizjzja för att övervaka kärnsäkerhetssituationen och att samarbeta med IAEA. Euronest uttrycker djup oro över kärnsäkerhetssituationen vid kärnkraftverket Astravjets i Belarus, eftersom de belarusiska myndigheterna saknar insyn och inte tillhandahåller tillförlitlig information om händelserna vid kärnkraftverket och inte har åtagit sig att fullt ut genomföra rekommendationerna i EU:s stresstestrapport från 2018. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest uttrycker sin fulla solidaritet med Moldavien, som för närvarande utsätts för försök från Kreml att destabilisera landet politiskt genom att manipulera dess gas- och elleveranser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest beklagar djupt de effekter som användningen av de ryska gasleveranserna som ett vapen får för hushållen och företag, som till följd av detta drabbas av höga energipriser, ökande social ojämlikhet, energi- och mobilitetsfattigdom samt ökad inflation, vilket i sin tur leder till arbetslöshet, höga livsmedelspriser och en allmän levnadskostnadskris. Euronest betonar behovet av solidaritet utan motstycke mellan EU-länderna och länderna i det östliga partnerskapet och ett gemensamt svar som tar itu med de omedelbara utmaningarna och förhindrar att de upprepas i framtiden, i stället för splittrande ensidiga åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest betonar behovet av en omställning till ren energi som det främsta sättet att öka energitryggheten och få ett slut på EU:s och länderna i det östliga partnerskapets beroende av fossila bränslen och uran, särskilt om dessa kommer från tredjeländer. Euronest uppmanar kommissionen och länderna i det östliga partnerskapet att i nära samarbete med europeiska och internationella finansinstitut lägga fram ytterligare brådskande åtgärder som kraftigt skulle öka kapaciteten för förnybar energi och främja en stark politik för energieffektivitet och energibesparingar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euronest påminner om att omkring en fjärdedel av elen och hälften av den koldioxidsnåla elen i EU produceras av kärnenergi. Euronest noterar att vissa medlemsstater motsätter sig kärnenergi medan ett antal medlemsstater förbereder sig för att bygga nya kärnkraftverk. Euronest upprepar att EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet förblir fullt ansvariga för att besluta om sin egen energimix, för att utforma alternativ för att säkerställa ekonomiskt överkomlig, stabil och ren energi för sina medborgare och företag och för att välja den lämpligaste vägen för att bidra till att uppnå unionens klimat- och energimål, med beaktande av respektive lands särdrag och begränsningar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest upprepar sitt stöd för ökat energisamarbete mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet samt mellan länderna själva i det östliga partnerskapet, särskilt när det gäller att främja hållbar energiproduktion, vilket kommer att öka deras energitrygghet och energiresiliens samtidigt som miljön skyddas, bidra till att uppnå klimatpolitiska mål och främja integreringen av villiga partner på den europeiska energimarknaden. Euronest uppmuntrar EU att överväga att tillåta samarbete med och deltagande av berättigade och villiga länder i det östliga partnerskapet i energiunionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest konstaterar att framgången med den europeiska gröna given, som en övergripande strategi för att omvandla EU till en klimatneutral ekonomi senast 2050, i stor utsträckning beror på dess förmåga att föregå med gott exempel och stimulera en snabbare omställning till ren energi utanför EU:s gränser, med början i grannskapet. Euronest betonar att mer måste göras för att minska koldioxidutsläppen och öka miljöskyddet inom EU och det östliga partnerskapet och att ambitiösa klimat- och miljöpolitiska åtgärder måste vidtas, särskilt för att uppfylla åtagandena enligt Parisavtalet. Euronest uppmanar regeringarna och parlamenten i EU-länderna och länderna i det östliga partnerskapet att stärka lagar som syftar till att uppnå omställningen till ren energi. Euronest uppmuntrar länderna i det östliga partnerskapet att med EU:s stöd utarbeta planer för sitt deltagande i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest betonar vikten av att inrätta en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna för att säkerställa att ambitiösa EU-mål inte leder till koldioxidläckage genom omlokalisering av produktion eller ökad import. Euronest efterlyser EU-stöd till länderna i det östliga partnerskapet för att stimulera utvecklingen av en politik för koldioxidprissättning som är anpassad till EU:s. Euronest anser att intäkter som kan indrivas av EU i koldioxidavgifter från länder i det östliga partnerskapet främst bör användas för att finansiera stöd till utfasningen av fossila bränslen i deras ekonomier. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest konstaterar att energiintensiteten i länderna i det östliga partnerskapet fortfarande är betydligt högre än EU-genomsnittet och betonar att det finns en enorm potential för energibesparingar i dessa länder. Euronest framhåller vikten av att införa och upprätthålla regelverk och institutionella ramar som fastställer minimistandarder för energieffektivitet för byggnader och produkter, sörjer för incitament för renovering av byggnader och för energieffektivitet i industrier och små och medelstora företag, främjar optimering och modernisering av energiinfrastruktur, även genom minimikriterier för energieffektivitet för offentlig upphandling, och säkerställer lämplig information till konsumenterna, inklusive korrekt mätning av energiförbrukningen, upplysande fakturering och energibesiktningar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest välkomnar de krispaket som kommissionen har föreslagit för att ta itu med prisvolatiliteten på gas- och elmarknaderna. Euronest anser att förbättrade öppenhetsåtgärder och åtgärder för att ta itu med agerande som begränsar konkurrensen och marknadsmissbruk bör vidtas permanent. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest efterlyser obligatoriska och mer högt uppsatta mål för minskad gas- och elförbrukning som ett omedelbart svar på energikrisen. Euronest välkomnar EU:s nya krav på minimilagring av gas. Euronest uppmanar EU att inrätta solidaritetsmekanismer för att hjälpa länder som har det särskilt svårt med energitryggheten, med särskilt fokus på de mest utsatta medborgarna. Euronest betonar vikten av kunskapsutbyte för att hitta gemensamma vägar ut ur den nuvarande krisen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest betonar den avgörande roll som en effektiv och utökad infrastruktur för energilagring spelar för att förbättra försörjningstryggheten. Euronest efterlyser ökade investeringar i upprustning av befintlig energilagringsinfrastruktur samt att nya anläggningar byggs. Euronest begär att partnerna i det östliga partnerskapet ska inkluderas fullt ut och att ny gemensam energilagringskapacitet ska byggas. Euronest understryker de långsiktiga fördelarna med sådana projekt för att förbättra energiförsörjningstryggheten och bidra till omställningen till grön energi, om de redan från början är konstruerade så att de lätt kan anpassas till lagring av förnybar vätgas. Euronest betonar att investeringar i denna kapacitet inte bara skulle ta itu med de akuta problem som den nuvarande energikrisen ger upphov till, utan också utgöra ett viktigt steg mot att uppnå gemensamma mål för minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest välkomnar de åtgärder som kommissionen och länderna i det östliga partnerskapet vidtagit för att mildra konsekvenserna av energikrisen och förhindra att situationen förvärras. Euronest uppmanar kommissionen att undersöka sätt att även inkludera länderna i det östliga partnerskapet i dessa initiativ, t.ex. EU:s gemensamma plattform för inköp av gas. Euronest understryker att alla köpeavtal måste vara förenliga med EU:s klimatmål när det gäller leveransernas kvantitet och varaktighet, så att fossila bränslen fasas ut senast 2035. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest konstaterar att utvecklingen av förnybara energikällor är avgörande för insatser som syftar till att säkerställa både omställningen till ren energi och energioberoende, samtidigt som den bidrar till lokala arbetstillfällen, förbättrad luftkvalitet och medborgarnas hälsa. Euronest välkomnar inrättandet av ett regionalt nätverk för förnybar energi, som leds av Litauen och Georgien, under det östliga partnerskapets energipanel. Euronest noterar användningen av biomassa och vattenkraft i vissa länder i det östliga partnerskapet, men påminner om behovet av att säkerställa deras hållbarhet, effektivitet och förenlighet med miljökrav. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest betonar behovet av att skyndsamt fortsätta ansträngningarna för att förbättra konnektiviteten, med början i det fullständiga genomförandet av de mål som tidigare fastställts i arbetsprogrammet ”20 mål för 2020”, som godkändes vid toppmötet för det östliga partnerskapet 2017. Euronest betonar vikten av att utveckla och finansiera elsammanlänkningar samt smarta nät för att säkerställa att nödvändig infrastruktur finns på plats för att sätta upp och genomföra bindande klimat- och energimål. Euronest påminner om att ökad konnektivitet mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet kommer att öka energitryggheten och bidra till att stadigt förankra länderna i det östliga partnerskapet i Europa. Euronest efterlyser, i det nuvarande geopolitiska sammanhanget, att långsiktig planering och investeringar i hållbar sammanlänkning mellan Ukraina och Moldavien och EU prioriteras. Euronest efterlyser fortsatt stöd för att bygga upp teknisk kapacitet för konnektivitetsprojekt som t.ex. undervattenskabelprojektet i Svarta havet mellan Georgien och Rumänien. Euronest betonar vikten av att genomföra projektet eftersom det bidrar till att stärka energitryggheten i Europa och Kaukasien och till utvecklingen av sektorn för förnybar energi, samt ökar transitmöjligheterna mellan regionerna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest erkänner EU:s betydande ekonomiska och tekniska stöd till de östliga partnerländerna i samordning och samarbete med andra internationella aktörer, för minskade koldioxidutsläpp samt konnektivitet. Euronest noterar vikten av att fortsätta att ge tekniskt stöd till de östliga partnerländerna för att utveckla ett gynnsamt regelverk för investeringar och hållbara lokala initiativ för minskade koldioxidutsläpp och förnybara energikällor. Euronest välkomnar särskilt arbetet med EU4Energy-initiativet och EU4Climate-initiativet, investeringar och policybaserade lån inom plattformen för investeringar i grannskapet, E5P-partnerskapet, borgmästaravtalet och EU:s budgetgarantier för lån från Europeiska investeringsbanken och andra internationella finansieringsinstitutioner. Parlamentet förväntar sig att den ekonomiska planen och investeringsplanen för det östliga partnerskapet investerar i energieffektivitet, förnybar energi och konnektivitet, övervakar hållbarheten och noggrant genomför förhandsbedömningar av miljöpåverkan. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest påpekar att energiomvandlingen måste vara rättvis, inkluderande och kostnadseffektiv och att den bör säkerställa hållbarhet, försörjningstrygghet och energi till överkomliga priser. Euronest noterar att höga priser på fossila bränslen utgör ytterligare incitament till investeringar i projekt för energibesparingar och förnybar energi. Euronest pekar på behovet av att reformera prissättningen på och beskattningen av energi, samt upphöra med statligt stöd till fossila bränslen, för att undvika att missgynna förnybar energi gentemot andra energiformer och ge fel prissignaler till de slutliga energikonsumenterna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest betonar behovet av att stödja konsumenternas egenmakt när det gäller att generera, förbruka, lagra och sälja energi, med tanke på att det kan bidra till att bekämpa energifattigdom. Euronest lyfter fram potentialen för decentraliserad förnybar energiproduktion som kan öka användningen av lokala energikällor, öka den lokala energiförsörjningstryggheten och främja samhällsutveckling och sammanhållning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest påminner om vikten av att diversifiera energiförsörjningen och minska beroendet av energiimport från tredjeländer, särskilt Ryssland, utöver att förbättra konnektiviteten i energisektorerna i länderna inom det östliga partnerskapet, samtidigt som miljöhållbarhet säkerställs. Euronest påpekar i detta avseende behovet av att utveckla en öppen och integrerad energimarknad med fri konkurrens i Östeuropa som skulle kunna leda till ökade möjligheter för handel, investeringar, kapacitetsuppbyggnad och gemensamma projekt inom förnybar energi, smarta nät och energieffektivitet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest efterlyser ett närmare samarbete inom det östliga partnerskapet om produktion och användning av förnybar vätgas och för att främja gemensamma standarder för vätgas. Euronest noterar att importen av icke-förnybar vätgas bör begränsas för att inte undergräva insatserna för utfasning av fossila bränslen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euronest betonar vikten av att främja evidensbaserad energipolitik baserad på omfattande data och kontinuerlig övervakning, och uppmuntrar ytterligare EU-stöd för att stärka de östliga partnerländernas administrativa kapacitet på detta område samt främja utbyte av bästa praxis mellan länder. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest påminner om de relevanta östliga partnerländernas åtaganden enligt associeringsavtalen, fördraget om upprättande av en energigemenskap och CEPA när det gäller införlivande eller tillnärmning av EU:s energiregler. Euronest uppmanar alla EU-länder och länderna i det östliga partnerskapet att fullt ut genomföra fördraget om upprättande av en energigemenskap. Euronest anser att ytterligare ekonomiskt stöd bör vara villkorat med att länderna i det östliga partnerskapet effektivt genomför och verkställer åtagandena, genomdriver nödvändiga reformer och gör mer ambitiösa åtaganden inom ramen för den europeiska gröna given, i enlighet med mer för mer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest uppmanar rådet och medlemsstaterna att snarast och avsevärt öka sitt stöd till Ukraina för att hjälpa landet att försvara sig mot ryska försök att förstöra kritisk ukrainsk infrastruktur, även på energiområdet. Euronest betonar att Ukrainas återuppbyggnad och återhämtning efter kriget främst måste inriktas på att återuppbygga energisystemet och skapa möjligheter för Ukraina att bli ett nav för export av grön elektricitet och förnybar vätgas till Europa, öka energiresiliensen och främja omställningen till hållbar energi, och att landet också måste ta hänsyn till och omgående ta itu med frågan om hållbar sammanlänkning med grannländerna i EU och länderna i det östliga partnerskapet, med starkt stöd av och solidaritet från länderna i EU och det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning samt till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT L 206, 8.8.2022, s. 1.

(2)  EUT L 261 I, 7.10.2022, s. 1.

(3)  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

(4)  EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.

(5)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

(6)  EUT L 23, 26.1.2018, s. 4.

(7)  EUT L 246, 17.9.1999, s. 3.

---

| 29.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/22

---

Resolution om vaccinprogrammen i EU och länderna inom det östliga partnerskapet – förenlighet och anpassning

(2023/C 229/04)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

Med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/461 av den 30 mars 2020 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 i syfte att ge ekonomiskt bistånd till medlemsstater och länder som förhandlar om anslutning till unionen och som är allvarligt drabbade av ett större hot mot folkhälsan (1),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 oktober 2020Beredskap inför covid-19: vaccinationsstrategier och vaccininsatser (COM(2020) 680),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 januari 2021Med förenade krafter mot covid-19 (COM(2021) 35),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 juni 2021De första lärdomarna från covid-19-pandemin (COM(2021) 380),

Med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/701 av den 25 maj 2020 om makroekonomiskt stöd till utvidgnings- och grannskapsländer i samband med covid-19-pandemin (2),

Med beaktande av kommissionens rapport av den 18 oktober 2021 enligt artikel 16.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (COM(2021) 649),

Med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet den 15 december 2021 (3),

Med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 december 2021Tillsammans mot gamla och nya covid-19-utmaningar (COM(2021) 764),

Med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1380 av den 19 augusti 2021 om fastställande, för att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Ukraina är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (4),

Med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1894 av den 28 oktober 2021 om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Armenien är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (5),

Med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1994 av den 15 november 2021 om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Moldavien är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (6),

Med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/1995 av den 15 november 2021 om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Georgien är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (7),

Med beaktande av rådets rekommendation av den 7 december 2018 om stärkt samarbete mot sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination (8),

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 21 oktober 2021 om transparens i EU i samband med utveckling, inköp och distribution av covid-19-vaccin (9),

Med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (10),

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 25 november 2020 om covid-19-pandemins utrikespolitiska konsekvenser (11),

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 april 2018 om vaccintveksamhet och minskad vaccineringsgrad i Europa (12),

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 11 februari 2021 om genomföranderapporten om EU:s associeringsavtal med Ukraina (13),

| A. | Den pandemi som orsakades av SARS-CoV-2-viruset (covid-19) är en tydlig påminnelse om att världen blir alltmer sammankopplad och att smittsamma sjukdomar inte stannar vid gränserna. |
| --- | --- |

A.

Den pandemi som orsakades av SARS-CoV-2-viruset (covid-19) är en tydlig påminnelse om att världen blir alltmer sammankopplad och att smittsamma sjukdomar inte stannar vid gränserna.

| B. | Folkhälsan är en högt värderad gemensam kollektiv nyttighet som förtjänar särskild uppmärksamhet från beslutsfattarnas sida, i linje med de förväntningar som människor i hela EU och i alla länder i det östliga partnerskapet har. |
| --- | --- |

B.

Folkhälsan är en högt värderad gemensam kollektiv nyttighet som förtjänar särskild uppmärksamhet från beslutsfattarnas sida, i linje med de förväntningar som människor i hela EU och i alla länder i det östliga partnerskapet har.

| C. | I EU är folkhälsan fortfarande en nationell befogenhet med en kompletterande roll för EU inom hälsopolitiken, men med gradvis ökande samordning mellan medlemsstaterna för att uppnå gemensamma fördelar. |
| --- | --- |

C.

I EU är folkhälsan fortfarande en nationell befogenhet med en kompletterande roll för EU inom hälsopolitiken, men med gradvis ökande samordning mellan medlemsstaterna för att uppnå gemensamma fördelar.

| D. | Rysslands olagliga anfallskrig mot Ukraina har lett till massiva migrationsströmmar av ukrainska krigsflyktingar till EU, Moldavien och andra länder, vilket har medfört kraftiga belastningar och påfrestningar på värdländernas hälso- och sjukvårdssystem. Kriget har haft och fortsätter att ha en negativ inverkan på Ukrainas hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

D.

Rysslands olagliga anfallskrig mot Ukraina har lett till massiva migrationsströmmar av ukrainska krigsflyktingar till EU, Moldavien och andra länder, vilket har medfört kraftiga belastningar och påfrestningar på värdländernas hälso- och sjukvårdssystem. Kriget har haft och fortsätter att ha en negativ inverkan på Ukrainas hälso- och sjukvårdssystem.

| E. | Folkhälsobudgetarna har utsatts för allt större påfrestningar till följd av de ekonomiska konsekvenserna av Rysslands omotiverade och olagliga militära aggression mot Ukraina, vilket påverkar både EU och länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

E.

Folkhälsobudgetarna har utsatts för allt större påfrestningar till följd av de ekonomiska konsekvenserna av Rysslands omotiverade och olagliga militära aggression mot Ukraina, vilket påverkar både EU och länderna i det östliga partnerskapet.

| F. | Med tanke på det alltmer ambitiösa samarbetet mellan EU och dess östra grannländer, de snabbt expanderande ekonomiska och politiska förbindelserna samt tätare direkta personkontakter så är folkhälsan, särskilt dess gränsöverskridande aspekter, ett politikområde där det östliga partnerskapet kan fungera som en lämplig ram för att stärka resiliensen mot hälsokriser och bidra till allmänhetens välbefinnande på grundval av en gemensam agenda och kultur på hälsosäkerhetsområdet. Detta leder till ömsesidigt fördelaktiga resultat, och hänsyn bör tas till lärdomarna från hanteringen av covid-19-pandemin och distributionen av covid-19-vacciner. |
| --- | --- |

F.

Med tanke på det alltmer ambitiösa samarbetet mellan EU och dess östra grannländer, de snabbt expanderande ekonomiska och politiska förbindelserna samt tätare direkta personkontakter så är folkhälsan, särskilt dess gränsöverskridande aspekter, ett politikområde där det östliga partnerskapet kan fungera som en lämplig ram för att stärka resiliensen mot hälsokriser och bidra till allmänhetens välbefinnande på grundval av en gemensam agenda och kultur på hälsosäkerhetsområdet. Detta leder till ömsesidigt fördelaktiga resultat, och hänsyn bör tas till lärdomarna från hanteringen av covid-19-pandemin och distributionen av covid-19-vacciner.

| G. | Bristen på synkroniserade vaccinationskalendrar bland partnerländerna i det östliga partnerskapet, liksom varierande vaccinationstäckning inom olika system, gör att det är absolut nödvändigt och möjligt att gå mot en högre grad av samstämmighet, samordning och solidaritet i syfte att uppnå gemensamma vinster för både EU och dess partner i det östliga partnerskapet. Detta skulle i slutändan rädda liv och bidra till människors välbefinnande, inbegripet de mest utsatta och sårbara grupperna. |
| --- | --- |

G.

Bristen på synkroniserade vaccinationskalendrar bland partnerländerna i det östliga partnerskapet, liksom varierande vaccinationstäckning inom olika system, gör att det är absolut nödvändigt och möjligt att gå mot en högre grad av samstämmighet, samordning och solidaritet i syfte att uppnå gemensamma vinster för både EU och dess partner i det östliga partnerskapet. Detta skulle i slutändan rädda liv och bidra till människors välbefinnande, inbegripet de mest utsatta och sårbara grupperna.

| H. | Folkhälsopolitiken bör syfta till kontextspecifika och lokalt skräddarsydda lösningar med påvisbar förenlighet mellan medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet som en del av den regionala hälsosäkerhetsagendan, i syfte att främja effektivt samarbete och synergier mellan alla berörda parter som en förutsättning för att uppnå riktade resultat som möjliggör en önskvärd grad av lokal situationsanpassning, utan att sträva efter enhetliga lösningar eller lösningar som passar alla. |
| --- | --- |

H.

Folkhälsopolitiken bör syfta till kontextspecifika och lokalt skräddarsydda lösningar med påvisbar förenlighet mellan medlemsstaterna och länderna i det östliga partnerskapet som en del av den regionala hälsosäkerhetsagendan, i syfte att främja effektivt samarbete och synergier mellan alla berörda parter som en förutsättning för att uppnå riktade resultat som möjliggör en önskvärd grad av lokal situationsanpassning, utan att sträva efter enhetliga lösningar eller lösningar som passar alla.

| I. | Covid-19-pandemin har utmanat och exponerat hälso- och sjukvårdssystemen i många länder, även höginkomstländer. Detta bör fungera som en väckarklocka för att öka förmågan att förebygga och effektivt hantera nästa kris orsakad av en smittsam sjukdom. Det kräver också en förnyad betoning på stärkta och resilienta folkhälsosystem i såväl medlemsstaterna som länderna i det östliga partnerskapet för att hantera framtida epidemier och deras långsiktiga effekter på hälso- och sjukvården. |
| --- | --- |

I.

Covid-19-pandemin har utmanat och exponerat hälso- och sjukvårdssystemen i många länder, även höginkomstländer. Detta bör fungera som en väckarklocka för att öka förmågan att förebygga och effektivt hantera nästa kris orsakad av en smittsam sjukdom. Det kräver också en förnyad betoning på stärkta och resilienta folkhälsosystem i såväl medlemsstaterna som länderna i det östliga partnerskapet för att hantera framtida epidemier och deras långsiktiga effekter på hälso- och sjukvården.

| J. | Redan före covid-19-pandemin fanns det såväl en politisk vilja som en förståelse för att man i högre grad behöver samordna vaccinationsprogram, bland annat för att ta itu med vaccintveksamhet, vilket återspeglas i rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) rekommendation av den 7 december 2018, som innehöll vägledning om hur man ska ta itu med vaccintveksamhet, förbättra vaccinationstäckningen, främja samordningen av vaccinupphandling och stödja forskning och innovation. Denna rekommendation uppmuntrade också medlemsstaterna att utarbeta och genomföra nationella vaccinationsplaner, och föreskrev att ett europeiskt system för utbyte av vaccinationsinformation skulle införas. |
| --- | --- |

J.

Redan före covid-19-pandemin fanns det såväl en politisk vilja som en förståelse för att man i högre grad behöver samordna vaccinationsprogram, bland annat för att ta itu med vaccintveksamhet, vilket återspeglas i rådets (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) rekommendation av den 7 december 2018, som innehöll vägledning om hur man ska ta itu med vaccintveksamhet, förbättra vaccinationstäckningen, främja samordningen av vaccinupphandling och stödja forskning och innovation. Denna rekommendation uppmuntrade också medlemsstaterna att utarbeta och genomföra nationella vaccinationsplaner, och föreskrev att ett europeiskt system för utbyte av vaccinationsinformation skulle införas.

| K. | Kommissionen lanserade också EU:s gemensamma insats för vaccinationer, med fokus på utbyte av bästa praxis för nationell vaccinationspolitik och fastställande av tekniska krav för elektroniska informationssystem om immunisering, vaccinprognoser, prioritering av vaccinforskning och vaccinutveckling samt forskning för att ta itu med vaccintveksamhet. Denna insats omfattade även länder utanför EU (t.ex. Bosnien och Hercegovina) men inga länder i det östliga partnerskapet. Främjande av denna typ av samarbete och utvidgning så att det omfattar länderna i det östliga partnerskapet skulle ge gemensamma fördelar. |
| --- | --- |

K.

Kommissionen lanserade också EU:s gemensamma insats för vaccinationer, med fokus på utbyte av bästa praxis för nationell vaccinationspolitik och fastställande av tekniska krav för elektroniska informationssystem om immunisering, vaccinprognoser, prioritering av vaccinforskning och vaccinutveckling samt forskning för att ta itu med vaccintveksamhet. Denna insats omfattade även länder utanför EU (t.ex. Bosnien och Hercegovina) men inga länder i det östliga partnerskapet. Främjande av denna typ av samarbete och utvidgning så att det omfattar länderna i det östliga partnerskapet skulle ge gemensamma fördelar.

| L. | I sin resolution av den 19 april 2018 om vaccineringsmotstånd och minskad vaccineringsgrad i Europa uppmanade Europaparlamentet kommissionen att bana väg för en mer harmoniserad tidsplan för vaccinationer i hela EU. I resolutionen uppmanas medlemsstaterna att säkerställa adekvat vaccinering av hälso- och sjukvårdspersonal, effektivt motverka spridningen av felaktig information och vidta åtgärder för att förbättra tillgången till läkemedel. |
| --- | --- |

L.

I sin resolution av den 19 april 2018 om vaccineringsmotstånd och minskad vaccineringsgrad i Europa uppmanade Europaparlamentet kommissionen att bana väg för en mer harmoniserad tidsplan för vaccinationer i hela EU. I resolutionen uppmanas medlemsstaterna att säkerställa adekvat vaccinering av hälso- och sjukvårdspersonal, effektivt motverka spridningen av felaktig information och vidta åtgärder för att förbättra tillgången till läkemedel.

| M. | Associeringsavtalen med Georgien, Moldavien och Ukraina och det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien innehåller alla ett kapitel om hälsa och föreskriver samarbete på en lång rad områden, i syfte att förbättra folkhälsosäkerheten och skyddet av människors hälsa. |
| --- | --- |

M.

Associeringsavtalen med Georgien, Moldavien och Ukraina och det omfattande och fördjupade partnerskapsavtalet mellan EU och Armenien innehåller alla ett kapitel om hälsa och föreskriver samarbete på en lång rad områden, i syfte att förbättra folkhälsosäkerheten och skyddet av människors hälsa.

| N. | Beslutet att ge Moldavien och Ukraina status som kandidatland och beskedet om att Georgien är berättigat till kandidatstatus när villkoren är uppfyllda visar också på en gemensam ambition att påskynda synkroniseringen och anpassningen till EU:s politik. |
| --- | --- |

N.

Beslutet att ge Moldavien och Ukraina status som kandidatland och beskedet om att Georgien är berättigat till kandidatstatus när villkoren är uppfyllda visar också på en gemensam ambition att påskynda synkroniseringen och anpassningen till EU:s politik.

| O. | I EU:s senaste viktiga policydokument definieras ökad resiliens som ett centralt mål, och det finns en verklig drivkraft i beslutsfattandet för att intensifiera samarbetet på folkhälsoområdet, vilket återspeglas i den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet av den 15 december 2021, där partnerna åtog sig att arbeta för resiliens på hälsoområdet genom att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen i syfte att göra hälso- och sjukvård mer överkomlig, transparent och tillgänglig. |
| --- | --- |

O.

I EU:s senaste viktiga policydokument definieras ökad resiliens som ett centralt mål, och det finns en verklig drivkraft i beslutsfattandet för att intensifiera samarbetet på folkhälsoområdet, vilket återspeglas i den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet av den 15 december 2021, där partnerna åtog sig att arbeta för resiliens på hälsoområdet genom att förbättra hälso- och sjukvårdssystemen i syfte att göra hälso- och sjukvård mer överkomlig, transparent och tillgänglig.

| P. | Samarbetet om digitala vaccinationsintyg har påskyndats, inbegripet det samarbete som bygger på ömsesidiga överenskommelser med länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

P.

Samarbetet om digitala vaccinationsintyg har påskyndats, inbegripet det samarbete som bygger på ömsesidiga överenskommelser med länderna i det östliga partnerskapet.

| Q. | EU och Världshälsoorganisationen (WHO) lanserade initiativet Solidaritet för hälsa och EU beslutade om stöd till distributionen av covid-19-vaccin i länderna i det östliga partnerskapet, främst avseende utrustning, utbildning och kommunikation. Vissa aspekter av detta program omfattar även Belarus. |
| --- | --- |

Q.

EU och Världshälsoorganisationen (WHO) lanserade initiativet Solidaritet för hälsa och EU beslutade om stöd till distributionen av covid-19-vaccin i länderna i det östliga partnerskapet, främst avseende utrustning, utbildning och kommunikation. Vissa aspekter av detta program omfattar även Belarus.

| R. | En särskild utmaning i länderna i det östliga partnerskapet är att man, för att kunna genomföra folkhälsoinsatser i tillfälligt ockuperade områden, kan vara beroende av internationella organisationers tillträde och ett samarbete med de facto-myndigheterna. |
| --- | --- |

R.

En särskild utmaning i länderna i det östliga partnerskapet är att man, för att kunna genomföra folkhälsoinsatser i tillfälligt ockuperade områden, kan vara beroende av internationella organisationers tillträde och ett samarbete med de facto-myndigheterna.

| S. | I de flesta länder i EU och det östliga partnerskapet är acceptansen hög för vaccinationer mot difteri, polio, stelkramp, kikhosta, hepatit B och haemophilus influenzae B under det första levnadshalvåret, och mot mässling, påssjuka och röda hund efter det första levnadsåret, och därefter vid behov med påfyllnadsdoser. |
| --- | --- |

S.

I de flesta länder i EU och det östliga partnerskapet är acceptansen hög för vaccinationer mot difteri, polio, stelkramp, kikhosta, hepatit B och haemophilus influenzae B under det första levnadshalvåret, och mot mässling, påssjuka och röda hund efter det första levnadsåret, och därefter vid behov med påfyllnadsdoser.

| T. | Nationella vaccinationsstrategier är skräddarsydda och målinriktade efter typen av sjukdom och sjukdomsbördan i landet. Tuberkulosvaccinationer ingår i nationella vaccinationsprogram för barn i de flesta länder som har en hög förekomst av tuberkulos (40 fall per 100 000 invånare). |
| --- | --- |

T.

Nationella vaccinationsstrategier är skräddarsydda och målinriktade efter typen av sjukdom och sjukdomsbördan i landet. Tuberkulosvaccinationer ingår i nationella vaccinationsprogram för barn i de flesta länder som har en hög förekomst av tuberkulos (40 fall per 100 000 invånare).

| U. | EU har gett Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar i uppdrag att från 2004 stödja förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar samt att främja utbyte av bästa praxis och erfarenheter med avseende på vaccinationsprogram. Centrumet ska därutöver samordna insamling, validering, analys och spridning av information, inbegripet om vaccinationsstrategier, på EU-nivå. |
| --- | --- |

U.

EU har gett Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar i uppdrag att från 2004 stödja förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar samt att främja utbyte av bästa praxis och erfarenheter med avseende på vaccinationsprogram. Centrumet ska därutöver samordna insamling, validering, analys och spridning av information, inbegripet om vaccinationsstrategier, på EU-nivå.

| V. | Ett av de viktigaste målen för partnerskapet mellan kommissionen och WHO Europe är att främja hälso- och sjukvårdssamarbete med länder utanför EU, inbegripet länderna i det östliga partnerskapet, särskilt för att förbättra den regionala och subregionala hälsosäkerheten, ta itu med ojämlikheter i hälsa, göra hälso- och sjukvårdssystemen mer resilienta och stärka samarbetet mellan WHO:s landkontor och EU:s delegationer, och samtidigt stärka partnerskapet mellan ECDC och WHO Europe för att säkerställa enhetliga strategier i hela regionen. |
| --- | --- |

V.

Ett av de viktigaste målen för partnerskapet mellan kommissionen och WHO Europe är att främja hälso- och sjukvårdssamarbete med länder utanför EU, inbegripet länderna i det östliga partnerskapet, särskilt för att förbättra den regionala och subregionala hälsosäkerheten, ta itu med ojämlikheter i hälsa, göra hälso- och sjukvårdssystemen mer resilienta och stärka samarbetet mellan WHO:s landkontor och EU:s delegationer, och samtidigt stärka partnerskapet mellan ECDC och WHO Europe för att säkerställa enhetliga strategier i hela regionen.

| W. | I september 2021 inrättade kommissionen EU:s myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera) (14) med uppdraget att genom informationsinsamling och uppbyggnad av nödvändig insatskapacitet förutse hot och potentiella hälsokriser. |
| --- | --- |

W.

I september 2021 inrättade kommissionen EU:s myndighet för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera) (14) med uppdraget att genom informationsinsamling och uppbyggnad av nödvändig insatskapacitet förutse hot och potentiella hälsokriser.

| X. | Enligt WHO har den globala vaccinationstäckningen under de senaste åren minskat från 86 % 2019 till 81 % 2021. Enligt WHO är en bidragande faktor till detta covid-19-pandemin och därmed sammanhängande störningar under de senaste två åren, som har satt press på hälso- och sjukvårdssystemen och lett till att 25 miljoner barn missade vaccinationer 2021, vilket är 6 miljoner fler än 2019 och det högsta antalet sedan 2009 (15). |
| --- | --- |

X.

Enligt WHO har den globala vaccinationstäckningen under de senaste åren minskat från 86 % 2019 till 81 % 2021. Enligt WHO är en bidragande faktor till detta covid-19-pandemin och därmed sammanhängande störningar under de senaste två åren, som har satt press på hälso- och sjukvårdssystemen och lett till att 25 miljoner barn missade vaccinationer 2021, vilket är 6 miljoner fler än 2019 och det högsta antalet sedan 2009 (15).

| Y. | En viktig lärdom av covid-19-pandemin har varit att det saknas synkronisering och smart sekvensering av leveranser och distribution av vaccin. Gemensam EU-upphandling resulterade dock i en relativt hög grad av synkronisering och ledde till större förtroende och acceptans för vaccinationer inom EU, om än med betydande variationer mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Y.

En viktig lärdom av covid-19-pandemin har varit att det saknas synkronisering och smart sekvensering av leveranser och distribution av vaccin. Gemensam EU-upphandling resulterade dock i en relativt hög grad av synkronisering och ledde till större förtroende och acceptans för vaccinationer inom EU, om än med betydande variationer mellan medlemsstaterna.

| Z. | Rysslands krig mot Ukraina har haft en betydande inverkan på vaccintransporternas säkerhet, och attackerna mot Ukrainas energiinfrastruktur har haft en dramatisk inverkan på Ukrainas förmåga att upprätthålla en kylkedja. |
| --- | --- |

Z.

Rysslands krig mot Ukraina har haft en betydande inverkan på vaccintransporternas säkerhet, och attackerna mot Ukrainas energiinfrastruktur har haft en dramatisk inverkan på Ukrainas förmåga att upprätthålla en kylkedja.

| AA. | Det är viktigt att beakta den allvarliga bristen på hälso- och sjukvårdspersonal i Ukraina på grund av att medicinsk personal har mobiliserats för arméns behov i krigstid. |
| --- | --- |

AA.

Det är viktigt att beakta den allvarliga bristen på hälso- och sjukvårdspersonal i Ukraina på grund av att medicinsk personal har mobiliserats för arméns behov i krigstid.

| AB. | Ukrainas offentliga hälso- och sjukvårdssystem har visat sig vara resilient och kapabelt att stå emot krig och på lämpligt sätt tillgodose behoven i krigstid, och det fortsätter att säkerställa tillgång till vaccinering. |
| --- | --- |

AB.

Ukrainas offentliga hälso- och sjukvårdssystem har visat sig vara resilient och kapabelt att stå emot krig och på lämpligt sätt tillgodose behoven i krigstid, och det fortsätter att säkerställa tillgång till vaccinering.

Ökat samarbete och dess konsekvenser inom ramen för det östliga partnerskapet för bättre folkhälsoresultat, särskilt när det gäller immunisering och gränsöverskridande aspekter av smittsamma sjukdomar

| 1. | Den parlamentariska församlingen Euronest konstaterar att i och med den ökande gränsöverskridande rörligheten för sysselsättning, handel, studier och turism i EU leder folkhälsofördelarna med vaccinationer också till påtagliga ekonomiska fördelar. Euronest konstaterar att detta också är direkt tillämpligt på EU och länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest inser att det finns en potential i att använda ramen för det östliga partnerskapet för att stärka en gemensam social agenda som fokuserar på att öka vaccinationstäckningen, ta itu med ojämlikheter i tillgång till vaccinering och främja offentliga förebyggande tjänster. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest understryker att det finns många olika rättsliga ramar för immunisering, även bland medlemsstaterna. Euronest noterar att vissa länder tillämpar obligatoriska vaccinationsregler för vissa sjukdomar och endast rekommendationer för andra. Euronest konstaterar att dessa strategier också kan förändras med tiden, inte minst till följd av WHO:s rekommendationer, institutionell beredskap och samhällets acceptans. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest noterar att vaccinationsgraden för vissa sjukdomar i en handfull EU-länder fortfarande är mycket hög, trots att vaccineringen av barn inte är obligatorisk (98 % i Sverige). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest konstaterar att det finns potentiella gemensamma fördelar med det östliga partnerskapets deltagande i och associering med arbetet inom Europeiska läkemedelsmyndigheten, ECDC och Hera, som syftar till att förhindra spridningen av infektionssjukdomar i båda regionerna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest erkänner att EU:s initiativ för hälsosäkerhet har gett ECDC en extern dimension med potential att bygga upp en viktig länk för att uppnå större samordning och anpassning med länder utanför EU, även i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest betonar att partnerskapet mellan EU och WHO Europe, i kombination med den princip om att ta fram lokala lösningar på lokala utmaningar som fastställs i Europeiska immuniseringsagendan 2030, också skulle kunna vara ett verktyg för att uppnå större förenlighet och synergier i immuniserings- och vaccinationsprogram i hela Europa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euronest begär fler samordnade insatser för utarbetandet av en övergripande strategi för att främja en stadig efterfrågan på vaccinationskampanjer och förebyggande kampanjer i EU och det östliga partnerskapet för sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest rekommenderar att man utvecklar ett mer strukturerat samarbete på institutionell nivå om folkhälsa, till exempel genom att inrätta ett regelbundet forum för hälso- och sjukvårdsministrar och hälso- och sjukvårdsmyndigheter i EU och det östliga partnerskapet, eventuellt i form av årliga möten eller inbjudningar att delta i rådets möten för EU-ländernas hälso- och sjukvårdsministrar under längre perioder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest vill se kontinuerliga insatser för att främja samarbete och anpassning av strategier för internationella gränsöverskridande hälsorisker, framför allt pandemier, så att smittsamma sjukdomar bättre kan begränsas och större immunitet kan uppnås i framtiden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest begär att man ska inrätta eller utvidga nuvarande och framtida gemensamma upphandlingssystem och/eller förfaranden för vaccindelning mellan EU och länderna i det östliga partnerskapet, särskilt för rutinvacciner, i syfte att öka produktionen, leveranserna och inköpen av vacciner och tillhörande medicinska förnödenheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest rekommenderar att man överväger att inrätta en multilateral stödmekanism för att diversifiera tillverkningskapaciteten för vacciner på längre sikt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest är övertygat om att man behöver effektivisera och harmonisera insamlingen och utbytet av uppgifter om överföring av smittsamma sjukdomar med hjälp av integrerade informationssystem om immunisering om vaccinationstillgänglighet och vaccinationstäckning (för både barn och särskilt vuxna) samt sjukdomsövervakning genom att anpassa relevanta institutioner så att de arbetar i enlighet med internationella standarder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest uppmanar EU att stödja och finansiera gemensamma program för att främja och stödja vetenskaplig forskning om vaccinering i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest rekommenderar att man finansierar riktade åtgärder som avser strategisk kommunikation om förebyggande av sjukdomar och om medicinsk yrkesutbildning inom ramen för det östliga partnerskapet, till exempel genom att främja partnersamverkansprogram mellan nationella centrum för förebyggande av sjukdomar och genom att utvidga Erasmus+-programmet för riktade meningsutbyten mellan hälso- och sjukvårdspersonal i länderna i det östliga partnerskapet och EU. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest uppmanar EU och länderna i det östliga partnerskapet att sträva efter att inrätta ett fungerande system för ömsesidigt erkännande av vaccinationsintyg (inte begränsat till covid-19 utan även baserat på det framgångsrika exemplet med digitala intyg) mellan länderna i det östliga partnerskapet och EU, till exempel genom att digitalisera WHO:s internationella ”Carte Jaune” eller ”gula kort”. |
| --- | --- |

16.

Lärdomar från covid-19-pandemin, hot och utmaningar när det gäller spridningen av vissa sjukdomar i länderna i det östliga partnerskapet och kartläggning av problem som uppstår när det saknas synkroniserade (eller WHO-ledda) vaccinationskalendrar

| 17. | Euronest bekräftar att EU spelade en viktig roll i hanteringen av covid-19-pandemin, både med dess avgörande bidrag till Covax-systemet och med mekanismen för vaccindelning. Euronest beklagar dock den något försenade tillgången till vacciner för EU:s direkta grannländer, vilket underblåste uppfattningen om ”vaccinnationalism” och försenade EU:s åtgärder. Euronest noterar också att detta användes av andra aktörer, till exempel Kina och Ryssland, för att stödja budskap som undergräver EU:s gemensamma insatser. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest välkomnar EU:s och dess medlemsstaters beslutsamma åtgärder, såsom ”Team Europa”, för att mildra de socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin genom vaccindonationer och ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest understryker att man också behöver ta itu med förhållandet mellan attityder till covid-19 och andra vacciner, eftersom otillräckliga insatser mot covid-19 också kan underblåsa vaccintveksamhet i allmänhet, vilket kan leda till en potentiellt lägre användning av andra vacciner. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest uppmanar Europeiska utrikestjänsten att genom arbetsgruppen East StratCom och EU:s delegationer bistå myndigheterna i länderna i det östliga partnerskapet med att bekämpa felaktig information om covid-19-vacciner och främja social dialog i syfte att uppnå målet att vaccinera minst 70 % av befolkningen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest rekommenderar att man tar sig an vaccintveksamhet genom att utarbeta en helhetsstrategi för att ta itu med problemet, även på grundval av lärdomarna från och de särskilda behoven i länderna i det östliga partnerskapet, med tonvikt på hälso- och sjukvårdspersonal, information från socialtjänster till nya föräldrar och skolornas allmänna läroplaner avseende hälsa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest betonar att ökad medvetenhet, institutionell beredskap och lärdomar från covid-19-pandemin också kan utgöra en möjlighet att ta itu med andra sjukdomar som kan fås under kontroll genom vaccinering, såsom vaccinering mot humant papillomvirus för att förebygga livmoderhalscancer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest uppmanar med kraft myndigheterna i länderna i det östliga partnerskapet att ta tillfället i akt och använda medlen för återhämtning från covid-19 för att modernisera sjukhus och förbättra kvaliteten på och tillgängligheten till hälso- och sjukvårdstjänster, särskilt i regioner och gränsområden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euronest noterar med oro att den rutinmässiga immuniseringstäckningen i WHO:s Europaregion minskade något under perioden 2020–21, med betydande skillnader i vissa länder i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest understryker att det är viktigt att öka vaccinationsgraden hos barn, med särskilt fokus på utsatta grupper, för att minska risken för ytterligare epidemier mot bakgrund av covid-19-pandemin, särskilt i länder med de svagaste hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest efterlyser ett pilotprojekt för att utvidga den europeiska barngarantin till länderna i det östliga partnerskapet, i syfte att säkerställa barns rätt till kostnadsfri hälso- och sjukvård av hög kvalitet genom enkel och kostnadsfri tillgång till vaccinationer för förskolebarn. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euronest uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja myndigheterna i länderna i det östliga partnerskapet i deras finansiering och genomförande av insatser för ”säkra skolor”, inbegripet tillhandahållande av hygienartiklar och information om handtvätt och andra hygienåtgärder, som lärdomar från covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Euronest uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att stödja myndigheterna i länderna i det östliga partnerskapet i arbetet med att utveckla och garantera beredskapsplanering och krisåtgärdsplaner nu för att minska risken för framtida sjukdomsspridning i skolor under pandemier och minimera konsekvenserna av skolstängningar för barn och deras familjer, särskilt för de fattigaste och mest marginaliserade barnen samt för barn med svår funktionsnedsättning. Euronest betonar i detta avseende att barn i konfliktdrabbade områden måste prioriteras. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Euronest rekommenderar att man inrättar en särskild mekanism för samarbete med berörda parter (t.ex. Internationella rödakorskommittén, WHO) för att ta itu med frågan om grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster och immunisering i de regioner inom det östliga partnerskapet som anses vara tillfälligt ockuperade områden, där de rättsliga myndigheterna inte utövar någon eller begränsad kontroll och där de faktiska myndigheterna saknar ansvarsskyldighet och resurser, samt där det finns en hög koncentration av sårbara grupper. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Euronest anser att EU och dess medlemsstater bör bygga vidare på det stöd de redan har gett Ukraina sedan februari 2022, och tillhandahålla fler vacciner och annan lämplig medicinsk behandling mot smittsamma sjukdomar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Euronest framhåller det allt större behovet av att tillhandahålla vacciner och annan medicinsk behandling till Moldavien och till de medlemsstater som tar emot de flesta ukrainska flyktingarna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Euronest betonar att man behöver utveckla ett elektroniskt hälso- och sjukvårdssystem, inbegripet elektroniska patientjournaler över vaccinationer, särskilt för flyktingar som har tvingats lämna sina hem snabbt utan att få med sig några pappersdokument. |
| --- | --- |

32.

Utnyttjande av de gemensamma fördelarna med synkroniserade vaccinationskalendrar

| 33. | Euronest betonar att man behöver titta på de gemensamma fördelarna med samordnade åtgärder för att uppnå ett balanserat genomförande mellan lokalt situationsanpassade och internationellt synkroniserade nationella vaccinationskalendrar i EU och länderna i det östliga partnerskapet, med utgångspunkt i välgrundade vetenskapliga rön och sakkunskap från aktörer såsom WHO. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Euronest understryker vikten av lämpliga kompletterande folkhälsoåtgärder och deltagande av andra berörda parter, läkarkåren och det civila samhället, särskilt i fråga om kommunikation, uppsökande verksamhet till avlägsna och utsatta grupper samt åtgärder mot vaccintveksamhet. Euronest rekommenderar skräddarsydda program och finansiering för länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Euronest delar åsikten att en gradvis utveckling och utformning av nationella vaccinationskalendrar och WHO Europe’s engagemang i EU och länderna i det östliga partnerskapet på grundval av evidensbaserade samråd om en situationsanpassad eller synkroniserad vaccinationskalender utan tvekan kommer att öka folkhälsofördelarna och ytterligare stärka allmänhetens förtroende för institutioner. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Euronest är övertygat om att en högre grad av synkronisering och tillförlitliga, allmänt accepterade metoder och institutionell kapacitet för datahantering också kan möjliggöra ömsesidigt erkännande av vaccinintyg, vilket skulle minska behovet av restriktioner och hinder för resor. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Euronest uppmanar EU, dess medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet att också samarbeta i fråga om vaccinering av sällskapsdjur, särskilt eftersom vissa djursjukdomar lätt kan överföras till människor, och att samarbeta och dela med sig av EU-medlemsstaternas bästa praxis för identifiering och registrering av sällskapsdjur. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Euronest uppdrar åt sina medordförande att översända denna resolution till Europaparlamentets talman, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning, Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater och länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EUT L 99, 31.3.2020, s. 9.

(2)  EUT L 165, 27.5.2020, s. 31.

(3)  https://www.consilium.europa.eu/media/53527/20211215-eap-joint-declaration-en.pdf.

(4)  EUT L 297, 20.8.2021, s. 35.

(5)  EUT L 384, 29.10.2021, s. 109.

(6)  EUT L 405, 16.11.2021, s. 23.

(7)  EUT L 405, 16.11.2021, s. 26.

(8)  EUT C 466, 28.12.2018, s. 1.

(9)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 99.

(10)  EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

(11)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 63.

(12)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 141.

(13)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 87.

(14)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0576&qid=1677842376373&from=SV.

(15)  https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_1.

https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/immunization-coverage.

---

| 29.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/29

---

Resolution om den strategiska betydelsen av att inleda EU-anslutningsförhandlingar med Ukraina och Moldavien

(2023/C 229/05)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION.

| 1. | Den parlamentariska församlingen Euronest fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina, dess olagliga annektering av ukrainska regioner och dess inblandning i både militära insatser och cyberkrigföring i det området som omfattas av det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Den parlamentariska församlingen Euronest konstaterar att Rysslands anfallskrig mot Ukraina har skapat ett nytt geopolitiskt landskap och ett alltmer komplicerat säkerhetsklimat som påverkar stabiliteten och styrningen i länderna inom det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Den parlamentariska församlingen Euronest understryker att Rysslands anfallskrig i grunden har förändrat det geopolitiska läget i Europa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Den parlamentariska församlingen Euronest välkomnar Europeiska rådets beslut av den 23 juni 2022 att bevilja Ukraina och Republiken Moldavien status som EU-kandidatländer, och dess erkännande av Georgiens europeiska perspektiv. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den parlamentariska församlingen Euronest understryker att anslutning till EU måste ske i enlighet med artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen, på grundval av respekt för relevanta förfaranden och på villkor att de fastställda kriterierna uppfylls, i synnerhet de så kallade Köpenhamnskriterierna för EU-medlemskap. Församlingen understryker att anslutningen alltjämt är en meritbaserad process som kräver att Georgien, Moldavien och Ukraina antar och genomför relevanta reformer, särskilt på områdena demokrati, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, marknadsekonomi och genomförande av EU:s regelverk. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den parlamentariska församlingen Euronest stöder Europaparlamentets efterlysning av ett innovativt, kompletterande och flexibelt samspel mellan det pågående arbetet med genomförandet av de gällande associeringsavtalen och anslutningsförhandlingarna, så att Ukraina och Moldavien gradvis kan integreras både i EU:s inre marknad och i berörda sektorsspecifika program och även få tillgång till EU-medel på respektive område, så att ukrainska och moldaviska medborgare kan dra nytta av anslutningens fördelar under hela processen och inte bara när den har slutförts. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Den parlamentariska församlingen Euronest uppmanar Ukraina, Moldavien, kommissionen och rådet att arbeta för att anslutningsförhandlingar ska inledas i år. |
| --- | --- |

7.

| 8. | I likhet med Europaparlamentet anser den parlamentariska församlingen Euronest att Ukrainas och Moldaviens medlemskap i EU utgör en geostrategisk investering i ett enat och starkt Europa och att det är ett uttryck för ledarskap, beslutsamhet och vision. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Den parlamentariska församlingen Euronest anser att Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 om den nya EU-strategin för utvidgning (1) att ”[f]astställa tydliga tidsfrister för att slutföra förhandlingarna med anslutningsländerna före utgången av innevarande årtionde” är av yttersta strategiska betydelse. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0406.

---

| 29.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/30

---

Resolution om Ryska federationens väpnade angrepp mot Ukraina

(2023/C 229/06)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

Med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011 och den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet av den 15 december 2021,

Med beaktande av det gemensamma arbetsdokumentet från kommissionens och Europeiska utrikestjänstens avdelningar av den 2 juli 2021Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities (SWD(2021)0186) (inte översatt till svenska),

Med beaktande av artiklarna 3 och 17.3 i den parlamentariska församlingen Euronests arbetsordning,

Med beaktande av FN:s resolution 68/262 av den 27 mars 2014 om Ukrainas territoriella integritet, FN:s resolution ES-11/1 av den 2 mars 2022 om angreppet mot Ukraina, FN:s resolution ES-11/2 av den 24 mars 2022 om humanitära konsekvenser av angreppet mot Ukraina, FN:s resolution ES-11/4 av den 12 oktober 2022 om Ukrainas territoriella integritet och om att försvara principerna i Förenta nationernas stadga samt av FN:s resolution ES-11/5 av den 14 november 2022 om främjande av rättsmedel och gottgörelse för angreppet mot Ukraina,

Med beaktande av uttalandet av den 24 februari 2022 från den höga representanten på EU:s vägnar om Ryska federationens väpnade styrkors invasion av Ukraina,

Med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 19 januari 2023 om inrättandet av en tribunal för aggressionsbrottet mot Ukraina (1) och av andra resolutioner från Europaparlamentet som antagits sedan den 24 februari 2022 och som fördömer Rysslands fullskaliga militära invasion av Ukraina,

Med beaktande av resolution 2787-IX från Ukrainas Verchovna Rada av den 1 december 2022, enligt vilken Ryska federationens medlemskap i FN är illegitimt, eftersom landet upptogs i FN i strid med artikel 4 i FN-stadgan och därmed olagligen tillägnade sig rätten att lägga in veto mot kritik mot sina egna brott.

| A. | Ryska federationen har sedan den 24 februari 2022 fört ett olagligt, oprovocerat och oberättigat fullskaligt anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

A.

Ryska federationen har sedan den 24 februari 2022 fört ett olagligt, oprovocerat och oberättigat fullskaligt anfallskrig mot Ukraina.

| B. | Avsaknaden av en relevant och omedelbar reaktion på Rysslands invasion av Ukraina, annektering av Krim och ockupation av delar av regionerna Donetsk och Luhansk har skapat förutsättningar för ytterligare angrepp. |
| --- | --- |

B.

Avsaknaden av en relevant och omedelbar reaktion på Rysslands invasion av Ukraina, annektering av Krim och ockupation av delar av regionerna Donetsk och Luhansk har skapat förutsättningar för ytterligare angrepp.

| C. | Detta anfallskrig utgör en upprörande och uppenbar kränkning av FN-stadgan, slutakten från toppmötet mellan stats- och regeringscheferna vid den första konferensen om säkerhet och samarbete i Europa och folkrättens grundläggande principer. |
| --- | --- |

C.

Detta anfallskrig utgör en upprörande och uppenbar kränkning av FN-stadgan, slutakten från toppmötet mellan stats- och regeringscheferna vid den första konferensen om säkerhet och samarbete i Europa och folkrättens grundläggande principer.

| D. | Tusentals civila, däribland hundratals barn, har redan mördats och många fler har torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats. |
| --- | --- |

D.

Tusentals civila, däribland hundratals barn, har redan mördats och många fler har torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats.

| E. | Detta omänskliga agerande av de ryska styrkorna och deras inofficiella styrkor strider fullständigt mot internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

E.

Detta omänskliga agerande av de ryska styrkorna och deras inofficiella styrkor strider fullständigt mot internationell humanitär rätt.

| F. | Rysslands styrkor har avsiktligen och urskillningslöst attackerat bostadsområden och civil infrastruktur, med förödande konsekvenser för civila. |
| --- | --- |

F.

Rysslands styrkor har avsiktligen och urskillningslöst attackerat bostadsområden och civil infrastruktur, med förödande konsekvenser för civila.

| G. | Rysslands olagliga försök att annektera regionerna Donetsk, Kherson, Luhansk och Zaporizjzja i Ukraina, utöver den autonoma republiken Krim, utgör uppenbara kränkningar av målen och principerna i FN-stadgan och av normerna och principerna i andra folkrättsliga instrument. |
| --- | --- |

G.

Rysslands olagliga försök att annektera regionerna Donetsk, Kherson, Luhansk och Zaporizjzja i Ukraina, utöver den autonoma republiken Krim, utgör uppenbara kränkningar av målen och principerna i FN-stadgan och av normerna och principerna i andra folkrättsliga instrument.

| H. | Rysslands strategi för att motivera sin invasion undergräver alla internationella säkerhetsavtal och skapar globala säkerhetsutmaningar och förutsättningar för ytterligare angrepp. |
| --- | --- |

H.

Rysslands strategi för att motivera sin invasion undergräver alla internationella säkerhetsavtal och skapar globala säkerhetsutmaningar och förutsättningar för ytterligare angrepp.

| I. | Rysslands hybridkrigskoncept skapar konfliktområden och instabilitet som undergräver den territoriella integriteten och säkerheten i de länder som Kreml vill ta kontroll över. |
| --- | --- |

I.

Rysslands hybridkrigskoncept skapar konfliktområden och instabilitet som undergräver den territoriella integriteten och säkerheten i de länder som Kreml vill ta kontroll över.

| J. | Rysslands anfallskrig mot Ukraina utgör det allvarligaste säkerhetshotet mot det östliga partnerskapet, EU, dess medlemsstater och länderna inom det östliga partnerskapet samt mot den regelbaserade världsordningen. |
| --- | --- |

J.

Rysslands anfallskrig mot Ukraina utgör det allvarligaste säkerhetshotet mot det östliga partnerskapet, EU, dess medlemsstater och länderna inom det östliga partnerskapet samt mot den regelbaserade världsordningen.

| K. | Ryssland har använt energi och livsmedel som vapen, blockerat ukrainska hamnar, stoppat de globala livsmedelskedjorna, raserat livsmedelstryggheten och orsakat livsmedelskriser och svält i asiatiska och afrikanska regioner. |
| --- | --- |

K.

Ryssland har använt energi och livsmedel som vapen, blockerat ukrainska hamnar, stoppat de globala livsmedelskedjorna, raserat livsmedelstryggheten och orsakat livsmedelskriser och svält i asiatiska och afrikanska regioner.

| 1. | Den parlamentariska församlingen Euronest fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina, dess olagliga ockupation av ukrainska regioner och dess inblandning i både militär krigföring och cyberkrigföring i länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest välkomnar de sanktioner utan motstycke som Europeiska unionen och enskilda stater har infört mot Ryssland, och hoppas på en heltäckande utvidgning av sanktionerna för energihandel, ett totalförbud mot export till Ryssland av komponenter för tillverkning av vapen eller andra produkter som är avsedda för militärändamål och varor med dubbla användningsområden, och sanktioner mot företag som är verksamma inom finanssektorn eller som handhar kryptotillgångar som hjälper Kreml att kringgå effektiva sanktioner. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest fördömer den belarusiska Lukasjenkaregimens inblandning i Rysslands olagliga, oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina och efterlyser ytterligare sanktioner mot Belarus. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest pekar ut korruption, penningtvätt och olaglig finansiering som mekanismer som tillhandahåller stöd till grupper knutna till den ryska regeringen som stöder angreppet mot Ukraina, och efterlyser större insatser för att bekämpa dem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest understryker sitt entydiga stöd för de östliga partnerländernas oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom deras internationellt erkända gränser, och sitt orubbliga åtagande och sin beslutsamhet att försvara dessa principer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest fördömer att Ryska federationen organiserade olagliga ”folkomröstningar” i regioner inom Ukrainas internationellt erkända gränser och olagligen försökte annektera regionerna Donetsk, Kherson, Luhansk och Zaporizjzja i Ukraina efter anordnandet av dessa ”folkomröstningar”. Euronest anser att dessa ”folkomröstningar” är ogiltiga i världssamfundets ögon. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest upprepar att territoriella förvärv till följd av hot om eller användning av våld aldrig kan erkännas som lagliga. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euronest fördömer skarpt de massiva och allvarliga människorättskränkningar och krigsförbrytelser som begåtts av de ryska väpnade styrkorna och deras inofficiella styrkor, även i de ryskockuperade regionerna i Ukraina. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest beklagar djupt de svåra konsekvenserna på människorättsområdet och det humanitära området av Ryska federationens fientligheter mot Ukraina, och uttrycker djup oro över det stora antalet civila dödsoffer, däribland kvinnor och barn, över antalet internflyktingar och flyktingar i behov av humanitärt bistånd och över de kränkningar och övergrepp som begås mot barn. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest uttrycker djup oro över hur Rysslands aggression påverkar livsmedels-, energi-, miljö- och kärnsäkerheten globalt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest begär att Ryska federationen omedelbart ska upphöra med sina robot- och drönarattacker mot kritisk infrastruktur i Ukraina och med alla avsiktliga attacker mot civila mål, inbegripet bostäder, skolor och sjukhus. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest noterar med stor oro att ryska robotar som avfyras mot ukrainsk civil infrastruktur ibland kommer in på andra suveräna staters, även Natomedlemmars, luftrum. Euronest uppmanar i detta avseende världssamfundet att snabbt och på lämpligt sätt reagera på sådana flagranta provokationer. Euronest påpekar att om världssamfundet inte reagerar på kränkningar av suveräna staters luftrum så kommer Ryssland att gå vidare med ytterligare provokativa handlingar. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest begär ett omedelbart och ovillkorligt tillbakadragande av alla ryska trupper från Ukrainas territorium inom landets internationellt erkända gränser, ett slut på blockaden av alla ukrainska hamnar och ett återställande av säker och fri sjöfart i Svarta havet och Azovska sjön. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest insisterar på att de som är ansvariga för aggressionsbrott, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten måste ställas till svars. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest understryker att EU och medlemsstaterna, i nära samarbete med Ukraina och världssamfundet, helst genom FN, snarast behöver verka för att en särskild internationell tribunal inrättas som kan lagföra den Ryska federationens politiska och militära ledning och dess allierade för aggressionsbrottet mot Ukraina, och för en rättsligt välgrundad gemensam väg framåt i denna fråga. Euronest anser att inrättandet av en sådan tribunal skulle täppa till den stora luckan i det nuvarande institutionella internationella straffrättsliga systemet, och att tribunalen bör arbeta efter de normer och principer som gäller för Internationella brottmålsdomstolen enligt Romstadgan. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest uppmanar världssamfundet att fortsätta att aktivt stödja och bistå Ukraina på alla sätt och i nära samordning med Ukraina, så att Ukraina kan utöva sin legitima rätt att försvara sig, stå emot och stoppa aggressionen, befria sin befolkning och återta full kontroll över hela sitt internationellt erkända territorium. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest inser vikten av att upprätthålla en säker miljö för mediefrihet och begär att ryska statliga medier eller privata medier som är knutna till personer eller företag som omfattas av sanktioner och som äventyrar den europeiska säkerheten och främjar krig ska pekas ut som propagandakanaler. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest välkomnar Ukrainas fredsformel och stöder genomförandet av alla dess punkter. Euronest välkomnar insatserna för att uppnå en vittomspännande, rättvis och varaktig fred och säkerhet i Ukraina och hela Europa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest betonar att Ryssland måste ge Ukraina full ersättning för sitt aggressionsbrott, sina krigsförbrytelser och förstörelsen i Ukraina. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest begär att en rättslig ram ska införas för konfiskering av ryska tillgångar som är föremål för sanktioner för att ge ersättning till krigsoffren och finansiera återuppbyggnaden av Ukraina. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest understryker att den hårda säkerheten behöver stärkas i länderna i det östliga partnerskapet, eftersom detta på ett betydande sätt skulle bidra till att stärka internationell fred och säkerhet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest fördömer Ryska federationens uppenbara missbruk av vetorätten i säkerhetsrådet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta ytterligare åtgärder för att fortsätta att isolera Ryska federationen internationellt, inklusive i fråga om Rysslands medlemskap i internationella organisationer och organ såsom FN. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2023)0015.

---

| 29.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 229/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 229/33

---

Resolution om stöd till Ukrainas, Moldaviens och Georgiens väg mot EU-medlemskap

(2023/C 229/07)

DEN PARLAMENTARISKA FÖRSAMLINGEN EURONEST UTFÄRDAR DENNA RESOLUTION

Med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 23 juni 2022 att bevilja Ukraina och Moldavien status som kandidatland och erkänna Georgiens utsikter till EU-medlemskap, samtidigt som det bekräftade sin beredvillighet att bevilja landet status som kandidatland när de prioriteringar som anges i kommissionens yttrande om landets ansökan om medlemskap har åtgärdats,

Med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 13 december 2022 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, där det bekräftas att framtiden för Ukraina, Moldavien och Georgien och för deras medborgare ligger inom EU,

Med beaktande av Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s nya utvidgningsstrategi (1),

Med beaktande av den konstituerande akten för den parlamentariska församlingen Euronest av den 3 maj 2011 (2), den gemensamma förklaringen från toppmötet inom det östliga partnerskapet den 15 december 2021, förklaringarna från alla tidigare toppmöten inom det östliga partnerskapet och associeringsavtalen mellan EU och Ukraina (3), Moldavien (4) respektive Georgien (5),

| A. | Ukraina, Moldavien och Georgien står fast vid sitt orubbliga engagemang för EU-medlemskap. |
| --- | --- |

A.

Ukraina, Moldavien och Georgien står fast vid sitt orubbliga engagemang för EU-medlemskap.

| B. | De länder i det östliga partnerskapet som vill ansluta sig till EU står inför betydande utmaningar, särskilt till följd av Rysslands fullskaliga militära invasion av Ukraina, liksom de andra aggressionshandlingar (inbegripet ockupation) som Ryssland har begått i regionen och de hybridhot som landet utgör, vilka alla är en del av landets försök att hålla dessa länder i sin inflytelsesfär och hindra deras integration med EU. |
| --- | --- |

B.

De länder i det östliga partnerskapet som vill ansluta sig till EU står inför betydande utmaningar, särskilt till följd av Rysslands fullskaliga militära invasion av Ukraina, liksom de andra aggressionshandlingar (inbegripet ockupation) som Ryssland har begått i regionen och de hybridhot som landet utgör, vilka alla är en del av landets försök att hålla dessa länder i sin inflytelsesfär och hindra deras integration med EU.

| C. | EU:s fortsatta stöd till associerade länder är avgörande för deras reformansträngningar. |
| --- | --- |

C.

EU:s fortsatta stöd till associerade länder är avgörande för deras reformansträngningar.

| D. | EU:s utvidgningspolitik har omvandlande kraft och spelar en viktig roll som en strategisk investering i fred, demokrati, välstånd, säkerhet och stabilitet i Europa. |
| --- | --- |

D.

EU:s utvidgningspolitik har omvandlande kraft och spelar en viktig roll som en strategisk investering i fred, demokrati, välstånd, säkerhet och stabilitet i Europa.

| 1. | Euronest betonar att EU och länderna i det östliga partnerskapet befinner sig i ett kritiskt skede för den europeiska säkerhetsarkitekturen och den regelbaserade världsordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Euronest upprepar sitt fördömande, i starkast möjliga ordalag, av Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina och bekräftar på nytt sin orubbliga solidaritet med det ukrainska folket, som har fortsatt att visa extraordinär tapperhet och motståndskraft inför de oförminskade hoten och attackerna sedan den 24 februari 2022. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Euronest upprepar sin djupa oro över Rysslands ockupation av regionerna Abchazien och Tschinvali/Sydossetien, som är oskiljbara delar av Georgien, och dess intensifierade annekteringsprocess, som tillsammans utgör det första försöket i modern tid att med tvång ändra gränserna för en suverän stat i Europa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Euronest upprepar sitt engagemang för Ukrainas, Moldaviens och Georgiens oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom deras internationellt erkända gränser och stöder deras ansträngningar för att fullt ut verkställa dessa principer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Euronest kräver att Ryssland omedelbart upphör med all militär verksamhet i Ukraina, villkorslöst drar tillbaka alla styrkor, proxyaktörer och militär utrustning från Ukrainas internationellt erkända territorium och avstår från att ytterligare hota eller kränka landets oberoende, suveränitet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Euronest uppmanar EU och dess medlemsstater liksom länderna i det östliga partnerskapet att samarbeta så nära som möjligt för att stoppa Rysslands anfallskrig mot Ukraina, avskräcka från ytterligare ryska angrepp och upprätthålla fred och säkerhet i Europa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Euronest uppmanar alla berörda parter att respektera Ukrainas, Moldaviens och Georgiens suveränitet och territoriella integritet, avskräcka från rysk aggression och skydda Europas säkerhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Euronest erkänner det ukrainska, moldaviska och georgiska folkets engagemang för sin europeiska framtid och deras bidrag till stabilitet och säkerhet i regionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Euronest lovordar Ukrainas, Moldaviens och Georgiens ansträngningar att genomföra reformer och uppmuntrar dem att fortsätta på denna väg. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Euronest uppmanar med kraft deras regeringar att fortsätta sina insatser för att bekämpa korruption och säkerställa rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Euronest understryker vikten av att främja en kultur av politisk pluralism och inkludering samt en konstruktiv politisk dialog och parlamentariska funktioner när det gäller lagstiftning, kontroll och tillsyn. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Euronest betonar att god samhällsstyrning, rättsstatsprincipen, ett starkt civilt samhälle och mediefrihet är väsentliga inslag i processen för anslutning till EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Euronest uttrycker sitt starka stöd för Ukrainas, Moldaviens och Georgiens ansökningar om anslutning till EU och deras rätt att bestämma sin egen framtid genom demokratiska processer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Euronest understryker att de nyckelprioriteringar som kommissionen angett i sina yttranden om Ukraina, Moldavien och Georgiens ansökningar om medlemskap i EU, och som godkänts av Europeiska rådet, måste genomföras fullt ut. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Euronest uppmuntrar kommissionen och EU:s medlemsstater att bevilja Georgien status som kandidatland och inleda anslutningsförhandlingar med Ukraina, Moldavien och Georgien. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Euronest efterlyser en meningsfull och strukturerad dialog med dessa länder om processen för anslutning till EU, med beaktande av varje lands särskilda förtjänster och särdrag. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Euronest uppmuntrar till en fredlig lösning av olösta konflikter genom diplomatiskt engagemang, stöd till reformer, demokratisering och ekonomiskt samarbete. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Euronest stöder solidaritetskorridorernas roll när det gäller att främja integreringen av dessa länder i den europeiska familjen och hjälpa dem att övervinna de hinder och utmaningar som kan uppstå på vägen mot EU-medlemskap. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Euronest uppmanar Ukrainas, Moldaviens och Georgiens regeringar att genomföra EU:s sanktionssystem för mänskliga rättigheter (den europeiska Magnitskijlagen) och utvidga det till att omfatta sanktioner för korruptionsbrott. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Euronest uppmanar kommissionen att säkerställa att Ukraina, Moldavien och Georgien under ordnade former övergår från att vara EU:s grannländer och associerade länder till att bli EU-anslutningsländer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Euronest uppmanar kommissionen att utarbeta skräddarsydda färdplaner som en solid grund för Ukrainas, Moldaviens och Georgiens gradvisa anslutning till EU:s inre marknad, genom att förbättra genomförandet av associeringsavtalen och de djupgående och omfattande frihandelsområdena mellan EU och dessa länder. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Euronest efterlyser, i linje med rekommendationerna från konferensen om Europas framtid, att demokratibaserade partnerskap inrättas i syfte att hjälpa Ukraina, Moldavien och Georgien att anpassa sig till den fullvärdiga, pluralistiska demokrati och de värderingar som kännetecknar EU och att bana väg för ett brett och djupgående deltagande i EU:s demokratiska liv på europeisk, nationell och lokal nivå. Euronest betonar att sådana partnerskap bör omfatta ett multinationellt utbyte av bästa praxis och tjäna till att främja och stärka hållbara, inkluderande och deltagarbaserade demokratier i nuvarande och framtida EU-medlemsstater. Euronest uppmanar kommissionen att tillhandahålla tillräcklig finansiering för sådana partnerskap. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Euronest uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka möjligheterna att göra EU:s befintliga finansieringsinstrument tillgängliga för Ukraina, Moldavien och Georgien, med tanke på deras nya status i förhållande till EU, inbegripet instrumentet för stöd inför anslutningen, för att hjälpa dem att uppfylla EU:s normer och uppfylla kriterierna för EU-anslutning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Euronest betonar att EU:s utvidgningspolitik är en av de effektivaste mekanismerna för att skapa fred och stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Euronest uppmuntrar till investeringar i energi, transport och digital sammanlänkning mellan de tre länderna och EU för att öka energitryggheten, främja handel, investeringsmöjligheter och ekonomisk tillväxt, öka kontakterna mellan människor och säkerställa större regional stabilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Euronest förespråkar utbyte av idéer, ökad kulturell förståelse och ökat ekonomiskt samarbete och ekonomisk integration både mellan Ukraina, Moldavien och Georgien sinsemellan och mellan dem och EU, genom att undanröja de finansiella hindren för roamingavgifter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Euronest betonar vikten av ett fortsatt samarbete mellan den parlamentariska församlingen Euronest och parlamenten i Ukraina, Moldavien och Georgien till stöd för ländernas mål för EU-medlemskap. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0406.

(2)  EUT C 198, 6.7.2011, s. 4.

(3)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

(4)  EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.

(5)  EUT L 261, 30.8.2014, s. 4.

---