# Официален вестник C 184/25 м

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 184 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6625 май 2023 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 184

Издание на български език

Информация и известия

Година 6625 май 2023 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 577-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 22.3.2023 г. – 23.3.2023 г. |
| 2023/C 184/01 | Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Обединени за демокрация | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 577-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 22.3.2023 г. – 23.3.2023 г. |
| 2023/C 184/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно План за действие за младежта (ПДМ) в областта на външната дейност на ЕС за периода 2022—2027 г. (становище по собствена инициатива) | 5 |
| 2023/C 184/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на младите хора в екологичния преход (проучвателно становище по искане на шведското председателство) | 13 |
| 2023/C 184/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Строителство с дървен материал за намаляване на емисиите на CO2 в строителния сектор (проучвателно становище по искане на шведското председателство) | 18 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

577-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 22.3.2023 г. – 23.3.2023 г.

2023/C 184/01

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно Обединени за демокрация

1

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

577-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 22.3.2023 г. – 23.3.2023 г.

2023/C 184/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно План за действие за младежта (ПДМ) в областта на външната дейност на ЕС за периода 2022—2027 г. (становище по собствена инициатива)

5

2023/C 184/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Ролята на младите хора в екологичния преход (проучвателно становище по искане на шведското председателство)

13

2023/C 184/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Строителство с дървен материал за намаляване на емисиите на CO2 в строителния сектор (проучвателно становище по искане на шведското председателство)

2

18

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| | 577-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 22.3.2023 г. – 23.3.2023 г. |
| 2023/C 184/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за високо ниво на оперативна съвместимост на публичния сектор в целия Съюз (Акт за оперативно съвместима Европа) (COM(2022) 720 final — 2022/0379 (COD)) и относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно засилено сътрудничество в областта на оперативната съвместимост на публичния сектор — Свързване на обществени услуги, подкрепа на публичните политики и предоставяне на обществени ползи — Към Оперативно съвместима Европа(COM(2022) 710 final) | 28 |
| 2023/C 184/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за хармонизиране на някои аспекти на правото в областта на несъстоятелността [COM(2022)702 final — 2022/0408 (COD)] | 34 |
| 2023/C 184/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 6/2002 на Съвета относно промишления дизайн на Общността и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2246/2002 на Комисията (COM(2022) 666 final — 2022/0391 (COD)) и относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно правната закрила на промишлените дизайни (преработен текст) (COM(2022) 667 final — 2022/0392 (COD)) | 39 |
| 2023/C 184/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението от Комисията до Европейския парламент и Съвета — Доклад за стратегическо прогнозиране за 2022 г. — Взаимосвързаност на екологичния и цифровия преход в новия геополитически контекст (COM(2022) 289 final) | 45 |
| 2023/C 184/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка и Европейския икономически и социален комитет — Път към по-силна клирингова система на ЕС (COM(2022) 696 final) и относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) No 648/2012, (ЕС) No 575/2013 и (ЕС) 2017/1131 по отношение на мерките за ограничаване на прекомерните експозиции към централни контрагенти от трети държави и за подобряване на ефективността на клиринговите пазари на Съюза (COM(2022) 697 final — 2022/0403 (COD)) | 49 |
| 2023/C 184/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Съвета за изменение на Директива 2011/16/ЕС на Съвета относно административното сътрудничество в областта на данъчното облагане (COM(2022) 707 final — 2022/0413 (CNS)) | 55 |
| 2023/C 184/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Към директива относно наказателни санкции за нарушаване на ограничителните мерки на Съюза (COM(2022) 249 — final), относно предложение за решение на Съвета за добавяне на нарушаването на ограничителните мерки на Съюза към областите на престъпност, предвидени в член 83, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (COM(2022) 247 — final) и относно предложението за директива на Eвропейския парламент и на Съвета относно определянето на престъпленията и санкциите, свързани с нарушаване на ограничителните мерки на Съюза (COM/2022/684 final) | 59 |
| 2023/C 184/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за препоръка на Съвета относно адекватен минимален доход, гарантиращ активно приобщаване (COM(2022) 490 final — 2022/0299 (NLE)) | 64 |
| 2023/C 184/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно стандартите за органите по въпросите на равенството в областта на равното третиране и равните възможности на жените и мъжете в областта на заетостта и професиите (COM(2022) 688 final — 2022/0400 (COD)) и относно предложението за директива на Съвета относно стандартите за органите по въпросите на равенството в областта на равното третиране на лицата, независимо от тяхната раса или етнически произход, равното третиране на лицата в областта на заетостта и професиите, независимо от тяхната религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация, равното третиране на жените и мъжете по въпросите на социалното осигуряване и достъпа и предоставянето на стоки и услуги, и за заличаване на член 13 от Директива 2000/43/ЕО и член 12 от Директива 2004/113/ЕО (COM(2022) 689 final — 2022/0401 (APP)) | 71 |
| 2023/C 184/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преразглеждане на Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна (COM(2022) 581 final) | 78 |
| 2023/C 184/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на рамка на Съюза за сертифициране на поглъщанията на въглерод (COM(2022) 672 final — 2022/0394 (COD)) | 83 |
| 2023/C 184/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Състояние на енергийния съюз през 2022 г. (съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата) (COM(2022) 547 final) | 88 |
| 2023/C 184/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Цифровизиране на енергийната система — план за действие на ЕС(COM(2022) 552 final) | 93 |
| 2023/C 184/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 98/24/ЕО на Съвета и Директива 2004/37/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на граничните стойности за олово и неговите неорганични съединения и диизоцианати (COM(2023) 71 final — 2023/0033 (COD)) | 101 |
| 2023/C 184/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2012/19/ЕС относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване (ОЕЕО) (COM(2023) 63 final — 2022/025 (COD)) | 102 |
| 2023/C 184/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2014/65/ЕС с цел повишаване на привлекателността на публичните капиталови пазари в Съюза за дружествата и улесняване на достъпа до капитал за малките и средните предприятия и за отмяна на Директива 2001/34/ЕО (COM(2022) 760 final — 2022/0405 (COD)), относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно структурите с акции с право на повече гласове в дружествата, които искат акциите им да бъдат допуснати до търговия на пазар за растеж на малки и средни предприятия (COM(2022) 761 final — 2022/0406 (COD)) и относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) 2017/1129, (ЕС) No 596/2014 и (ЕС) No 600/2014 с цел повишаване на привлекателността на публичните капиталови пазари в Съюза за дружествата и улесняване на достъпа до капитал за малките и средните предприятия (COM(2022) 762 final — 2022/0411 (COD)) | 103 |
| 2023/C 184/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Гарантиране на наличността и финансовата достъпност на торовете(COM(2022) 590 final) | 109 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

577-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 22.3.2023 г. – 23.3.2023 г.

2023/C 184/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за високо ниво на оперативна съвместимост на публичния сектор в целия Съюз (Акт за оперативно съвместима Европа) (COM(2022) 720 final — 2022/0379 (COD)) и относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно засилено сътрудничество в областта на оперативната съвместимост на публичния сектор — Свързване на обществени услуги, подкрепа на публичните политики и предоставяне на обществени ползи — Към Оперативно съвместима Европа(COM(2022) 710 final)

(COM(2022) 720 final — 2022/0379 (COD))

(COM(2022) 710 final)

28

2023/C 184/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за хармонизиране на някои аспекти на правото в областта на несъстоятелността [COM(2022)702 final — 2022/0408 (COD)]

[COM(2022)702 final — 2022/0408 (COD)]

34

2023/C 184/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 6/2002 на Съвета относно промишления дизайн на Общността и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2246/2002 на Комисията (COM(2022) 666 final — 2022/0391 (COD)) и относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно правната закрила на промишлените дизайни (преработен текст) (COM(2022) 667 final — 2022/0392 (COD))

(COM(2022) 666 final — 2022/0391 (COD))

(COM(2022) 667 final — 2022/0392 (COD))

39

2023/C 184/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението от Комисията до Европейския парламент и Съвета — Доклад за стратегическо прогнозиране за 2022 г. — Взаимосвързаност на екологичния и цифровия преход в новия геополитически контекст (COM(2022) 289 final)

(COM(2022) 289 final)

45

2023/C 184/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка и Европейския икономически и социален комитет — Път към по-силна клирингова система на ЕС (COM(2022) 696 final) и относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) No 648/2012, (ЕС) No 575/2013 и (ЕС) 2017/1131 по отношение на мерките за ограничаване на прекомерните експозиции към централни контрагенти от трети държави и за подобряване на ефективността на клиринговите пазари на Съюза (COM(2022) 697 final — 2022/0403 (COD))

(COM(2022) 696 final)

(COM(2022) 697 final — 2022/0403 (COD))

49

2023/C 184/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Съвета за изменение на Директива 2011/16/ЕС на Съвета относно административното сътрудничество в областта на данъчното облагане (COM(2022) 707 final — 2022/0413 (CNS))

(COM(2022) 707 final — 2022/0413 (CNS))

55

2023/C 184/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Към директива относно наказателни санкции за нарушаване на ограничителните мерки на Съюза (COM(2022) 249 — final), относно предложение за решение на Съвета за добавяне на нарушаването на ограничителните мерки на Съюза към областите на престъпност, предвидени в член 83, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (COM(2022) 247 — final) и относно предложението за директива на Eвропейския парламент и на Съвета относно определянето на престъпленията и санкциите, свързани с нарушаване на ограничителните мерки на Съюза (COM/2022/684 final)

(COM(2022) 249 — final)

(COM(2022) 247 — final)

(COM/2022/684 final)

59

2023/C 184/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за препоръка на Съвета относно адекватен минимален доход, гарантиращ активно приобщаване (COM(2022) 490 final — 2022/0299 (NLE))

(COM(2022) 490 final — 2022/0299 (NLE))

64

2023/C 184/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно стандартите за органите по въпросите на равенството в областта на равното третиране и равните възможности на жените и мъжете в областта на заетостта и професиите (COM(2022) 688 final — 2022/0400 (COD)) и относно предложението за директива на Съвета относно стандартите за органите по въпросите на равенството в областта на равното третиране на лицата, независимо от тяхната раса или етнически произход, равното третиране на лицата в областта на заетостта и професиите, независимо от тяхната религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация, равното третиране на жените и мъжете по въпросите на социалното осигуряване и достъпа и предоставянето на стоки и услуги, и за заличаване на член 13 от Директива 2000/43/ЕО и член 12 от Директива 2004/113/ЕО (COM(2022) 689 final — 2022/0401 (APP))

(COM(2022) 688 final — 2022/0400 (COD))

(COM(2022) 689 final — 2022/0401 (APP))

71

2023/C 184/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преразглеждане на Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна (COM(2022) 581 final)

(COM(2022) 581 final)

78

2023/C 184/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на рамка на Съюза за сертифициране на поглъщанията на въглерод (COM(2022) 672 final — 2022/0394 (COD))

(COM(2022) 672 final — 2022/0394 (COD))

83

2023/C 184/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Състояние на енергийния съюз през 2022 г. (съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата) (COM(2022) 547 final)

(COM(2022) 547 final)

88

2023/C 184/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно Цифровизиране на енергийната система — план за действие на ЕС(COM(2022) 552 final)

(COM(2022) 552 final)

93

2023/C 184/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 98/24/ЕО на Съвета и Директива 2004/37/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на граничните стойности за олово и неговите неорганични съединения и диизоцианати (COM(2023) 71 final — 2023/0033 (COD))

(COM(2023) 71 final — 2023/0033 (COD))

101

2023/C 184/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2012/19/ЕС относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване (ОЕЕО) (COM(2023) 63 final — 2022/025 (COD))

(COM(2023) 63 final — 2022/025 (COD))

102

2023/C 184/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2014/65/ЕС с цел повишаване на привлекателността на публичните капиталови пазари в Съюза за дружествата и улесняване на достъпа до капитал за малките и средните предприятия и за отмяна на Директива 2001/34/ЕО (COM(2022) 760 final — 2022/0405 (COD)), относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно структурите с акции с право на повече гласове в дружествата, които искат акциите им да бъдат допуснати до търговия на пазар за растеж на малки и средни предприятия (COM(2022) 761 final — 2022/0406 (COD)) и относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) 2017/1129, (ЕС) No 596/2014 и (ЕС) No 600/2014 с цел повишаване на привлекателността на публичните капиталови пазари в Съюза за дружествата и улесняване на достъпа до капитал за малките и средните предприятия (COM(2022) 762 final — 2022/0411 (COD))

(COM(2022) 760 final — 2022/0405 (COD))

(COM(2022) 761 final — 2022/0406 (COD))

(COM(2022) 762 final — 2022/0411 (COD))

103

2023/C 184/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Гарантиране на наличността и финансовата достъпност на торовете(COM(2022) 590 final)

(COM(2022) 590 final)

109

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Европейски икономически и социален комитет

577-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 22.3.2023 г. – 23.3.2023 г.

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/1

---

Резолюция на Европейския икономически и социален комитет относно „Обединени за демокрация“

(2023/C 184/01)

| Докладчици: | Stefano MALLIA (MT — I гр.)


  Oliver RÖPKE (AT — II гр.)


  Séamus BOLAND (IE — III гр.) |
| --- | --- |

Докладчици:

Stefano MALLIA (MT — I гр.)

Oliver RÖPKE (AT — II гр.)

Séamus BOLAND (IE — III гр.)

| Правно основание | Член 50 от Правилника за дейността |
| --- | --- |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2023 г. |
| Пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 181/0/5 |

Правно основание

Член 50 от Правилника за дейността

Приемане на пленарна сесия

23.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

181/0/5

Възстановяването след пандемията, демократичните ценности, гражданското пространство, свободата на медиите, многообразието и либералната демокрация са под натиск от двете страни на границите на ЕС, а с началото на войната на територията на Европа това положение се влошава: по-малко от 50 % от световното население живее в демократична система.

Докато светът продължава да бъде свидетел на жестоката война в Украйна и на опустошителните хуманитарни, социални и икономически последици от нея, ЕИСК отправя призив за укрепване на демокрацията и демократичните ценности.

Извънредната мобилизация на организациите на гражданското общество в ЕС, които предлагат хуманитарна, логистична и медицинска помощ за украинския народ, също показа значението на едно добре свързано, ефикасно и жизнено гражданско общество. Освен в Украйна наблюдаваме и движения по места, които се борят за демокрация в Иран, Беларус и Молдова. Укрепването на тези движения укрепва демокрациите.

Сега е по-важно от всякога да се инвестира в това демокрациите да станат по-устойчиви и по-способни да защитават нашите основни права, да изграждат траен мир и стабилност и в крайна сметка да осигуряват просперитет за всички.

Няма съмнение, че би трябвало да се ангажираме със съвместно обмисляне на нови подходи за укрепване на структурите за демокрация на участието. Силното, независимо и многообразно гражданско общество е по-важно от всякога като ключов елемент за гарантиране на активно гражданство и устойчива демокрация, които могат да гарантират върховенството на закона, основните права, свободата на изразяване и целостта на демократичния ни начин на живот. Демокрацията в ЕС е неразривно и неотменимо свързана с понятията за равенство, справедливост, зачитане на правата на човека и недискриминация, както е посочено в член 2 от ДЕС.

Във времена на сложни промени и предизвикателства съвещателната демокрация/демокрацията на участието може да бъде част от една по-широка картина на необходимата системна промяна. Има много примери, които, ако се прилагат ефективно, могат да дадат възможност на създателите на политики да вземат трудни решения относно най-сложните проблеми на обществената политика и да повишат доверието между гражданите и управлението. Предварителното условие е да се гарантира, че то отчита многообразието от мнения и правото да бъдат изразявани свободно. Демокрацията на участието обаче не е панацея. Демократичните общества са изправени пред широк спектър от предизвикателства, които изискват различни методи на участие. Следователно демократичното управление изисква използването на различни механизми за различни цели, за да се извлече полза от техните силни и слаби страни.

Заедно трябва да се стремим към нов баланс между представителната демокрация, демокрацията на участието и пряката демокрация.

В заключенията на Конференцията за бъдещето на Европа (CoFoE) относно европейската демокрация от 9 май 2022 г., и по-специално в предложения 36 и 39, се определят целите за увеличаване на участието на гражданите и укрепване на структурите за демокрация на участието и съвещателни действия. Като се имат предвид резултатите от Конференцията за бъдещето на Европа и важната роля, която Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) вече играе, ЕИСК би искал да очертае различни варианти, които биха могли да осигурят план за институционални реформи, които да служат най-добре на целите на ЕИСК.

В този контекст и като се основава на Дните на гражданското общество през 2023 г. Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК):

| 1. | призовава за ефективно прилагане на член 11 от ДЕС, включително европейска стратегия за гражданското общество и европейски устав на сдруженията, за да се свържат различните градивни елементи за действително овластяващо и приобщаващо пространство с цел да се поднови ангажимента и да се осъществява структуриран граждански диалог във всички институции на ЕС, включително чрез отправяне на покани към организираното гражданско общество за участие по-специално в Социалните срещи на върха и конференции на високо равнище. За да може секторът на гражданското общество да има по-съдържателен и широк ангажимент, ресурсите също са от значение. За организациите на гражданското общество (ОГО) са необходими по-добри възможности за финансиране и справедливи и прозрачни рамки на политиката, включително трансгранична закрила, за да се изгради капацитет и устойчивост за всички ОГО, включително младежките организации, социалната икономика и доброволческия сектор, както и достъпът до гъвкави и устойчиви ресурси, независимо дали са частни или публични; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава необходимостта от засилване на ключовата роля на организираното гражданско общество и социалните партньори в подкрепа на съвещателната демокрация, допълваща представителната демокрация, за да се укрепи допълнително гражданският диалог във всички държави членки и на равнището на ЕС. Силата и мощта на европейските демокрации се основават на стабилно и широкомащабно сътрудничество между ЕС и неговите държави членки, което трябва да спомогне за изграждането на капацитета на организациите на гражданското общество, тъй като независимите ОГО са „пазители на общото благо“, с ключова роля за намирането на устойчиви решения, насърчаването на обществените иновации и изграждането на взаимно доверие в рамките на обществата. ОГО също така помагат за идентифициране на процеси, предоставяне на експертен опит за увеличаване на многообразието на дебатите и улесняване на демокрацията на участието, както е посочено в Договорите; |
| --- | --- |

2.

| 3. | призовава за цялостен и основан на сътрудничество подход към образованието и обучението, за да се посрещнат настоящите предизвикателства. Европейската политика в областта на уменията следва да бъде изготвена съвместно с организациите на гражданското общество и социалните партньори, които имат политически капитал, конкретни познания и разбиране на настоящите потребности и недостатъци; във връзка с това призовава 2025 г. да бъде обявена за Европейска година на доброволците, тъй като този сектор играе ключова роля в развитието на неформални умения; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че трансверсалните компетентности са истинският гръбнак на демокрацията на участието и съвещателната демокрация: сътрудничество, критично мислене, решаване на проблеми, демократично и колективно управление, разрешаване на конфликти, гражданско образование и медийна грамотност. Тези правомощия са от основно значение за борбата с антидемократичните тенденции, насърчаването на европейските ценности и преодоляването на настоящите социално-икономически и политически различия, като същевременно предоставят възможности за организациите на гражданското общество и социалните партньори да разработват съвместно политиките чрез консултативни средства или средства за участие с цел постигане на отчетност, прозрачност и активно гражданство; |
| --- | --- |

4.

| 5. | е отдаден да помогне за по-нататъшното разработване на инструменти за укрепване на демокрацията на участието и съвещателната демокрация, като например Европейската гражданска инициатива и онлайн обществените консултации на ЕС, които трябва да бъдат напълно достъпни и представяни на широката общественост; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава значението на изборите за Европейски парламент през 2024 г. и на решаващата роля на ОГО за насърчаване на участието на гласоподавателите и проевропейските настроения, както и за борбата с въздържането от гласуване и дезинформацията. ЕИСК призовава европейските политически семейства да подчертаят в своите изборни манифести ролята на организациите на гражданското общество за укрепване на демократичния живот; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отново заявява готовността си, заедно с организациите на по-широкото гражданско общество и институциите на ЕС, да действа като посредник за обсъждане на европейския проект с гражданите, като в това обсъждане участват не само убедените в европейския проект, и да достигне до тях в своите общности, територии, градове и села. Поради това е изключително важно да се създадат възможности за участие в обществени дебати и да се насърчава култура на участие на всички равнища; |
| --- | --- |

7.

| 8. | Комисията следва да предвиди, в своята организация, лица за контакт, отговарящи за гражданския диалог. Тя следва също така да работи с държавите членки за насърчаване на укрепването на структурите за граждански диалог и за подкрепа на тяхното създаване там, където все още не съществуват, чрез използване на европейските фондове. Тази инициатива ще повиши осведомеността и ще подобри качеството на гражданския диалог, като по този начин ще помогне на Комисията и държавите членки да разберат по-добре ползите, които добре функциониращият граждански диалог може да донесе за изготвянето на политиките. Освен това гражданският диалог ще бъде засилен чрез научни изследвания и дейности по наблюдение, водещи до установяване и споделяне на най-добри практики; |
| --- | --- |

8.

| 9. | подчертава във връзка с това, че участието на младите хора и младежките организации е особено важно за мобилизирането на гласоподавателите, които гласуват за първи път, и младите гласоподаватели. За да се постигне пълна представителност, е необходимо да се подкрепят решения, които дават възможност за широко участие и насърчават равните възможности в това отношение. Необходимо е да се достигне до онези, които са най-отдалечени от центровете за вземане на решения, и да се провеждат дискусии с тях. Изглежда, че е необходимо по-засилено участие на местно равнище; |
| --- | --- |

9.

| 10. | освен това призовава Европейския парламент, Европейския съвет и държавите членки спешно да изменят Акта от 1976 г. за избирането на членове на ЕП, за да изяснят принципите на универсалност, пряко участие и тайно гласуване. Това ще даде възможност за прилагане на стандарти в целия ЕС, като по този начин се гарантира правото на глас на хората с увреждания. |
| --- | --- |

10.

Въз основа на горепосочените препоръки и Конференцията за бъдещето на Европа, ЕИСК:

| 11. | разглежда наскоро подписания протокол за сътрудничество с Европейската комисия (27 октомври 2022 г.) като подновен политически ангажимент за принос към европейската политическа програма и към основната идея, целите (1) и стремежите на Европа, а именно постигането на конкурентоспособен, икономически проспериращ, социално приобщаващ и екологично устойчив Европейски съюз, като същевременно се гарантира, че преходът към неутралност по отношение на климата, цифровизацията и демографските промени е социално справедлив и честен, и Европейският зелен пакт и цифровото десетилетие до 2030 г. ще се превърнат в успех за всички европейци. Европейският съюз трябва също така да се ръководи от Европейския стълб на социалните права и Програмата за конкурентоспособност — политическите пътни карти, които гарантират, че никой няма да бъде изоставен; |
| --- | --- |

11.

| 12. | изразява готовност — и сега повече от всякога това е легитимно — да действа като ключов център за участието на гражданите и организираното гражданско общество, включително бъдещите граждански панели. Ролята на такъв център ще бъде да умножи ефекта от провежданите понастоящем консултации с гражданите, организирани от Европейската комисия и други институции, както и да събира систематично обратна информация от европейското организирано гражданско общество по всички основни приоритети и политики на европейския политически дневен ред. Това ще спомогне за повишаване на общественото доверие в проекта и институциите на ЕС, като предостави на гражданите действителна роля в процеса на вземане на публични решения. ЕИСК ще бъде домакин, който ръководи, наблюдава, проектира, организира, провежда и улеснява съвещателните процеси с помощта на външни експерти и представители на организации на гражданското общество. Това предложение се основава по-специално на окончателния доклад на Конференцията за бъдещето на Европа от 9 май 2022 г., в който изрично се призовава „да бъде засилена институционалната роля на ЕИСК и той да бъде оправомощен като посредник и гарант на дейностите, свързани с демокрацията на участието, като например на структурирания диалог с организациите на гражданското общество и гражданските панели“. В този контекст препоръките от становищата по собствена инициатива на ЕИСК и проучвателните становища по искане на Комисията следва да бъдат преразгледани чрез оценки на политиките на ЕС, когато е уместно; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че гражданските панели и консултациите с ОГО биха могли да се съсредоточат върху определянето на дневния ред, като например изготвянето на работната програма на Комисията, или биха могли да бъдат свързани с жизнения цикъл на ключовите законодателни приоритети. Приносът на гражданите би могъл да бъде най-полезен в предзаконодателната фаза, за да се обсъждат и отправят препоръки преди определени ключови (законодателни) предложения. За тази цел консултациите с гражданските панели и ОГО биха могли да се провеждат въз основа на годишна пътна карта и график, определени от ЕИСК в сътрудничество с европейските институции. Това би могло да включва конкретни искания от страна на Европейската комисия, Европейския парламент или Съвета на Европейския съюз, от самия ЕИСК по собствена инициатива или по инициатива на неговата партньорска организация — Европейския комитет на регионите; |
| --- | --- |

13.

| 14. | отново заявява, че цикълът на дейност би могъл да започне с речта за състоянието на Съюза и декларацията за намеренията, с оглед на годишната работна програма на Европейската комисия за следващата година. Консултациите биха се провели през първата половина на следващата година; |
| --- | --- |

14.

| 15. | като допълнение към инструментите за укрепване на върховенството на закона, ще продължи да предлага на другите институции на ЕС създаването на годишен форум на ЕС за основните права, правата на човека и върховенството на закона. Този форум ще подобри наблюдението, като позволи на лицата, отговорни за вземането на решения в ЕС, да получават ранно предупреждение от организираното гражданско общество и местните организации от всички държави — членки на ЕС, във връзка с пълното и прозрачно прилагане на член 2 от ДЕС. Освен това Комитетът призовава Европейската комисия да включи глава относно гражданското общество в предстоящия преглед на Плана за действие за европейската демокрация. ЕИСК също така ще играе важна роля в наблюдението на процесите на присъединяване на страните кандидатки и ще улесни провеждането на съдържателна дискусия с участващите страни, за да се гарантира зачитането на европейските ценности, включително тези, които засягат националните и етническите малцинства; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ще постави началото на Европейска седмица на гражданското общество, за да засили ролята си на Дом на европейското гражданско общество и да разшири обхвата на своите водещи инициативи, като Дните на гражданското общество, Деня на ЕГИ, YEYS и Наградата за гражданското общество. Тази инициатива ще обедини ключови участници в европейските и националните организации на гражданското общество и ще предостави форум за диалог по въпроси, които са от значение за заинтересованите страни от гражданското общество на европейско равнище. ЕИСК ще се стреми да засили дейността по места, за да достигне във възможно най-голяма степен до онези, които имат ограничени възможности да участват в дебатите по европейски въпроси, и да гарантира, че техният глас се взема предвид в процесите на вземане на решения. |
| --- | --- |

16.

Брюксел, 23 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Член 2 и член 3 от Договора за Европейския съюз.

1

---

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

577-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 22.3.2023 г. – 23.3.2023 г.

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/5

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „План за действие за младежта (ПДМ) в областта на външната дейност на ЕС за периода 2022—2027 г.“

(становище по собствена инициатива)

(2023/C 184/02)

| Докладчик: | Michael McLOUGHLIN |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Tatjana BABRAUSKIENĖ |

Докладчик:

Michael McLOUGHLIN

Съдокладчик:

Tatjana BABRAUSKIENĖ

| Решение на Пленарната асамблея | 22.9.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността |
| | становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 6.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 157/0/1 |

Решение на Пленарната асамблея

22.9.2022 г.

Правно основание

Член 52, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

6.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

157/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Въпреки че приветства Плана за действие за младежта (ПДМ) във външната дейност на ЕС, Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) посочва, че може да има предизвикателства при разгръщането и изпълнението му, които изискват мониторинг и надзор. ЕИСК изразява желанието си да участва активно в изпълнението на ПДМ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Според ЕИСК експертните знания и опитът на младежките организации в ЕС и по света ще са от голяма полза за изпълнението на плана както за Европейската комисия, така и за делегациите на ЕС. Освен това ЕИСК счита, че на всички служители на ЕС, работещи с млади хора, следва да се предоставят основни компетентности по въпроси като удобни за младите хора пространства, умения за консултации и методи за работа с младежта. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК би желал по време на изпълнението да се обръща постоянно внимание на най-маргинализираните млади хора, включително младите хора с увреждания, както и при всички дейности в областта на лидерството да се обръща същото внимание на подкрепата на местно равнище за младежите в местните общности. Процесите на лидерство и участие следва да бъдат проектирани така, че да гарантират ангажираност на местно равнище и коренящи се в ежедневния живот процеси „от долу нагоре“ за създаването на лидери. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава, че събирането на данни и мониторингът са ключово предизвикателство за изпълнението на ПДМ и че следва да се включват редовни доклади от страна на Европейската комисия, Европейската служба за външна дейност (ЕСВД), съответните финансирани агенции и организациите на гражданското общество (ОГО), в съответствие с наскоро предприетите от Европейската комисия картографиране и анализ на пропуските в международните данни за младежта (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства и насърчава връзките с работата на Организацията на обединените нации (ООН) и нейните агенции в тази област, по-специално по отношение на Програмата за младежта, мира и сигурността и всички полезни взаимодействия с Комитета на ООН по правата на детето. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че водещите политики на ЕС за младежта, като „Еразъм+“ и гаранцията за младежта, могат да бъдат полезни при работата в областта на ангажирането на младите хора и на политиките за младежта. При използването на тези структури следва да се обърне внимание на независимостта на процедурите за кандидатстване и на такива въпроси като визите и езиците. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК препоръчва на Съвета на ЕС да насърчи държавите — членки на ЕС, да изготвят собствени планове, които да са съсредоточени върху подобни на ПДМ въпроси, и да работят в партньорство с гражданското общество, по-специално с младежките организации. Освен това следва да бъдат надградени и засилени съществуващите връзки и партньорства на гражданското общество между държавите — членки на ЕС, и целевите държави, особено между младежките организации. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК също така препоръчва целевите държави да бъдат насърчавани и да им бъдат предоставени съответните инструменти, за да изготвят собствени конкретни политики, посветени специално на младежта и националните младежки съвети или техните еквиваленти. Същевременно когато подкрепя целевите държави, Комисията следва да се ръководи от принципите на правата на човека. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Според ЕИСК следва да бъдат създадени връзки между ПДМ и Европейската година на уменията, за да се гарантира, че в държавите партньори се отдава приоритет на тези дейности. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК е на мнение, че дейностите, насочени към образованието, следва да бъдат съсредоточени върху равенството, по-специално върху защитата на младите момичета, както и че стратегиите следва да осигурят ангажирането на младежите, до които най-трудно може да се достигне. Всички възможности за стипендии следва да бъдат открити и прозрачни и да включват целенасочени методи за насърчаване на младежите, до които най-трудно може да се достигне. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК изразява твърдо убеждение, че следва да се насърчава гражданската ангажираност на всички ОГО, като младежки групи, синдикални организации и групи на млади предприемачи. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че трябва да се проучат въздействието и връзката на търговската политика на ЕС с младите хора, особено в рамките на главите относно търговията и устойчивостта и споразуменията за икономическо партньорство (СИП). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК препоръчва, в съответствие с проучването на Европейската комисия, за работата с младите хора във външната дейност да се разработят специфични услуги в общността в областта на психичното здраве за младите хора, както и цели както за броя на крайните резултати, така и за качествените подобрения на психичното здраве. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК счита, че борбата срещу детския труд следва да бъде важна част от ПДМ, така че най-сетне през 21-ви век детският труд да остане в историята. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Обща информация: съответни дейности на ЕИСК

| 2.1. | През октомври 2018 г. ЕИСК прие становището си относно „Нова стратегия на ЕС за младежта“ (2), в което се подчертава необходимостта от междусекторен подход към младежта и обръщане на по-голямо внимание на заетостта, психичното здраве, равенството и образованието. В него също така се изтъква значението на свързаните с външната дейност политики на ЕС в тази връзка. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | През септември 2020 г. ЕИСК прие становището „Към структурирано участие на младежта в процеса на вземане на решения в ЕС относно климата и устойчивостта“ (3). В него също така се призовава за създаване на младежки кръгли маси, посветени на климата и устойчивостта, включително за младежки делегат в официалната делегация на ЕС на заседанията на Конференцията на страните по Рамковата конвенция на ООН по изменение на климата (Конференцията на страните по РКООНИК), както и за включване на мнението на младите хора в становищата на ЕИСК относно климата и устойчивостта. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В становището си „Политиката за младежта в Западните Балкани като част от програмата за иновации за Западните Балкани“ (4), прието през юли 2022 г., ЕИСК приканва правителствата на държавите от Западните Балкани да спазват ключовите документи на ЕС за политиката за младежта и да инвестират допълнително в политики за младежта, основаващи се на знания и надеждни факти, насочени към преодоляване на предизвикателствата пред развитието на младите хора, като се обезпечават с достатъчно и прозрачни бюджетни средства. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ЕИСК е в уникална позиция да улесни взаимодействието с младежките мрежи. Той създаде координационна група за Европейската година на младежта, която получи мандат за засилване на сътрудничеството с младежките организации и младите хора по време на Европейската година на младежта и след нея, както и за сътрудничество с другите институции на ЕС и ОГО, за да се гарантира по-добра междусекторна интеграция на младите хора в ежедневните им дейности. През септември 2022 г. ЕИСК прие становището „Оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта“ (5) и поиска по-структурирано, съдържателно и целенасочено участие на младите хора. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки относно ПДМ

| 3.1. | ЕИСК горещо приветства съвместното съобщение „План за действие за младежта във външната дейност на ЕС за периода 2022—2027 г.“, което бележи важна стъпка във външната дейност и политиката за младежта, тъй като в него се признават потенциалните синергии между двете области, които трябваше отдавна да се търсят. Освен това подобна инициатива в Европейската година на младежта означава и признание, че младежта и животът на младите хора са свързани с всички области на политиката и че тази възрастова група трябва да бъде взета предвид в цялата работа по политиката, а не само в „традиционните“ области, свързани с младите хора. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Войната в Украйна продължава да оказва сериозно въздействие върху цивилното население, по-специално върху децата, юношите и младите хора. ПДМ в Украйна, както и в другите райони на света, засегнати от конфликти, следва да бъде съсредоточен върху повишаване на издръжливостта на младежите, подпомагане на гражданската им ангажираност и овластяването им да бъдат носители на промяната в своите общности, особено с оглед на възстановяването след края на конфликта. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Също така публикуването на Съобщението идва в подходящ момент в света след COVID-19, като в него се признава, че младите хора, тяхното образование и свободата им на движение са пострадали най-много в тази криза. Въпреки че в Европа въздействието на COVID-19 върху младите хора се признава, по света то получи по-малко внимание, особено в развиващия се свят и в нестабилните държави. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | По същество, ние подкрепяме концепцията, че всички вътрешни политики, свързани с младежта, следва да могат да намерят израз в нашите външни отношения, като се вземат предвид специфичните местни/регионални условия, в които се осъществява външната дейност. С оглед на това бихме подкрепили да се препоръчва на тези, които прилагат ПДМ, да извършват и оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК също така приветства факта, че ПДМ се основава на Европейския стълб на социалните права, както и на Плана за действие на ЕС относно правата на човека и демокрацията, в който се подчертава необходимостта от равноправно, пълноценно и съдържателно участие на младите хора в обществения и политическия живот. Макар и да са начело на промяната, твърде често младите хора все още са недостатъчно представени, в противовес на основните права, с които разполагат. ЕИСК високо оценява ПДМ за неговата висока степен на амбиция и ясна насоченост към предприемането на действия. Комитетът също така оценява обстоятелството, че в него се признават междупоколенческите измерения на днешните глобални предизвикателства. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | В съобщението се обединява цялата основна работа по политиката във връзка с младежта в различните области. При осъществяването на плана за действие ще е важно да има някакъв общ надзор, особено като се имат предвид различните агенции, които ще участват в изпълнението, и включените разнообразни политики. Този процес следва да включва и лицата, отговарящи за младежта и образованието, младежките организации и самите млади хора, както и агенциите за подпомагане и други национални органи на държавите — членки на ЕС, финансираните агенции и организациите на гражданското общество. По подобен начин при изпълнението ще трябва да се вземат предвид различните финансови източници, участници и показатели. Като цяло това ще представлява предизвикателство, но една ефективна система за надзор ще докаже своите предимства и би могла да послужи за пример за съвместно изпълнение на политиката. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Събирането на данни за младежта трябва да бъде подобрено в почти всички области на външна дейност. При разгръщането на ПДМ трябва да се акцентира върху тази трудна област, както се отбелязва в картографирането и в анализа на пропуските в международните данни за младежта, предприети неотдавна от Европейската комисия. Може да има трудности при разделянето на крайните продукти и резултатите и при разграничаването на точния принос на дадена програма или инициатива за даден резултат. Поради тази причина за всички интервенции относно младежта трябва да се извършва анализ чрез повторени във времето изследвания. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕС и всички негови институции следва да работят с Обединеното кралство, за да се гарантира, че духът на сътрудничество и междукултурно обучение и натрупаният опит от програма „Еразъм+“ и всички други форми на сътрудничество няма да бъдат изгубени за младите хора и техните организации в тази държава. Следва да се проучи всяка възможност за оптимизиране на потенциала за възстановяване на отношенията с ОГО в Обединеното кралство, както и да се създадат и насърчат нови такива (6). |
| --- | --- |

3.8.

Лидерство и участие

| 3.9. | ПДМ акцентира в значителна степен върху лидерството и участието. Този подход е положителен и до голяма степен съответства на добрите практики в работата с младите хора. Според ЕИСК обаче ще е необходимо много задълбочено обсъждане при по-нататъшното разгръщане на този подход във външната дейност на ЕС. Дори в рамките на ЕС и неговите държави членки трябва да изминем още много път по отношение на практиката на участие, въпреки полаганите големи усилия. Лидерството на младите хора обикновено произтича от добра работа на местно равнище в благоприятна среда. Това от своя страна води до създаването на умения у младите хора да изказват мнението си, но като използват за база връзките с връстниците си и опита си по местни проблеми като околна среда, транспорт, образование, психично здраве, социално подпомагане и много други. Тази работа често се подпомага от организациите на гражданското общество. Надяваме се, че тематичните програми за гражданското общество и за правата на човека и демокрацията могат да се съсредоточат върху тези нужди. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Следователно трябва да са налице редица свързани фактори, за да има добра практика в тази област. Програма „Еразъм+“ все още има за цел да дава приоритет на младите хора с по-малко възможности, като на практика се признава, че дори една водеща програма има още много работа в тази област. В областта на „личните контакти“ и „мобилността“ административните аспекти, като например визите, играят решаваща роля за осигуряване на безпроблемното присъствие на участниците и тук е необходим общ подход. При развиващи се, нестабилни или дори тоталитарни държави тези предизвикателства очевидно ще се увеличат. В крайна сметка цялата предвидена работа в областта на лидерството и участието трябва да се основава на опита на местно равнище и на равнище общност. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Трябва да внимаваме да не обърнем процеса, като работим първо с „лидерите“, без да има някаква реална движеща сила на местно равнище. Финансиращите организации и международните неправителствени организации не могат да създадат това лидерство и трябва да се осигурят качествени връзки на местно равнище. Поради тази причина се нуждаем от прозрачен подбор, отворени и приобщаващи методи и предпазни мерки срещу обсебване от държавата и други субекти, особено в нестабилните държави. Ангажираността, участието и лидерските умения са от решаващо значение и нашият подход трябва да изгради инфраструктура, за да се превърнат в реалност. Трябва да се даде приоритет на дългосрочната подкрепа за младежките организации и гражданското общество пред краткосрочните подходи, основани на проекти. Ангажирането с младите лидери също така изисква стратегии за справяне с постоянно променяща се група, която е непостоянна, която расте и се развива и на определен етап ще има нужда да продължи напред или ще иска да го направи. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Следва да се осигури пълноценна подкрепа за местните организации, които работят на място, за да могат те да се развиват вътрешно и да се превърнат в значими участници в своите местни общности. Надяваме се, че този въпрос ще бъде разгледан в рамките на работата на Съвета за младежки проучвания за международни партньорства в тази връзка, както и от Платформата за диалог с младежките организации като част от Форума за политиката относно развитието. Освен това подкрепата за синдикатите и техните младежки организации може да спомогне за насърчаването и подкрепата на младите хора да участват демократично на работното си място. Националните младежки съвети могат да осигурят добра инфраструктура за вземане на решения с кого да работят в държавите партньори, при условие че са независими, каквато е например инициативата за глобална мобилизация на младежта на шестте най-големи младежки организации (7). |
| --- | --- |

3.12.

Методи за изпълнение

| 3.13. | ПДМ съдържа значителни препратки към „Еразъм+“, което се приветства. В това отношение се избягва „преоткриване на колелото“ със съобщението. Структурите и процесите на програмата могат и следва да се използват в нашите външни отношения, когато е целесъобразно. При изпълнението може да е полезно да се разделят подчастите на програмата, като младежи, училища, професионално образование и обучение (ПОО) и висше образование. Следва да бъдат премахнати пречките, като визите, липсата на финансиране и езиковите бариери, а акцентът в предоставянето да се постави върху взаимното обучение, развитието на умения и опита. Ако се използват национални агенции, те следва да бъдат внимателно проверени, за да се гарантира зачитане на съответните участници от гражданското общество и тяхната независимост. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Първоначалното ПОО улеснява пригодността на младите хора за заетост в бъдеще и участието им в учене през целия живот. Политиките и добрите практики в областта на ПОО подпомагат социалното приобщаване и интеграцията на пазара на труда на младите хора, незаети с работа, учене или обучение (NEET). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | В съобщението се правят полезни връзки между външната дейност на ЕС и правата на детето, в която област ЕС наскоро разработи стратегия. Предвиждането на повече връзки с Конвенцията на ООН за правата на детето (UNCRC) от 1989 г. при изпълнението на ПДМ също би било полезно, например чрез използване на докладите на държавите, разглеждани от Комитета в Женева. Много млади хора нямат навършени 18 години и принципите в UNCRC могат да служат като насоки, но работата с младежите в ЕС се простира и отвъд тази възраст. Не би следвало винаги да възприемаме 18-ата годишнина като автоматична разделителна възраст. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | За изпълнението на ПДМ на национално, регионално и многостранно равнище следва да се прилага подходът „Екип Европа“. По този начин ЕС следва да се адаптира към специфичните нужди и обстоятелства в различните региони. Според ЕИСК би било от полза, ако партньорствата допринесат за запълване на пропуските в знанията и данните за младежта, особено тези, свързани с приоритетните области на развиването на цифровите умения, изменението на климата и Зеления пакт. ЕИСК е заинтересован да разбере през следващите месеци как ще бъдат изпълнени многобройните действия и е готов да даде своя принос. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Надявахме се на повече отговорили по време на процеса на консултации по ПДМ, както и на по-голяма представителност сред отговорите. Това разкрива необходимостта младите хора да получават цялата относима информация по важните теми, за да могат да вземат информирани решения и да дават точен и съдържателен принос в процеса на изготвяне на политики. В това отношение полезна информация би могла да се получи от инструменти като Европейския знак за качество на информацията за младежта (ERYICA). |
| --- | --- |

3.17.

4.   Конкретни бележки относно части от ПДМ

| 4.1. | В разпоредбите в ПДМ са включени множество текущи дейности и предизвикателствата при изпълнението ще бъдат огромни, особено след пандемията от COVID-19. Достъпът до образование и равенството между половете са от решаващо значение и в тази област се наблюдава напредък. |
| --- | --- |

4.1.

Образование

| 4.2. | За разгръщането на ПДМ е необходима силна връзка с Европейската година на уменията. ЕИСК посочва, че при преквалификацията и повишаването на квалификацията на младите хора трябва да се вземе предвид значението на развитието на уменията, особено във връзка със смекчаването на последиците от изменението на климата и адаптирането към него, както и в областта на кръговата икономика, психичното и физическото здраве, сексуалното и репродуктивното здраве и правата в тази област (8). Ролята на социалния и гражданския диалог е от съществено значение и трябва да бъде засилена. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Отново следва да се посочи, че в образованието ще вземат участие множество заинтересовани страни, поради което са необходими ясни цели и измервания. Задължително е да се полагат постоянни усилия по отношение на младежите, до които най-трудно може да се достигне, особено в най-бедните и най-нестабилните държави. Поетите задължения за разходи в размер на 10 % от Инструмента за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество (ИССРМС) на Европейската комисия и по бюджета за хуманитарна помощ се приветстват, но бихме искали да видим ангажиментите на други агенции и държави. Дългосрочните решения в сферата на образованието трябва да идват от правителствата в целевите държави и местните организации на гражданското общество следва да играят основна роля. Международната общност не може да бъде главното действащо лице в дългосрочен план. Надяваме се, че на срещата на високо равнище по въпросите на промяната в образованието може да се постигне напредък в това отношение. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Разпоредбите относно стипендиите и доверителните фондове се приветстват, но трябва да обърнем внимание на въпросите около подбора и да гарантираме участието на организациите на гражданското общество. Важно е при установяването на тези възможности да бъдат определени прозрачни, справедливи и приобщаващи процедури за подбор на участниците в академичните програми, като се даде приоритетен достъп на лицата с по-малко възможности. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Максималното увеличаване на стойността на човешкия капитал е от жизненоважно значение за повишаване на конкурентоспособността и справяне с безработицата при зачитане на устойчивото развитие. Това изисква работна сила, която разполага с редица общоприложими умения и способност за адаптиране. Политиката в областта на образованието и обучението трябва да се разработва и прилага в тясно сътрудничество със социалните партньори и да е съсредоточена повече върху компетенциите, отколкото върху квалификациите. Това ще спомогне за намаляване на несъответствието между търсените и предлаганите умения. |
| --- | --- |

4.5.

Младежки организации

| 4.6. | В съобщението са посочени няколко форума и органи за ангажиране на младите хора. Платформата в рамките на Форума за политиката относно развитието се приветства, при условие че гарантира връзки на местно равнище с младежки организации, които са независими, самоорганизирани и в идеалния случай ръководени от младежи. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Положителен факт е, че в съобщението се споменава и е включено привличане на младежките организации. Разгръщането на ПДМ само би спечелило от участието в разнообразните модели на практиката за работа с младежите, които съществуват в ЕС. Тази практика може да бъде също толкова важна, колкото и гласовете на младите хора, тъй като чрез нея се изгражда капацитет сред всички млади хора на местно равнище и на свой ред се създават млади лидери въз основа на местния опит. Чрез партньорството между ЕС и Съвета на Европа и сектора на доброволческите дейности на младите хора са достъпни значителни данни и модели. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Младежките организации могат да бъдат от огромна полза за изпълнението на плана. Държавите — членки на ЕС, следва да бъдат насърчени да привлекат за участие своя сектор на младежта в тази област с национални планове за действие. Добрите модели и работа на младежките организации в ЕС в дейностите в областта на развитието, конфликтите и правата на човека следва да получат приоритет например пред моделите на САЩ за „развитие на младежта“, които често се използват стандартизирано в развиващите се държави и други региони и често се коренят в различни ценности. Това ще се съчетае добре с ангажимента за използване на индивидуални решения за конкретните региони. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | При изпълнението на ангажиментите по отношение на образованието следва да бъдат ангажирани и системите на неформално и самостоятелно образование в общностите, организациите на гражданското общество и организациите за работа с младежите. Използваните от ЮНЕСКО и Съвета на Европа определения осигуряват добри насоки в тази връзка, заедно с работата по глава „Младеж“ на „Еразъм+“. Трябва да признаем огромните ползи от обучението извън училищната среда за всичко, което продължава през целия живот и обхваща всички аспекти на живота. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Политическият диалог е важен и целите в ПДМ са амбициозни, но не следва да пренебрегваме политиките за младежта във всяка отделна държава и отговорностите на правителствата, както и необходимостта от истински доброволчески сектор и гражданско общество. При разгръщането на ПДМ следва да бъдат подкрепени и разработването на политики за работа с младежите, развитието на национални младежки съвети или подобни органи и подходи като оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта и други. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Младежките организации вече имат връзки по целия свят, както се вижда от работата на шестте най-големи младежки организации, и при внедряването на плана те следва да бъдат привлечени, като се надгражда върху вече съществуващата работа, така че това да се превърне в модел за други инициативи. Би следвало също така да внимаваме да не поставяме твърде много ограничения по въпросите на участието. Не е ясно дали при подбора на въпросите във връзка с Фонда за овластяване на младежта са били използвани процедури за участие. Възможно е младите хора невинаги да избират въпросите, които другите считат за важни, особено в развиващия се свят или в нестабилните държави, където по-голямо значение може да имат по-практически насочени съображения. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Разпоредбите относно изграждането на капацитет за младежките организации се приветстват горещо и следва да бъдат придружени от ефективна подкрепа за започване на движения на местно равнище в държавите партньори, в които делегациите на ЕС могат да играят решаваща роля по света. Във връзка с това следва да се предлагат партньорства, когато е целесъобразно, с организации от ЕС, като върху работата трябва да се упражнява мониторинг. Важно е да се улеснят създаването и укрепването на мрежи както с организации от ЕС, така и с организации извън ЕС. |
| --- | --- |

4.12.

Ефективно изпълнение

| 4.13. | Към тези дейности имат отношение много участници, политики и линии за финансиране, като делегациите на ЕС, различни генерални дирекции на Комисията, ЕСВД, Съвета на ЕС и държавите членки, както и различни бюджети за предоставяне на помощ. Разгръщането на ПДМ трябва да осигури яснота и подходящо междусекторно сътрудничество, за да се гарантира в крайна сметка поставянето на силен акцент върху целевата група, като се обезпечава с достатъчен бюджет. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Концепциите за установяване на контакти могат да се основават на съществуващите дейности, като бъдат разгледани инициативите за туининг и други инициативи по програма „Еразъм+“ („Младеж“). Освен това проектите по линия на „Еразъм+“ — участие на младежта“ (без транснационално измерение) биха могли да осигурят добри примери за проектите за младите хора в целевите държави. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Младите хора са бъдещите лидери и носители на промяната и са основни партньори в осигуряването на приноса за успеха на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, Парижкото споразумение относно изменението на климата и цифровия преход. Планът за действие за младежта следва да гарантира, че външната дейност на ЕС овластява младите хора на политическо, социално и икономическо равнище. ЕИСК е готов да даде своя принос, като действа по ангажимента си за изпълнение на препоръката, отправена по време на Конференцията за бъдещето на Европа, съгласно която институционалната роля на Комитета трябва да се засили, като му се предоставят правомощия на посредник и гарант за дейности в областта на демокрацията на участието, като например провеждането на структуриран диалог с организации на гражданското общество и граждански панели. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Текстовете в ПДМ относно прехода към зряла възраст са много добри, силно се приветстват и са в съответствие с ценностите на работата с младежите в ЕС. Важни въпроси във връзка с това биха били младите хора да научат своите права и задължения като граждани, финансовата грамотност, чуждите езици, устойчивостта на нашата планета и предприемачеството. ЕИСК също така приветства връзката с Програмата на ООН за младежта, мира и сигурността и призива за по-широк ангажимент с ООН. При изпълнението на ПДМ трябва да сме наясно с разстоянието, на което обикновено младите хора се държат от вземането на решения в много области. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Резолюция 2250 на Съвета за сигурност на ООН от 2015 г. относно младежта, мира и сигурността е изключително важен инструмент за ангажирането на младите хора в световен мащаб. В нея са установени пет основни стълба за действие: участие, защита, превенция, партньорства, демобилизация и реинтеграция. В тази знакова резолюция подписалите я страни се призовават да предоставят на младите хора по-голяма роля във вземането на решения на местно, национално, регионално и международно равнище, както и да обмислят възможността за създаване на механизми, които ще дадат възможност на младите хора да вземат пълноценно участие в мирните процеси. Следва да бъде предоставена подкрепа за хората, които желаят да изпълняват тази програма на местно и национално равнище. В това отношение ще се създадат много полезни взаимодействия от връзката и координацията с Фонда за овластяване на младежта. |
| --- | --- |

4.17.

Аспекти, свързани с пола

| 4.18. | Според ЕИСК използването на потенциала на младите хора и осигуряването на подкрепа за равенството между половете е от ключово значение за устойчивото развитие. Външната дейност на ЕС има за цел да предостави възможности на младите хора на политическо, социално и икономическо равнище и да им помогне да се включат във вземането на решения и изготвянето на политики по съдържателен и приобщаващ начин. ЕИСК счита, че овластяването на момичетата и младите жени е жизненоважно за гарантиране на устойчивото развитие и високо оценява текстовете в ПДМ относно гарантирането на равенство между половете и прекратяването на дискриминацията. ЕИСК посочва, че ПДМ следва да намери израз в съдържателни, стратегически и дългосрочни действия, от които ще се възползват в еднаква степен и младите мъже, и младите жени. Това включва разработването на стратегии, които насърчават интегрирането на принципа на равенство между половете във всички области на външната дейност. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Важно е да се увеличи броят на младите хора, особено младите жени, със способности в областта на НТИМ (науката, технологиите, инженерството и математиката) и с цифрови умения, както и да се привлече интересът на момичетата към тези области на ранен етап, да се подкрепят предприемачите и примерите за подражание сред жените в тези сектори и да се инвестира в програми за привличане на интереса към НТИМ на ученичките в гимназията. |
| --- | --- |

4.19.

Психично здраве

| 4.20. | Приветстваме текста в съобщението относно психичното здраве а и се надяваме, че свързаните с това въпроси ще заемат видно място в изпълнението на ПДМ. Тъй като по света здравните системи са слаби, прилагането на „по-подходящи за младите хора“ подобрения в тази област следва да бъде конкретизирано. |
| --- | --- |

4.20.

Хора с увреждания

| 4.21. | Освен това ЕИСК счита, че е също толкова важно в съобщението да бъдат споменати и младите хора с увреждания и да заемат приоритетно място при изпълнението на ПДМ. При насърчаването на овластяването и демократичното участие на младите хора често се забравя за групата на младите хора с увреждания, които следва да бъдат включени в изпълнението на ПДМ. |
| --- | --- |

4.21.

Икономически възможности

| 4.22. | Подходящите умения ще бъдат от ключово значение за бъдещите икономически възможности на младите хора. Ще бъде необходима подкрепа за предприемачите и стартиращите предприятия, включително финансиране и кредитиране, тъй като ще има много възможности, не на последно място в областта на цифровите технологии, особено в развиващия се свят. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | В областта на икономическите възможности моделът на гаранцията за младежта на ЕС предлага добър пример, в който може да бъдат въведени подходящи корекции, за да се осигурят възможности за незаетите с работа, учене или обучение (NEET). Ще бъде необходимо образование в областта на трудовите и социалните права, за да може програмата за достоен труд да се превърне в реалност. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Като част от ПДМ трябва да се разглеждат въпроси като търговията, например в главите относно устойчивостта от споразуменията за свободна търговия, като следва да се подкрепя участието на гражданското общество, например младежките организации. Младите хора продължават да бъдат най-уязвими по отношение на детския труд и други форми на малтретиране. За да се противодейства на това, борбата срещу детския труд следва да се превърне във важна част от ПДМ, така че най-сетне през 21-ви век детският труд да остане в историята. За тази цел трябва да се обезпечат финансови средства, с които да се даде възможност на работещите деца да не зависят повече от доходите си. От друга страна, трябва да се ограничи възможността за функциониране на предприятия, които използват детски труд в своята световна производствена верига. |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Младите хора често са първите, които предприемат опасни пътувания, за да емигрират в Европа и другаде. За да се гарантира, че младите хора не са принудени да поемат по опасни, често незаконни пътища през международните граници, ПДМ следва да включва активно сътрудничество с трети държави с цел създаване на хуманитарни коридори и програми за презаселване, за да могат младите хора да стигнат до Европа по безопасен и законен начин. |
| --- | --- |

4.25.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Kalantaryan, S., McMahon, S. and Ueffing, P., Youth in external action (Младежта във външната дейност), JRC130554, Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург, 2022 г.

1

(2)  ОВ С 62, 15.2.2019 г., стр. 142.

2

(3)  ОВ С 429, 11.12.2020 г., стр. 44.

3

(4)  ОВ C 443, 22.11.2022 г., стр. 44.

4

(5)  ОВ С 486, 21.12.2022 г., стр. 46.

5

(6)  Информационен доклад относно „Прилагане на Споразумението за оттегляне между ЕС и Обединеното кралство, включително Протокола за Ирландия и Северна Ирландия“.

6

(7)  https://globalyouthmobilization.org/.

7

(8)  ОВ С 100, 16.3.2023 г., стр. 38.

8

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/13

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Ролята на младите хора в екологичния преход“

(проучвателно становище по искане на шведското председателство)

(2023/C 184/03)

| Докладчик: | Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Докладчик:

Nicoletta MERLO

| Искане на шведското председателство на Съвета | Писмо от 14.11.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 8.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 152/00/01 |

Искане на шведското председателство на Съвета

Писмо от 14.11.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

8.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

152/00/01

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че младите хора могат и трябва да играят жизненоважна роля в контекста на екологичния преход. Комитетът счита, че е от съществено значение да се възприеме нов модел на управление, който да бъде по-приобщаващ и по-способен да осигури активно участие на младите хора в процесите на вземане на решения с цел да се преодолеят все още съществуващите пречки. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подчертава, че е важно да се гарантира, че младежките организации имат водеща роля в процеса на вземане на решения и в разработването и разпространението на проекти, свързани с устойчивостта и околната среда, включително като им се гарантира необходимата финансова подкрепа. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че е от изключително важно значение постоянно да се наблюдава въздействието, което публичните инвестиции, включително онези от тях, свързани с екологичния преход, оказват върху младите хора понастоящем и в бъдеще чрез оценка на икономическото, политическото и социалното въздействие на политиките, които ще се прилагат, като се използват показатели преди, по време на и след тяхното одобрение. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК насърчава институциите на ЕС и държавите членки да прилагат мерки и механизми, с които да се гарантира, че във всички области на политиката се отчита гледната точка на младежта, и да се създаде пространство, което да е в състояние да гарантира активното участие на младите хора чрез пълното приемане на Оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК счита, че е изключително важно да се установи връзка между инициативите и политиките, които ще бъдат приети в контекста на Европейската година на уменията, и темите за екологичния преход, устойчивото развитие и предизвикателствата, пред които са изправени младите хора в един бързо променящ се свят. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че е от съществено значение да бъдат взети предвид свързаните с тези теми образование и умения, с които се очаква младите хора да разполагат, като се използва междусекторен подход, който е в състояние да осигури теоретични и практически умения, включително чрез прилагане и подобряване на прехода от училище към работа и професионалното чиракуване, както и с участието на социалните партньори. Освен това обучението по тези теми следва да стане структурирано, като неговото проектиране и разработване започнат по места и местните нужди се отчитат в една по-широка рамка на национално равнище. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че е необходимо от ранна възраст на децата да се преподава устойчивост и опазване на околната среда, като се възприемат иновативни образователни инструменти, които отчитат опазването на околната среда, социалното и икономическото развитие и постигането на свързаните с тях цели. За да се гарантира това, ключово значение имат качественото образование за всички и достойните условия на труд за тези, които го предоставят. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава, че е важно училищата да се ангажират със свързани с екологичния преход въпроси в съгласуваност с местните власти и учрежденията, предлагащи извънучилищни дейности, особено с младежките организации и организираното гражданско общество, като по този начин се повишат осведомеността и участието сред обикновените граждани. Във връзка с това ЕИСК оценява положително опита от проекта „Еразъм“, насочен към екологосъобразността, и очаква неговото изпълнение. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | За да могат както младите, така и по-възрастните работници да придобият умения, позволяващи им да управляват иновациите, породени от екологичния преход, ЕИСК счита, че е важно да се инвестира в учене в процеса на работа и да се насърчават обучението на работното място, качествените стажове и възможности за чиракуване, които могат да създадат благоприятен диалог между нуждите на пазара и индивидуалните умения на младите хора. В това отношение ключова роля изпълняват социалният диалог и колективното трудово договаряне. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита за съществено наличието на цялостни политики за обучение, които да бъдат интегрирани в промишлените политики, координирани с други стратегии за развитие и планирани подробно на териториално и местно равнище, в тясна връзка със социалните партньори, за да се гарантира, че екологичният преход е справедлив преход, при който никой не е пренебрегван. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК счита, че равенството между половете трябва да бъде неделима част от екологичния преход, за да се гарантира адекватното участие на жените в секторите, свързани с екологичния преход. Държавите членки следва да инвестират повече ресурси в професионалното ориентиране на младите хора в училище и в подпомагането им на пазара на труда чрез ефективни публични служби по заетостта, които са свързани по подходящ начин с производствената структура по места. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Младите предприемачи могат да играят важна роля в развитието на иновациите, включително в областта на екологичния преход. ЕИСК счита, че тези млади хора трябва да бъдат насърчавани посредством специално обучение и подкрепа за иновативните им проекти, както и чрез осигуряване на подходяща финансова подкрепа. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | За да се гарантира, че екологичният преход е и справедлив преход и че се избягва закриването на предприятия и, следователно, загуба на работни места, ЕИСК счита, че е с приоритетно значение държавите членки да инвестират значителни ресурси, като се започне с тези от националните планове за възстановяване и устойчивост, в подкрепа на предприятията, които трябва да преобразуват дейността си, в преразпределение на съкратените работници и в подкрепа на предприемачите, особено младите предприемачи, които възнамеряват да инвестират в екологосъобразни предприятия. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Настоящото проучвателно становище беше поискано от шведското председателство на Съвета на ЕС, за да се проучи ролята на младите хора в екологичния преход. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Понятието „екологичен преход“ се отнася до прехода на икономиката и обществото на ЕС към постигане на целите в областта на климата и околната среда главно чрез политики и инвестиции в съответствие с Европейския акт за климата, в който се определя задължение за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г., Европейския зелен пакт и Парижкото споразумение, като се гарантира, че преходът е справедлив и приобщаващ за всички. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С оглед на тези големи предизвикателства е важно да се отбележи, че поколението, което е най-възприемчиво и осведомено относно необходимостта от действия за постигане на екологична устойчивост, са именно младите хора. Всъщност, ако днес има един въпрос с голям потенциал за иновации по отношение на моделите на производство и потребление, по който може да се изгради ползотворна връзка между възприемчивостта и ценностите на младите хора и нерешените въпроси на нашето време, то това е именно въпросът за околната среда, насърчаването на здравето и опазването на биологичното разнообразие на планетата. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | През последните години около действията в областта на климата се обединиха множество млади хора в цяла Европа, а редица екологични и социални движения се разраснаха на местно, национално и европейско равнище. Те се състоят от млади хора, които участват в демонстрации и отправят искания към правителствата и създателите на политики за конкретни мерки за опазване на околната среда и постигане на неутралност по отношение на климата. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2022 г. беше обявена за Европейска година на младежта не само за да се обърне внимание и да се подкрепи най-неблагоприятно засегнатото от пандемията поколение — поколението на младите хора, като им се вдъхне нова надежда, сила и вяра в бъдещето. Тя беше и възможност да се подчертаят начините, по които екологичният и цифровият преход предлагат нови перспективи и възможности. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Участие на младите хора в екологичния преход

| 3.1. | За да се постигне справедлив екологичен преход, е необходимо изпълнението на Програмата на ООН до 2030 г. за устойчиво развитие и нейните 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР) чрез Европейския зелен пакт, включително чрез прилагане на нов, по-приобщаващ модел на управление, който позволява активното включване на младите хора в процесите на вземане на решения. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Днешните решения на политическите лидери относно изменението на климата и други въпроси, свързани с околната среда, ще имат отражение по-специално върху младите хора днес и върху бъдещите поколения. Младите хора имат право на глас по въпросите, които ги засягат, както е посочено в Програмата до 2030 г., в която младите хора се признават за „ключови фактори за промяната“ в рамките на ЦУР. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Въпреки че все повече се признава ролята на младите хора в изграждането на по-устойчив, по-приобщаващ и по-екологичен свят и че 2022 г. беше обявена за година на младите хора, е ясно, че на практика за тях все още е трудно да участват активно в органите за вземане на решения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | През последните години, въпреки високата степен на младежка активност по въпроса за изменението на климата, станахме свидетели и на нарастващо недоволство и загуба на доверие сред младите хора по отношение на политическите институции, което води до намаляване на активното им участие в политически партии и до нарастващо въздържане от участие в политически избори както като гласоподаватели, така и като кандидати. Това представлява заплаха за демократичната система и пречка пред разработването на ориентирани към бъдещето политики, като се започне с политиките, които са необходими за посрещане на предизвикателствата на климатичния преход и които отчитат различни чувствителни въпроси и потребности. Във връзка с това според ЕИСК насърчаването на участието на младите хора в политиката и в други процеси на вземане на решения следва да бъде приоритет и следва да се проучат всички възможности за неговото осъществяване и ефективно прилагане на всички равнища. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Като отправна точка би било важно да се идентифицират и преодолеят социалните, икономическите и културните пречки пред пълноценното участие на младите хора, които може да включват и липса на осведоменост или труден достъп до информация относно тяхното участие и механизмите за представителство. Друг аспект, който следва да се подчертае, засяга новите, често неформални начини за ангажиране и общуване с младите хора днес, често чрез използване на технологии и социални медии. Тези начини следва да бъдат взети предвид, тъй като те са в състояние да мобилизират цели поколения. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Устойчивостта е дълбоко залегнала във възгледите на младите хора за света и техните процеси на вземане на решения, но е съчетана с много прагматизъм. Поради тази причина младежките организации, които представляват интересите и чувствителните въпроси за милиони млади хора в Европа, могат да изиграят важна роля за това да се гарантира, че на младото поколение се дава не само гласност в институциите и в гражданското общество, но и възможност да допринесе по значим и квалифициран начин за процеса на вземане на решения на местно, регионално, национално и европейско равнище (1). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Поради тези причини ЕИСК подчертава колко е важно да се създадат възможности за всички най-представителни младежки организации да участват в изготвянето на политики и в разработването на идеи по въпросите на устойчивостта, като се започне с тези, които представляват най-уязвимите млади хора и младите хора, живеещи в най-периферните и селските райони. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Младежките организации могат да изпълняват много функции и да играят решаваща роля в разпространението и изпълнението на проекти, свързани с околната среда и устойчивостта. Поради тази причина ЕИСК призовава институциите на ЕС да предоставят на тези организации структурна финансова подкрепа чрез подходящи и специфични ресурси, така те да имат подходящите условия, за да гарантират и развиват участието на младите хора в екологичния преход. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Участието само по себе си обаче не е достатъчно. Във всички публични политики трябва да се отчита въздействието, което те ще имат върху младите хора и техните очаквания, включително тези на бъдещите поколения. Поради тази причина трябва да се извърши предварителна, текуща и последваща оценка на всички инвестиции, включително на инвестициите, свързани с екологичния преход, за да може с помощта на показатели да се установят със сигурност икономическото, политическото и социалното въздействие, което те ще окажат върху младите поколения. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК насърчава институциите на ЕС и държавите членки да прилагат мерки и механизми, с които да се гарантира, че във всички области на политиката се отчита гледната точка на младежта, и чрез пълното приемане на Оценката на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта да се създаде пространство за младите хора, в което те да могат да допринесат по последователен и основан на компетентности начин за предизвикателствата, пред които са изправени (2). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Както за планетата, така и за модерното развитие на нашите държави членки е необходимо овластяването на младите хора по четири стълба: участие в процесите на промяна; възможност за активна роля чрез упражняване на отговорност при индивидуалния и колективния избор; подобряване на знанията относно протичащите трансформации и неизбежните последици от екологичния и цифровия преход; и развитието на умения с цел квалифицирана намеса. |
| --- | --- |

3.11.

4.   Екологичният преход в образованието и на пазара на труда

| 4.1. | 2023 г. беше обявена за Европейска година на уменията. ЕИСК счита, че е изключително важно да се установи връзка между инициативите и политиките, които ще бъдат приети в този контекст, и темите за екологичния преход, устойчивото развитие и предизвикателствата, пред които са изправени младите хора в един бързо променящ се свят. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Във връзка с извънредната ситуация в областта на климата и околната среда образованието, свързано с устойчивостта, следва да се превърне в приоритет за училищата. Важна е ролята на преподавателите да гарантират, че учениците са грамотни по въпросите в областта на климата и притежават знанията и уменията, необходими за участие в еклогосъобразната икономика. Учителите и училищата могат да използват множество подходи за съвместно разглеждане на тези въпроси с учениците, но за това се изисква и качествено образование за всички и достоен труд за тези, които го предоставят. ЕИСК счита, че е от съществено значение да се гарантира подходящо финансиране на европейско, национално, регионално и местно равнище, за да се осигури подкрепа за проекти и инициативи за насърчаване и прилагане на образователните дейности в областта на околната среда и устойчивостта. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Темата за екологичния преход и стратегиите за устойчиво развитие е изцяло интердисциплинарна. Поради тази причина е необходимо да бъдат взети предвид свързаните с нея образование и умения, с които се очаква младите хора да разполагат, като се използва междусекторен подход, който е в състояние да осигури теоретични и практически умения, включително чрез прилагане и подобряване на прехода от училище към работа и професионалното чиракуване. Освен това обучението по тези теми следва да стане структурирано, като неговото проектиране и разработване започнат по места и местните нужди се отчитат в една по-широка рамка на национално равнище и с оглед на ученето през целия живот. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Обучението на децата по въпросите на устойчивостта и опазването на околната среда следва да започне рано, още в предучилищна възраст, и да продължи под формата на специални програми до завършването на училище. Поради тази причина е важно учителите също да получават специално обучение и да имат гарантирани възможности за непрекъснато актуализиране на уменията си. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Въвеждането на процеси на екологичен и културен преход в рамките на образователните дейности предполага повторно утвърждаване на образователната роля на училищата, чиято задача е да подкрепят гражданските процеси, чрез които учениците се научават как да живеят по нов и устойчив начин. По този начин учениците се превръщат в главните действащи лица на една промяна, която ги насочва към нов обществен модел, в който околната среда има централна роля и който им позволява да експериментират и разпространяват нови начини на живот, които са в равновесие с природата. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Настоящият контекст на постоянни и бързи промени изисква иновативна образователна среда чрез създаване на нова екологична азбука, която е в съответствие с целите на Програмата до 2030 г. Тя трябва да се съсредоточи върху методите за осъществяване на кръговата икономика и инструментите, предлагани от концепцията за жизнения цикъл (3), която отчита опазването на околната среда, социалното и икономическото развитие и постигането на свързаните с тях цели. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК подчертава, че всички се нуждаят от знания за справяне с изменението на климата, особено по отношение на всички аспекти на устойчивото потребление и производство, вземането на отговорни решения за храните и намаляването на разхищението на храни, както и използването на устойчива енергия. Ученето през целия живот за родителите и образованието на гражданите следва да бъде в подкрепа на образованието на младите хора (4). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Поради тази причина успехът на екологичния преход зависи от способността на училищата да работят съвместно с местните власти и с учрежденията, предлагащи извънучилищни дейности, особено с младежките организации и организираното гражданско общество, което да доведе до повишаване на осведомеността и участието и сред обикновените граждани. Във връзка с това ЕИСК оценява положително опита от проекта „Еразъм“, насочен към екологосъобразността, и очаква неговото изпълнение. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Осведомеността, знанията и положителната водеща роля по въпросите на опазването на околната среда са още по-силни сред младото поколение, т.е. поколението Z (лицата на възраст под 25 години), както и сред лицата с по-високо образование и по-силни културни инструменти. Това означава, че осведомеността и основаната на факти информация неизбежно ще нарастват и ще се консолидират, но и че необходимите положителни отговори могат да бъдат засилени чрез подобряване на образованието на младите хора и увеличаване на техния човешки капитал в социалната и икономическата област. От друга страна, ниската образователна квалификация и трудният достъп до пазара на труда не само забавят приноса към настоящия растеж на национално равнище, но и отслабват ролята на младите хора като активни участници в новите процеси на растеж, които съответстват в по-голяма степен на предизвикателствата на времената, в която живеят. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Без умения не може да се осъществи преход. От решаващо значение е както младите, така и по-възрастните работници да придобият умения, позволяващи им да управляват иновациите, породени от екологичния преход, който неизбежно оказва значително въздействие върху сферата на труда сега и за в бъдеще. ЕИСК счита, че е важно да се инвестира в учене в процеса на работа. Ученето в процеса на работа, т.е. наборът от практики за обучение и учене, които се осъществяват в работен контекст, по-специално под формата на чиракуване, представлява важен актив за (повторното) придобиване както на технически, така и на междусекторни умения. Обучението на работното място, стажовете и чиракуването са три форми на учене в процеса на работа, които по собствен и разнообразен начин спомагат за създаването на благоприятен диалог между нуждите на пазара и индивидуалните умения на младите хора. Социалните партньори играят съществена роля за постигането на тази цел посредством социален диалог и колективно договаряне. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Екологичният преход трябва да бъде справедлив, като гарантира преквалификация и повишаване на квалификацията на работниците и качествени работни места за всички, за да се гарантира, че никой няма да бъде пренебрегнат. Поради тази причина ЕИСК счита, че е от съществено значение политиките за обучение да бъдат цялостни, интегрирани с промишлените политики, координирани с други стратегии за развитие и подробно планирани на териториално и местно равнище, в тясна връзка със социалните партньори. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Понастоящем има доказателства за липсата на такъв цялостен подход и за слабото разпространение на „зелени“ умения и вследствие на това — на „зелени“ работни места, особено сред лицата с по-ниско равнище на образование и умения. Това поражда риск от нова поляризация между лицата, които притежават „зелени“ умения и по този начин разполагат с отлична пригодност за заетост в сценариите, породени от екологичния преход, и лицата, които остават изключени от тези процеси на обучение, притежават ограничени умения и често участват в оперативни задачи, които рискуват да изчезнат поради комбинирания ефект от екологичния преход и промишлената автоматизация. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Равенството между половете също трябва да бъде неразделна част от стратегиите за екологосъобразна икономика. Младите жени са слабо представени в технологичната и научната област, тъй като е малко вероятно те да изберат специализирано образование в тези области поради свързаните с пола стереотипи, които разглеждат някои работни места като изцяло мъжки. За да се гарантира адекватното участие на жените в секторите, които са или в близко бъдеще ще преминат през значително развитие поради процеса на екологичен преход, трябва да се предприемат мерки във връзка с тези стереотипи. Професионалното ориентиране в училище може да играе решаваща роля във връзка с това. ЕИСК счита, че държавите членки следва да инвестират повече ресурси в предложения за професионално ориентиране на младите хора в училище и в подпомагането им на пазара на труда чрез ефективни публични служби по заетостта, които са свързани по подходящ начин с производствената структура по места. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Развитието на иновации е от ключово значение за успеха на екологичния преход. Ето защо ключов аспект при постигането на целите е насърчаването на младите хора с предприемаческа нагласа да участват в процеса на иновации чрез специфично обучение, подкрепа за иновативни проекти и осигуряване на подходяща финансова подкрепа. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Според оценка на въздействието (5) на Агенцията на ЕС за околната среда до 2030 г. екологичният преход в Европейския съюз би могъл да създаде 1 милион нови работни места, но и да доведе до загуба на 500 000 до 2 милиона работни места. ЕИСК счита, че е с приоритетно значение държавите членки да инвестират значителни ресурси, като се започне с тези от националните планове за възстановяване и устойчивост, в подкрепа на предприятията, които трябва да преобразуват дейността си, в преразпределение на съкратените работници и в подкрепа на предприемачите, особено младите предприемачи, които възнамеряват да инвестират в екологосъобразни предприятия. |
| --- | --- |

4.15.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Становище на ЕИСК „Към структурирано участие на младежта в процеса на вземане на решения в ЕС относно климата и устойчивостта“ (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 44).

1

„Към структурирано участие на младежта в процеса на вземане на решения в ЕС относно климата и устойчивостта“

(2)  Становище на ЕИСК относно „Оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта“ (ОВ C 486, 21.12.2022 г., стр. 46).

2

„Оценка на въздействието на ЕС от гледна точка на младежта“

(3)  https://www.lifecycleinitiative.org/starting-life-cycle-thinking/what-is-life-cycle-thinking/.

3

(4)  Становище на ЕИСК относно „Предоставяне на възможности на младите хора да постигнат устойчиво развитие чрез образование“ (ОВ C 100, 16.3.2023 г., стр. 38).

4

(5)  https://www.eea.europa.eu/policy-documents/swd-2020-176-final-part.

5

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/18

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Строителство с дървен материал за намаляване на емисиите на CO2 в строителния сектор“

(проучвателно становище по искане на шведското председателство)

(2023/C 184/04)

| Докладчик: | Rudolf KOLBE |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Sam HÄGGLUND |

Докладчик:

Rudolf KOLBE

Съдокладчик:

Sam HÄGGLUND

| Искане за консултация | Шведско председателство, 14.11.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Пленарната асамблея | 14.12.2022 г. |
| Компетентна секция | Секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 7.3.2023 г. |
| Дата на приемането на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 153/2/4 |

Искане за консултация

Шведско председателство, 14.11.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Пленарната асамблея

14.12.2022 г.

Компетентна секция

Секция „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

7.3.2023 г.

Дата на приемането на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

153/2/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че биотехнологичните строителни материали са важен фактор за екологичния преход. Увеличаването на дела на дървения материал в строителството с цел намаляване на въглеродните емисии трябва да се насърчава чрез активно и устойчиво управление на горите в ЕС и да не се възпрепятства с политически ограничения. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Като се има предвид, че публичният сектор трябва да дава пример, ЕИСК призовава държавите членки да увеличат използването на дървен материал за обществени сгради, което е под общата средна стойност. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че мерките за подкрепа за научни изследвания, развойна дейност и иновации, свързани с алтернативни строителни материали, които са леснодостъпни и за МСП, са важно средство за използване на потенциала на строителството с дървен материал. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК предлага да се разгледат пречките пред строителството с дървен материал, произтичащи от формални, правни и технически изисквания, от гледна точка на тяхната необходимост за качественото проектиране и отбелязва, че иновациите трябва да дават възможност за постигане на съответствие със съвременното ниво на развитие на техниката не само чрез спазването на стандарти, но и чрез прилагането на „равностойни алтернативни решения“. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Тъй като различните строителни разпоредби за възобновяемите строителни материали представляват пречка за тяхното използване, ЕИСК предлага мерки за опростяването им и счита, че Новият европейски Баухаус е важен двигател в това отношение. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК препоръчва последователното използване на зеленото счетоводство за експертната оценка за устойчивост през целия жизнен цикъл на сградите и сравнението на въздействията върху околната среда. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК подчертава значението на минималните стандарти за отделяния от сградите въглерод през целия жизнен цикъл и на съответно задължително отчитане на въглерода в целия строителен сектор. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че Директивата за енергийните характеристики на сградите (ДЕХС) е важен политически инструмент за установяване на изисквания за намаляване на въглеродните емисии от сградите през целия жизнен цикъл. ЕИСК отправя искане до Европейската комисия да разработи система за въглеродно сертифициране, която отчита в пълна степен ролята на продуктите от дърво за компенсирането на емисии. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Според ЕИСК трансферът на ноу-хау, както е планиран в академията „Нов европейски Баухаус“, както и съответните предложения за образование и допълнителна квалификация на национално равнище са от основно значение. Необходими са практически обучения и курсове за повишаване на квалификацията за използването на нови устойчиви методи на строителство и строителни материали за всички участници в строителния процес: проектанти, архитекти, инженери, техници, ИТ специалисти и строители. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Според ЕИСК процедурите за възлагане на обществени поръчки въз основа на качеството, включващи критерии за устойчивост и критерии, свързани с жизнения цикъл, както и изборът на подходящите процедури за възлагане, които допускат иновативни решения, са предпоставка за изпълнението на целите в областта на климата и за насърчаването на строителството с дървен материал. Поради това ЕИСК призовава за по-силен правен ангажимент за конкуренция по отношение на качеството и за възлагане на съобразени с климата обществени поръчки, както и за мерки за съответно обучение на възлагащите органи. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК призовава държавите членки да участват в инициативата на австрийското и финландското правителство Wood POP, която има за цел да мобилизира публични и частни заинтересовани страни от дървопреработвателния сектор на национално и регионално равнище и да подкрепя преориентирането на инвестициите към устойчиви, биотехнологични решения и базирани на дървесина вериги на добавена стойност. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Традицията на строителството с дървен материал има вековна история от иновации. Използването на устойчиви материали беше възприето, наред с другото, в идеите на Новия европейски Баухаус (1). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК споделя разбирането на Комисията, че иновативните, биотехнологични, произведени устойчиво и при нисковъглеродни процеси (строителни) материали имат изключително голямо значение за екологичния преход. Според доклада за сградите на Международната агенция по енергетика (МАЕ) (2) понастоящем на сградите се дължат 33 % (2021 г.) от емисиите на въглероден диоксид в света. Основната част се формира пряко и непряко от експлоатацията на сградите, 6,4 % (2021 г.) обаче се генерират от строителството и производството на строителни материали. В това число не се отчитат транспортът, разрушаването на сгради и инфраструктурните съоръжения. Емисиите, отделяни от транспорта, се отнасят към транспортния сектор. Може да се приеме, че действителните емисии от строителството са по-високи. По данни на Комисията в рамките на ЕС на сградите се дължат около 40 % от енергопотреблението и около една трета от емисиите на парникови газове в ЕС. Намаляването на емисиите на парникови газове е резултат преди всичко от мерки в областта на топлинното саниране, увеличаващия се дял на възобновяемите източници на енергия и обновяването на отоплителните инсталации. За сметка на това обаче се увеличава броят на основните жилища и жилищната площ на едно жилище. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК подчертава огромното значение на горите за живота на хората по света. В Европа 400 милиарда дървета например поглъщат почти 9 % от европейските емисии на парникови газове. ЕИСК осъзнава, че изсичането на горите е огромен световен проблем, но в ЕС горските ресурси се увеличават. Между 1990 и 2020 г. горските площи са се увеличили с 9 %, а обемът на дървесината в европейските гори — с 50 % (3). ЕИСК подкрепя напълно всички усилия на Европейската комисия за справяне с глобалния проблем и подчертава, че трябва да се насърчават и занапред здравите и разрастващи се гори в Съюза. Увеличаването на дела на дървения материал в строителството с цел намаляване на въглеродните емисии би трябвало да се насърчава чрез активно и устойчиво управление на горите в ЕС и да не се възпрепятства с политически ограничения. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ето защо ЕИСК отбелязва, че за да се смекчи изменението на климата, използването на потенциала на строителството с дървен материал (както масивно, така и немасивно строителство с дървен материал) трябва да бъде неделимо свързано с устойчивото управление на горите. В рамките на австрийския проект CareforParis (4), по който работят съвместно Федералният научноизследователски център за горите (BFW), Университетът по природни ресурси и науки за живота (BOKU), Wood K plus и Федералната агенция по околна среда, бяха подготвени и проучени различни сценарии за управление на горите. Отправна точка на сценариите са различните изменения на климата и стратегиите за адаптиране на австрийските гори към тях, като се представят възможните процеси на развитие до 2150 г. Бяха анализирани по-точно въглеродният отпечатък на горите и на продуктите от дърво, както и предотвратяването на емисии на въглероден диоксид в резултат на използването на такива продукти. Взаимодействието между разрастването на горите, използването на дървесината и предотвратените емисии на парникови газове в резултат на използването на продукти от дърво води до положителен баланс на емисиите на парникови газове. Европейските гори са важен поглътител на въглерод. Между 2010 и 2020 г. средното годишно улавяне на въглерод в биомаса от горското стопанство в европейския регион достигна 155 милиона тона. В ЕС-28 това съответства на улавяне и отвеждане в атмосферата на 10 % от брутните емисии на парникови газове (5). Най-важният фактор за смекчаване на изменението на климата е замяната на изкопаемите суровини и енергоносители с дървесина (като материал и енергиен източник) и предотвратените във връзка с това емисии. Ето защо осигуряването на дървесина за заместване на материали с по-високи емисии в рамките на жизнения цикъл е важна мярка в борбата с изменението на климата. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Под „сива енергия“ се разбира енергията, която трябва да се изразходва за производството, складирането, транспортирането, вграждането и накрая обезвреждането на материали или компоненти и сгради. В сравнение с други конвенционални строителни материали дървесината улавя въглерод още преди своето използване като строителен материал (едно дърво се състои от около 50 % чист въглерод). Когато се разглеждат емисиите на дървесината, от съществено значение са факторите произход, разстояние за транспортиране и вид преработка, както и възможността за повторно използване. Сравненията на равностойни сгради, разглеждани през целия им жизнен цикъл, показват, че за разлика от други строителни материали дървесината има по-добри стойности на сива енергия, емисии на парникови газове, замърсяване на въздуха и водите и други показатели за въздействие. Понастоящем годишно произвежданите продукти от дърво (= дървесината, използвана като материал) предотвратяват около 10 % от общите годишни емисии на парникови газове само в резултат на ефекта на заместване. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Конкретно чрез строителство с дървен материал могат да се спестят до 40 % от емисиите на въглероден диоксид в сравнение със строителството с бетон. Ако се приложат предлаганото от Hagauer et al. (2009 т.) (6) преизчисляване на обема в тегло, то сухото тегло на един кубичен метър (м3) дървесина (смесена иглолистна и широколистна) представлява 417 кг. Ако се приеме, че делът на въглерода е 50 %, то се получава еквивалент на CO2 от 0,765 т на м3. От това следва, че от 1 милион mз допълнително добита, готова за употреба дървесина в трайни продукти се улавя 0,765 милиона тона CO2. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Делът на дървените сгради се увеличава през последните години. В Австрия например делът на строителството с дървен материал (7) за период от 20 години се увеличи с над 70 % и през 2018 г. представлява 24 % от новозастроените използваеми площи. От тях 53 % представляват жилищно строителство, 11 % — търговско-промишлено строителство, а 29 % — селскостопански функционални постройки. В сравнение с това делът в областта на обществените сгради е само 7 %. В Швеция и Финландия 90 % от всички нови еднофамилни къщи са от дървесина, а около 20 % от новопостроените многофамилни къщи имат дървена конструкция. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Уплътняването на тъканта на градовете е важен инструмент в борбата с изменението на климата и неизбежно върви ръка за ръка с увеличаването на височината на сградите. Актуалните проекти показват, че са възможни значителни височини в строителството с дървен материал. Примери за това са Културният център „Сара“ в Швеция с 20 етажа и височина от 75 m (8), или Ascent Tower в Милуоки с 18 етажа от дърво (9). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Съвременните системи за строителство с дървен материал лесно могат да се приспособят така, че да предлагат всеобхватни решения за санирането на сгради, при което могат да се постигат висококачествени жилища и да се постигнат значителни икономии на енергия. Проектите за обновяване не само се възползват от лесно достъпната градска инфраструктура, но и използват „сивата“ енергия, която вече се съдържа в съществуващия сграден фонд. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Използването на съществуващите резерви вместо добавяне на нови сгради означава по-ефективно използване на ресурсите, които може да предложи един град, и поради това трябва принципно да се определи като приоритет. Предимствата са бързината на монтажа и сглобяването на компонентите, по-доброто съотношение между капацитет на натоварване и тегло в сравнение с други материали и вследствие на това сравнително малка собствена тежест върху съществуващата конструкция. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Дървесината също е подходяща за използване на каскаден принцип. Няколко етапа на използване увеличават създаването на стойност, намаляват потреблението на ресурси и поглъщат CO2 за по-дълъг период от време. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Формалните, правните и техническите изисквания за качествено проектиране при строителството с дървен материал са относително по-високи и по-комплексни в сравнение с други строителни методи. Тази сложност спъва нарастването на пазарния дял на метода на дървено строителство. Стандартизирането на компоненти, връзки и модули може да подпомогне изпълнението и да гарантира икономическата ефективност и качеството. Една такава съществуваща инициатива е базата данни dataholz.eu, която предоставя онлайн проверени конструктивни модули и сглобки за Германия и Австрия. ЕИСК отбелязва принципно, че и в строителството с дървен материал иновациите трябва да дават възможност във всички области за постигане на съответствие със съвременното ниво на развитие на техниката не само чрез спазването на стандартите, но и чрез прилагането на „равностойни алтернативни решения“. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | ЕИСК отбелязва, че благодарение на стандартизацията, точността и качеството системите за строителство с дървен материал са много подходящи както за ново строителство, така и за саниране на съществуващи сгради и за допълнително уплътняване на градовете. Сред многобройните му предимства са неговата приспособяемост, високата степен на предварителна заготовка, по-кратките срокове за строителство, както и по-ниското му тегло в сравнение с други строителни материали. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Съществен критерий за оценката на сградите е въздействието върху околната среда през целия жизнен цикъл. Въздействията върху околната среда се проявяват при изграждането (производство и транспортиране на използваните строителни продукти), използването и демонтажа (включително рециклирането или обезвреждането на строителните продукти). Въздействията върху околната среда се установяват посредством оценка на база жизнения цикъл (EN 15804:15.2.2022 г.). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Зеленото счетоводство е подходящ инструмент за оценката за устойчивост на строителните продукти. ЕИСК препоръчва да се използва последователно инструментът „зелено счетоводство“ за качествената оценка за устойчивост през целия жизнен цикъл на сградите за представянето и сравнението на въздействията върху околната среда. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | През последните години строителните изисквания се отвориха за използването на възобновяеми строителни материали. Възможностите за строителството с дървен материал се разшириха преди всичко по отношение на противопожарната защита. С тази тема се занимават и текущи проекти. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Научноизследователският проект „TIMpuls“ (10) под ръководството на Техническия университет Мюнхен (TUM) понастоящем проучва пожарите в многоетажни дървени постройки с цел създаване на надеждна основа за единна регулаторна рамка за строителството на многоетажни дървени сгради. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Последните резултати от научните изследвания и изпълнените проекти показват, че строителството с дървен материал по никакъв начин не отстъпва на други видове конструкции по отношение на противопожарната защита, като освен това има и предимства по отношение на сеизмичната безопасност (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Различните законови разпоредби, дори в рамките на отделните държави членки, често създават ненужни пречки. Поради това ЕИСК призовава за по-нататъшно опростяване на строителните разпоредби с оглед постигане на равностойност с другите строителни материали. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК призовава държавите членки да увеличат използването на дървен материал при обществени сгради, което е под общата средна стойност. В това отношение публичният сектор трябва да дава пример при използването на потенциала на строителството с дървен материал с оглед на постигането на целите в областта на климата. Преди всичко забележителни иновативни отделни сгради, изградени по метода на строителството с дървен материал, могат да създадат идентичност и да стимулират по-голямото използване на дървен материал. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | В процедурите по възлагане на обществени поръчки за определянето на най-добрия оферент често не се използват или се използват твърде малко критерии, като биоикономика, устойчивост, разходи през жизнения цикъл, въздействие върху климата и др., което е в ущърб на решенията за строителство с дървен материал. Поради това ЕИСК призовава за по-силен ангажимент за отчитане при възлагането на обществени поръчки на критериите, които служат за постигане на целите в областта на климата. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | При сглобяемите дървени конструкции проектирането трябва да бъде почти на ниво изпълнение, за да не се рискува с възможности за тълкуване и да се гарантира ясна съизмеримост. За да се постигнат предимствата по отношение на технико-икономическата оптимизация и срока на реализация (12), трябва по-рано, отколкото при строителство с по-ниска степен на предварителна заготовка, да се помисли за широката продуктова гама, както и за отражението на процесите на изработване, логистика и монтаж. Това може да се осъществи чрез включване на ранен етап на информация за оферентите чрез избор на подходящите процедури за възлагане на обществени поръчки, като например конкурс за архитектурен проект или състезателен диалог, или чрез ангажирането на специализирани проектанти от възлагащия орган. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК подчертава значението на Новия европейски Баухаус за стимулирането на висококачествени и неутрални по отношение на климата строителни материали, както и за използването на дървен материал в строителството. Понастоящем делът на дървесината като строителен материал в ЕС е само 3 %, което означава, че потенциалът на строителството с дървен материал за смекчаване на изменението на климата далеч не е използван. Ето защо според ЕИСК мерките за стимулиране на научни изследвания, развойна дейност и иновации, свързани с алтернативни строителни материали в рамките на Новия европейски Баухаус, са важен елемент за възползване от този потенциал. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Много често потребителите в строителния сектор все още не са достатъчно запознати като цяло с възможностите за използването му. В резултат на непълното познаване на дървения материал често той се използва само в ограничена степен. Поради това ЕИСК счита, че трансферът на ноу-хау в Европа — както е планиран в академията „Нов европейски Баухаус“ — е много важен, и едновременно с това отбелязва, че трябва да се гарантира достатъчно предлагане на съответни модули за образование и допълнителна квалификация и на национално равнище. Ще бъдат необходими практически обучения и курсове за повишаване на квалификацията при използването на нови устойчиви методи на строителство и строителни материали за всички категории работещи в строителния процес: проектанти, архитекти, инженери, техници, ИТ специалисти и строители. Само с подходящо обучени хора може да се осъществи зеленият преход. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК приветства съвместния европейски социален проект RESILIENTWOOD под ръководството на Европейската конфедерация на предприятията от дървопреработвателната промишленост (CEI-Bois) и на Европейската федерация на работниците от строителството и дървообработването (ЕФРСД), чиято цел е да разработи препоръки и насоки за предприятията, професионалното обучение и органите, за да бъдат привлечени млади хора в дърводобивната и дървопреработвателната промишленост в ЕС, да се осъществи адаптация към технологичните промени и да се повиши квалификацията на работниците. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК счита, че е важно да се публикува специализирана информация, така че всички заинтересовани страни да бъдат подготвени за съвременното технологично ниво на строителството с дървен материал, и да се установят конструктивни и строително-физически стандарти, за да се опрости строителството с дървесина. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Директивата за енергийните характеристики на сградите (ДЕХС) е най-важната правна уредба на ЕС за строителния сектор. Тя задължава държавите членки да определят показатели за сградите, да планират стратегически декарбонизацията на сградния фонд чрез дългосрочни стратегии за саниране и да осъществят допълнителни мерки. Ето защо ДЕХС е несъмненият политически инструмент, чрез който се определят изискванията и ясните предпоставки за намаляване на въглеродните емисии през целия жизнен цикъл на сградите. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Разпоредбите на ДЕХС трябва да бъдат приведени в съответствие с целите за неутралност по отношение на климата и да бъдат посочени най-важните и най-спешните мерки, които трябва да бъдат взети до 2050 г. Действително е важно да се подобри енергийната ефективност на сградите, но без ясно разбиране за цялостния въглероден отпечатък на сградите съществува опасност да не бъдат взети оптималните мерки. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК приветства предложения през пролетта на 2022 г. Регламент за екопроектирането на устойчиви продукти като важна стъпка към по-екологосъобразни и кръгови продукти. Установяването на минимални критерии, като например намаляването на отпечатъка на продуктите върху околната среда и климата, може също така да се прилага успешно и за строителството с дървен материал и да създаде икономически възможности за иновации, въпреки че понастоящем не е включено в регламента. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Задължителното отчитане на въглерода за строителния сектор през целия жизнен цикъл ще улесни събирането на данни и определянето на контролни показатели и ще даде възможност на строителния сектор да развие необходимите умения и капацитет. Трябва да бъдат въведени задължителни минимални стандарти за отделяния въглерод през целия жизнен цикъл, които трябва да се повишават с течение на времето. ЕИСК отправя искане до Европейската комисия да разработи система за въглеродно сертифициране, която отчита в пълна степен ролята на продуктите от дърво за компенсирането на емисии. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | ЕИСК призовава държавите членки да участват всестранно в новата инициатива на австрийското и финландското правителство Wood POP, която представлява платформа за ускоряване на политическия диалог относно дървесината и има за цел да мобилизира важни публични и частни заинтересовани страни от дървопреработвателния сектор на национално и регионално равнище и същевременно да подкрепя преориентирането на инвестициите към устойчиви, биотехнологични решения и базирани на дървесина вериги за добавена стойност. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | В своето допълнение към становище CCMI/205 „Промишленост 5.0 в сектора на строителството с дървен материал“ ЕИСК подчертава, че използването на дървесината като строителен материал е чудесна възможност, тъй като тя е устойчива и икономически ефективна алтернатива и допълнение на традиционните строителни материали като бетон и стомана. Друго предимство е високата производителност на труда, която позволява по-бързо и по-ефективно строителство на сгради. Освен това производството на дървен материал предлага възможности за заетост в селските райони. Строителството с дървен материал предоставя ползи за околната среда, тъй като дървесината е възобновяем ресурс и генерира по-ниски въглеродни емисии в сравнение с други материали за производство и по време на жизнения им цикъл. Освен това строителството с дървен материал насърчава опазването и поддържането на горите и допринася по този начин за намаляване на парниковите газове. |
| --- | --- |

3.20.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 275, 18.7.2022 г., стр. 73; ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 73.

1

(2)  Международна агенция по енергетика (2022 г.) Доклад за сградния фонд в: https://www.iea.org/reports/buildings.

2

(3)  https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf.

3

(4)  Weiss P., Braun M., Fritz D., Gschwantner T., Hesser F., Jandl R., Kindermann G., Koller T., Ledermann T., Ludvig A., Pölz W., Schadauer K., Schmid B.F., Schmid C., Schwarzbauer P., Weiss G. 2020 г.: Endbericht zum Projekt CareforParis (Окончателен доклад за проекта CareforParis). Klima- und Energiefonds Wien (Фонд за климата и енергетиката Виена).

4

(5)  https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/08/SoEF_2020.pdf.

5

(6)  Hagauer, D., B. Lang, C. Pasteiner und K. Nemesthoty, 2009 г., Empfohlene Umrechnungsfaktoren für Energieholzsortimente bei Holz- bzw. Energiebilanzberechnungen (Препоръчани коефициенти за преизчисляване на асортименти дървесина за енергийни цели при изчисляването на дървесината респ. изчисляването на енергийния баланс). Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft, Abteilung V/10 — Energie und Umweltökonomie, Eigenverlag (Федерално министерство на селското и горското стопанство, околната среда и управлението на водите, отдел V/10 — Енергетика и икономика на околната среда, собствено издателство), Виена.

6

(7)  Holzbauanteil in Österreich. Eine statistische Erhebung aller Hochbauvorhaben in den Jahren 1998 — 2008 — 2018. Robert Stingl, Gabriel Oliver Praxmarer, Alfred Teischinger, Universität für Bodenkultur Wien im Auftrag von proHolz Austria (Дял на строителството с дървен материал в Австрия. Статистическо проучване през годините 1998 — 2008—2018 г. Роберт Щингл, Габриел Оливер Праксмарер, Алфред Тайшлингер, Университет по природни ресурси и науки за живота, Виена, по поръчка на аproHolz Austria).

7

(8)  Вж. Културен център „Сара“, Шелефтео, Швеция, White Arkitekter, 2021 г.

8

(9)  Вж. Ascent Tower, Милуоки, WIEHAG, Австрия, 2021 г.

9

(10)  www.cee.ed.tum.de/hbb/forschung/laufende-forschungsprojekte/timpuls (сайтът е посетен на 23.1.2023 г.).

10

(11)  Вж. Forschungsprojekt Erdbebensicherheit von Holzgebäuden, Fachhochschule Bern (Научноизследователски проект „Сеизмична безопасност на дървените сгради“, Висше техническо училище Берн, 2020 г. www.bfh.ch/de/forschung/referenzprojekte/erdbebensicherheit-holzgebaeude (сайтът е посетен на 23.1.2023 г.).

11

(12)  Вж. Научноизследователски проект leanWOOD — Neue Kooperations- und Prozessmodelle für das vorgefertigte Bauen mit Holz (Нови модели за сътрудничество и процеси за строителство със сглобяеми конструкции от дървен материал), HSLU Hochschule Luzern (Висше училище Люцерн), 2017 г.

12

leanWOOD — Neue Kooperations- und Prozessmodelle für das vorgefertigte Bauen mit Holz (Нови модели за сътрудничество и процеси за строителство със сглобяеми конструкции от дървен материал),

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Допълнението към становище на Консултативната комисия по индустриални промени — „Промишленост 5.0 в сектора на строителството с дървен материал“ се намира в приложението, което следва.

Становище на Консултативната комисия по индустриални промени относно „Промишленост 5.0 в сектора на строителството с дървен материал“

(допълнение към становище TEN/794)

| Докладчик: | Martin BÖHME |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Rolf GEHRING |

Докладчик:

Martin BÖHME

Съдокладчик:

Rolf GEHRING

| Решение на Пленарната асамблея | 15.11.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 56, параграф 1 от Правилника за дейността |
| | Допълнение към становище |
| Компетентна секция | Консултативна комисия по индустриални промени |
| Приемане от CCMI | 27.2.2023 г. |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 29/0/3 |

Решение на Пленарната асамблея

15.11.2022 г.

Правно основание

Член 56, параграф 1 от Правилника за дейността

Допълнение към становище

Компетентна секция

Консултативна комисия по индустриални промени

Приемане от CCMI

27.2.2023 г.

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

29/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подчертава, че тъй като дървесината е устойчива и икономически ефективна алтернатива и допълнение на традиционните строителни материали като бетон и стомана, използването ѝ като строителен материал предлага чудесни възможности. Друго предимство е високата производителност на труда на строителството с дървен материал, което дава възможност за по-бързо и по-ефективно строителство на сгради. Също така възможността за предварително производство на компоненти в завод намалява разходите и повишава безопасността по време на строителството. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | По-важно от всякога е работната сила в областта на строителството с дървен материал да бъде образована, обучавана и да се учи през целия живот. Образованието и обучението трябва да бъдат резултатът от социален диалог с участието на всички социални партньори. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК смята, че развиването на сектора на строителството с дървен материал предлага големи възможности за работниците, особено в селските райони. Достойните работни места в дърводобивната промишленост и строителството с дървен материал могат да спомогнат за подобряване на икономическото положение в селските райони, в които дърводобивната промишленост играе важна роля. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава многобройните ползи за околната среда от строителството с дървен материал. Една от най-големите от тях е, че дървесината е възобновяема суровина, която генерира по-ниски емисии на CO2 в сравнение с други строителни материали при производството на компоненти и сгради и по време на жизнения им цикъл. Освен това използването на дървесина в строителния сектор насърчава опазването и поддържането на горите чрез предоставяне на стимули за устойчиво управление на горите. По време на фазата си на растеж дървесината поглъща и съхранява CO2 от атмосферата. По този начин, когато се използва като строителен материал, тя се превръща в екологосъобразен строителен материал и допринася като цяло за намаляване на парниковите газове. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК се позовава на неотдавнашните си публикации относно строителството и строителните продукти, и по-специално на становища „Хармонизирани условия за пускането на пазара на строителни продукти“ (1) и „Строителство с дървен материал за намаляване на емисиите на CO2 в строителния сектор“ (2). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Използването на дървесина в строителния сектор затвърждава мнението за антисеизмичното поведение на дървесината, което се проявило в някои случаи, като например земетресението в Аляска през 1964 г. ЕИСК счита, че хората, живеещи в земетръсни райони, следва да бъдат насърчавани да използват дървесината като строителен материал. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Настоящото становище следва общите бележки, направени в становище TEN/794 „Строителство с дървен материал за намаляване на емисиите на CO2 в строителния сектор“. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Строителният сектор има съществен принос за емисиите на парникови газове и следователно е важен фактор по отношение на щетите за климата. Емисиите се дължат главно на използването на изкопаеми горива за производството на топлинна енергия и електроенергия в сградите и производството на строителни материали. Налице е голяма потребност от мерки за намаляване на емисиите на парникови газове в строителния сектор, например чрез използването на енергия от възобновяеми източници, подобряването на енергийните характеристики на сградите и използването на устойчиви строителни материали (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ЕИСК подчертава, че, за да се увеличи значението на устойчиво произведената дървесина като строителен материал в строителната промишленост, следва да се изтъкне необходимостта от устойчиво управление на горите за производството на суровината дървесина. Устойчивото управление на горите предполага горите да се стопанисват и използват по такъв начин, че да са устойчиви от екологична, икономическа и социална гледна точка. Това означава, че горите се запазват както за настоящите, така и за бъдещите поколения, и че природните ресурси се използват отговорно. Важна част от устойчивото управление на горите е опазването на горското биологично разнообразие и екосистемните услуги. Също така е важно да се намали уязвимостта на горите спрямо природни смущения като горски пожари и нашествия на насекоми. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | От техническа гледна точка строителството с дървен материал изисква значително по-малко използване на т.нар. „сива енергия“ в сравнение с други строителни материали, като например бетон. Сивата енергия се отнася до енергията, използвана за производството, транспорта, съхранението и рециклирането на продукти. Намаляването на сивата енергия означава, че за тези процеси се изразходва по-малко енергия, което води до намаляване на емисиите на CO2 и по-устойчиво потребление на енергия и може да спомогне за подобряване на конкурентоспособността на предприятията. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК отбелязва, че законодателните разпоредби понякога възпрепятстват развитието на строителството с дървен материал, като ограничават използването на дървесината като строителен материал или като налагат определени правила и стандарти, които са трудни или скъпоструващи за прилагане при този вид строителство. Пример за това е ограничението на височината на дървените сгради, която е въведена в някои държави. Това може да ограничи възможностите за строителство с дървен материал и да затрудни развитието на иновативни дървени конструкции. В областта на противопожарната безопасност на сградите не е приемливо за дървения материал да има правила за ефективност, различни от тези за други материали. ЕИСК се застъпва за уеднаквяване на правилата на европейско равнище, независимо от материала. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Строителството с дървен материал може да допринесе значително за това икономиката да бъде кръгова и по-специално за постигането на целта да бъде биотехнологична в по голяма степен, както е формулирано в съответните политики на ЕС. Приложните области и свойствата на материалите на дървесината и продуктите на основата на дървесина трябва да бъдат доразвити в това отношение. По-специално възможността за рециклиране на продуктите от дървесина играе съществена роля в този процес. Комбинирането на дървесина с други материали обаче също ще придобие още по-голямо значение. Координирано и подпомагано на европейско равнище насърчаване на сътрудничеството в областта на научните изследвания във връзка със свойствата на материалите и композитните материали може да играе важна роля в това отношение и да стимулира иновациите. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Трансформацията на нашите промишлени отрасли към концепцията за „Промишленост 5.0“, която също е социално стабилна, има силна техническа страна. Цифровизацията (строително информационно моделиране), роботизацията и използването на програми за обучение (изкуствен интелект) ще трансформират цялата верига за създаване на стойност — от горското стопанство до строителството, неговото съхранение и рециклирането. Това изисква правна рамка по отношение на общите изисквания за продуктите, изискванията за строителните продукти и стандартизацията. Те трябва да бъдат координирани в областта на строителството с дървен материал. В съответствие със социалните цели, очертани за Промишленост 5.0, технологичното развитие и концепциите за организация на труда би трябвало да следват ориентиран към човека подход към проектирането на технологии. Също така ще бъде важно систематично да се разглеждат потенциалните положителни или отрицателни последици за здравословната среда на труд и живот от първия етап на технологичното развитие. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК отбелязва, че технологичните и материалните промени в строителството с дървен материал също ще променят организацията на работата и изискванията за квалификация. Това създава припокриване между сектора на строителството и дървообработващия сектор и между традиционните професии в тези два икономически сектора. Адаптирането на съществуващите учебни програми за отделните професии или новото определяне на професии е изискване в това отношение, което следва да бъде координирано на европейско равнище. Целта за привлекателни професии с широк спектър от задачи и съответна организация на работата също ще допринесе за повишаване на привлекателността на секторите на строителството и дървообработващия сектор. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ЕИСК счита, че поради бързите промени в методите на работа (цифровизация, роботика, изкуствен интелект, нови машини) образованието, обучението, преквалификацията и ученето през целия живот на работната сила в областта на строителството с дървен материал са по-важни от всякога. Образованието и обучението трябва да бъдат резултатът от социален диалог с участието на всички социални партньори. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Специфични бележки

| 3.1. | Може да се очаква, че увеличаването на дела на строителството с дървен материал би могло значително да допринесе за укрепване на регионалните вериги за създаване на стойност и за намаляване на екологичния отпечатък. Строителството с дървен материал е много ефективен принос от материална гледна точка за биоикономиката, особено ако се поставя по-силен акцент върху поддръжката и съхраняването през целия жизнен цикъл на строителството с дървен материал, включително проектирането. Освен това, за да се избегнат екологичните последици от преместването на производството, дървесината следва да се добива само от места, които разполагат със сертифицирани горски площи (схеми за сертифициране на горите FSC и PEFC) и чийто потенциал за добив на сурова дървесина надвишава собствените нужди. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че определянето на нуждите от площи за производството на дървен материал и начинът, по който то се управлява (интензивно, екстензивно, монокултурно, биологично) и добѝва (конвенционално или устойчиво), е от основно значение за устойчивостта на строителството с дървен материал като цяло. Именно с оглед на желаното увеличаване на дела на строителството с дървен материал в строителния сектор е от решаващо значение целите за устойчивост и биологично разнообразие да се вземат предвид последователно при увеличаване на дела на площите, както и при промяна на предназначението на площите за производство на дървесина. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Практическите изпитвания показват, че от гледна точка на екологичния баланс методът на строителство с дървен материал като цяло се оказва по-изгоден от други строителни методи, като например строителството със стоманобетон. По-специално показателят за въздействието във връзка с оценката на потенциала за глобално затопляне има значително по-добри стойности и представлява едва 57 % от потенциала на метода на строителство със стоманобетон (4). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК подчертава, че анализът на проучванията, които разграничават строителството на основата на дървесината от масивното строителство, показва, че в почти всички случаи строителството с дървен материал има намалено въздействие върху околната среда по отношение на показателите за въздействие върху околната среда (а) потребност от първична енергия (общо и невъзобновяема) и б) потенциал за глобалното затопляне. Това не зависи от избраните строителни материали за метода на масивно строителство и от вида на конструкцията при строителството на основата на дървесина (5). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Степента на предварително изработване на елементи в строителството с дървен материал е много по-висока, отколкото при масивното строителство. В резултат на това строителните работи на строителната площадка зависят в по-малка степен от метеорологичните условия и по-голямата част от производството се извършва при оптимални условия на труд във фабриката. По-голямата вертикална интеграция обаче изисква по-големи усилия за планиране и следователно по-дълъг процес на планиране. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК отбелязва, че по-кратките срокове за строителство с дървен материал водят до намаляване на общите разходи за строителната площадка и времето на задържане на строителния обект Предварителното производство позволява по-малко транспортиране до обекта. По-специално в потенциалните площи в градовете чрез строителството с дървен материал може бързо да се изграждат нови жилища, например чрез надграждане и разширяване. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Строителството с дървен материал дава възможност за по-големи жилищни площи при същите външни размери. При строителството с дървен материал слоят на изолацията често е интегрирана в носещата конструкция; при масивното строителство тя е отделна конструкция. В резултат на това, ако дебелината на изолацията е една и съща, при дървената конструкция е възможна по-тънка външна стена. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Освен при жилищното строителство ЕИСК предвижда допълнителни възможности за строителството с дървен материал във връзка с други видове функции на сградите в нежилищни сгради (например офис сгради, складове и лаборатории). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК отбелязва, че както при всички видове строителство, висококачественото проектиране и изпълнение са от голямо значение за жизнения цикъл на строежа. За това са необходими по-специално добре обучени архитекти и инженери и европейска директива за планиране, която подкрепя професиите с подходящи регулаторни рамкови условия. По-специално в сектора на планирането чрез правни промени и съответно обучение на възложителите трябва да се гарантира, че услугите трябва да се възлагат задължително в конкуренция по отношение на качеството (6). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Като се вземат предвид неотдавнашните последици от земетресенията в Турция, но и от предишни земетресения, както и прогнозите на експерти за предстоящи събития, ЕИСК счита, че хората, живеещи в земетръсни райони, следва да бъдат насърчавани да строят дървени къщи и сгради. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | В производствените дружества производствените процеси могат да бъдат оптимизирани и опростени чрез използването на технологии от Промишленост 5.0 и могат да доведат до намаляване на използването на енергия, а оттам и на емисиите на CO2 в производствения процес. Освен това предварителното производство на компоненти в завода позволява строителната площадка да стане по-ефикасна и с по-малко отпадъци, тъй като компонентите трябва да бъдат сглобявани само на място. Това води до редуциране на потреблението на енергия за транспорта и намаляване на количеството на генерираните отпадъци (7). |
| --- | --- |

3.11.

Брюксел, 27 февруари 2023 г.

Председател на Консултативната комисия по индустриални промени

Pietro Francesco DE LOTTO

---

(1)  ОВ C 75, 28.2.2023 г., стр. 159.

1

(2)  Становище на ЕИСК относно „Строителство с дървен материал за намаляване на емисиите на CO2 в строителния сектор“ (вж. ОВ стр. 18).

2

2

(3)  Вж. Kreislaufwirtschaft für die Dekarbonisierung des EU-Bausektors — Modellierung ausgewählter Stoffströme und Treibhausgasemissionen (Кръговата икономика за декарбонизация на строителния сектор в ЕС — моделиране на избрани потоци материали и емисии на парникови газове). Meta Thurid Lotz, Andrea Herbst, Matthias Rehfeldt.

3

(4)  https://www.berlin.de/nachhaltige-beschaffung/studien/holz-versus-stahlbetonbauweise/.

4

(5)  Potentiale von Bauen mit Holz (Потенциал на строителството с дървесина). Федерална агенция за околната среда, стр. 25.

5

(6)  Вж. Holzbau vs. Massivbau — ein umfassender Vergleich zweier Bauweisen im Zusammenhang mit dem SNBS Standard (Строителство с дървен материал и масивно строителство — цялостно сравнение на два строителни метода във връзка със стандарта SNBS). Daniel Müller.

6

(7)  Вж. Koppelhuber, J., Bok, M. (2019 г.). „Paradigmenwechsel im Hochbau“ (Промяна на парадигмата в строителството на сгради). В: Hofstadler, C. (eds) Aktuelle Entwicklungen in Baubetrieb, Bauwirtschaft und Bauvertragsrecht (Настоящи развития в строителните дейности, строителната промишленост и договорното право в областта на строителството). Springer Vieweg, Wiesbaden. https://doi.org/10.1007/978-3-658-27431-3_19.

7

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

577-а пленарна сесия на Европейския икономически и социален комитет, 22.3.2023 г. – 23.3.2023 г.

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/28

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за високо ниво на оперативна съвместимост на публичния сектор в целия Съюз (Акт за оперативно съвместима Европа)

(COM(2022) 720 final — 2022/0379 (COD))

и относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно засилено сътрудничество в областта на оперативната съвместимост на публичния сектор — Свързване на обществени услуги, подкрепа на публичните политики и предоставяне на обществени ползи — Към „Оперативно съвместима Европа“

(COM(2022) 710 final)

(2023/C 184/05)

| Докладчик: | Vasco DE MELLO |
| --- | --- |

Докладчик:

Vasco DE MELLO

| Консултация | а) | Европейски парламент, 21.11.2022 г. |
| --- | --- | --- |

Консултация

а)

Европейски парламент, 21.11.2022 г.

| б) | Съвет на Европейския съюз, 25.11.2022 г. |
| --- | --- |

б)

Съвет на Европейския съюз, 25.11.2022 г.

Правно основание

| а) | член 172 от Договора за функционирането на Европейския съюз ДФЕС |
| --- | --- |

а)

член 172 от Договора за функционирането на Европейския съюз ДФЕС

| б) | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| --- | --- |

б)

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

10.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

200/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) също като Комисията счита, че оперативната съвместимост между публичните служби е съществено изискване за създаването на цифров единен пазар. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Постигането на тази цел обаче не трябва да води до политика от страна на държавите членки, налагаща пълна цифровизация на обществените услуги в ущърб на тези, предоставяни лично и на място, и трябва да отчита най-уязвимите групи граждани. Обучението по цифрови умения следва да бъде достъпно за всички, но по-специално за тези групи от населението. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Вместо до съкращения разработването и функционирането на цифрови услуги първоначално ще създаде допълнителна нужда от персонал. Адекватното обезпечаване с персонал е предпоставка за успешна цифрова трансформация. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отбелязва със задоволство, че по време на пандемията цифровизацията на обществените услуги отбеляза значителен напредък. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя създаването на модел на управление за целите на тази политика, състоящ се от два ключови органа, а именно Комитета за оперативно съвместима Европа и Общността за оперативно съвместима Европа. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК приветства факта, че в съобщението се предвижда разработването на експериментални решения, които дават възможност за партньорства между публичния сектор и иновативните технологични предприятия и стартиращите предприятия за създаването на иновативни експериментални решения, които биха могли да се прилагат от публичните служби и да се споделят помежду им. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че е важно бъдещите програми за финансиране на проекти за оперативна съвместимост на обществените услуги да обвързват предоставянето на ресурси с приемането на принципите и структурите, препоръчани от европейската рамка за оперативна съвместимост. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Като приветства факта, че този процес се осъществява в контекста на т.нар. двоен преход, ЕИСК предупреждава, че някои технологични решения за цифровизация биха могли да бъдат много енергоемки. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.8.1. | ЕИСК счита, че макар и да са необходими предпазни мерки защитата на данните не може да бъде пречка за създаването на нови решения за оперативна съвместимост, както от публичните служби, така и от частни лица. |
| --- | --- |

1.8.1.

| 1.8.2. | От друга страна, ЕИСК счита, че достъпът до данни, както за гражданите, така и за предприятията и другите публични служби, следва да подлежи на различни равнища на разрешение, за да се запази тяхната поверителност, както и да се предоставят само данни, които са абсолютно необходими. |
| --- | --- |

1.8.2.

2.   Контекст

| 2.1. | Създаването на вътрешен пазар, т.е. пространство на свободно движение на хора, стоки, услуги и капитали, изисква премахването на всички съществуващи национални бариери. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | От самото си начало и най-вече след създаването на единния пазар Европейският съюз се стреми да премахне всички видове пречки, които могат да представляват трудности за създаването на истински вътрешен пазар. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | За да съществува истински вътрешен пазар, е необходимо гражданите и предприятията да имат лесен и бърз достъп и взаимодействие с публичните служби в държавите членки, независимо дали са на местно, регионално или национално равнище. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Освен това едно отворено пространство, каквото е европейското, изисква обмен на данни и сътрудничество между органите на публичните администрации на държавните членки на всяко равнище. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | От деветдесетте години на миналия век Комисията е насочила усилията си към действия, които да позволят изграждане и създаване на оперативна съвместимост (1) или още по-добре на взаимосвързаност между различните публични служби на държавите членки (2). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Тази необходимост се задълбочава с течение на времето, тъй като вътрешният пазар се превърна в нова цифрова реалност (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Цифровизацията е истинска революция както по отношение на навиците на гражданите, така и в начина, по който функционират предприятията и публичната администрация. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | През последните години редица обществени услуги в държавите членки, които дотогава се предоставяха само лично и на място, станаха достъпни и по цифров път, което донесе огромно предимство за гражданите, бизнеса и за самите публични служби, които успяха да реализират огромни икономии както по отношение на работните часове, така и по отношение на финансовите разходи. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Кризата с COVID-19 ускори тази тенденция, като показа, че оперативната съвместимост между различните европейски обществени услуги би могла да се превърне в полезен инструмент за упражняване на свободното движение на хора, както е видно например от използването на COVID сертификата. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Европейският съюз признава, че цифровизацията на публичния сектор, предвид неговата тежест по отношение на БВП (4), би могла да бъде ключов фактор в процеса на цифровизация в Европа не само поради ефекта ѝ на лост спрямо другите сектори, но и като водещ фактор в този процес в контекста на европейската икономика. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | В резултат на това всички планове за възстановяване и устойчивост предвиждат публични инвестиции за цифровизацията на публичната администрация в размер на общо 47 млрд. евро. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Европейският съюз чрез гласа на Комисията и правителствата на държавите членки с течение на времето признаха необходимостта от задълбочаване на оперативната съвместимост и взаимосвързаността на обществените услуги на държавите членки помежду им и с тези, които Европейският съюз предоставя (5), така че гражданите и предприятията в целия Съюз да имат достъп до тези услуги, независимо от мястото където се намират. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Въпреки че оперативната съвместимост между обществените услуги не е нова тема (6), това съобщение има за цел да създаде по-формална, по-стабилна и по-сигурна рамка за сътрудничество, която да допринесе за по-нататъшно задълбочаване на съществуващата взаимосвързаност между цифровите системи на различните национални обществени услуги, помежду им и със собствените услуги на Европейския съюз (7). Това следва да се превърне в катализатор за постигането на тази цел, така че до 2030 г. да има темп на цифровизация на обществените услуги в Европейския съюз от 100 %, както се предлага в Съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Цифров компас до 2030 г.: Европейският път за цифровото десетилетие (COM(2021) 118). |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | За тази цел в разглежданото съобщение се определят следните основни принципи за прилагането на съгласуван подход в тази област, а именно:






  — | създаване на структура за управление на оперативната съвместимост, съставена от два органа (Комитет за оперативно съвместима Европа и общност за оперативно съвместима Европа), която да даде възможност на публичните администрации да си сътрудничат както на общо (европейско, национално, регионално и местно) равнище, така и на секторно равнище (правосъдие, транспорт, вътрешни работи, здравеопазване, екология и др.), както и със заинтересовани страни от частния сектор — с мандат за постигане на съгласие по споделени решения за оперативна съвместимост (напр. рамки, отворени спецификации, отворени стандарти, приложения или насоки); |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

създаване на структура за управление на оперативната съвместимост, съставена от два органа (Комитет за оперативно съвместима Европа и общност за оперативно съвместима Европа), която да даде възможност на публичните администрации да си сътрудничат както на общо (европейско, национално, регионално и местно) равнище, така и на секторно равнище (правосъдие, транспорт, вътрешни работи, здравеопазване, екология и др.), както и със заинтересовани страни от частния сектор — с мандат за постигане на съгласие по споделени решения за оперативна съвместимост (напр. рамки, отворени спецификации, отворени стандарти, приложения или насоки);

| — | въвеждане на задължителна оценка на въздействието по отношение на трансграничната оперативна съвместимост, което би могло да възникне когато дадена публична служба създава или променя информационна система; |
| --- | --- |

—

въвеждане на задължителна оценка на въздействието по отношение на трансграничната оперативна съвместимост, което би могло да възникне когато дадена публична служба създава или променя информационна система;

| — | съвместно създаване на екосистема от решения за оперативна съвместимост за публичния сектор на ЕС (въвеждане на признати каталози за активна оперативна съвместимост, които могат да се използват от администрациите и при изготвянето на политиките, като например цифрови инструменти, спецификации или решения), така че публичните администрации на всички равнища в ЕС и други заинтересовани страни да могат да допринесат за създаването, подобряването и повторното използване на такива решения, като по този начин им се даде възможност да правят съвместни иновации и да създават обществена стойност; |
| --- | --- |

—

съвместно създаване на екосистема от решения за оперативна съвместимост за публичния сектор на ЕС (въвеждане на признати каталози за активна оперативна съвместимост, които могат да се използват от администрациите и при изготвянето на политиките, като например цифрови инструменти, спецификации или решения), така че публичните администрации на всички равнища в ЕС и други заинтересовани страни да могат да допринесат за създаването, подобряването и повторното използване на такива решения, като по този начин им се даде възможност да правят съвместни иновации и да създават обществена стойност;

| — | обвързване на предоставянето на определено финансиране от Европейския съюз за създаването или укрепването на национални информационни системи с използването на решения и принципи, предварително определени от Европейския съюз (8). |
| --- | --- |

—

обвързване на предоставянето на определено финансиране от Европейския съюз за създаването или укрепването на национални информационни системи с използването на решения и принципи, предварително определени от Европейския съюз (8).

3.   Общи бележки

| 3.1. | Подобно на Комисията, ЕИСК счита, че оперативната съвместимост между публичните служби е съществено изискване за създаването на цифров единен пазар и отстраняването на пречките, които все още съществуват на физическия пазар (9). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Определянето на цел за 100 % цифровизация на обществените услуги в целия Европейски съюз до 2030 г. предполага ускоряване и модернизиране на трансевропейска мрежа, която ги свързва и използва общи елементи, както на техническо, така и на семантично, правно и организационно равнище, наред с други. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Постигането на тази цел обаче не следва да води до национална политика, налагаща пълна цифровизация на обществените услуги в ущърб на тези, предоставяни на място и лично, като трябва се вземат предвид най-уязвимите групи граждани, тъй като всеки трябва да има достъп до предоставяни на място обществени услуги. Обучението по цифрови умения следва да бъде достъпно за всички, но по-специално за тези групи от населението. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Вместо до съкращения на персонал, разработването и функционирането на цифрови услуги първоначално ще създаде допълнителна нужда от персонал. Адекватното обезпечаване с персонал е предпоставка за успешна цифрова трансформация. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Цифровизацията трябва да бъде насочена към предоставянето на по-добри обществени услуги. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Както ЕИСК вече посочи в предходно свое становище, „[...] ключът не е да се заменят хората с ИТ инструменти, а да се осигури свободно време за дейности с по-голяма добавена стойност [...]“ (10). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Цифровизацията и използването на изкуствен интелект не са средства за легитимиране на общите съкращения на работни места. Отпадането на рутинните задачи поради цифровизацията следва да доведе до това служителите да разполагат с повече време за взискателна работа и консултиране на хората. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Освен това през 2030 г. със сигурност ще има малцинство от граждани, изключени от информационната система, които ще имат само присъствен достъп до обществени услуги (11). Пътищата за аналогов достъп на хората до обществени услуги не трябва да се затрудняват или затварят в хода на цифровизацията. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Поради това ЕИСК приветства факта, че разглежданото съобщение има за цел да задълбочи и подобри равнището на оперативна съвместимост на публичния сектор чрез създаване на правна рамка, определена на равнището на Съюза (12). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК признава, че това задълбочаване на оперативната съвместимост ще донесе огромни ползи както за гражданите, по-специално за трансграничните работници, така и за предприятията и самата публична администрация на държавите членки. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Въпреки това, за да бъдат тези предимства наистина ефективни, както признава Комисията, не е достатъчно да се определят технически правила, позволяващи взаимното свързване между службите. Необходими са адекватни национални публични инвестиции на всички равнища. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Необходима е координация както на законодателно равнище, така и на равнище секторни мрежи за услуги, за да се избегне, от една страна, резултатите, получени от оперативната съвместимост, да бъдат опорочени от ненужна бюрокрация, и от друга страна, повторното предоставяне на едни и същи данни от гражданите или предприятията на различни публични служби, което води до дублиране на процедурите и ненужни разходи. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Освен това е важно на национално равнище цифровите обществени услуги да не се сблъскват, от гледна точка на свързаност и оперативна съвместимост, с никакви пречки, които биха възпрепятствали трансграничното им използване, независимо дали тази свързаност с други държави членки засяга граждани, предприятия или други публични служби (13). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК отбелязва със задоволство, че по време на пандемията и ограничителните мерки цифровизацията на обществените услуги отбеляза значителен напредък. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Във връзка с това се приветства фактът, че съобщението предмет на настоящото становище има за цел да се постигне съгласуваност между всички политики за оперативна съвместимост, както на равнището на националните политики, така и на равнището на европейските секторни политики, което ще бъде постигнато чрез насърчаване на използването на общи модели, споделяне на технически спецификации и други решения, които могат да бъдат споделени. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | По същите причини ЕИСК подкрепя принципа на повторно използване и предаване на елементи и данни от различните публични служби както на европейско, така и на национално равнище. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК изразява загриженост и относно използването на езиците във връзка с оперативната съвместимост на обществените услуги. Езиковият режим не следва да представлява бюрократична пречка и е необходимо да се гарантира, че обменът на данни и информация се извършва на разбираем за всички език. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | ЕИСК подкрепя създаването и институционализирането на модел на управление на тази политика, състоящ се от два ключови органа, а именно Комитета за оперативно съвместима Европа, който се председателства от Комисията и се състои от представители на всички държави членки, представител на Комитета на регионите и представител на Европейския икономически и социален комитет, и общността за оперативно съвместима Европа, в която участват представители на гражданското общество и частния сектор (14) (15). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | ЕИСК счита, че е важно гражданското общество, и по-специално социалните партньори, да бъдат включени в определянето на политиките за оперативна съвместимост не само защото гражданите и предприятията са крайните адресати на тази политика, но и защото гражданското общество може да допринесе с нови технологични решения за тази политика, които не биха били постижими за публичния сектор. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | ЕИСК счита, че участието на гражданското общество следва да се осъществява на различни равнища, а Комисията следва да насърчава и стимулира държавите членки да насърчават това участие на различни равнища — национално, регионално и местно. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | ЕИСК приветства създаването от Комисията на единна точка за достъп с цел събиране и централизиране на всички знания и решения, свързани с оперативната съвместимост. Те могат да бъдат предоставяни както от публични, така и от частни субекти. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Подобно на Комисията, ЕИСК счита, че публичните служби в ЕС следва да намалят зависимостта си от цифровата инфраструктура, предоставяна от трети държави, тъй като това застрашава европейския цифров суверенитет. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | За тази цел се подчертава, че Комисията счита, че отворените системи следва да се използват за предпочитане в отворен код, който дава възможност за споделяне на решения между програмистите. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Във връзка с това ЕИСК приветства факта, че в съобщението се предвижда и насърчава разработването на експериментални решения, които дават възможност за партньорства между публичния сектор и иновативните технологични предприятия и стартиращите предприятия за създаването на иновативни експериментални решения, които, след като са преминали успешно етапа на изпитване, биха могли да се прилагат от публичните служби и да се споделят помежду им. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | ЕИСК счита, че е важно бъдещите програми за финансиране на проекти за оперативна съвместимост на обществените услуги да обвързват предоставянето на ресурси с приемането на принципите и структурите, препоръчани от европейската рамка за оперативна съвместимост. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Това ще бъде добър начин публичните служби да се ангажират на доброволна основа с приемането общи стандарти в областта на оперативната съвместимост. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | ЕИСК изразява учудване, че за разлика от предишни съобщения (16) в това не се споменават по никакъв начин предимствата, които могат да бъдат извлечени от оперативната съвместимост на европейските обществени системи в борбата с измамите, което ще доведе до повишаване на ефективността и приходите на държавите членки. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Във връзка с това ЕИСК подчертава, че оперативната съвместимост на системите следва да бъде съпътствана от използването на изкуствен интелект, който би могъл да помогне на публичните служби да анализират данните и, от друга страна, да даде възможност за създаване на предупреждения и известия, изпращани до различни публични служби в държавите членки. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | И накрая, две заключителни бележки относно екологичния преход и защитата на данните: |
| --- | --- |

3.29.

| 3.29.1. | Една от целите на съобщението е да включи стратегията за оперативна съвместимост на обществените системи не само в стратегията за цифров преход, но и в стратегията за екологичен преход. |
| --- | --- |

3.29.1.

| 3.29.2. | ЕИСК отбелязва, че някои ИТ решения въпреки високата си ефективност могат да бъдат много енергоемки. |
| --- | --- |

3.29.2.

| 3.29.3. | Такъв е случаят с технологията на блоковата верига (blockchain), която, макар и много ефективна от гледна точка на сигурността, например на чувствителни данни, използва енергийни ресурси в големи количества. |
| --- | --- |

3.29.3.

| 3.29.4. | ЕИСК приветства начина, по който в съобщението е въведена регулация относно регулаторните лаборатории. |
| --- | --- |

3.29.4.

| 3.29.5. | ЕИСК счита, че макар и да са необходими предпазни мерки защитата на данните не може да бъде пречка за създаването на нови решения за оперативна съвместимост, както от публичните служби, така и от частни лица. |
| --- | --- |

3.29.5.

| 3.29.6. | От друга страна, ЕИСК счита, че достъпът до данни, както за гражданите, така и за предприятията и другите публични служби, следва да подлежи на различни равнища на разрешение, за да се запази тяхната поверителност, както и да се предоставят само данни, които са абсолютно необходими. |
| --- | --- |

3.29.6.

| 3.29.7. | По този начин биха могли да се избегнат проблеми като наскоро възникналите относно достъпността на данните, които се съдържат в Централния регистър на действителния получател, и които вече са били предмет на решение на Съда на Европейския съюз. |
| --- | --- |

3.29.7.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Оперативната съвместимост на публичния сектор се определя като „[...] това, което позволява на администрациите да си сътрудничат и да работят така, че обществените услуги да функционират между държавите, между секторите и между организационните единици“. Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно засилено сътрудничество в областта на оперативната съвместимост на публичния сектор — Свързване на обществени услуги, подкрепа на публичните политики и предоставяне на обществени ползи — Към „Оперативно съвместима Европа“.

1

(2)  С Решение No 1719/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета Комисията стартира инициатива за оперативна съвместимост на обществените услуги, която се състои от поредица от насоки, чиято цел е идентифицирането на проекти от общ интерес за трансевропейските мрежи за електронен обмен на данни между администрациите.

2

(3)  При изграждането на цифров вътрешен пазар стана неотложно не само премахването на пречките пред съществуването му, но и създаването на механизми за предотвратяване на създаването на нови пречки.

3

(4)  По данни на Евростат за 2022 г. на публичния сектор се падат 53,1 % от европейския БВП — Government finance statistics — Statistics Explained (europa.eu) (Държавна финансова статистика — Статистически данни).

4

(5)  Вж. например заключителните декларации от междуведомствените заседания в Талин (2017 г.), Берлин (2020 г.), и Страсбург (2022 г.).

5

(6)  През 2010 г. Комисията представи съобщението „За оперативна съвместимост на европейските обществени услуги“ (COM(2010) 744 final), което беше предмет на становище на ЕИСК (TEN/448-449) и чието изпълнение беше осъществено благодарение на Програмата за решения за оперативна съвместимост за европейските публични администрации (ISA) — Решение No 922/2009/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 септември — която беше последвана през 2015 г. от програмата ISA2 — Решение (ЕС) 2015/2240 на Европейския парламент и на Съвета и програмата „Цифрова Европа“ — Регламент (ЕС) 2021/694 на Европейския парламент и на Съвета.

6

„За оперативна съвместимост на европейските обществени услуги“

(7)  В предложението предмет на настоящото становище Комисията признава, че следваният досега волунтаристичен подход е недостатъчен за постигане на предложените цели за оперативна съвместимост.

7

(8)  Вж. Обяснителен меморандум към предложението за регламент, както и Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно засилено сътрудничество в областта на оперативната съвместимост на публичния сектор — Свързване на обществени услуги, подкрепа на публичните политики и предоставяне на обществени ползи — Към „Оперативно съвместима Европа“.

8

(9)  В своето становище TEN/635 относно „Европейска рамка за оперативна съвместимост — стратегия за прилагане“ ЕИСК вече изтъкна значението на оперативната съвместимост за завършването на цифровия единен пазар (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 176).

9

(10)  Становище на ЕИСК относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейският план за действие за електронно управление през периода 2011—2015 г. — Оползотворяване на ИКТ за подпомагане на интелигентно, устойчиво и новаторско управление“ и „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — За оперативна съвместимост на европейските обществени услуги“ (ОВ C 376, 22.12.2011 г., стр. 92).

10

(11)  Става въпрос за загриженост, изразявана многократно в становища на ЕИСК (ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 176).

11

(12)  В предходни становища ЕИСК е изразявал подкрепата си за всички проекти на Европейския съюз, насочени към постигане на целите на цифровия преход на Европейския съюз (ОВ C 365, 23.9.2022 г., стр. 13).

12

(13)  Една от темите, които биха могли да се превърнат в пречка пред трансграничната оперативна съвместимост на обществените услуги, са личните данни.

13

(14)  Комитетът за оперативно съвместима Европа е натоварен със задачата да разработва мерки, да подкрепя, консултира и наблюдава европейските политики за оперативна съвместимост, докато общността за оперативно съвместима Европа ще обединява представители на гражданското общество, които ще подпомагат Комитета за оперативно съвместима Европа при намирането и определянето на нови решения, които той може да предложи.

14

(15)  Възприетият от Комисията вариант е в съответствие с препоръките, отправени от ЕИСК в предходни становища (ОВ C 81, 2.3.2018 г. стр. 176).

15

(16)  Вж. приложение към Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейска рамка за оперативна съвместимост — стратегия за прилагане.

16

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/34

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета за хармонизиране на някои аспекти на правото в областта на несъстоятелността

[COM(2022)702 final — 2022/0408 (COD)]

(2023/C 184/06)

| Докладчик: | Sandra PARTHIE |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Philip VON BROCKDORFF |

Докладчик:

Sandra PARTHIE

Съдокладчик:

Philip VON BROCKDORFF

| Искане за консултация | Европейски парламент, 26.1.2023 г.
  Съвет на Европейския съюз, 30.1.2023 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 10.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 207/0/3 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 26.1.2023 г.

Съвет на Европейския съюз, 30.1.2023 г.

Правно основание

член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

10.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

207/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подчертава, че един правилно разработен режим на несъстоятелност следва да помогне на жизнеспособните предприятия да продължат дейността си и да се избегне преждевременната им ликвидация. Целта следва да бъде да се намери баланс между преждевременната несъстоятелност и производствата, които започват твърде късно. Ключови фактори в този контекст са прозрачността на процедурите и лесният достъп до информация за резултатите на предприятията. Освен това един правилно разработен режим на несъстоятелност следва да възпира кредиторите да отпускат високорискови заеми, а управителите и акционерите да прибягват до такива заеми, както и да вземат други неблагоразумни финансови решения (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че реформите в областта на несъстоятелността, насочени към насърчаване на преструктурирането на дълга и вътрешната реорганизация, спомагат за запазването на работните места, като същевременно намаляват както процента на фалити сред малките и средните предприятия, така и ликвидацията на печеливши предприятия. ЕИСК обаче би приветствал предложения, насочени към нерешения въпрос за несъстоятелността на физически лица. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК не е сигурен дали предложението, което се представя като важна стъпка за преодоляване на съответните пропуски с цел подобряване на съюза на капиталовите пазари в ЕС, действително може да отговори на това очакване. В предложението не се предоставя хармонизирано определение на основанията за несъстоятелност и на реда на вземанията — два аспекта, които са от ключово значение за постигането на по-голяма ефективност и за ограничаване на съществуващата разпокъсаност на националните правила за несъстоятелност. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Поради това ЕИСК настоятелно призовава Комисията, Парламента и Съвета да преразгледат предложението, съдържащо се в член 27, да се задължават контрагентите, например доставчиците на дадено предприятие, което е в процес на встъпване в производство по несъстоятелност, да сключват подлежащи на изпълнение договори, които след това се прехвърлят на приобретателя на стопанската дейност без съгласието на контрагента. Това всъщност ги обвързва изкуствено с договорен партньор, когото никога не са избирали, нито проверявали, и ограничава предприемаческата им свобода. Ограничаването на договорните права за прекратяване на договора в случай на несъстоятелност ще намали готовността на жизненоважни доставчици да предоставят кредити, особено на ММСП, които са изправени пред финансови затруднения. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Предвид това, ЕИСК приветства предложението за въвеждане на специална процедура за улесняване и ускоряване на ликвидацията на микропредприятията, като се дава възможност за по-ефективен от гледна точка на разходите процес на несъстоятелност за тези микропредприятия. Тези разпоредби също така подкрепят организираното прекратяване на дейността на микропредприятията без активи, като разглеждат въпроса, че някои държави членки отказват достъп до производство по несъстоятелност, ако прогнозната възстановима стойност е по-ниска от съдебните разходи. ЕИСК подчертава, че това обхваща приблизително 90 % от случаите на несъстоятелност в ЕС, поради което счита тази процедура за изключително важна. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Въпреки че подкрепя тази специална процедура, ЕИСК предупреждава, че изискванията към националните съдилища за изпълнението на тези задачи могат да доведат до претоварване на националните съдебни системи, в случай че им бъде поверена отговорността да преценяват дали дадено микропредприятие действително е неплатежоспособно, както и да провеждат необходимите продължителни производства, включително осребряването на активите и разпределението на постъпленията. Поради тази причина ЕИСК препоръчва да се прибегне до други компетентни участници, като например синдици, с цел да се намали тежестта върху съдебната власт (2). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | И накрая, ЕИСК отбелязва, че неефективни производства по несъстоятелност могат да доведат до по-високи равнища на необслужвани кредити (НОК), което да изложи на риск финансовата стабилност и да окаже въздействие и върху кредитирането, инфлацията и реалния БВП. ЕИСК счита, че ефективните режими на несъстоятелност и на права на кредиторите/длъжниците са един от допълнителните инструменти в арсенала на създателите на политики за ограничаване на нарастването на необслужваните кредити поради увеличаването на вероятността за погасяване на кредитите и по-бързото адаптиране на равнищата на необслужваните кредити. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Основно съдържание на предложението на Комисията

| 2.1. | Целта на предложението е да се намалят различията в националните законодателства в областта на несъстоятелността и по този начин да се разгледа въпросът за потенциално неефективните рамки за несъстоятелност в държавите членки, в които се наблюдават такива различия, като се увеличи прозрачността на производствата по несъстоятелност като цяло и се намалят пречките пред свободното движение на капитали. Чрез хармонизиране на определени аспекти на законодателството в областта на несъстоятелността предложението по-специално има за цел да намали разходите за информация и обучение на трансграничните инвеститори. ЕИСК изразява надежда, че по-уеднаквено законодателство в областта на несъстоятелността следва да разшири избора на наличното финансиране за дружествата в целия Съюз. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Настоящото предложение има за цел преодоляването на някои пропуски в предишното законодателство на ЕС относно правилата за несъстоятелност, т.е. Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета (3) и Регламент (ЕС) 2015/848 на Европейския парламент и на Съвета (4), по-специално по отношение на възстановяването на активи от ликвидираната маса на несъстоятелността, ефективността на процедурите и предвидимото и справедливо разпределение на възстановената стойност между кредиторите. Това включва въпроси, свързани с отменителните искове, проследяването на активи, задълженията и отговорността на директорите, продажбата на дружество като действащо предприятие чрез „производство по предварително договорена продажба“, основанието за задействане на производство по несъстоятелност, специален режим на несъстоятелност за микро- и малките предприятия, реда на вземанията и комитетите на кредиторите. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Беше отбелязано, че в съществуващите национални правила за несъстоятелност в държавите членки има значителни различия по отношение на времето, необходимо за ликвидацията на дадено дружество, и стойността, която в крайна сметка може да бъде възстановена. В някои държави членки това води до продължителни процедури по несъстоятелност и ниска средна възстановима стойност при производства по ликвидация. Според Европейската комисия това представлява пречка за съюза на капиталовите пазари и за трансграничните инвестиции в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за по-голяма прозрачност и наличност на информацията относно правилата и процедурите за трансгранична несъстоятелност. ЕИСК обаче счита, че това предложение представлява само първа стъпка към постигане на сближаване на режимите на несъстоятелност в държавите — членки на ЕС. ЕИСК би приветствал и предложения във връзка с нерешения въпрос за несъстоятелността на физически лица. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК подчертава, че един правилно разработен режим на несъстоятелност следва да помогне на жизнеспособните предприятия да продължат дейността си и да се избегне преждевременната им ликвидация. Освен това режимът следва да възпира кредиторите да отпускат високорискови заеми, а управителите и акционерите да прибягват до такива заеми, както и да вземат други неблагоразумни финансови решения (5). Положението на предприятие, засегнато от временен икономически спад или погрешно решение, все още може да се промени, ако икономическата ситуация се подобри или предприятието предприеме коригиращи мерки. Когато това се случи, то е от полза за всички заинтересовани страни. Кредиторите могат да възстановят по-голяма част от инвестициите си, повече работници запазват работните си места и мрежата от доставчици и клиенти се запазва. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В този контекст ЕИСК посочва проучвания, които показват, че ефективните реформи на правата на кредиторите са свързани с по-ниски разходи за кредитиране, по-голям достъп до кредитиране, по-високи проценти на възстановяване за кредиторите и по-ефективно запазване на работните места (6). Следва да бъдат засилени и правата на участие на комитет на кредиторите с евентуално участие на представител на работниците. Ако при приключването на производството по несъстоятелност кредиторите могат да възстановят по-голямата част от инвестициите си, те могат да продължат да реинвестират в предприятия и да подобрят достъпа на дружествата до кредитиране. По същия начин, ако режимът на несъстоятелност зачита абсолютния приоритет на вземанията, обезпечените кредитори могат да продължат да дават заеми и доверието в системата за несъстоятелността се запазва (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че реформите в областта на несъстоятелността, насочени към насърчаване на преструктурирането на дълга и вътрешната реорганизация, спомагат за запазването на работните места, като същевременно намаляват както процента на фалити сред малките и средните предприятия, така и ликвидацията на печеливши предприятия. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Значителните различия в националното законодателство в областта на несъстоятелността често се посочват като пречки пред трансграничните инвестиции, също както и данъчните разпоредби. ЕИСК счита, че по-голямата степен на сближаване в законодателството в областта на несъстоятелността би спомогнала за постигането на по-добро функциониране на капиталовите пазари, като по този начин се благоприятстват инвестициите в целия ЕС. В предложението обаче не се хармонизират основни аспекти на законодателството в областта на несъстоятелността, например хармонизирано определение на основанията за несъстоятелност и на реда на вземанията — два аспекта от ключово значение за постигането на по-голяма ефективност и за ограничаването на съществуващата разпокъсаност на националните правила за несъстоятелност. Това не са добри предпоставки за постигането на така необходимата, но същевременно амбициозна цел за съюз на капиталовите пазари. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Въпреки това ЕИСК подчертава непоколебимата си подкрепа за един по-отворен капиталов пазар в целия ЕС, който осигурява по-широк кръг от възможности за достъп до инвестиции за дружествата, и отчита констатациите на Комисията и на Световната банка (8), че нарастването на процента на възстановяване на активите в контекста на по-голяма ефективност на режима на несъстоятелност и правата на кредиторите (НПК) разширява достъпа до кредити за европейските дружества. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК признава, че производствата по несъстоятелност се различават значително в отделните държави членки, като националните разпоредби благоприятстват или подход с акцент върху принципа „длъжникът е във владение на имуществото“ или върху „правата на кредиторите“, или такъв, при който се отдава приоритет на заетостта и на законодателството в областта на заетостта. Това води до различни преференции по отношение на ликвидацията на дружества, реда на вземанията на кредиторите и ролите на директорите на дружества, синдиците и съдилищата. Също така при разработването на политики трябва да се вземат под внимание различията между акционерите и длъжниците; докато първите реагират преди всичко на инструментите за предотвратяване и рационализиране, длъжниците реагират в по-голяма степен на наличието на инструменти за преструктуриране. ЕИСК счита, че предложенията на Комисията са първа стъпка към сближаване в целия ЕС, но все още не успяват да постигнат ефективна хармонизация и не отчитат нерешения въпрос за несъстоятелността на физическите лица. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК подкрепя становището на Комисията, че националните законодателства в областта на несъстоятелността са основно съображение за чуждестранните инвеститори. ЕИСК обаче посочва, че процентът на случаите на несъстоятелност с трансгранично предоставяне на кредити не надвишава 20 % от всички случаи и че данните за държавите от Г-20 показват, че наличието на ефективна правна система относно правата само увеличава нивото на преките чуждестранни инвестиции (ПЧИ) от 2 на 3 % от БВП. Освен това значителна част от ПЧИ произтичат от корпоративни сливания и придобивания на съществуващи корпорации, а не от инвестиции в нови предприятия. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Поради това ЕИСК предупреждава, че не бива да има твърде големи очаквания във връзка с въздействието на сближаването на законодателството в областта на несъстоятелността върху инвестициите. С оглед на това ЕИСК признава, че осигуряването на ефективна правна рамка за правата на кредиторите и по-голяма прозрачност за всички потенциални инвеститори по отношение на законодателството в областта на несъстоятелността, както и предоставянето на еднаква информация относно правното положение могат да окажат положително въздействие върху чуждестранните инвестиции. Сигурността по отношение на правилата относно правата на кредиторите и длъжниците и по-голямата хармонизация на процедурите за премахване на обезпеченията в държавите членки също биха намалили рисковете и биха осигурили допълнителен стимул за трансгранични инвестиции и вътрешна търговия. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Освен това ЕИСК счита за много важни предоставянето на информация и прозрачност на инвеститорите по въпроси, свързани с отменителните искове, проследяването на активи, задълженията и отговорността на директорите, продажбата на дружество като действащо предприятие чрез „производство по предварително договорена продажба“, основанието за задействане на производство по несъстоятелност, специален режим на несъстоятелност за микро- и малките предприятия, реда на вземанията и комитетите на кредиторите. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК приветства също така факта, че с предложението се въвежда специална процедура за улесняване и ускоряване на ликвидацията на микропредприятията, като се дава възможност за по-ефективен от гледна точка на разходите процес на несъстоятелност за тези микропредприятия. Тези разпоредби също така подкрепят организираното прекратяване на дейността на микропредприятията без активи, като разглеждат въпроса, че някои държави членки отказват достъп до производство по несъстоятелност, ако прогнозната възстановима стойност е по-ниска от съдебните разходи. ЕИСК подчертава, че това обхваща приблизително 90 % от случаите на несъстоятелност в ЕС и поради това счита тази процедура за изключително важна. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Въпреки че подкрепя тази специална процедура, ЕИСК обаче предупреждава, че изискванията към националните съдилища за изпълнението на тези задачи, в съответствие с член 12ее от директивата, могат да доведат до претоварване на националните съдебни системи, в случай че им бъде поверена отговорността да преценяват дали дадено микропредприятие действително е неплатежоспособно, както и да провеждат необходимите продължителни производства. Според Комитета това отчасти би попречило на целта на предложения законодателен акт. В предходни становища (9) ЕИСК е заявявал, че системното прибягване до съдилища не изглежда като най-доброто решение, и препоръчва създаването на нови органи, които да поемат отговорността за тази задача. Ефективното участие на независими синдици се оказа полезно, особено за слабо организираните микропредприемачи в опростени производства по ликвидация. ЕИСК счита, че следва активно да се обмисли ангажирането на синдици (10). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Освен това ЕИСК препоръчва синдиците, в случай на законен интерес, да имат пряк и бърз достъп до националните регистри на активите, независимо от държавата членка, в която са назначени. ЕИСК отбелязва също така, че такива регистри все още не са създадени във всички държави членки, и отправя настоятелен призив към съответните органи бързо да коригират тази ситуация. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В интерес на ефективността ЕИСК приветства предложението за „производство по предварително договорена продажба“, при което продажбата на предприятието на длъжника (или част от него) се подготвя и договаря преди официалното откриване на производството по несъстоятелност. Това прави възможно извършването на продажбата и получаването на постъпленията малко след откриването на официалното производство по несъстоятелност, предназначено за ликвидацията на дадено дружество. ЕИСК обаче отправя предупреждение във връзка с предложението, съдържащо се в член 27, да се задължат контрагентите, например доставчиците на предприятие, което е в процес на встъпване в производство по несъстоятелност, да сключват подлежащи на изпълнение договори, които след това се прехвърлят на приобретателя на стопанската дейност без съгласието на контрагента. Това всъщност ги обвързва изкуствено с договорен партньор, когото никога не са избирали, нито проверявали, и ограничава предприемаческата им свобода. Това важи в още по-голяма степен за служители, чиято свобода при избор на професия не бива да бъде накърнена от принудителна смяна на работодателя. Ето защо ЕИСК призовава Комисията, Парламента и Съвета да преразгледат това предложение. Освен това следва да се засили и евентуалното участие и мониторинг на комитет на кредиторите в производството по предварително договорена продажба. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК отбелязва също така, че в директивата всъщност не се разглежда въпросът за сближаване по отношение на реда на вземанията, нито се дава определение на основанията за несъстоятелност. Тъй като това са ключови изисквания за хармонизирането на производствата по несъстоятелност, ЕИСК изразява дълбоко съжаление, че Комисията не е предложила конкретни мерки във връзка с тях. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Аналогично, основанията за задействане на производство по несъстоятелност не са разгледани в достатъчна степен в предложението, въпреки че в съобщението относно директивата се твърди обратното. В предложението се посочва, че двете обичайни основания за задействане на откриването на стандартно производство по несъстоятелност в държавите членки са проверката на спирането на плащанията и проверката на счетоводния баланс. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | С оглед на опростяването на производствата по несъстоятелност, което ЕИСК по принцип подкрепя, в директивата се предлага критерият за образуване на опростено производство по ликвидация да бъде неспособността за плащане на задълженията при настъпване на техния падеж. Вместо да предоставя насоки за това как да се определят конкретните условия, при които този критерий е изпълнен, предложението отправя изискване те да бъдат определени от държавите членки, с което се губи възможността за постигане на съгласуваност в целия ЕС. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ЕИСК отбелязва също така, че банките обикновено са основните финансови посредници и са от основно значение за наличието на стабилна финансова система. Необслужваните кредити (НОК) подкопават рентабилността и могат да застрашат платежоспособността на банките. Режимите на несъстоятелност и на права на кредиторите/длъжниците са един от допълнителните инструменти в арсенала на създателите на политики, за да се ограничи нарастването на необслужваните кредити и да се спомогне за преструктурирането им, когато те достигнат проблематични нива. Анализът на равнището на отделните предприятия показва, че реформите на режимите на несъстоятелност, които намаляват пречките пред корпоративното преструктуриране и личните разходи, свързани с предприемаческия неуспех, може да намалят дела на капитала, „потънал“ в така наречените предприятия зомбита. Тези ползи се реализират частично чрез преструктурирането на слаби предприятия, което от своя страна стимулира пренасочването на капитал към по-производителните предприятия. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | И накрая, ЕИСК препоръчва на Комисията да публикува редовно статистически данни за случаите на несъстоятелност съгласно съответния регламент относно несъстоятелността, така че ефективността на създадената система да може да бъде периодично оценявана. |
| --- | --- |

4.13.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Световна банка, Resolving Insolvency („Справяне с несъстоятелността“), дата на преглеждане: 3 януари 2023 г.

1

(2)  Световна банка, Principles for effective Insolvency and Creditor/debtor Regimes („Принципи за ефективни режими на несъстоятелност и на права на кредиторите/длъжниците“), преразгледано издание, 2021 г., принципи c6.1 и c19.6.

2

(3)  Директива (ЕС) 2019/1023 на Европейския парламент и на Съвета от 20 юни 2019 г. за рамките за превантивно преструктуриране, за опрощаването на задължения и забраната за осъществяване на дейност, за мерките за повишаване на ефективността на производствата по преструктуриране, несъстоятелност и опрощаване на задължения и за изменение на Директива (ЕС) 2017/1132 (Директива за преструктурирането и несъстоятелността) (OB L 172, 26.6.2019 г., стр. 18).

3

(4)  Регламент (ЕС) 2015/848 на Европейския парламент и на Съвета от 20 май 2015 г. относно производството по несъстоятелност (OB L 141, 5.6.2015 г., стр. 19).

4

(5)  Световна банка, Resolving Insolvency („Справяне с несъстоятелността“), дата на преглеждане: 3 януари 2023 г.

5

(6)  Световна банка, Resolving Insolvency („Справяне с несъстоятелността“), дата на преглеждане: 3 януари 2023 г.

6

(7)  Световна банка, Resolving Insolvency („Справяне с несъстоятелността“), дата на преглеждане: 3 януари 2023 г.

7

(8)  How Insolvency and Creditor/Debtor Regimes Can Help Address Nonperforming Loans — EFI Note-Finance („Как режимите на несъстоятелност и на кредиторите/длъжниците могат да помогнат за справяне с необслужваните кредити“ — Документ в областта на финансите на EFI („Справедлив растеж, финанси и институции“). Вашингтон, окръг Колумбия, Световна банка).

8

(9)  Включително становището на ЕИСК относно „Несъстоятелност на предприятията“ (ОВ C 209, 30.6.2017 г., стр. 21).

9

(10)  Световна банка, Principles for effective Insolvency and Creditor/debtor Regimes („Принципи за ефективни режими на несъстоятелност и на права на кредиторите/длъжниците“), преразгледано издание, 2021 г., принципи c6.1 и c19.6.

10

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/39 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/39

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 6/2002 на Съвета относно промишления дизайн на Общността и за отмяна на Регламент (ЕО) No 2246/2002 на Комисията

(COM(2022) 666 final — 2022/0391 (COD))

и относно предложение за директива на Европейския парламент и на Съвета относно правната закрила на промишлените дизайни (преработен текст)

(COM(2022) 667 final — 2022/0392 (COD))

(2023/C 184/07)

| Докладчик: | Ferre WYCKMANS |
| --- | --- |

Докладчик:

Ferre WYCKMANS

| Консултация | а) | Съвет, 21.12.2022 г. |
| --- | --- | --- |

Консултация

а)

Съвет, 21.12.2022 г.

| б) | Европейски парламент, 12.12.2022 г.
  Съвет, 21.12.2022 г. |
| --- | --- |

б)

Европейски парламент, 12.12.2022 г.

Съвет, 21.12.2022 г.

Правно основание

| а) | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| --- | --- |

а)

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

| б) | Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| --- | --- |

б)

Член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Единен пазар, производство и потребление“

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

148/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет счита, че една ефективна система за закрила на промишлените дизайни е благоприятна за потребителите и за широката общественост, тъй като насърчава лоялна конкуренция и лоялни търговски практики. Тя допринася и за икономическото развитие, като стимулира креативността в промишлеността, на продуктите, на търговските дейности и на износа. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | В повечето държави членки промишленият дизайн трябва да бъде регистриран в национална служба за индустриална собственост, за да бъде защитен от закона. Съгласно разглежданото национално законодателство и вида дизайн, той може да бъде защитен също и от авторското право като нерегистриран промишлен дизайн или като произведение на изкуството. В някои държави членки закрилата под формата на промишлен дизайн и закрилата с авторското право се кумулират, а в други взаимно се изключват. При определени обстоятелства даден промишлен дизайн може да претендира и за закрила по силата на правото в областта на нелоялната конкуренция, но условията за закрилата и обхватът на правата и съществуващите средства за правна защита могат чувствително да се различават. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че е необходимо правната рамка на промишления дизайн да се адаптира към цифровата ера, за да се подпомогне възстановяването и устойчивостта на Съюза и да се насърчат иновациите и конкурентоспособността. Комитетът одобрява новото определение за промишлен дизайн, което се предвижда в предложението за директива. То придобива важност в светлината на технологичния напредък, като разширява понятието „продукт“ за технологичните дизайни, които не са въплътени във физически обекти. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК одобрява и ограничаването на закрилата за особеностите на външния вид, които са показани по видим начин в заявката за регистрация, тъй като това повишава правната сигурност на закрилата. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът приветства факта, че в предложението за регламент e включено решението, предложено от Съда на ЕС в неговото решение по делото „Acacia“ от 20 декември 2017 г. (1), в което се уточнява тълкуването на понятието „клауза за поправка“, още повече че с това решение се подобрява защитата на потребителя. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК обаче не счита, че обединяването на таксата за публикация и таксата за регистрация ще позволи да се намали общия размер на таксите, които трябва да се заплатят, тъй като разходите за подновяване, както са предложени, се увеличават драстично. Ето защо тази мярка не е толкова благоприятна за МСП и отделните автори на дизайни, както се твърди. Комитетът изразява желание да бъдат предвидени по-малки суми за МСП и отделните автори, когато е приложимо, пропорционално на техния оборот. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Според ЕИСК опростяването в резултат на премахването на изискването за „един клас“ е необходимо, но не и достатъчно, тъй като трябва да се подобри и ергономичността на системите за подаване на заявки за дизайни, предлагани в уебсайтовете на националните служби за индустриална собственост и Службата на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO, наричана по-долу „Службата“). За да се справят с това предизвикателство, службите биха могли да се обърнат към „съветник по индустриална собственост“ и по този начин да дадат възможност на МСП и отделните автори да защитят по-добре своите промишлени дизайни. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът счита, че не е целесъобразно да се прибягва до член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) при изготвяне на правила за решаване на спорове и обжалване на решения на Службата, тъй като с делегиран акт се цели само допълване на основния акт и той трябва да се отнася само за несъществени елементи. При това, обаче, разпоредбите, които предложението за регламент предвижда да бъдат приети чрез делегиран акт, засягат правата, предвидени в дял VI от Хартата на основните права относно правосъдието, по-специално в член 47 относно правото на ефективни правни средства за защита и на справедлив съдебен процес. Следователно те не могат да бъдат разглеждани като несъществени елементи. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК препоръчва подобни разпоредби да бъдат определени с регламента в качеството му на такъв. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст

| 2.1. | В позитивното право Директива 98/71/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) (наричана по-долу „Директивата“) хармонизира частично националните закони относно правната закрила на промишлените дизайни, а Регламент (ЕО) No 6/2002 на Съвета (3) (наричан по-долу „Регламента“) създава самостоятелна система за закрила на правата с единно действие в целия Съюз за регистрираните промишлени дизайни на Общността и нерегистрираните промишлени дизайни на Общността, доколкото последните отговарят на условията за закрила, а именно, че трябва да са нови и да притежават индивидуален характер. При липса на регистрация има риск притежателят трудно да докаже наличието на право на промишлен дизайн. Освен това периодът на закрила е ограничен до три години и обхватът на поверените права е по-малък. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Регламентът беше изменен през 2006 г., за да се отрази присъединяването на ЕС към Хагската система за международна регистрация, чиято цел е да се създаде проста, евтина и централизирана процедура за единно регистриране на промишлен дизайн в Световната организация за интелектуална собственост (СОИС). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Регламентът изключва резервните части от закрилата на промишления дизайн на Общността, тъй като не беше постигнато никакво споразумение по тази тема по време на работата по изготвяне на директивата. През 2014 г. Комисията оттегли предложението си за преразглеждане на директивата, поради липса на подкрепа в Съвета. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Разглежданото предложение е направено след този неуспех и е в резултат на съобщението на Комисията от 25 ноември 2020 г., озаглавено „За максимално оползотворяване на потенциала за иновации на ЕС — План за действие в областта на интелектуалната собственост в подкрепа на възстановяването и устойчивостта на ЕС“, публикувано в съответствие с реформата на правото в областта на търговските марки. Амбицията на това предложение е директивата да бъде по-добре адаптирана към цифровата ера, по-достъпна и ефективна за отделните автори, МСП, промишлените отрасли, по-евтина и по-малко сложна, и да укрепва правната сигурност на системата за закрила. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Промишленият дизайн се състои от декоративния аспект на даден обект. Той може да бъде три- или двуизмерен. Успешният промишлен дизайн обединява хармонично функцията и формата. Независимо дали става въпрос за маси или телефони, промишленият дизайн прави предмета привлекателен или предпочитан пред някой друг. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Промишлен дизайн се прилага към различни продукти от промишлеността или занаятчийството, били те технически или медицински инструменти, часовници, бижута, луксозни стоки, домакински предмети, електрически уреди, превозни средства, архитектурни структури, продукти от текстилния сектор, стоки за свободното време и др. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Предоставяйки на предмета неговата привлекателност и притегателна сила, промишленият дизайн повишава пазарната стойност на продукта. Следователно закрилата на промишления дизайн допринася за гарантиране на възвръщаемост на инвестициите. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | ЕИСК счита, че една ефективна система за закрила е изгодна за потребителите и за широката общественост, тъй като насърчава лоялна конкуренция и лоялни търговски практики. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Тя благоприятства също и икономическото развитие като стимулира креативността в промишлеността и промишленото производство, както и развитието на търговските дейности и на износа. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | В повечето държави членки промишленият дизайн трябва да бъде регистриран в национална служба за индустриална собственост, за да бъде защитен от закона. Съгласно разглежданото национално законодателство и вида на съответния промишлен дизайн, той може да бъде защитен също и от авторското право като нерегистриран промишлен дизайн или като произведение на изкуството. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | В някои държави членки защитата под формата на промишлен дизайн и закрилата от авторското право се кумулират, докато в други се изключват взаимно. Един промишлен дизайн може да претендира също и за закрила по силата на правото в областта на нелоялната конкуренция, но условията за закрилата и обхватът на правата и съществуващите средства за правна защита могат да се различават. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Като се имат предвид целите на Съюза за стимулиране на възстановяването и насърчаване на иновациите и конкурентоспособността, ЕИСК счита, че е необходимо правната рамка на промишлените дизайни да се адаптира към цифровата ера. Комитетът одобрява предложеното ново определение, тъй като то е подходящо в светлината на технологичния напредък, като същевременно разширява понятието „продукт“ за технологичните дизайни, които не са въплътени във физически обекти. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК одобрява и повишаването на правната сигурност, свързано с ограничаването на закрилата за особеностите на външния вид, които са показани по видим начин в заявката за регистрация. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Комитетът одобрява и адаптирането на обхвата на правата, предоставяни от регистрацията на промишлен дизайн, така че да бъдат обхванати проблемите, свързани с внедряването на технологиите за триизмерен печат, и одобрява също така въвеждането, подобно на правото в областта на търговските марки, на правото за притежателите на промишлени дизайни да предотвратяват транзитното преминаване на фалшифицирани продукти на територията на ЕС или поставянето им в митнически режим без да бъдат допуснати за свободно обращение на тази територия, с цел да се води борба с фалшифицирането. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки

4.1.   
  Клауза за поправка и защита на потребителите

| 4.1.1. | Много се изписа за закрилата на резервните части („части на съставен продукт“) от правото в областта на промишления дизайн. Придобита благодарение на регламента, тя е съпроводена с изключение, наречено „клауза за поправка“, за да се ограничи монополът на производителите и монтажниците на оборудване (по-специално на автомобилите) на пазара на резервни части (член 110). Тази „клауза за поправка“ предвижда, че притежателят на промишлен дизайн за резервна част не може да упражнява монопол, нито да възпрепятства трето лице да пусне на пазара резервни части, предназначени за поправка на даден продукт и за да бъде възстановен до оригиналния му вид. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | В действителност производителят на краен съставен продукт (автомобил, часовник, мобилен телефон и др.) често контролира цялата производствена верига. Ето защо той може да извлече двойна полза от това — първо на пазара за продажба на крайния продукт, но и на пазара за продажба на резервните части. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Поведенческата икономика обаче е установила, че повечето потребители правят избора си в зависимост от продажната цена на първичния продукт без да се интересуват от продажната цена на вторичните услуги. Ето защо те се оказват в плен на първоначалната си инвестиция и са принудени да понасят цена, която не биха приели непременно при други обстоятелства. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | ЕИСК посочва, че тази ситуация може следователно да породи проблеми с правото в областта на конкуренцията, тъй като производителят/комплектоващият законен притежател на право върху промишлените дизайни разполага с важно конкурентно предимство, което в крайна сметка може да нанесе вреда на потребителя:






  — | по отношение на своите клиенти, като му се позволява да прилага високи цени или свързани продажби; |
| --- | --- | --- |

4.1.4.

—

по отношение на своите клиенти, като му се позволява да прилага високи цени или свързани продажби;

| — | по отношение на ремонтиращите, за да завладее пазара или да диктува своите условия на ремонтиращите, които приема да снабдява; |
| --- | --- |

—

по отношение на ремонтиращите, за да завладее пазара или да диктува своите условия на ремонтиращите, които приема да снабдява;

| — | по отношение на своите доставчици, тъй като може да им забрани да снабдяват независими ремонтиращи или да забрани на независими доставчици да копират негови части, за да снабдяват пазара за поправки. |
| --- | --- |

—

по отношение на своите доставчици, тъй като може да им забрани да снабдяват независими ремонтиращи или да забрани на независими доставчици да копират негови части, за да снабдяват пазара за поправки.

| 4.1.5. | За да се избегне монополизирането на вторичните пазари, европейският законодател реши да ограничи правата, които може да се придобият върху резервните части.






  — | Първото ограничение понякога се посочва като изключение от „изискването за адаптиране“ („must matcht“) (член 8, параграф 2). Външният вид на даден продукт, който е необходим за свързването с друг продукт, не може да бъде защитен. |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

—

Първото ограничение понякога се посочва като изключение от „изискването за адаптиране“ („must matcht“) (член 8, параграф 2). Външният вид на даден продукт, който е необходим за свързването с друг продукт, не може да бъде защитен.

| — | Второто ограничение се отнася за закрилата на частите, които не са видими. |
| --- | --- |

—

Второто ограничение се отнася за закрилата на частите, които не са видими.

| 4.1.6. | Част, която не е видима при обичайна употреба на продукта, не може да бъде защитена с регистрирането на промишлен дизайн (член 4, параграф 2).
  Сред тях са:






  — | механиката на часовник; |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

Сред тях са:

—

механиката на часовник;

| — | изгледът отвътре на повечето двигатели на електродомакински уреди; |
| --- | --- |

—

изгледът отвътре на повечето двигатели на електродомакински уреди;

| — | двигателят на автомобил (считан за невидим при обичайна употреба на превозното средство, въпреки че двигателят лесно може да се види като се повдигне капакът). |
| --- | --- |

—

двигателят на автомобил (считан за невидим при обичайна употреба на превозното средство, въпреки че двигателят лесно може да се види като се повдигне капакът).

| 4.1.7. | Следователно резервните части, които могат да бъдат закриляни са тези, които не съдържат никакъв механизъм за свързване и които са видими. Поради това съгласно регламента е възможно да бъдат защитени голям брой части. Например за автомобил това са:






  — | фаровете; |
| --- | --- | --- |

4.1.7.

—

фаровете;

| — | броните; |
| --- | --- |

—

броните;

| — | капакът и вратите (но не и пантите); |
| --- | --- |

—

капакът и вратите (но не и пантите);

| — | воланът. |
| --- | --- |

—

воланът.

| 4.1.8. | Следователно продуктът, който не е защитен с регистрирането на промишлен дизайн, може да бъде възпроизведен от всеки конкурентен производител на резервни части и с него да бъде снабдяван пазарът за поправки. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | Все пак прилагането на тези разпоредби повдигна някои въпроси. Ето защо Комитетът приветства факта, че в предложението за регламент се взема под внимание решението, предложено от Съда на ЕС в решението по делото „Acacia“ от 20 декември 2017 г., в което се уточнява как трябва да се тълкува понятието „клауза за поправка“. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | Комитетът посочва, че Парижкият апелативен съд даде конкретно приложение на това решение в своето решение от 11 септември 2018 г. по дело No 2017/01589 в случая с джанти, продавани чрез сайт за онлайн продажби. Продавачът не е могъл да използва като валидна „клаузата за поправка“, тъй като тези джанти са били предложени „за цели за естетическо персонализиране на превозните средства“ и за „тунинговане“. Поради това спорните джанти са счетени за фалшифицирани, а продавачът е санкциониран за нарушение на промишлен дизайн. |
| --- | --- |

4.1.10.

| 4.1.11. | Някои държави членки либерализираха пазара на резервни части. С френския закон No 2021-1104 от 22 август 2021 г.„Климат и устойчивост“ се отваря пазарът за продажба на някои резервни части за автомобили считано от 1 януари 2023 г. |
| --- | --- |

4.1.11.

| 4.1.12. | С тази мярка се цели понижаване на цените на пазара. Между 2019 г. и 2020 г. те са се повишили средно с 8 %, по-специално поради техническото усложняване на различните части, като например двигателите на електрическите огледала за обратно виждане, датчиците, инсталирани в предните стъкла и др. Най-либералните по отношение на този сектор държави не разполагат с много развита промишленост за разлика от Германия, държава със силно развито автомобилостроене, но където пазарът е вече по-отворен.
  Във Франция, считано от 1 януари 2023 г. монтажниците на оборудване, независимо дали са направили първоначалния монтаж, т.е. тези, които са участвали в сглобяването на новото превозно средство, или са независими, ще могат да продават частите за остъкляване. Следователно монтажниците на оборудване, които са участвали в първоначалния монтаж на другите видими резервни части (оптични части, огледала за обратно виждане и др.), ще могат да продават частите като производителите. |
| --- | --- |

4.1.12.

Във Франция, считано от 1 януари 2023 г. монтажниците на оборудване, независимо дали са направили първоначалния монтаж, т.е. тези, които са участвали в сглобяването на новото превозно средство, или са независими, ще могат да продават частите за остъкляване. Следователно монтажниците на оборудване, които са участвали в първоначалния монтаж на другите видими резервни части (оптични части, огледала за обратно виждане и др.), ще могат да продават частите като производителите.

4.2.   
  Стойност на закрилата на промишления дизайн

| 4.2.1. | EUIPO разполага с онлайн система за подаване на заявки за промишлени дизайни, която посочва текуща цена, започваща от 350 EUR. ЕИСК припомня, че регистриран промишлен дизайн на Общността е валиден за първоначален срок от 5 години, считано от датата на подаване, и че може да бъде подновяван на всеки 5 години за максимален срок от 25 години. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Към разходите за подаването се добавят три вида такси:






  — | такса за регистрация от 230 EUR, към която може да се добави допълнителна такса за регистрация от 115 EUR за 2 до 10 допълнителни регистрации и от 50 EUR за над 10; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.

—

такса за регистрация от 230 EUR, към която може да се добави допълнителна такса за регистрация от 115 EUR за 2 до 10 допълнителни регистрации и от 50 EUR за над 10;

| — | такса за публикация от 120 EUR, която може да бъде увеличена с 60 EUR за 2 до 10 допълнителни публикации и с 30 EUR за над 10; |
| --- | --- |

—

такса за публикация от 120 EUR, която може да бъде увеличена с 60 EUR за 2 до 10 допълнителни публикации и с 30 EUR за над 10;

| — | такса за отлагане на публикацията от 40 EUR, която може да бъде увеличена с 20 EUR за 2 до 10 промишлени дизайни и с 10 EUR за над 10. |
| --- | --- |

—

такса за отлагане на публикацията от 40 EUR, която може да бъде увеличена с 20 EUR за 2 до 10 промишлени дизайни и с 10 EUR за над 10.

| 4.2.3. | Размерът на таксите, които трябва да бъдат платени, се определя от два фактора:






  — | броя на промишлените дизайни, посочени в заявката; |
| --- | --- | --- |

4.2.3.

—

броя на промишлените дизайни, посочени в заявката;

| — | отлагане или не на публикацията на промишления дизайн. |
| --- | --- |

—

отлагане или не на публикацията на промишления дизайн.

| 4.2.4. | Тяхната структура отговаря на следния модел:






  — | основна такса за един единствен промишлен дизайн или за първия промишлен дизайн на множествена заявка; |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

—

основна такса за един единствен промишлен дизайн или за първия промишлен дизайн на множествена заявка;

| — | намалена такса за втория до десетия промишлен дизайн; |
| --- | --- |

—

намалена такса за втория до десетия промишлен дизайн;

| — | още по-ниска такса след единадесетия промишлен дизайн. |
| --- | --- |

—

още по-ниска такса след единадесетия промишлен дизайн.

| 4.2.5. | В предложението за регламент се предвижда да се намали със 70 EUR цената на първото подновяване (след 5 години) и да се увеличи на 140 EUR второто подновяване (след 10 години), на 280 EUR третото подновяване (след 15 години) и на 560 EUR четвъртото подновяване (след 20 години). Размерът на таксите за първите две подновявания остава равностоен на този, който се дължи понастоящем, или 210 EUR общо, но следващите такси за подновяване се увеличават драстично. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Това предложение не изглежда толкова благоприятно за МСП и за отделните автори, както се твърди. Ето защо ЕИСК призовава за по-малки суми за МСП и отделните автори, евентуално пропорционално на техния оборот. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Освен това Комитетът не счита, че промяната в структурата на таксите чрез сливане на таксите за публикация и за регистрация ще даде възможност да се намали общият размер на таксите. |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   
  Заличаване на изискването за „един клас“

| 4.3.1. | Въпреки че една заявка може да се отнася за няколко промишлени дизайна, те трябва задължително да бъдат предвидени да се включат във или приложени към продукти, принадлежащи към същия „клас“ съгласно т. нар. изискване за „един клас“. Тези класове са подредени в списък, озаглавен „Класификацията от Локарно“. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Класификацията от Локарно, съгласно член 2, параграф 1 от Локарнската спогодба „сама по себе си има само административен характер“ и включва:






  — | списък на класовете и подкласовете; |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

—

списък на класовете и подкласовете;

| — | азбучен списък на продуктите, представляващи промишлени дизайни, в който се посочват класовете и подкласовете, в които те са подредени; |
| --- | --- |

—

азбучен списък на продуктите, представляващи промишлени дизайни, в който се посочват класовете и подкласовете, в които те са подредени;

| — | обяснителни бележки. |
| --- | --- |

—

обяснителни бележки.

| 4.3.3. | Със заличаването на изискването за „един клас“, предвидено в предложението за регламент, което би позволило на предприятията да подават множествени заявки за промишлен дизайни чрез комбиниране на няколко дизайна в една заявка и без да се налага да се ограничават до продукти, принадлежащи към същия клас съгласно Класификацията от Локарно, се цели да се насърчат МСП и отделните автори да внасят своите промишлени дизайни, за да ги защитят. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Според ЕИСК опростяването, постигнато с премахването на правилото за „един клас“, е необходимо, но не и достатъчно, тъй като трябва да се подобри и ергономичността на системите за подаване на заявки за дизайни, предлагани в уебсайтовете на националните служби за индустриална собственост и на EUIPO. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Службите биха могли да използват експертния опит на съветниците по индустриална собственост, за да се справят с това предизвикателство, и по този начин да дадат възможност на МСП и отделните автори за защитят по-добре своите промишлени дизайни. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Съветниците в областта на индустриалната собственост очевидно ще продължат да подпомагат притежателите на права при употребата на техните промишлени дизайни и да ги представляват в споровете. |
| --- | --- |

4.3.6.

4.4.   
  Делегиране на правомощия и приемане на делегирани актове

| 4.4.1. | В предложението за регламент се предвижда, че разпоредбите, свързани със спорове относно правото на промишлени дизайни, ще бъдат приети в делегирани актове.
  Става дума за:






  — | оттегляне и изменение на промишлен дизайн (членове 47а и 47б); |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

Става дума за:

—

оттегляне и изменение на промишлен дизайн (членове 47а и 47б);

| — | действия по обявяване на недействителност (член 53а); |
| --- | --- |

—

действия по обявяване на недействителност (член 53а);

| — | производства по обжалване на решенията на Службата (член 55а); |
| --- | --- |

—

производства по обжалване на решенията на Службата (член 55а);

| — | устно производство пред апелативните съвети на Службата (член 64а); |
| --- | --- |

—

устно производство пред апелативните съвети на Службата (член 64а);

| — | събиране на доказателства (член 65а); |
| --- | --- |

—

събиране на доказателства (член 65а);

| — | нотифициране на решенията и покани за явяване (член 66а); |
| --- | --- |

—

нотифициране на решенията и покани за явяване (член 66а);

| — | производство за съобщенията до Службата (член 66 г.); |
| --- | --- |

—

производство за съобщенията до Службата (член 66 г.);

| — | изчисляване и продължителност на сроковете на производството (член 66e); |
| --- | --- |

—

изчисляване и продължителност на сроковете на производството (член 66e);

| — | възобновяване на производството пред Службата (член 67в); |
| --- | --- |

—

възобновяване на производството пред Службата (член 67в);

| — | професионално представителство пред Службата в случай на спор (член 78а); |
| --- | --- |

—

професионално представителство пред Службата в случай на спор (член 78а);

| — | плащане на такси (член 106аа). |
| --- | --- |

—

плащане на такси (член 106аа).

| 4.4.2. | Комитетът счита, че не е целесъобразно да се прибягва до член 290 от ДФЕС при изготвяне на правилата за решаване на спорове и обжалване на решения на Службата, тъй като с делегиран акт се цели само да се допълни основния акт и той трябва да се отнася само за несъществени елементи. Посочените разпоредби обаче относно правата, предвидени в дял VI от Хартата на основните права относно правосъдието, по-специално в член 47 се отнасят за правото на ефективни правни средства за защита и на справедлив съдебен процес. Следователно те не могат да бъдат разглеждани като несъществени елементи от основния акт. |
| --- | --- |

4.4.2.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Съединени дела C-397/16 и C-435/16.

1

(2)  Директива 98/71/EО на Европейския парламент и Съвета от 13 октомври 1998 година относно правната защита на индустриални дизайни (OB L 289, 28.10.1998 г., стр. 28).

2

(3)  Регламент (ЕО) No 6/2002 на Съвета от 12 декември 2001 година относно промишления дизайн на Общността (OB L 3, 5.1.2002 г., стр. 1).

3

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/45 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/45

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението от Комисията до Европейския парламент и Съвета — Доклад за стратегическо прогнозиране за 2022 г. — Взаимосвързаност на екологичния и цифровия преход в новия геополитически контекст

(COM(2022) 289 final)

(2023/C 184/08)

| Докладчик: | Angelo PAGLIARA |
| --- | --- |

Докладчик:

Angelo PAGLIARA

| Искане за консултация | Европейска комисия, 27.10.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 10.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 204/0/3 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 27.10.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

10.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

204/0/3

Преамбюл

Докладът на Европейската комисия и настоящото становище са изготвени в период, белязан от социалните, геополитически и икономически последици от продължаващата военната агресия на Русия срещу Украйна. Стратегическите решения на Европейския съюз през тези месеци ще бъдат от формиращо значение не само за постигането на целите на двойния екологичен и цифров преход, но и за издръжливостта и стратегическата автономност на Съюза.

ЕИСК осъзнава ключовата роля на организираното гражданско общество в определянето и тълкуването на мегатенденциите и подчертава, че е важно то да участва на ранен етап в процеса на стратегическо прогнозиране на ЕС. Чрез настоящото становище Комитетът има за цел да допринесе за изготвянето на Доклада за стратегическо прогнозиране за 2023 г., чиито акцент ще бъдат стратегическите насоки за укрепване на ролята на ЕС в световен мащаб.

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК насърчава Комисията да продължи да разработва програмата за стратегическо прогнозиране и призовава от самото начало да бъде по-активно включен в процеса. Засиленото участие на ЕИСК като представител на социалните партньори и на организираното гражданско общество би подобрило способността за анализ и прогнозиране на ЕС и би помогнало за определянето на тенденции и възможни решения. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК би желал програмата за стратегическо прогнозиране и действията на Европейската комисия да бъдат насочени към изграждането на нов модел за развитие, в който надлежно се отчитат икономическата, екологичната и социалната устойчивост. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Тъй като постигането на двойния преход зависи и от готовността и поведението на гражданите, ЕИСК препоръчва на Комисията да обърне внимание и на обществените опасения и на евентуалната съпротива у гражданите по отношение на предложените промени. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | В доклада се описват желаното бъдеще и необходимите ресурси за осъществяването му, без да се разглеждат достатъчно задълбочено рисковете и заплахите. ЕИСК призовава Комисията да обрисува по-ясна картина на рисковете и да анализира възможностите и сценариите, в случай че желаните цели не бъдат постигнати, особено що се отнася до наличието на суровини, редкоземни метали, водни ресурси и свързаните с тях възможни проблеми. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Текущите геополитически предизвикателства ще окажат въздействие върху системите за доставки и издръжливостта на европейската хранително-вкусова промишленост. Неотдавнашните събития, свързани с COVID-19 и с военната агресия на Русия срещу Украйна, доведоха до прекъсвания в нашата разпределителна система, каквито се очакват отново в краткосрочен план. ЕИСК приветства препоръката за намаляване на зависимостта на ЕС от вноса на фуражи, торове и други суровини и предлага да се даде определение за отворена стратегическа автономност по отношение на продоволствените системи, която се основава на производството на храни, работната сила и справедливата търговия с основната цел да се гарантира продоволствена сигурност за всички граждани на ЕС чрез здравословни, устойчиви, издръжливи и справедливи доставки на храни. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | В Доклада за стратегическо прогнозиране не се взема под внимание стратегическото значение на една силна, единна и иновативна европейска промишлена система, която е в състояние да създава качествени работни места. ЕИСК призовава Европейската комисия да разработи конкретни прогнози за бъдещето на европейската промишлена политика и препоръчва да се приемат подходящи икономически политики с цел да се повишат нейната дългосрочна конкурентоспособност и продуктивност и да се засилят публичните и частните инвестиции в това отношение. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Военната агресия на Русия срещу Украйна, енергийната криза и новата икономическа и геополитическа реалност ще окажат въздействие върху пътя към двойния преход. ЕИСК приветства решимостта на ЕС да постигне своите цели, но същевременно призовава Комисията и Съвета да разработят всички необходими инструменти за укрепване на стратегическата енергийна автономност, повишаване на устойчивостта на европейската промишлена система и подкрепа за предприятията и работниците, като се надгради постигнатото по време на пандемичната криза чрез приемането на инструмент, основаващ се на модела SURE. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК приветства многократното споменаване на социалното измерение и, както вече заяви в становището си от 2021 г., призовава Комисията да разработи в рамките на стратегическия си анализ конкретни инструменти за прогнозиране, свързани с въздействието на преходите върху системите за социална сигурност, и съответно да предложи конкретни мерки за смекчаване на социалните последици от двойния преход. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК счита, че за да се засили ролята на ЕС като фактор от световно значение, Съюзът трябва да отстоява своите ценности и да продължи да работи заедно с трети държави, като укрепва общата външна политика, търси общи решения и гарантира, че нашето сътрудничество и търговия са от полза за икономическите и социалните права на гражданите на тези държави, особено с оглед на устойчивостта в дългосрочен план. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Военната агресия на Русия на украинска територия и последствията за икономическата, социалната и промишлената система във връзка с технологиите, търговията, инвестиционните стандарти и промените в промишлената структура засилват необходимостта от инвестиции в екологичния и цифровия преход, включително с оглед на постигането на европейска стратегическа автономност. Поради тези причини ЕИСК приветства стратегическия анализ на взаимодействието между екологичния и цифровия преход и способността им да се подсилват взаимно. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Поредицата от кризи, първо пандемична, а след това и военна, увеличи търсенето на сигурност в различните области на живота от страна на населението, което търси по-добра защита. За тази цел в процеса на постигането на целите на двойния преход трябва да се обърне сериозно внимание на потенциалните отрицателни последици в икономически и социален план, както и във всички други области, включително като се предвидят подходящи политически инструменти. Във връзка с това ЕИСК подчертава, че европейските граждани, особено най-уязвимите групи, биха могли да бъдат по-резервирани към промените, които преходите пораждат, ако считат, че са засегнати от последиците от тях. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | По-активното участие на ЕИСК като представител на социалните партньори и на организираното гражданско общество в рамките на дейностите по програмата за стратегическо прогнозиране би укрепило способността за анализ и прогнозиране на ЕС и би помогнало за по-добро определяне на тенденции. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | С помощта на своята Група за връзка, в която са представени най-големите мрежи и организации на гражданското общество на равнището на ЕС, ЕИСК развива способностите за стратегическо прогнозиране на организираното гражданско общество. Това се осъществява чрез мерки, в които участват членовете на Комитета и по този начин — представляваните от тях национални организации, както и гражданското общество на равнището на ЕС. Комитетът по-специално улеснява диалога и консултациите с организираното гражданско общество, повишава осведомеността относно значението на стратегическото прогнозиране и също така предоставя реални инструменти за постигането му. Структурираното участие на организираното гражданско общество, представлявано от ЕИСК, в изготвянето на програмата за стратегическо прогнозиране ще даде възможност в него да се отчетат по цялостен начин различните измерения (промишлено, социално, икономическо, екологично и т.н.). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Поради всички тези причини ЕИСК изразява силно желание да си сътрудничи с Европейската комисия в цикъла на стратегическо прогнозиране от самото начало на процеса, така че той да се основава в по-голяма степен на участието. Пример за това е изслушването, от което ЕИСК събра мнения на организациите на гражданското общество и на експерти с цел да обмисли предизвикателствата и възможностите, пред които ще бъде изправен ЕС при прехода към социално и икономически устойчива Европа. В рамките на настоящото становище ЕИСК предлага принос и предложения по тези ключови аспекти, върху които Европейската комисия би следвало да се съсредоточи в следващия си доклад. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Предвид предизвикателствата и възможностите, пред които ще бъде изправена Европа през следващите десетилетия, се очаква стратегическото прогнозиране да придобие все по-голямо значение. Поради тази причина ЕИСК призовава Комисията да продължи да разработва програмата за стратегическо прогнозиране, като включи Комитета по-активно във фазата на анализ и разработване на доклада. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В доклада не се отчита в достатъчна степен фактът, че цифровото разделение между различните региони в ЕС застрашава постигането на целите на двойния преход. Това разделение и възможните последици от социална гледна точка, както и наличните възможности трябва да бъдат отчетени в следващия доклад за стратегическо прогнозиране. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | ЕИСК съзнава, че цифровите технологии могат да окажат положително въздействие върху постигането на целите в областта на климата, не на последно място чрез укрепване на енергийната сигурност, и че екологичният преход също разполага с потенциала да преобрази цифровия сектор и икономиката. Във връзка с това ЕИСК приветства факта, че многократно се споменава необходимостта от инвестиции в технологии и от подходящи политики за постигане на целите, и подкрепя констатациите относно необходимостта от приемане на мерки за киберсигурност с цел защита на стратегическите технологии. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | В Доклада за стратегическо прогнозиране за 2022 г. многократно се поставя акцент върху енергийните нужди, породени от цифровизацията и от потреблението, генерирано от мрежи, системи и устройства, които са компенсирани от по-голямата ефективност и устойчивост на процесите, към които се прилагат (в областта на селското стопанство, логистиката, компютърните услуги „в облак“ и т.н.). Навременни изглеждат припомнянията, че е необходимо да се подобри енергийната ефективност и Европа отново да се съсредоточи в по-голяма степен върху кръговата икономика в сектора (от достъпа до суровини до управлението на отпадъци от електронно оборудване и развитието на модерни цифрови технологии). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Би било уместно обаче да се откроят по-ясно ползите по отношение на устойчивостта и енергоспестяването, свързани с цифровия преход (премахването на хартиения носител и „заместването“), за да се засили подкрепата на обществеността и създателите за политики за стойността и въздействието на тези процеси на дълбока трансформация. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Сред промените, свързани с цифровизацията, не се споменават криптовалутите и цифровите валути. Всъщност нарастващото им разпространение е пряко свързано с повсеместността на процесите на цифровизация и с развитието на блокчейн технологията, чиито потоци убягват от способността на държавите за регулиране, като оставят широко поле за действие на сивата икономика. Поради тази причина ЕИСК посочва, че в доклада за стратегическо прогнозиране е необходим специален раздел за тълкуване и анализ на използването на криптовалутите и цифровите валути, и насърчава Комисията да приеме и приложи единна регулаторна рамка в съответствие със заключенията на Г-20. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | ЕИСК приветства раздела в доклада за прогнозиране, посветен на селското стопанство, тъй като за разлика от много други области тук в центъра на прогнозирането се поставя ролята на европейската политика и нейното ключово значение за определянето на бъдещите тенденции. В тази област в доклада се посочват действията, които ЕС следва да предприеме, за да предотврати рисковани стъпки назад, което като цяло не се прави относно другите анализирани сектори. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Продоволствените системи в ЕС следва да бъдат по-диверсифицирани; работната сила в селското стопанство следва да бъде укрепна особено чрез привличане на млади хора и гарантиране на достойни условия на труд и заплащане; търговските политики следва да бъдат приведени в съответствие със стандартите на ЕС за продоволствена устойчивост и конкурентоспособността. Следва да се вземат мерки и за концентрацията в хранителните вериги и финансовата собственост, както и за прозрачността на пазара, за да се гарантира, че бъдещите кризи няма да бъдат изострени от прекомерни спекулации със суровини. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | ЕИСК подчертава, че в настоящия геополитически контекст достъпът до суровини от изключителна важност е от съществено значение не само за постигането на целите на двойния преход, но преди всичко за поддържането и укрепването на европейската промишлена система и за стабилността в социалната сфера, икономиката и заетостта. Във връзка с това ЕИСК предлага на Комисията да направи по-подробен задълбочен анализ чрез подходящи инструменти за анализ (също с оглед на геополитическите аспекти) и прогнозиране. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | ЕИСК подчертава, че водите и водните ресурси, споменати многократно в доклада, представляват не само проблем, но и област с потенциал, по-специално във връзка с по-ефективното им използване, управлението на ресурсите и кампаниите за повишаване на осведомеността относно отговорното потребление. По-конкретно синята икономика е изключително важна и с непрекъснато нарастващ потенциал в икономиката на ЕС и в световната икономика, по отношение на създаването на работни места и благосъстоянието и здравето на хората. ЕИСК е убеден, че тези възможности, които обхващат широк спектър от традиционни и нововъзникващи сектори и дейности, трябва да се оползотворят в максимална степен, като същевременно се сведе до минимум неблагоприятното въздействие върху климата, биологичното разнообразие и околната среда. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | В контекста на динамиката на двойния преход ЕИСК призовава Комисията да обърне по-голямо внимание на възможните промени в ситуацията вследствие на войната в Украйна, особено във връзка с енергийните доставки и суровините от изключителна важност. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | ЕИСК изразява съгласие с призива за адаптиране на европейските политики към нов икономически модел, за засилване на инвестициите с цел повече благосъстояние и за повишаване на продуктивността и конкурентоспособността на европейската промишлена и икономическа система. Във връзка с това ЕИСК призовава да се разработят конкретни прогнози за бъдещето на европейската промишлена политика, която е от решаващо значение за постигането на пълна стратегическа автономност. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | ЕИСК споделя препоръката за засилване на публичните и частните инвестиции с цел да се постигнат целите на прехода. Комитетът подчертава обаче, че европейските икономически решения и преди всичко перспективите, свързани с по-нататъшно повишаване на лихвените проценти, биха могли да окажат отрицателно въздействие върху инвестициите. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | ЕИСК приветства призива за справедлив преход и по-силния акцент върху социалното сближаване и ролята на социалния диалог, който се поставя в този доклад за разлика от предишния. Освен това ЕИСК счита, че социалното измерение и качеството на труда ще се превърнат в приоритетни фактори в европейския дневен ред, променяйки скалата на приоритетите, в която все още заемат допълваща позиция. |
| --- | --- |

2.19.

| 2.20. | ЕИСК оценя факта, че в Доклада за стратегическо прогнозиране за 2022 г. се обръща внимание на промените, които двойният преход предизвиква на пазара на труда и в икономическите обстоятелства на по-уязвимите групи от обществото (семейства, общности), както и че едновременно с това се подчертава необходимостта от подходящи ресурси за социална намеса. Освен това ЕИСК призовава да се обърне повече внимание на въпросите, свързани с бедността и социалното изключване. |
| --- | --- |

2.20.

| 2.21. | ЕИСК призовава ЕС да вземе предвид застаряването на населението и демографските промени, както и произтичащото от тях увеличаване на предвижданото търсене на грижи, от една страна, и недостига на здравни работници, от друга страна. ЕС трябва да гарантира, че грижите ще останат достъпни, включително финансово, и няма да се превърнат в лукс. |
| --- | --- |

2.21.

| 2.22. | ЕИСК обръща внимание на неяснотата в Доклада за стратегическо прогнозиране за 2022 г. по въпроса за ускоряването на хибридизацията на работното място, породено от цифровизацията (всъщност темата е бегло спомената в параграфа относно цифровизацията и търсенето на транспорт). Този феномен се определя като следствие на процес на чисто технологична трансформация, като се пренебрегват последиците от него за условията на труд и трудовите правоотношения, както и свързаните с тях регулаторни изисквания. |
| --- | --- |

2.22.

| 2.23. | ЕИСК отбелязва, че системата за стратегическо прогнозиране рискува да се съсредоточи твърде много върху икономическите съображения, конкуренцията и пазара като истински спойващ елемент за съвместните действия, интересите и стратегията на европейско равнище. В нея на гражданското общество и работниците се отрежда допълваща роля, без да се отчита в достатъчна степен способността на двойния преход да създаде ново и по-голямо богатство и да улесни създаването на нови модели, способни да намалят уязвимостта и да разпространят генерираните ползи в обществото. |
| --- | --- |

2.23.

| 2.24. | ЕИСК призовава Комисията да проведе специално проучване на Евробарометър относно темите, които ще бъдат предмет на следващия доклад за стратегическо прогнозиране, за да се придобие по-добро разбиране за очакванията и гледните точки на гражданите. Това е от ключово значение и за да се прецени в каква степен ще бъдат приети мерките, предложени в прогнозния анализ. |
| --- | --- |

2.24.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/49

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейската централна банка и Европейския икономически и социален комитет — Път към по-силна клирингова система на ЕС

(COM(2022) 696 final)

и относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) No 648/2012, (ЕС) No 575/2013 и (ЕС) 2017/1131 по отношение на мерките за ограничаване на прекомерните експозиции към централни контрагенти от трети държави и за подобряване на ефективността на клиринговите пазари на Съюза

(COM(2022) 697 final — 2022/0403 (COD))

(2023/C 184/09)

| Докладчик: | Florian MARIN |
| --- | --- |

Докладчик:

Florian MARIN

| Сезиране на Комитета | Съвет, 31.1.2023 г.
  Европейски парламент, 1.2.2023 г.
  Европейска комисия, 8.2.2023 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 2.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 201/1/3 |

Сезиране на Комитета

Съвет, 31.1.2023 г.

Европейски парламент, 1.2.2023 г.

Европейска комисия, 8.2.2023 г.

Правно основание

Член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

2.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

201/1/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Комитетът приветства предложението за регламент (1) и усилията на Комисията да гарантира стратегическата автономност на нашите капиталови пазари, да увеличи вътрешния капацитет за клиринг и да направи клиринговата система на ЕС по-сигурна и стабилна. Комитетът счита, че наличието на конкурентоспособна и ефикасна клирингова система е от съществено значение за финансовата стабилност на капиталовите пазари в ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК предлага установените в ЕС клирингови къщи да развиват, проектират и инвестират в подобряване на своя капацитет, за да насърчат пазарните оператори да извършват клиринг на своите операции в ЕС. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комитетът счита, че трябваше да бъде приложен всеобхватен план за насърчаване на прехода към установени в ЕС клирингови оператори веднага след излизането на Обединеното кралство от ЕС, и изразява разочарование от бавния процес на вземане на решения относно пазар на деривати, възлизащ на 81 трилиона евро. ЕИСК очакваше по-ясна позиция относно намаляването на експозицията към централните контрагенти (ЦК) от Обединеното кралство и по-конкретни правила и стимули, за да се стимулира преминаването към установени в ЕС ЦК. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК счита, че наличието на конкретни данни за клиринговата система на ЕС, обхващащи всички класове и обеми активи, е от решаващо значение, и счита, че в това отношение следва да се направи повече. Връзката между събраните данни и динамиката на риска следва да се разглежда редовно, за да се постигне точно разбиране на рисковете за финансовата стабилност. ЕИСК оценява факта, че наред с финансовия риск, моделите на риска трябва да отчитат социалните, управленските и екологичните рискове на ЦК и следва да бъдат еднакво важни в рамките на различните сценарии и анализи на риска. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отправя искане за цялостна оценка на потенциалните допълнителни разходи за Европейския орган за ценни книжа и пазари (ЕОЦКП) и други органи на ЕС по отношение на работната сила, информационните системи, съвместните надзорни екипи и предложения механизъм за съвместен мониторинг. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Предвид допълнителните правомощия, предоставени на ЕОЦКП с промените в Регламента за европейската пазарна инфраструктура от 2019 г. и настоящото предложение за регламент, ЕИСК би искал да види въвеждането на принципи на взаимозависимост и взаимоограничаване на дейността на ЕОЦКП. Комитетът предлага ЕОЦКП да направи повече, за да въведе преминаването през клиринг от ЦК от ЕС на значителна част от услугите, предоставяни на техните клиенти от ЕС. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Що се отнася до вътрешногруповите трансакции, Комитетът оценява решението субекти от държавите, посочени като юрисдикции, които не оказват съдействие за данъчни цели, и тези, изброени като високорискови юрисдикции за целите на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, да не бъдат освобождавани от задълженията за клиринг и изискванията за допълнително обезпечение. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК изразява разочарование, че Комисията не е извършила цялостна оценка на съществуващата рамка и на начина, по който се е променила привлекателността на пазара на ЕС през последните години, като се има предвид, че регламентът беше последно изменен преди повече от три години. Комитетът приветства въвеждането на член 7б и отправя искане към ЕОЦКП да представи доклад относно основните причини за използването на ЦК извън ЕС една година след влизането в сила на регламента. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Комитетът предлага ЦК от ЕС да бъдат прозрачни по отношение на своите такси, искания за допълнително обезпечение и действия в периоди на напрежение на пазара, за да се подобри предвидимостта за всички участници на пазара. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава Комисията да обясни конкретното определение на понятието „спешно“ в предложените изменения на член 20 и призовава съзаконодателите да установят кои изключения се считат за „спешни“ решения. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК подкрепя предложените изменения на член 23 по отношение на създаването на съвместни екипи за надзор и на механизма за съвместен мониторинг. Комитетът предлага гражданското общество да участва в механизма за мониторинг, създаден съгласно член 23в, а самият той да бъде част от механизма за съвместен мониторинг като наблюдател. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК счита, че петгодишният срок, в който Комисията трябва да направи преглед прилагането на регламента, е твърде дълъг. Той също така счита, че следва да се направи повече за намаляване на времето, необходимо за издаване на разрешения или за разширяване на дейностите и услугите, както и за изграждане на централна база данни. ЕИСК призовава за по-голяма оперативна съвместимост в европейската клирингова система, наред с намалена административна тежест и по-опростени решения за достъп. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Комитетът подкрепя по-голямата прозрачност, предлагана с измененията на член 38, който предвижда, че клиринговите членове и клиентите, които предоставят клирингови услуги, трябва да информират своите клиенти и потенциални клиенти за моделите за допълнително обезпечение и потенциалните загуби или други разходи. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Контекст на проектостановището

| 2.1. | Съюзът на капиталовите пазари (СКП), чието начало беше поставено от Европейската комисия през 2015 г., е амбициозен дългосрочен проект, насочен към гарантиране на свободното движение на капитали в Съюза — една от четирите основни свободи на единния пазар. Излизането на Обединеното кралство от ЕС доведе до рязък спад в глобалната роля на Европа на капиталовите пазари — от 22 % от глобалната активност преди Брексит до едва 14 % (2). Тридесет години след създаването на единния пазар, двадесет години след въвеждането на еврото и седем години след въвеждането на инициативата за СКП, ЕС все още не е приключил работата по създаването на единен капиталов пазар. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Регламентите EMIR Refit (3) и EMIR 2.2 (4) осигуриха по-голяма прозрачност по отношение на ЦК от трети държави, като въведоха промени в мандата за клиринг и предоставиха допълнителни правомощия на ЕОЦКП — надзорния орган на ЕС. Настоящото предложение за регламент предоставя на ЕОЦКП още повече правомощия. Тъй като капацитетът за клиринг е важна част от СКП, европейските финансови пазари са изложени на риск от прекомерна зависимост от услугите, предоставяни от ЦК от трети държави, особено в Обединеното кралство. Като част от споразумението за излизане на Обединеното кралство от ЕС Съюзът позволи на британските клирингови къщи да предоставят услуги на участниците на пазара на ЕС до края на юни 2022 г. Този срок беше удължен с три години поради заплахата за стабилността на финансовите пазари с намерението да се осигури достатъчно време за постепенното прехвърляне на клиринговите операции в ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Предложението за регламент има за цел да осигури допълнителна стабилност, предвидимост и пропорционалност за всички оператори, които имат задължения за клиринг, и въвежда изисквания към участниците на пазара да декларират доколко разчитат на трети държави за обработката на своите сделки с деривати. Предложените изменения са насочени и към мерки за повишаване на привлекателността на ЦК от ЕС и намаляване на административната тежест, насърчаване на централния клиринг в ЕС, като операторите на клирингови услуги се задължават да имат активна сметка в ЦК от ЕС, и предоставяне на необходимите правомощия на местните органи за надзор на риска, свързан с трансграничните сделки. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК отдавна призовава за законодателство, което укрепва капиталовите пазари в ЕС и ги прави по-стабилни и по-привлекателни (5). Предвид неотдавнашните геополитически събития (нашествието на Русия в Украйна, повишените цени на енергията, геополитическото напрежение в много части на света и пандемията от COVID-19) и непосредствените последици за икономическата среда, ЕИСК посочва, че са необходими бързи действия за запазване и увеличаване на стабилността на финансовите пазари на ЕС. ЕИСК счита, че за финансовата стабилност на капиталовите пазари в ЕС е от решаващо значение да има конкурентоспособна и ефикасна клирингова система. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Комитетът приветства предложението за регламент и намерението на Комисията да гарантира стратегическата автономност на нашите капиталови пазари, да увеличи вътрешния ни капацитет за клиринг и да гарантира, че клиринговата система е по-сигурна и по-устойчива. При укрепването на клиринговия пазар на ЕС следва да се отчитат разходите, породени от миграцията на капитала от клиринговите пазари извън ЕС, необходимостта от защита на основания на риска подход и взаимозависимостта между финансовите пазари извън ЕС и тези на ЕС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Предложението за изменение на Регламента за европейската пазарна инфраструктура идва след драматичното увеличение на цените на енергията в Европа, причинено главно от необоснованото нападение на Русия срещу Украйна; това доведе до нестабилност на клиринговите пазари, като някои дружества не бяха в състояние да предоставят обезпечението по своите договори за деривати. ЕИСК настоятелно призовава консолидирането на клиринговия сектор в ЕС да остане приоритет. Цената, ликвидността, рискът, допълнителните обезпечения, регулирането и ефикасността следва да бъдат разгледани с оглед на повишаването на конкурентоспособността на клиринговата система на ЕС. Комитетът подкрепя необходимостта от намаляване на времето, необходимо за издаване на разрешения или за разширяване на дейностите и услугите, както и за изграждане на централна база данни. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комитетът счита, че установените в ЕС ЦК трябва да развият, проектират и инвестират в подобряване на своите рамки за капацитет, за да убедят пазарните оператори да извършват клиринг на техните операции в ЕС, по-специално чрез подобряване на своите технологии и оперативни способности, осигуряване на по-добро сътрудничество между участниците на пазара и подобряване на практиките за управление на риска. За да се подобри предвидимостта, ЦК трябва да бъдат прозрачни по отношение на своите такси, искания за допълнително обезпечение и действия по време на периоди на напрежение на пазара. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Стабилните капиталови пазари изискват балансиран и стабилен пазар на труда. ЕИСК оценява факта, че наред с финансовия риск, моделите на риска трябва да отчитат социалните, управленските и екологичните рискове на ЦК, както и че те следва да бъдат еднакво важни в рамките на различните сценарии и анализи на риска. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК оценява високо консултацията, проведена от Комисията в началото на 2022 г., срещите с представители на държавите членки и Европейския парламент, финансовите служби и икономическите и финансовите комитети, както и двустранните срещи със съответните заинтересовани страни. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК изразява разочарованието си, че срокът, в който установените в Обединеното кралство клирингови къщи трябва да имат неограничен достъп до установените в ЕС заинтересовани страни, беше удължен с три години до 30 юни 2025 г. Той счита, че е трябвало да бъде въведен задълбочен план за стимулиране на преминаването към клирингови оператори, установени на пазара в ЕС, веднага след излизането на Обединеното кралство от ЕС. Комитетът критикува липсата на реакция в миналото, ограничените консултации и бавния процес на вземане на решения относно пазар на деривати, възлизащ на 81 трилиона евро. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Европейските банки се възползват от пазарен пул от различни валути в Обединеното кралство, а преминаването към европейски клирингови къщи би довело до процес на клиринг на основата на еврото, със значителни разходи за банковата система. Въпреки че подкрепя тази промяна и смята, че тя трябва да бъде направена възможно най-скоро, ЕИСК отбелязва, че трябва да се предоставят подходящи стимули, за да се предотврати преминаването на банките към други пазари. Следва да се вземат предвид по-целенасочени и адаптирани стимули за консолидиране на клиринговия сектор в ЕС. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Тъй като много пазарни оператори в ЕС извършват клиринг на сделките си с деривати в други държави, ЕИСК очакваше по-ясна позиция срещу тази тенденция и по-конкретни правила и стимули, които да доведат до преминаване към установени в ЕС ЦК. Комитетът би очаквал поне от публичните субекти да се изисква да извършват клиринг в ЕС и призовава за ясна визия за прекратяване на тази зависимост възможно най-скоро. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК счита, че при разработването на клирингови дейности в ЕС следва да се вземе предвид цялата верига на доставки в полза на участниците на пазара. Пазарната ликвидност следва да се управлява внимателно, когато се намалява експозицията към ЦК от Обединеното кралство, наред с по-дългосрочна перспектива и стандартизация на изискванията за достъп до клиринговия пазар в ЕС. Следва да се вземе предвид подготовката на клиентите за клиринг и да се проведат различни симулации в полза на тези клиенти. Комитетът също така счита, че ЕОЦКП следва внимателно да адаптира мерките към малките и средните участници на пазара. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | ЕИСК подчертава колко важна роля играят ЦК от трети държави за финансовата стабилност на ЕС. От съществено значение е да се намалят рисковете от концентрация и да се гарантира, че отношенията с тези ЦК се основават на прозрачен, предвидим, пропорционален и ориентиран към риска подход. Настоящото предложение за регламент ще предостави на ЕОЦКП още повече правомощия и ЕИСК би искал да види въвеждането на принципи на взаимозависимост и взаимоограничаване на дейността на ЕОЦКП. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | ЕИСК застъпва мнението, че за да се получи ясна представа за целите на мониторинга, е важно да има конкретни данни за клиринговата система на ЕС; тези данни трябва да бъдат съпоставими и да обхващат всички класове и обеми активи. Събирането на правилните данни за точна картина на рисковете за финансовата стабилност е важно, като полезното взаимодействие между събраните данни и динамиката на риска следва да се взема предвид систематично. ЕИСК счита, че в това отношение следва да се направи повече. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Следва да бъдат взети предвид повече полезни взаимодействия между клиринговите дейности и европейската единна точка за достъп. Европейската единна точка за достъп насърчава финансирането, основано на данни, и значително подобрява достъпа на дружествата, предприятията и финансовите институции до данни и информация за субектите, както и прави икономиката подготвена за цифровото бъдеще, укрепва цифровия суверенитет, увеличава скоростта на информационния поток и определя общи стандарти с акцент върху данните, технологиите и инфраструктурата (6). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК подкрепя предложението за облекчаване на правилата за дериватите съгласно Регламента за европейската пазарна инфраструктура и за допускане на банкови гаранции и акредитиви като високоликвидни обезпечения, тъй като тези непарични алтернативи осигуряват ликвидност на пазара и вече се използват в голям мащаб на по-напредналите капиталови пазари като този на САЩ. ЕИСК подкрепя засилената роля на централните банки за защита на потребителите в ЕС. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК подкрепя предложените промени в членове 11, 14, 15 и 17 по отношение на четиримесечния период на изпълнение за нефинансовите контрагенти, от които за първи път се изисква да обменят обезпечения, както и по отношение на по-кратките и не толкова сложни процедури за разширяване на продуктите на ЦК. Комитетът приветства предложените промени, тъй като те ще рационализират процеса на разширяване на дейностите и услугите и на предоставяне и отказ на разрешения. Необходима е по-голяма оперативна съвместимост в европейската клирингова система, наред с намалена административна тежест и по-опростени решения за достъп. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК не е съгласен с твърдението на Европейската комисия, че „настоящата законодателна инициатива няма отражение върху разходите за ЕОЦКП или за друг орган на Европейския съюз“, и счита, че разходите ще се увеличат в области като работната сила, информационните системи, съвместните надзорни екипи и предложения механизъм за съвместен мониторинг. Комитетът отбелязва, че в предложеното изменение на член 90 Комисията изисква от ЕОЦКП да докладва относно „потребностите от човешки и други ресурси“. Поради това ЕИСК призовава за задълбочена оценка на допълнителните разходи, като се изчислят и обявят очакваните последици за бюджета. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК отчита и подкрепя предложението на Комисията за въвеждане на изискването всички участници на пазара, които имат задължение за извършване на клиринг, да притежават сметка в ЦК от ЕС. Той отправя искане ЕОЦКП, след консултация с Европейския банков орган, Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване, Европейския съвет за системен риск и Европейската система на централните банки, да постанови, че значителна част от услугите, предоставяни на техните клиенти от ЕС, за които е определено, че са от съществено системно значение, трябва да подлежат на клиринг при ЦК от ЕС. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Комитетът приветства намерението да се поиска от участниците на пазара да докладват точните цифри и зависимостта от чуждестранни клирингови къщи. Комитетът очаква ЕОЦКП бързо да разработи техническите стандарти, които уточняват тази информация, очаква подробен доклад една година след влизането в сила и очаква съответно изменение на Регламента за европейската пазарна инфраструктура. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Що се отнася до вътрешногруповите трансакции, ЕИСК оценява факта, че субекти от държавите, посочени като юрисдикции, които не оказват съдействие за данъчни цели, и тези, изброени като високорискови юрисдикции за целите на борбата с изпирането на пари и финансирането на тероризма, не следва да бъдат освобождавани от задълженията за клиринг и изискванията за допълнително обезпечение. Комитетът напълно подкрепя административните мерки, свързани с тези юрисдикции, и счита, че тези субекти представляват значителна заплаха за финансовата система на ЕС. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Въпреки че цифровото модернизиране означава нужда от допълнителни бюджетни средства, ЕИСК счита, че е от съществено значение да има инвестиции в цифрови технологии в подкрепа на предложените актуализации на Регламента за европейската пазарна инфраструктура. Комитетът оценява предложението за усъвършенствана ИТ програма за подаване на надзорна документация онлайн, достъп до която да имат всички съответни органи. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК изразява разочарование, че Комисията не е извършила задълбочена оценка на съществуващата рамка, като се има предвид, че регламентът беше последно изменен преди повече от три години. Освен това, за да могат настоящите изменения да бъдат подходящи за целта, Комитетът би очаквал целенасочен анализ на начина, по който привлекателността на пазара на ЕС се е променила през последните години, особено във връзка с последните значителни геополитически процеси. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Комитетът предлага техническите стандарти, разработени съгласно член 7, да бъдат прозрачни и приобщаващи. Следва да бъде взета предвид и възможността за въвеждане на промени с цел бързо адаптиране на тези стандарти. Осигуряването на инструменти за сравняване на цените за разходите за изпълнение, разходите за клиринг и разходите на клиринговите членове е важно за управителите на активи. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Комитетът приветства въвеждането на член 7б, в който се посочва, че доставчиците на клирингови услуги трябва да докладват относно обхвата на клиринга в ЦК извън ЕС и са задължени да информират клиентите си за възможността за клиринг на съответен договор в ЦК от ЕС. Комитетът отправя искане ЕОЦКП да разработи стандартизирана процедура за докладване, която да се използва във всички държави членки, и препоръчва една година след влизането в сила на регламента да бъде представен доклад относно основните причини, поради които се използват ЦК извън ЕС. Освен това един общ подход по отношение на глобите за пазарните оператори следва да бъде внимателно направляван, за да се гарантира пропорционалност в рамките на единния пазар. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Комитетът призовава Комисията да обясни точното значение на думата „спешно“ в предложените изменения на член 20 и призовава съзаконодателите да постигнат съгласие и да уточнят кои изключения се считат за „спешно“ решение. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | ЕИСК подкрепя предложените промени в член 23 по отношение на създаването на съвместни надзорни екипи и на механизма за съвместен мониторинг, но отбелязва, че те ще окажат отражение върху бюджета, тъй като тези органи ще трябва да наемат повече персонал, включително за ЕОЦКП. ЕИСК предлага гражданското общество да участва в механизма за мониторинг, създаден съгласно член 23в, особено по отношение на бъдещите политически решения. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Подходящата оценка на взаимовръзките, взаимодействията и рисковете от концентрация в рамките на Надзорния комитет за ЦК (член 24а) също изисква участието на гражданското общество и ЕИСК следва да бъде част от механизма за съвместен мониторинг като наблюдател. Следва да бъде взета предвид необходимостта от намаляване на припокриването на отговорностите между големия брой органи, участващи в клиринговата система. Сътрудничеството между европейските и националните органи следва да бъде ефикасно и адаптирано към динамиката на пазарните рискове. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Петгодишният срок, в който Комисията трябва внимателно да направи преглед на прилагането на регламента след влизането му в сила, изглежда много дълъг предвид периода между измененията на Регламента за европейската пазарна инфраструктура. Освен това ЕИСК очакваше доклада на Комисията относно прилагането на EMIR Refit и EMIR 2.2 на 2 януари 2023 г., както беше договорено, но сега Комисията предлага той да бъде отменен. Комитетът е против това предложение и счита, че то може да доведе до това измененията на Регламента за европейската пазарна инфраструктура да не бъдат оценени изобщо, като се имат предвид последващите промени, които вече са направени в него. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | И накрая, Комитетът подкрепя по-голямата прозрачност, която се предлага с предложението за изменение на член 38 по отношение на задължението на клиринговите членове и клиентите, които предоставят клирингови услуги, да информират своите клиенти и потенциални клиенти за моделите за допълнително обезпечение и потенциалните загуби или други разходи, в случай че ЦК приложи мерки за възстановяване. ЕИСК счита, че клиринговите членове следва също да допринесат за подобряване на прозрачността в рамките на клиринговата система на ЕС. |
| --- | --- |

4.13.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 697 final.

1

(2)  Доклад — Нова визия за капиталовите пазари на ЕС

2

(3)  ОВ L 141, 28.5.2019 г., стр. 42.

3

(4)  ОВ L 322, 12.12.2019 г., стр. 1.

4

(5)  ОВ C 155, 30.4.2021 г, стр. 20.

5

(6)  ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 58.

6

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/55

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Съвета за изменение на Директива 2011/16/ЕС на Съвета относно административното сътрудничество в областта на данъчното облагане

(COM(2022) 707 final — 2022/0413 (CNS))

(2023/C 184/10)

Докладчик:
  Petru Sorin DANDEA

Съдокладчик:
  Benjamin RIZZO

| Искане за консултация | Съвет, 7.2.2023 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 113, член 115 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 2.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 208/0/5 |

Искане за консултация

Съвет, 7.2.2023 г.

Правно основание

Член 113, член 115 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

2.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

208/0/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за изменение на Директивата относно административното сътрудничество в областта на данъчното облагане (ДАС 8), което представлява съществена стъпка напред в подобряването и допълването на действащата Директива относно административното сътрудничество в областта на данъчното облагане (ДАС). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК счита, че чрез предложените подобрения на Директивата ДАС може ефективно да се предотврати неспазването на фискалните правила от страна на притежателите на криптоактиви, като по този начин се засили борбата срещу данъчните измами, отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци, в съответствие с редица предишни инициативи на Комисията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че инициативата на Комисията съответства напълно на принципа на справедливо и ефективно данъчно облагане, който е крайъгълен камък на европейската социална пазарна икономика и има за цел да гарантира, че всеки внася своя справедлив дял и се ползва от равно и пропорционално третиране, независимо от вида на притежаваните активи. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отбелязва, че за успешното преодоляване на нарастващите проблеми и последици в световен мащаб, свързани с криптоактивите, от ключово значение е да се положат усилия на глобално равнище за регулирането на криптоактивите и тяхното използване. В това отношение от решаващо значение e текущата работа в рамките на ОИСР и Г-20 за постигане на глобално споразумение относно прозрачността на криптовалутите и ЕИСК призовава Комисията да играе активна роля на международната сцена. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК оценява факта, че по-високото и по-ефективно данъчно облагане на криптоактивите ще допринесе за разширяване на обхвата на данъчното облагане и за укрепване на националните бюджети, което ще даде възможност за разгръщането на допълнителни ресурси, насочени към общото благо и инвестиционните приоритети на Комисията (екологичен преход и цифровизация). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че системата за предоставяне на информация с посочване на данъчния идентификационен номер (ДИН) е най-ефективният метод за осигуряване на съответствие, за да се гарантира ефективността на новите правила. Ето защо ЕИСК изразява категоричната си подкрепа за предложението на Комисията относно ДИН, тъй като то допринася за предотвратяване на евентуални грешки, като повишава правната сигурност и предвидимостта на системата. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че задълженията за предоставяне на информация не следва да се ограничават единствено до обмена и прехвърлянията на криптоактиви, а следва да бъдат разширени, поне по време на първоначалния етап, така че да обхванат цялостните притежания на активи в криптовалута в интерес на прозрачността и сигурността, въпреки че данъчното облагане очевидно следва да се прилага само по отношение на действителните печалби. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава необходимостта от ефективни и пропорционални санкции, като се остави на държавите членки да вземат решение относно конкретните размери на санкциите, които да бъдат налагани. ЕИСК препоръчва също така след въвеждането на директивата Комисията да докладва относно структурите за налагане на санкции, прилагани от държавите членки, като при необходимост предостави насоки за евентуални промени. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК изразява надежда, че чрез санкциите и мерките за осигуряване на съответствие ще може да се постигне точен баланс между ефективността на правилата и необходимото възпиране, от една страна, и пропорционалността, от друга. Пропорционалността може да се гарантира например чрез надлежно отчитане на броя на сделките, свързани с извършените от дадено дружество нарушения. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава, че за да бъдат напълно защитени основните права на лицата, чиито данни ще бъдат събирани, обменяни и съхранявани, следва надлежно да се прилагат и спазват специфичните разпоредби и гаранциите за защита на личните данни, които са включени в предложението за директива и са в съответствие с правилата на ОРЗД, като се съблюдават високи стандарти. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК препоръчва на Комисията да включи в своето проектопредложение правила за засилване на сътрудничеството между вече обхванатите от настоящия текст данъчни органи и органите, отговарящи за борбата с изпирането на пари и финансирането на незаконни дейности и тероризъм. Във връзка с това ЕИСК отново заявява, че публичните органи, в случая данъчните органи, се нуждаят от подходящи ресурси както по отношение на квалифицирания персонал, така и по отношение на висококачествените цифрови технологии и стандарти. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Предложение на Комисията

| 2.1. | Предложението на Комисията за директива на Съвета за изменение на Директива 2011/16/ЕС (1) относно административното сътрудничество в областта на данъчното облагане („ДАС 8“) (2) има за цел да актуализира действащата директива („ДАС“), за да се разшири обхватът на предоставянето и обмена на информация между данъчните органи, така че да бъдат обхванати и доходите или приходите, генерирани чрез криптоактиви от ползватели, пребиваващи в Европейския съюз. Понастоящем данъчните органи не разполагат с необходимата информация, за да следят постъпленията, получени чрез използване на криптоактиви, които лесно се търгуват през граница. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Законодателната инициатива има за цел да въведе по-голяма прозрачност по отношение на криптоактивите чрез специални разпоредби относно предоставянето и обмена на информация за целите на прякото данъчно облагане. Чрез предложението също така се усъвършенстват съществуващите приложими разпоредби, за да се избегнат пропуски и да се укрепи правната рамка. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | ДАС 8 е съгласувана с определенията, посочени в Регламента относно пазарите на криптоактиви („ПКА“) (3), който сам по себе си не представлява основание за събиране и обмен от страна на данъчните органи на информацията, необходима за данъчното облагане на доходите от криптоактиви. ДАС 8 обаче черпи от придобития при прилагането на ПКА опит и залага на вече въведеното с този регламент изискване за издаване на лиценз, като по този начин се избягва допълнителната административна тежест за доставчиците на услуги за криптоактиви. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Предложението е в съответствие с наскоро одобрената рамка на ОИСР относно предоставянето на информация за криптоактивите (CARF) (4), както и с измененията на нейния общ стандарт за предоставяне на информация. Подобни стандарти бяха одобрени и от Г-20. По време на проведената от Комисията консултация повечето държави членки подкрепиха привеждането на обхвата на правната рамка на ЕС в съответствие с работата на ОИСР. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | С цел подобряване способността на държавите членки за разкриване на данъчните измами, отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци и за борба с тези проблеми, от всички предоставящи информация доставчици на услуги за криптоактиви, независимо от техния размер или местоположение, ще се изисква да съобщават информация за сделките на своите клиенти, пребиваващи в ЕС. това се отнася както за вътрешните, така и за трансграничните сделки. В някои случаи в обхвата на задълженията за предоставяне на информация ще попадат и незаменяемите токени. В приложение VI са изложени подробни правила относно задълженията, които трябва да изпълняват предоставящите информация доставчици на услуги за криптоактиви. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Сделките, за които се предоставя информация, включват разменните сделки и преводите на криптоактиви, за които се предоставя информация. В обхвата на предложението попадат както национални, така и трансгранични сделки, които са обобщени по видове криптоактиви, за които се предоставя информация. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Финансовите институции ще предоставят информация за електронни пари и цифрови валути на централните банки, а обхватът на автоматичния обмен на информация за предварителни трансгранични данъчни становища за лица с висока нетна стойност на активите ще бъде разширен. Такива са лицата, които притежават финансово или инвестиционно богатство или активи под управление на стойност най-малко 1 000 000 евро. Държавите членки ще обменят информация относно издадени, изменени или подновени между 1 януари 2020 г. и 31 декември 2025 г. трансгранични данъчни становища. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Предложението не ограничава възможността на държавите членки да определят своя система за осигуряване на съответствие. Ще бъде обаче установен и наложен общ минимален размер на санкциите за най-сериозните прояви на неспазване на изискванията, като например пълното отсъствие на предоставяне на информация независимо от административните напомняния. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК приветства и подкрепя предложението на Комисията относно ДАС 8, тъй като то представлява съществена стъпка напред към подобряване и завършване на Директивата ДАС в изпълнение на препоръките на Европейската сметна палата, която предупреди, че „ако данъкоплатец притежава пари в електронни криптовалути, платформата или другите електронни доставчици, предоставящи портфейлни услуги за такива клиенти, не са длъжни да декларират тези придобити суми или печалби пред данъчните органи. Ето защо парите, държани в такива електронни инструменти, остават до голяма степен необложени с данък“ (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че предложените подобрения на Директивата ДАС са ефективно средство за предотвратяване на неспазването на фискалните правила от страна на притежателите на криптоактиви, като по този начин се подпомага борбата срещу данъчните измами, отклонението от данъчно облагане и избягването на данъци, в съответствие с няколко инициативи, предприети от Комисията през последните години. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК оценява високо проведената от Комисията обширна и добре структурирана консултация във връзка с разглежданото предложение с участието на всички заинтересовани страни, както и отделните консултации, проведени с по-тясно профилирана аудитория от оператори от сектора. Държавите членки също имаха възможност да изразят своята позиция, като насърчиха Комисията да работи в тясно съответствие с текущата работа на ОИСР. Консултациите придадоха на законодателния процес по-голяма прозрачност и значимост, независимо от твърде техническия характер на предложението. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК подчертава, че за успешното преодоляване на нарастващите проблеми и последици в световен мащаб, свързани с криптоактивите, са необходими усилия на глобално равнище за регулирането на криптоактивите и тяхното използване. В това отношение от решаващо значение са текущата работа и преговорите, провеждани на равнището на ОИСР и Г-20 за постигането на глобално споразумение относно прозрачността на криптовалутите, и ЕИСК призовава Комисията да поеме водеща роля на международната сцена. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че инициативата на Комисията е в пълно съответствие с принципа на справедливо и ефективно данъчно облагане, който е крайъгълен камък на европейската социална пазарна икономика и има за цел да гарантира, че всеки внася своя справедлив дял и се ползва от равно и пропорционално третиране, независимо от вида на притежаваните активи или формата на приеманите плащания. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК оценява факта, че по-високото и по-ефективно данъчно облагане на криптоактивите ще допринесе за разширяване на обхвата на данъчното облагане и за укрепване на националните бюджети, което ще даде възможност за разгръщането на допълнителни ресурси, насочени към общото благо и инвестиционните приоритети на Комисията (екологичен преход и цифровизация). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК изразява пълно съгласие с Комисията, че по-голямата прозрачност ще намали несъответствията и настоящите необосновани разграничения в правната рамка и третирането, в резултат на които ползвателите на криптоактиви се радват на предимство пред тези, които не инвестират в криптоактиви, което възпрепятства не само „целта за справедливо данъчно облагане“, но и правилното функциониране на единния пазар и равнопоставените условия на конкуренция. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК подкрепя съвместното използване на член 113 от ДФЕС (тъй като обменяната информация може да се използва и за целите на ДДС) и на член 115 от ДФЕС като правно основание в подкрепа на предложението. Сближаването на националните законодателства, които засягат функционирането на единния пазар, заложено в член 115, действително е от значение за дадения случай, предвид факта, че криптоактивите могат да се използват за няколко цели. Поради това следва да се избягват несъответствия както в общата правна рамка, така и в инструментите за правоприлагане в рамките на единния пазар, тъй като те могат да навредят на неговото консолидиране. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да включат в настоящото предложение задължения за предоставяне на информация за физически лица, които притежават криптоактиви. Това със сигурност ще увеличи ефективността и приложното поле на предложението. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК счита, че системата за предоставяне на информация с посочване на данъчния идентификационен номер (ДИН) е най-ефективният метод за осигуряване на съответствие, за да се гарантира ефективността на новите правила. Ето защо ЕИСК категорично подкрепя предложението на Комисията относно ДИН, доколкото това допринася за по-голямата ефективност на предложението, предвид факта, че като уникален идентификационен код ДИН дава възможност да се избягват грешки и по този начин спомага за правната сигурност и предвидимостта на системата. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отбелязва, че повечето държави членки вече разполагат със законодателство или поне административни насоки за данъчно облагане на доходите, получени чрез инвестиции в криптоактиви, но компетентните органи често нямат необходимата информация, за да приложат това на практика. Поради това правната сигурност и яснота могат да бъдат гарантирани единствено чрез преодоляване на неефективността на национално равнище посредством законодателна инициатива на ЕС, чиято цел е да даде тласък на ефективното и ефикасно сътрудничество между данъчните органи. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК счита, че задълженията за предоставяне на информация не следва да се ограничават единствено до обмена и прехвърлянията на криптоактиви, а следва да бъдат разширени, поне в настоящия първоначален етап, така че да обхванат цялостните притежания на активи в криптовалута в интерес на прозрачността и сигурността, въпреки че данъчното облагане очевидно следва да се прилага само за действителните печалби. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК подчертава необходимостта от ефективни и пропорционални санкции, като се остави на държавите членки да вземат решение относно конкретните размери на санкциите, които да бъдат налагани. Минималните прагове изглежда имат потенциала да повишат ефективността на новите правила за данъчно облагане на криптовалутите. ЕИСК изразява надежда, че чрез санкциите и мерките за осигуряване на съответствие ще може да се постигне точен баланс между ефективността на правилата и необходимото възпиране, от една страна, и пропорционалността, от друга. Пропорционалността може да се гарантира например чрез надлежно отчитане на броя на сделките, свързани с извършените от дадено дружество нарушения. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Освен това след въвеждането на директивата Комисията следва да докладва за структурите за налагане на санкции, прилагани от държавите членки, и при необходимост да предостави насоки относно необходимите промени в системата от санкции и мерки за осигуряване на съответствие. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК подчертава, че за да бъдат напълно защитени основните права на лицата, чиито данни ще бъдат събирани, обменяни и съхранявани, следва внимателно да се прилагат и спазват специфичните разпоредби и гаранциите за защита на личните данни, които са включени в предложението за директива и са в съответствие с правилата и принципите на ОРЗД, като се съблюдават високи стандарти. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | ЕИСК отново призовава държавите членки да инвестират адекватно в своите данъчни органи и други участващи администрации с оглед на необходимия капацитет за изпълнението на задачата за по-добро сътрудничество в областта на данъчното облагане. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | В заключение ЕИСК препоръчва на Комисията да включи в своето проектопредложение изискването за сътрудничество между вече обхванатите от настоящия текст данъчни органи и органите, отговарящи за борбата с изпирането на пари и финансирането на незаконни дейности и тероризъм, тъй като може да се окаже, че през последните години са излезли наяве редица случаи на използване на криптоактиви за незаконни цели и изпиране на пари. Във връзка с това ЕИСК отново заявява, че публичните органи, в този случай данъчните органи, се нуждаят от подходящи ресурси по отношение на квалифицирания персонал и висококачествените цифрови технологии и стандарти. |
| --- | --- |

4.9.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Директива 2011/16/ЕС на Съвета от 15 февруари 2011 година относно административното сътрудничество в областта на данъчното облагане и за отмяна на Директива 77/799/ЕИО (OB L 64, 11.3.2011 г., стр. 1).

1

(2)  COM(2022) 707 final.

2

(3)  COM(2020) 593 final.

3

(4)  Рамка относно предоставянето на информация за криптоактивите и изменения в общия стандарт за предоставяне на информация, ОИСР, 8.10.2022 г.

4

(5)  Европейска сметна палата (2021 г.), Обмен на данъчна информация в ЕС — солидна основа, пропуски в изпълнението. Обменът на информация се е увеличил, но част от информацията все още не се предоставя.

5

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/59 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/59

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Към директива относно наказателни санкции за нарушаване на ограничителните мерки на Съюза

(COM(2022) 249 — final)

относно предложение за решение на Съвета за добавяне на нарушаването на ограничителните мерки на Съюза към областите на престъпност, предвидени в член 83, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

(COM(2022) 247 — final)

и относно предложението за директива на Eвропейския парламент и на Съвета относно определянето на престъпленията и санкциите, свързани с нарушаване на ограничителните мерки на Съюза

(COM/2022/684 final)

(2023/C 184/11)

| Докладчик: | José Antonio MORENO DIAZ |
| --- | --- |

Докладчик:

José Antonio MORENO DIAZ

| Искане за консултация | Европейска комисия, 26.7.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 8.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 141/1/2 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 26.7.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

8.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

141/1/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства решението за включване на нарушаването на ограничителните мерки в списъка на престъпленията по член 83, параграф 1 от ДФЕС и предложението за директива за сближаване на определенията и минималните санкции в националното законодателство за нарушаване на ограничителните мерки. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК обаче изразява съжаление, че горепосоченото решение не беше предмет на пълно демократично обсъждане в Комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи на Европейския парламент поради задействането на неотложната процедура. Аналогично, ЕИСК изразява загриженост поради факта, че предложението за директива, внесено от Комисията, не беше предшествано от оценка на въздействието. Освен това ЕИСК изразява съжаление, че в предложението на Комисията за директива относно определянето на престъпленията и и санкциите, свързани с нарушаване на ограничителните мерки, Европейският икономически и социален комитет не се упоменава сред заинтересованите страни, с които бяха проведени консултации. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | При разработването на директивата ЕИСК насърчава Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз да разширят обхвата на изключенията по хуманитарни причини, като освободят хуманитарните агенции и техните служители от наказателна отговорност, и да приведат тази разпоредба в съответствие с настоящата международна практика, като същевременно гарантират, че са предвидени подходящи механизми за предотвратяване на злоупотреби за престъпни или политически цели. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подкрепя включването на подходящи гаранции и защита за лицата, сигнализиращи за нередности, и журналистите, публикуващи информация за опитите за избягване на ограничителните мерки, които следва да бъдат обхванати от гореупоменатото изключение. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава настоятелно Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз да гарантират, че частният сектор и организациите на гражданското общество получават адекватна информация и проактивна подкрепа за адаптиране към новото законодателство и спазване на новите изисквания. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК насърчава Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз да гарантират, че държавите членки не само утвърждават хармонизирането на законодателството, но и разполагат с адекватен административен капацитет, достатъчно средства и обучен персонал за разкриване, съдебно преследване и наказване на нарушенията на ограничителните мерки, което би могло да бъде подкрепено от сътрудничество между държавите членки чрез споделяне на най-добри практики в областта на разкриването и съдебното преследване. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства факта, че в предложението за директива се набляга на спазването на принципа на забрана на обратното действие и подчертава необходимостта от гарантиране на правото на безпристрастно разглеждане на делото и други гаранции за правата на човека на обвиняемите лица. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК продължава да изразява загриженост, че често срещани толкова сериозни престъпления, като насилието, основано на пола, и престъпленията от омраза остават извън обхвата на член 83, параграф 1 от ДФЕС като „европрестъпления“, и подчертава, че геополитическите императиви не следва да имат предимство пред защитата и благосъстоянието на нашите граждани. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Контекст

| 2.1. | Санкциите в областта на външната политика (или „ограничителни мерки“ на жаргона на ЕС) се приемат от Съвета на Европейския съюз в рамките на общата външна политика и политика на сигурност (ОВППС) и се считат за обвързващо законодателство с пряко действие във всички държави — членки на ЕС. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | За разлика от законодателството в областта на ограничителните мерки, което се приема централизирано и се прилага в целия ЕС, тяхното изпълнение и прилагане е децентрализирано: органите на държавите членки отговарят за проследяването на спазването на забраните от дружествата и гражданите, предоставянето на дерогации, определянето на санкции в случай на нарушения и тяхното разследване и наказателно преследване. Това се отнася за всички ограничителни мерки, с изключение на забраните за влизане, които се управляват пряко от държавните органи. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Децентрализираният характер на системата за прилагане на ограничителните мерки на ЕС води до разпокъсаност (1): в националните законодателства има различия по отношение на определенията и обхвата на нарушенията на ограничителните мерки и санкциите, до които могат да доведат. Съществуват и различия в административния капацитет за разследване. Освен това отделните национални органи разполагат с широко право на преценка, за да решат дали да предоставят дерогация по хуманитарни причини. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Проучванията потвърдиха значителните различия в изпълнението и прилагането на ограничителните мерки от различните държави — членки на ЕС (2). В неотдавнашно проучване на Европейската мрежа за разследване и наказателно преследване на геноцид, престъпления срещу човечеството и военни престъпления („Мрежа на ЕС по въпросите на геноцида“) бяха изтъкнати значителните различия между държавите — членки на ЕС, по отношение на санкциите за нарушения на ограничителните мерки (3). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Комисията разполага с някои надзорни правомощия в това отношение: тя гарантира, че всички държави членки изпълняват задълженията си съгласно регламента на ЕС относно ограничителните мерки, например въвеждането на подходящи санкции. Както и в други области на управлението на ЕС, Комисията има право да започне производство за установяване на нарушение срещу всяка държава членка, която не изпълнява тези задължения, въпреки че такива действия не са били предприемани никога досега. Комисията също така подкрепя прилагането на ограничителните мерки, като издава насоки, например относно предоставянето на дерогации. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Въпреки очевидния присъщ на системата потенциал за фрагментиране Комисията едва наскоро започна да предприема някои стъпки (4) за подобряване на прилагането и изпълнението на ограничителните мерки на ЕС. Макар активизирането на дейността на Комисията в тази област да предхожда руското нашествие в Украйна, започнало през февруари 2022 г., вълната от ограничителни мерки, която тя предизвика, даде нов тласък на засилването на тяхното прилагане и изпълнение. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Решение (ЕС) 2022/2332 на Съвета (5) определя нарушаването на ограничителните мерки на ЕС като област на престъпност, която отговаря на критериите, посочени в член 83, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, известни като „европрестъпления“, което дава възможност на Комисията да предлага законодателство за сближаване на определенията за престъпления и санкциите в държавите членки (6). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Предложението е обосновано с мотива, че нарушенията могат да спомогнат за продължаване на заплахите за мира и сигурността, както и за върховенството на закона, демокрацията и правата на човека в трети държави, и те често имат трансгранично измерение. Твърди се по-конкретно, че нарушаването на ограничителните мерки е „особено тежка област на престъпност, тъй като е в състояние да продължи заплахите за международния мир и сигурност, да подкопае консолидирането и подкрепата за демокрацията, върховенството на закона и правата на човека и да доведе до значителни икономически, социални и екологични щети“ (7). Настоящата ситуация позволява на физическите лица и дружествата, които възнамеряват да заобиколят мерките, да търсят най-изгодния за тях вариант, и същевременно възпрепятства установяването на еднакви условия на конкуренция за операторите от ЕС. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | На 30 юни 2022 г. Съветът на Европейския съюз постигна съгласие по текста и поиска от Европейския парламент да даде одобрението си по проекта на решение на Съвета за добавяне на нарушенията на ограничителните мерки на Съюза към областите на престъпност, предвидени в член 83, параграф 1 от ДФЕС (8). Европейският парламент даде одобрението си чрез неотложна процедура на 7 юли 2022 г. (9) Решението беше прието на 28 ноември 2022 г. (10). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | На 2 декември 2022 г. Комисията представи проект на директива, в която се предлага установяването на минимални правила относно определянето на престъпленията и и санкциите, свързани с нарушаване на ограничителните мерки (11). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Определянето на нарушенията на ограничителните мерки като област на престъпност съгласно член 83, параграф 1 от ДФЕС е положително развитие, което ще спомогне за хармонизиране на типизирането на нарушенията на ограничителните мерки и свързаните с тях санкции в целия ЕС и за подобряване на прилагането и изпълнението на ограничителните мерки. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК насърчава Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз, когато предлагат и приемат директивата — предмет на настоящото становище, и друго материалноправно вторично законодателство за установяване на минимални правила за определянето на престъпленията и санкциите за нарушения на ограничителните мерки, да вземат предвид опасенията, изложени в следващия раздел. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | Европейският парламент одобри проекта на решение на Съвета чрез неотложна процедура. Това означава, че Европейският парламент е дал одобрението си без предварително обсъждане от Комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи (LIBE). Силният геополитически императив, залегнал в основата на приемането на предложението, не следва да намалява необходимостта от подлагане на законодателните предложения на подходящ демократичен контрол. Стандартите за демократична отчетност следва да бъдат запазени. ЕИСК отново подчертава, че е важно да се гарантира адекватен контрол от страна на Европейския парламент върху предложението за директива за установяване на минимални правила относно определянето на престъпленията и санкциите, свързани с нарушаване на ограничителните мерки, което е в процес на разглеждане. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В същия дух в предложението за директива се посочва, че Комисията се е въздържала от извършване на оценка на въздействието, посочвайки „спешната необходимост да бъдат подведени под отговорност физическите и юридическите лица, участващи в нарушаване на ограничителните мерки на Съюза“ (12). Въпреки че ЕИСК признава целесъобразността на ускореното приемане на директивата относно наказателните санкции за нарушаване на ограничителните мерки на Съюза, той счита, че относителната неотложност на хармонизирането на определенията и санкциите не оправдава пропускането на оценката на въздействието, която следва да придружава изготвянето на директивата. Това е особено вярно предвид факта, че физическите и юридическите лица, участващи в нарушаването на ограничителните мерки, вече могат да бъдат подвеждани под отговорност съгласно действащото национално законодателство, което означава, че забавянето на приемането на директивата няма да остави нарушенията ненаказани. Поради това ЕИСК подкрепя провеждането на редовна оценка на въздействието и се застъпва за бързото въвеждане на директивата след приемането ѝ. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Въпреки че приветства обширните консултации, проведени от Комисията с широк спектър от заинтересовани страни, ЕИСК изразява съжаление, че в предложението на Комисията за директива относно определянето на престъпленията и санкциите, свързани с нарушаване на ограничителните мерки, Европейският икономически и социален комитет не се упоменава сред тези заинтересовани страни. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Вниманието, което се отделя на разкриването, съдебното преследване и наказването на нарушенията на ограничителните мерки, следва да бъде съчетано със сравними по мащаб усилия за предоставяне на насоки на икономическите оператори и участниците от гражданското общество относно прилагането на ограничителните мерки. Слабостите при прилагането на ограничителните мерки често се дължат на липсата на осведоменост сред заинтересованите страни в частния сектор, въпреки усилията, които националните агенции полагат за тяхното информиране (13). Следва да се има предвид, че по-голямата част от икономическите оператори в ЕС са малки и средни предприятия (МСП), които често не са запознати със задълженията, произтичащи от законодателството в областта на ограничителните мерки, като се има предвид, че в миналото практиката на налагане на ограничителни мерки рядко е включвала икономически мерки (14). ЕИСК приветства настоящите усилия на Комисията за подобряване на подкрепата, предоставяна на икономическите оператори, и насърчава тяхното продължаване (15). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Следва да се предвидят подходящи разпоредби за защита на хуманитарната дейност в юрисдикциите, на които са наложени ограничителни мерки. Отговорността за евентуални нарушения на ограничителните мерки продължава да буди безпокойство сред хуманитарните участници, които предоставят помощ в юрисдикции, на които са наложени тежки ограничителни мерки (16). Тези участници нееднократно са изтъквали колко е трудно да гарантират, че в хода на техните операции не се извършват нарушения на законодателството относно ограничителните мерки, а също и отрицателните последици от асоциирането им с наложените от Запада ограничителни мерки в очите на воюващите (17). С неотдавнашното приемане от Съвета за сигурност на ООН на Резолюция 2664 от декември 2022 г. (18), която съдържа общо изключение, даващо възможност за предоставяне на средства и услуги на хуманитарни организации (19), и която бързо беше приложена от властите на САЩ (20), срещащите се в законодателството на ЕС рестриктивни хуманитарни клаузи вече ще бъдат изключение, след като попаднаха в центъра на общественото внимание. За да се гарантира, че рамката за санкциониране на нарушенията не представлява пречка за хуманитарната дейност, формулировката на предложената директива следва да се подсили. Понастоящем само „предоставянето на хуманитарна помощ на нуждаещи се лица“ (21) е изключено от обхвата на криминализирането. ЕИСК подкрепя приемането на по-широко изключение по хуманитарни причини, освобождаващо от наказателна отговорност съгласно режимите на ограничителни мерки на ЕС всички служители на безпристрастни хуманитарни организации. Подобна клауза би гарантирала съответствието на правните рамки на ЕС в областта на ограничителните мерки с международното хуманитарно право. В същото време следва да има разпоредби за предотвратяване на евентуални злоупотреби за престъпни или политически цели. Защитата на хуманитарните участници следва да обхване и разследващите журналисти. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ЕИСК настоятелно призовава Комисията да наблюдава въвеждането на директивата не само по отношение на приемането на законодателство, но и като обръща внимание на осигуряването на достатъчен административен, финансов, технологичен и човешки капацитет и подходящо обучение, което да позволи на националните административни, съдебни и правоприлагащи органи да приведат в действие съдържанието на новото законодателство. При липсата на подходящо оборудване, персонал и финансово обезпечаване, хармонизирането на законодателството само по себе си не може да изпълни мисията си за разкриване, съдебно преследване и наказване на нарушенията на ограничителните мерки. Освен това ЕИСК насърчава Комисията да определи критерии, които ще прилага за мониторинга, за да предостави известна ориентация на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Когато присъдите позволяват конфискация на активи, значителна част от приходите следва да бъдат разпределени за обезщетяване на жертвите, а в случая с ограничителните мерки, които понастоящем са в сила срещу руските цели във връзка с войната срещу Украйна — за следвоенните усилия за възстановяване в Украйна. ЕИСК подкрепя това искане в съответствие със становището си (22) относно предложението на Комисията за директива относно отнемането и конфискацията на активи. Освен това ЕИСК насърчава Комисията да работи със специализираните организации на гражданското общество по определението за жертви и по разработването на механизми за насочване на приходите от избягването на ограничителните мерки към жертвите или към усилията за социални инвестиции, които са от пряка полза за тях. В интерес на отчетността ЕИСК се застъпва за по-голяма прозрачност под формата на публикуване на данни за конфискуваните активи и последващото им предназначение. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Предложената директива следва също така да съдържа подходящи разпоредби за защита на лицата, сигнализиращи за нередности, и разследващите журналисти, които разкриват практики за избягване на ограничителните мерки. Тяхната ключова роля като механизми за „ранно предупреждение“ заслужава защита. Във връзка с това ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за разширяване на защитата, предоставена по силата на Директива (ЕС) 2019/1937 (23), така че да включва подаването на сигнали за нарушения на ограничителните мерки на ЕС и лицата, сигнализиращи за такива нарушения. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Както е посочено в настоящата формулировка на директивата, следва да се предвидят разпоредби за спазване на принципа на забрана на обратното действие на наказателните санкции в съответствие с принципа „nulla poena sine lege“. ЕИСК подчертава необходимостта от гарантиране на правото на безпристрастно разглеждане на делото и други гаранции за правата на човека на обвиняемите лица. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Накрая, ЕИСК изразява съжаление, че макар че определянето на нарушенията на ограничителните мерки като „европрестъпление“ беше прието по бърза процедура, толкова тежки и често срещани престъпления като престъпленията от омраза и насилието, основано на пола, не попадат в обхвата на член 83, параграф 1 от ДФЕС. Геополитическите императиви не следва да се приоритизират за сметка на пренебрегването на други престъпления, които засягат непосредствено нашите граждани. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | В заключение, не бива да се забравя, че целта на хармонизирането на санкциите е да се подобри надеждността на ограничителните мерки, приети в рамките на ОВППС. От тази гледна точка държавите членки следва да се стремят да спазват забраните за издаване на визи със същата грижа, която се очаква от гражданите и операторите от ЕС (24). |
| --- | --- |

4.11.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Portela, C., „Implementation and Enforcement“ („Изпълнение и правоприлагане“), в N. Helwig и др., Sharpening EU sanctions policy („Засилване на политиката на ЕС за налагане на санкции“), FIIA Report 63, Finnish Institute of International Affairs (Доклад No 63 на Финландския институт по международни въпроси“), Хелзинки. Проучване, възложено от Кабинета на министър-председателя на Финландия, 2020 г., стр. 107.

1

(2)  Druláková, R. и Přikryl, P., „The implementation of sanctions imposed by the European Union“ ,(„Прилагането на ограничителните мерки, наложени от Европейския съюз“) Central European Journal of International and Security Studies, т. 10, бр. 1, 2016 г., стр. 134.

2

Central European Journal of International and Security Studies

(3)  Мрежа на ЕС по въпросите на геноцида, Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis („Наказателно преследване на нарушаването на санкциите (ограничителните мерки) в националните юрисдикции: сравнителен анализ“), 2021 г.

3

Prosecution of sanctions (restrictive measures) violations in national jurisdictions: a comparative analysis

(4)  Съобщение на Европейската комисия: „Европейската икономическа и финансова система: насърчаване на откритостта, силата и устойчивостта“ (COM(2021) 32 final).

4

(5)  Решение (ЕС) 2022/2332 на Съвета от 28 ноември 2022 година за определяне на нарушаването на ограничителните мерки на Съюза като област на престъпност, която отговаря на критериите, посочени в член 83, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ОВ L 308, 29.11.2022 г., стр. 18).

5

(6)  Съобщение на Европейската комисия: „Към директива относно наказателни санкции за нарушаване на ограничителните мерки на Съюза“ (COM/2022/249 final).

6

(7)  Тази формулировка от Съобщение на Комисията COM (2022) 249 final, стр. 4, е отразена в параграф 10 от преамбюла на Решение (ЕС) 2022/2332 на Съвета (ОВ L 308, 29.11.2022 г., стр. 18).

7

(8)  Съвет на Европейския съюз, прессъобщение, 30 юни 2022 г.

8

(9)  Законодателна резолюция на Европейския парламент. TA/2022/0295.

9

(10)  ОВ L 308, 29.11.2022 г., стр. 18.

10

(11)  Предложение на Европейската комисия за директива на Eвропейския парламент и на Съвета относно определянето на престъпленията и санкциите, свързани с нарушаване на ограничителните мерки на Съюза (COM(2022) 684 final).

11

(12)  COM(2022) 684 final.

12

(13)  Druláková, R. и Zemanová, S., „Why the implementation of multilateral sanctions does (not) work: lessons learnt from the Czech Republic“ („Защо прилагането на многостранни санкции (не) работи: извлечени поуки от Чешката република“), European Security, т. 29, бр. 4, 2020 г., стр. 524.

13

European Security

(14)  Portela, C., „Sanctions in EU foreign policy“ („Санкции във външната политика на ЕС“), в N. Helwig и др., Sharpening EU sanctions policy („Засилване на политиката на ЕС за налагане на санкции“), FIIA Report 63, Finnish Institute of International Affairs (Доклад No 63 на Финландския институт по международни въпроси“), Хелзинки. Проучване, възложено от Кабинета на министър-председателя на Финландия, 2020 г., стр. 23.

14

(15)  Решение (ОВППС) 2022/1506 на Съвета от 9 септември 2022 година относно действие на Европейския съюз в подкрепа на разработването на инструменти на информационните технологии с цел подобряване на разпространението на информация относно ограничителните мерки на Съюза (ОВ L 235, 12.9.2022 г., стр.. 30).

15

(16)  Portela, C., „What if the EU made sanctions compatible with humanitarian aid?“ ,(„А ако ЕС направи санкциите съвместими с хуманитарната помощ?“, в F. Gaub (ed.) What if...? Fourteen Scenarios for 2021 (А, ако...? Четиринадесет сценария за 2021 г.), EUISS: Париж, 2020 г.

16

What if...? Fourteen Scenarios for 2021 (А, ако...? Четиринадесет сценария за 2021 г.)

(17)  Debarre, A., „Safeguarding humanitarian action in sanctions regimes“ („Запазване на хуманитарната дейност в режимите с наложени санкции“), Ню Йорк: Международен институт за мира, 2019 г.

17

(18)  Резолюция на Организацията на обединените нации 2664, S/RES/2664(2022).

18

(19)  В точка 1 от постановителната част на док. S/RES/2664(2022) се посочва, че предоставянето на средства или предоставянето на стоки и услуги, необходими за гарантиране на навременното предоставяне на хуманитарна помощ от Организацията на обединените нации (...) или неправителствени организации или други, както е добавено от отделните комитети, създадени от този Съвет, „са разрешени и не представляват нарушение на замразяването на активи, наложено от този Съвет или от неговите комитети по санкциите.“

19

са разрешени и не представляват нарушение на замразяването на активи, наложено от този Съвет или от неговите комитети по санкциите

(20)  Министерство на финансите на САЩ, съобщение за медиите, Treasury Implements Historic Humanitarian Sanctions Exceptions („Министерството на финансите въвежда безпрецедентни изключения по отношение на санкциите за хуманитарната дейност“), 20 декември, 2022 г.

20

(21)  COM(2022) 684 final.

21

(22)  ОВ C 100, 16.3.2023 г, стр. 105.

22

(23)  Директива (ЕС) 2019/1937 на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2019 г. относно защитата на лицата, които подават сигнали за нарушения на правото на Съюза (ОВ L 305, 26.11.2019 г., стр. 17).

23

(24)  Mangas Martin, A., „Sobre la vinculatoriedad de la PESC y el espacio aéreo como territorio de un estado (Comentario al auto del TS español de 26 de noviembre de 2020, sala de lo penal“) („Относно обвързващия характер на ОВППС и въздушното пространство като територия на държавата“) (Коментар към определението на испанския Върховен съд от 26 ноември 2020 г., Наказателно отделение). Revista General de Derecho Europeo, 53, 2021 г.

24

Revista General de Derecho Europeo

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/64

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за препоръка на Съвета относно адекватен минимален доход, гарантиращ активно приобщаване

(COM(2022) 490 final — 2022/0299 (NLE))

(2023/C 184/12)

| Докладчици: | Jason DEGUARA и Paul SOETE |
| --- | --- |

Докладчици:

Jason DEGUARA и Paul SOETE

| Искане за консултация | Европейската комисия, 25.11.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 8.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 143/00/08 |

Искане за консултация

Европейската комисия, 25.11.2022 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

8.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

143/00/08

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства съдържанието на препоръката, по-специално прилагането на реалистични и достатъчни критерии за определяне на равнището на адекватност и достъпност на минималния доход, правната гаранция за това и системата за докладване, както и признаването от страна на Европейската комисия на необходимостта от активна социална политика и по-нататъшни действия за борба с бедността в целия ЕС. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Необходимо е да се приеме подход, основан на правото на всеки на адекватен минимален доход, при който никой не е изоставен, който не прилага прекалено ограничителни критерии и се измерва точно, за да се гарантира неговата ефективност. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Справянето с бедността и неравенството по отношение на доходите е важно не само от съображения за социална справедливост, но и за подпомагане на икономическия растеж. В този контекст следва да се отбележи и цялостният стабилизиращ ефект на системите за минимален доход за икономиката. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Правото на държавите членки да определят принципите на своите социални системи, допълващите компетенции на ЕС и държавите членки и пълноценното използване на инструментите на Договора за ЕС следва да бъдат водещите принципи за всяко действие на Съюза в областта на социалната закрила. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Качествената и устойчива заетост е най-добрият начин за излизане от бедността и социалното изключване. Същевременно гарантирането, че повече хора участват на приобщаващ и качествен пазар на труда, спомага за финансирането на системите за социална закрила и по-добрата им финансова устойчивост. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Понастоящем в много държави членки определянето и равнището на обезщетенията за минимален доход не се основават на стабилна методика или не са свързани със статистически обосновани показатели, отразяващи приличен и достоен живот. Първата стъпка е да се създаде такъв вид методология и да се вземат предвид различните източници на доходи и конкретните положения на домакинствата. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК настоява, че е необходимо минималните доходи да се поддържат в съответствие с инфлацията, особено с оглед на нарастването на разходите за живот по отношение на храните и енергията, и че това следва да се извършва редовно с подкрепата на организациите на гражданското общество, социалните партньори и организациите за социално подпомагане. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | За постигането на целите на препоръката е необходим непрекъснат мониторинг на изпълнението на политиките за подпомагане на доходите и другите политики за социална закрила, които гарантират активното приобщаване. Докладите за напредъка на държавите членки следва да се изготвят с участието на съответните организации на гражданското общество и организации за социално подпомагане, както и на социалните партньори, или техните доклади следва да бъдат редовно разглеждани от механизма за мониторинг на Комисията, както е посочено в препоръката на Съвета. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Въведение

| 2.1. | Въпреки постигнатия известен напредък в намаляването на бедността и социалното изключване в ЕС от началото на века насам, през 2021 г. над 95,4 милиона души все още са изложени на риск от бедност. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Налице е увеличаване на риска от бедност за хората, живеещи в (почти) безработни домакинства, и задълбочаване и все по-голяма устойчивост на бедността в много държави членки, като рискът е по-висок за жените, отколкото за мъжете. Целта на ЕС е броят на хората, изложени на риск от бедност, да бъде намален с поне 15 милиона до 2030 г. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В дългосрочен план демографското развитие ще има сериозни икономически последици, тъй като работната сила ще намалее, а бързо застаряващото население ще окаже допълнителен натиск върху публичните финанси и финансирането на схемите за минимален доход. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Настоящият контекст, в който се вписва постигнатото от Съвета политическото споразумение, е още по-труден, предвид войната в Украйна, увеличаването на цените на енергията и покачването на инфлацията. МВФ прогнозира, че инфлацията в световен мащаб ще нарасне с 8,8 % през тази година и с 6,5 % през 2023 г. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Самотните родители представляват по-малко от 15 % от семействата в ЕС, но са изложени на много по-висок риск от бедност и безработица. Дори работа на пълно работно време няма да ги предпази от риска от бедност. Домакинствата с двама партньори, работещи на пълно работно време, които обикновено не са изложени на този риск, са застрашени от момента, в който имат повече от две деца (1). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Обезщетенията за минимален доход са обезщетения с приложими условия за имуществено състояние, които се предоставят като крайна мярка в зависимост от нуждите на безработни лица в състояние да работят, придружени от достатъчно стимули за (повторно) интегриране на пазара на труда. Обикновено националните политики изискват оценка на разполагаемия доход в съчетание с проверка на личното имуществено състояние. Схемите за минимален доход се обуславят от националния контекст и традиции и са свързани с по-широките системи за социална закрила на всяка държава членка. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | По принцип между социалните държави съществуват много големи различия по отношение на равнището и състава на минималния доход, като такъв е случаят и в ЕС. Както се посочва в проучванията на Комисията, положението на пазара на труда на получаващите минимален доход се различава значително в отделните държави членки. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Понастоящем нито една от държавите не осигурява адекватно подпомагане на доходите на семействата на безработни, за да се избегнат рисковете от бедност, а 20 % от безработните лица не отговарят на условията за получаване на каквото и да било подпомагане. Съществува и проблем с неусвояването на минималния доход, оценявано на между 30 % и 50 %. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Компонентите на дохода, които трябва да се вземат предвид при анализа на равнището на минималния доход, са заплати, социални помощи, детски надбавки (най-често срещаният допълнителен доход), жилищни, енергийни и здравни помощи, други обезщетения като обезщетения в натура, като всички те се измерват след приспадане на данъците и социалноосигурителните вноски. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | На европейско равнище минималният доход е предмет на следните действия и инструменти:






  — | Препоръка 92/441/ЕО на Съвета и Препоръка 2008/867/ЕО относно активното приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда, |
| --- | --- | --- |

2.10.

—

Препоръка 92/441/ЕО на Съвета и Препоръка 2008/867/ЕО относно активното приобщаване на лицата, изключени от пазара на труда,

| — | Европейски стълб на социалните права (ЕССП), член 14 (2) и други принципи, като например принципите за „активна подкрепа за заетостта“, „социална закрила“, „достъп до основни услуги“, „образование, обучение и учене през целия живот“ и „равни възможности“, |
| --- | --- |

—

Европейски стълб на социалните права (ЕССП), член 14 (2) и други принципи, като например принципите за „активна подкрепа за заетостта“, „социална закрила“, „достъп до основни услуги“, „образование, обучение и учене през целия живот“ и „равни възможности“,

| — | Европейският семестър, който предлага рамка за съответното наблюдение на дейностите по координиране на политиките въз основа на рамката за сравнителен анализ на Комитета за социална закрила на Съвета, |
| --- | --- |

—

Европейският семестър, който предлага рамка за съответното наблюдение на дейностите по координиране на политиките въз основа на рамката за сравнителен анализ на Комитета за социална закрила на Съвета,

| — | Заключенията на Съвета от 2020 г. относно укрепването на защитата на минималните доходи по време на пандемията от COVID-19 и след това, в които държавите членки се приканват да преразгледат своите национални схеми за минимален доход (3). |
| --- | --- |

—

Заключенията на Съвета от 2020 г. относно укрепването на защитата на минималните доходи по време на пандемията от COVID-19 и след това, в които държавите членки се приканват да преразгледат своите национални схеми за минимален доход (3).

| — | Насоки за заетостта за 2022 г. |
| --- | --- |

—

Насоки за заетостта за 2022 г.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Бедността е многоизмерна и се проявява във всички сфери на живота. Тя отразява неуспехите в системите за справедливо и равноправно преразпределяне на ресурсите и възможностите. Следователно схемата за минимален доход е необходимо, макар и недостатъчно условие, за да се даде възможност за достоен живот и надежден начин за излизане от бедността. Бедността се пресича с други форми на социална несправедливост. Неравнопоставеността между половете и расовото неравенство изострят риска от бедност, а тя увеличава риска от изключване и дискриминация, които се проявяват най-вече по отношение на здравеопазването, образованието и обучението и излагането на финансова зависимост и насилие. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК приветства съдържанието на препоръката, по-специално прилагането на реалистични и достатъчни критерии за равнището и достъпността на минималния доход, неговата правна гаранция и системата за докладване, по-нататъшното признаване от страна на Европейската комисия на необходимостта от активна социална политика на равнището на ЕС и по-нататъшни действия за борба с бедността в целия Съюз. Препоръката е стъпка към прилагането на принцип 14 от ЕССП, който гласи, че „всеки човек, който не разполага с достатъчно средства, има право на подходящи обезщетения за минимален доход, гарантиращи достоен живот на всички етапи от живота“. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | След незаконната и варварска агресия на Русия срещу Украйна настоящият контекст, в който се вписва постигнатото в Съвета политическо споразумение, е още по-труден предвид рязкото увеличение на цените на енергията и високия темп на инфлация, засягащ домакинствата, особено семействата с ниски доходи. На фона на водещите тенденции като глобализацията, цифровия и екологичния преход и демографските промени европейските пазари на труда са в процес на големи преходи. Системите за минимален доход играят ключова роля за предоставянето на подкрепа и стимули за (повторно) интегриране на хората на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Необходимо е да се приеме подход, основан на правото на всеки на адекватен минимален доход, при който никой не е изоставен, който не прилага прекалено ограничителни критерии, основава се на прозрачни и недискриминационни изисквания и се измерва точно, за да се гарантира неговата ефективност. Приобщаващото общество следва да обхваща всички сектори на обществото, а държавите членки следва да въведат стабилни механизми за мониторинг за проследяване на минималния доход и неговото усвояване без допълнително забавяне. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ефективните схеми за минимален доход могат да помогнат да се гарантира зачитането на правата на човека, да се осигури достоен живот на хората, да им помогнат да останат активни и интегрирани в обществото, както и да помогнат за интегрирането им в устойчива и качествена заетост. ЕИСК подчертава и значението на схемите за минимален доход за самостоятелно заетите лица в Европа, които следва да имат пълно право на същата подкрепа и обезщетения като другите групи. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Справянето с бедността и неравенството по отношение на доходите е важно не само от съображения за справедливост, но и за подпомагане на икономическия растеж. Както се посочва в доклада на ОИСР от 2021 г. (4), добре разработените данъчни политики могат да подкрепят приобщаващия и устойчив растеж и да обърнат внимание на разпределението на доходите и богатството. В тази връзка приобщаващият растеж следва да има за цел справедливо споделяне на ползите от растежа, както и насърчаване на приобщаващия характер на пазарите на труда. В този контекст следва да се отбележи и цялостният стабилизиращ ефект на системите за минимален доход за икономиката. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Схемите за минимален доход следва да бъдат част от националните стратегии за борба с бедността, които ефективно интегрират мерки за постигане на справедливо заплащане и достоен труд, достъп до качествени основни услуги на приемлива цена, достъп до основна социална сигурност и подходящо подпомагане на доходите, социални услуги, ориентирани към отделния човек, и политики за активно приобщаване. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК подчертава целта за общоевропейска методика, подкрепена от европейски анализ, която да помогне на държавите членки да определят адекватността на минималния доход чрез подходящ метод, като например приетия от ЕС показател за дела на лицата, изложени на риск от бедност, възлизащ на 60 % от изравнения разполагаем доход, и/или подкрепен от референтен бюджет (включително храна, жилища, вода, електричество, отопление, телекомуникации, здравеопазване, транспорт, отдих и култура). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Както е посочено в съображенията на постигнатото от Съвета политическо споразумение, качествената и устойчива заетост е най-добрият начин за излизане от бедността и социалното изключване. Колкото повече хора са на пазара на труда, толкова по-устойчиво ще бъде финансирането за системите за социална закрила, тъй като те в голяма степен се финансират чрез данъците върху трудовите възнаграждения. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Въпреки че през годините държавите членки разработиха и реформираха своите мрежи за социална сигурност, като взеха предвид насоките, предоставени от Препоръка 92/441/ЕИО на Съвета, развитието на икономиката, пазарите на труда и обществата като цяло в Европа поставиха нови предизвикателства и належаща необходимост от актуализиране на европейската рамка за справяне с неравенството по отношение на доходите и бедността. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Правото на държавите членки да определят принципите на своите социални системи, допълващите компетенции на ЕС и държавите членки и пълноценното използване на инструментите на Договора за ЕС следва да бъдат водещите принципи на всяко действие на Съюза в областта на социалната закрила. Важно е също така да се анализират съществуващите схеми за минимален доход във връзка с всеобхватните договорености за социална закрила на държавите членки. Има обаче поле за действие на равнището на ЕС в подкрепа на усилията на държавите членки. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Преодоляването на неравенството по отношение на доходите изисква решителни реформи, координирани политики и добре насочени действия от страна на държавите членки в широк спектър от области на политиката, като например данъчните системи и системите за обезщетения, механизмите за определяне на заплатите, стимулите на пазара на труда, образованието и обучението, равните възможности и качествените услуги, които са достъпни и на приемлива цена за всички. Освен това основна предпоставка за всички системи за преразпределение е устойчивият растеж, основан на добре функциониращи пазари и конкурентоспособни предприятия. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК е съгласен със заключението на службите на Комисията, че консултациите за работа, индивидуалните планове за действие и интегрирането на мерки за активизиране в минималния доход оказват положително въздействие върху вероятността за успешно започване на работа. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК подчертава констатацията на службите на Комисията, че голяма част от получателите на минимален доход не са обект на мерки на активната политика по заетостта, макар да могат да работят. Въпреки че като цяло следва да има справедлив баланс между стимулите и по-силна връзка с условията за получаване на подпомагане на доходите и мерките за активизиране, следва да се обърне внимание на специални групи, като например младите хора, които са извън пазара на труда или са изложени на риск от бедност или социално изключване. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Европейската мрежа за борба с бедността (EAPN) определи адекватността, достъпността и подпомагащия характер като три ключови критерия за разработването на политики за схеми за минимален доход:






  — | „Адекватност“ означава достатъчен доход за достоен живот; |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

„Адекватност“ означава достатъчен доход за достоен живот;

| — | Под „достъпност“ се визира осигуряването на достъп и цялостно обхващане на всички лица, които се нуждаят от схеми за минимален доход; |
| --- | --- |

—

Под „достъпност“ се визира осигуряването на достъп и цялостно обхващане на всички лица, които се нуждаят от схеми за минимален доход;

| — | Подпомагащият характер е свързан с използването на параметри на проектирането, които са в съответствие с интегрирана, ориентирана към отделния човек „парадигма на активно приобщаване“. |
| --- | --- |

—

Подпомагащият характер е свързан с използването на параметри на проектирането, които са в съответствие с интегрирана, ориентирана към отделния човек „парадигма на активно приобщаване“.

| 3.16. | Както правилно се посочва в политическото споразумение на Съвета, заради непропорционална административна тежест, неосведоменост или страх от стигматизация или дискриминация лицата, отговарящи на условията за минимален доход, могат да не поискат достъп до него. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Предприятията от социалната икономика, заедно с малките и средните предприятия като цяло, са важни, особено като работни места в началото на кариерата. ЕИСК приветства Плана за действие за социалната икономика на Комисията и настоятелно призовава тя да оцени най-добрите проекти на съответното равнище. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Следва да се обърне специално внимание на специфични групи като семействата с един родител, семействата на мигранти, младите хора, лицата с увреждания и ромите. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Понастоящем много пенсионери са зависими от минималния доход, тъй като пенсията им е твърде ниска. Ако не са в състояние да работят, тези възрастни хора не могат да се върнат на пазара на труда, за да получат по-добри доходи. Те се нуждаят от пенсионни системи, които да им осигуряват адекватна пенсия, така че да не им се налага да разчитат на подпомагане за минимален доход. Тъй като демографската тенденция в държавите членки показва, че в бъдеще ще имаме повече пенсионери, е важно държавите членки да разполагат с пенсионни системи, които осигуряват адекватни пенсии. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | ЕИСК предлага държавите членки да оценяват равнището на минималния доход поне веднъж годишно и то да се индексира, за да се вземе предвид инфлацията, най-малко един път в годината в зависимост от нейното равнище. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Конкретни бележки

4.1.   
  Относно адекватността на минималния доход

| 4.1.1. | Понастоящем в редица държави членки определянето и равнището на обезщетенията за минимален доход не се основават на надеждна методика или не са свързани със статистически обосновани показатели. Първата стъпка е да се създаде такъв вид методика и да се вземат предвид различните източници на доходи и специфичното положение на домакинствата. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Що се отнася до равнището на минималния доход, ЕИСК отбелязва, че в препоръката са предложени различни методи за определяне на този минимум: чрез позоваване на националния праг на риска от изпадане в бедност, чрез изчисляване на паричната стойност на необходими стоки и услуги в съответствие с националните определения или чрез позоваване на други установени национални закони или практики. Това означава също, че могат да се вземат предвид системи с референтни бюджети. Тези системи се основават на национално определена кошница от стоки и услуги, отразяваща издръжката на живота в дадена държава членка или дори в даден регион, и могат да помогнат за насочване на оценката на адекватността. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | ЕИСК настоява, че е необходимо минималните доходи да се поддържат в съответствие с инфлацията, особено с нарастването на разходите за живот по отношение на храните и енергията, и че това следва да се извършва редовно. В този смисъл годишният преглед на равнището на държавите членки е ясна препоръка. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Референтните бюджети на кошниците от стоки и услуги трябва да бъдат разработени на равнището на държавите членки с координация на европейско равнище. Това ще помогне на държавите членки да гарантират адекватността на схемите за минимален доход. Кошницата от стоки и услуги трябва да включва жилищно настаняване, вода, енергия, телекомуникации, храна, здравеопазване, транспорт, култура и отдих, наред с други нужди. Механизмите, които позволяват точна и бърза индексация спрямо реалните цени, са от решаващо значение, за да се гарантира адекватност, особено по време на кризи, които оказват въздействие върху издръжката на живота. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Обезщетенията за минимален доход не следва да се използват като средство за субсидиране на ниски заплати. Когато се предвиждат допълнителни решения за работещите бедни, те следва да бъдат временни и допълващи мерки. Като се отчитат многобройните форми на труд, следва да се насърчават и подкрепят активна политика на пазара на труда и адекватна политика по отношение на възнагражденията, заедно с подкрепящи системи за социална сигурност и данъчно облагане, за да се гарантира качествена заетост и достоен стандарт на живот. На лицата, които са трайно или напълно неспособни да работят при достойни условия за достоен живот, следва да се гарантират стабилни предпазни мрежи, докато се нуждаят от тях. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | ЕИСК приветства решението обезщетения, като например тези за инвалидност, да не се считат за част от проверката на имущественото състояние, за да се определи дали дадено лице има право на обезщетение за минимален доход, тъй като тези обезщетения покриват допълнителни разходи, породени от специфични нужди. Това показва, че проявяваме голяма чувствителност към онези, които наистина се нуждаят от помощ в нашето общество. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Трябва да се обърне специално внимание на уязвимите семейства и самотните родители, които са предимно жени, тъй като за тях допълващата роля на детските надбавки, като и на достъпните грижи за деца и други видове грижи, е от съществено значение. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Адекватните минимални работни заплати, определени със закон или чрез колективно договаряне, представляват ценен инструмент за справяне с бедността. Прилагането на директивата относно адекватните минимални работни заплати ще окаже положително въздействие върху риска от бедност за значителна част от работната сила, със сигурност за несемейните работници на пълно работно време и за домакинствата, в които и двамата партньори работят. Социалните партньори следва да бъдат насърчавани да прилагат това чрез колективни трудови договори. След като директивата започне да се прилага, минималната работна заплата би могла, когато е приложимо, също да се използва като отправна точка за минималния доход, при условие че той е на равнището на бедността. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | ЕИСК счита, че схемите за минимален доход следва да включват както услуги за парично подпомагане, така и услуги за подпомагане в натура за лицата, които не могат да работят или за които е почти невъзможно да работят. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | Обезщетенията за работещи лица с ниски доходи също могат да играят важна роля за привличането на неактивни хора на пазара на труда (5). |
| --- | --- |

4.1.10.

| 4.1.11. | Целта на Европейския съвет за намаляване с 15 милиона на броя на лицата, изложени на риск от бедност или социално изключване, е определена за 2030 г. и може да изглежда ограничена като амбиция. Тази цел обаче трябва да се разглежда като минимум, предвид, че понастоящем някои държави са дори под 20 % по отношение на адекватността и ще им е необходимо доста дълго време за постигане на целевите стойности. Комисията заяви, че в препоръката се определя срок за постепенно прилагане на разпоредбите, свързани с адекватността на подпомагането на доходите. За другите предизвикателства, като обхвата и усвояването, забавянията следва да са по-кратки. |
| --- | --- |

4.1.11.

4.2.   
  Относно обхвата, допустимостта и усвояването

| 4.2.1. | Понастоящем средно 20 % от безработните не отговарят на условията за схемите за минимален доход. Това се дължи на условията за допустимост по отношение на минималната възраст, продължителността на пребиваване в страната, липсата на адрес за бездомните хора, въпроси, свързани със състава на семейството и др. Държавите членки следва да предприемат действия във връзка с недостатъчния обхват. Съществува и проблем с трайния обхват през различните етапи от живота и дейността. При всички случаи в държавите членки следва да се въведат прозрачни и недискриминационни критерии за достъп. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Изглежда отговорността за неусвояването до голяма степен се носи от администрацията; това е несправедливост, която трябва да бъде преодоляна. Оказва се, че неусвояването на минималния доход варира между 30 % и 50 % в държавите членки. Тази оценка изглежда много висока и доста широка. Държавите членки следва да бъдат насърчавани да събират информация относно неусвояването и причините, поради които тази цифра е толкова голяма. ЕИСК категорично подкрепя акцента на постигнатото от Съвета политическо споразумение върху насърчаването на пълноценното усвояване на минималния доход чрез набор от мерки като намаляване на административната тежест, осигуряване на лесна за използване информация и предприемане на мерки за борба със стигматизацията и проактивни действия по отношение на лица, които не разполагат с достатъчно средства. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Достъпът до минимален доход следва да бъде изрично гарантиран за младите хора на възраст над 18 години и за мигрантите. Тъй като той е обезщетение, независещо от вноски, следва да се внимава да се избегне двусмислен език по отношение на това какво следва да се разбира под „подходяща“ продължителност на пребиваване. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Необходими са дезагрегирани количествени и качествени показатели на равнището на ЕС, за да се покрие настоящият обхват на схемите за минимален доход. Особено внимание следва да се обърне на степента на усвояване и ефикасността на схемите, по-специално по отношение на маргинализираните групи, включително ромите, бежанците и бездомните хора. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   
  Относно достъпа до пазара на труда

| 4.3.1. | Системите за минимален доход следва да включват силни мерки за активизиране на лицата, които са в състояние да работят, при спазване на политиките за приоритетите в областта на временните грижи. Във всеки случай доходите от труд не следва да намаляват непропорционално социалните обезщетения, за да се избегне попадането в капана на стимулите. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Участието в публични програми за заетост и възможностите в сектора на социалната икономика следва да бъдат напълно развити, особено за по-уязвимите групи. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Изключително важно е да се предвиди целенасочена подкрепа за трайно безработните и неактивните лица, способни да навлязат на пазара на труда. Обезщетенията за работещи заедно със структурните мерки за улесняване на приобщаването на уязвимите групи могат да подпомогнат навлизането им на пазара на труда, но следва да бъдат временни. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Участието в програми за активизиране изисква наличието на подходящи мерки като образование и обучение и програми за учене през целия живот, придружени от допълнителни услуги като консултиране, наставничество или помощ при търсене на работа. За разработването на ефективни мерки е необходима силна ангажираност от страна на държавите членки в активните политики по заетостта в сътрудничество със съответните заинтересовани страни, като например социалните партньори. Администрацията и нейният персонал следва да притежават необходимата квалификация за изпълнение на трудната им задача и да се основават на експертни и научни познания. Индивидуалните квалификации, потенциал, умения и планове за кариерно развитие на безработните лица следва да се вземат предвид систематично. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   
  Относно достъпа до основни услуги

| 4.4.1. | В препоръката се потвърждава необходимостта от гарантиране на ефективен достъп до основни услуги с добро качество и на приемлива цена (водоснабдяване, канализация, енергия, транспорт, финансови услуги и цифрови комуникации), както е посочено в принцип 20 от ЕССП. Цифровизацията следва да се счита за нов социален фактор за достъп до основни услуги и следва да се предприемат действия за преодоляване на цифровото разделение. |
| --- | --- |

4.4.1.

4.5.   
  Относно управлението

| 4.5.1. | ЕИСК подчертава необходимостта от повишаване на ефективността на управлението на мрежите за социална сигурност на всички равнища. Следва да се обърне специално внимание на силната координация между различните заинтересовани страни, както в хоризонтален, така и във вертикален план. Ролите и отговорностите на заинтересованите страни следва да бъдат ясно определени, като същевременно се избягва тясноведомственото мислене. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | В прилагането на схемите за минимален доход следва да участват всички съответни заинтересовани страни, включително организациите на гражданското общество (особено тези, които работят с хора, живеещи в бедност), доставчиците на социални услуги и социалните партньори във всички държави членки. Заинтересованите страни следва да бъдат консултирани като част от разработването на системи за текущ мониторинг и оценка. |
| --- | --- |

4.5.2.

4.6.   
  Относно мониторинга

| 4.6.1. | Както е посочено в постигнатото от Съвета политическо споразумение, за да бъдат постигнати по най-ефективен начин целите на препоръката, е необходим непрекъснат мониторинг на изпълнението на политиките за подпомагане на доходите и свързаните мерки за активизиране на пазара на труда, както и на реализирането на достъпа до услуги, подкрепен от редовни оценки. Докладите за напредъка на държавите членки следва да се изготвят с пълноценното участие на съответните организации на гражданското общество и организации за социално подпомагане, както и на социалните партньори, или техните доклади следва да бъдат редовно разглеждани от механизма за мониторинг на Комисията. Както е посочено в предложението за препоръка, ЕИСК не е една от многото заинтересовани страни на равнището на ЕС, а централна институция в процеса на мониторинг съгласно Договора. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Схемите за минимален доход следва да включват предпазни мерки, които гарантират недискриминация срещу действителни или потенциални получатели, както и механизми за осигуряване на достъпност за уязвимите групи. Всички държави членки следва да създадат вътрешни органи, които да следят за спазването на защитата на данните и основните права на всички участници. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | За да се постигне напредък, е важно да се използва съществуващата информация на равнището на ЕС и да се предприемат необходимите действия, така че всяка държава членка да бъде в по-добра позиция да подобри начина, по който функционират националните схеми за доходи. Това включва необходимостта от организиране на обмен на национални практики, тематични семинари и прояви. В тази връзка и за да се направи преглед на напредъка, ЕИСК приветства предложените институционални дейности, като например засилване на съществуващото сътрудничество между Комисията и държавите членки в рамките на Комитета за социална закрила, Комитета по заетостта и Мрежата на публичните служби по заетостта. Трябва обаче да се намерят начини за преодоляване на пречките и трудностите, породени от законодателството за защита на данните, които могат ненужно да възпрепятстват гладкото сътрудничество между органите. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.6.4. | Етапите на мониторинг от страна на държавите членки са наложителни, особено за тези, които все още изостават от целите. ЕИСК подчертава колко е важно да има ясен път напред, като се използват европейският семестър и други инструменти, за да продължи проследяването на напредъка на всички държави членки. |
| --- | --- |

4.6.4.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  От Minimum income support for families with children in Europe and the US. Where do we stand?.(Минимално подпомагане на доходите за семейства с деца в Европа и САЩ. Докъде сме стигнали?) от Ive Marx, Elize Aerts, Zachary Parolin, май 2022 г., SocArXiv; Children at risk of poverty or social exclusion (Деца в риск от бедност и социално изключване).

1

Minimum income support for families with children in Europe and the US. Where do we stand?

(Минимално подпомагане на доходите за семейства с деца в Европа и САЩ. Докъде сме стигнали?)

(2)  Всеки човек, който не разполага с достатъчно средства, има право на подходящи обезщетения за минимален доход, гарантиращи достоен живот на всички етапи от живота, както и ефективен достъп до стоки и услуги за подкрепа. За лицата, които могат да полагат труд, обезщетенията за минимален доход следва да бъдат съчетани със стимули за (повторно) интегриране на пазара на труда.

2

(3)  ЕИСК обсъди минималния доход в своите становища „За европейска рамкова директива относно минималния доход“ (становище по собствена инициатива) (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1); „Достойни минимални работни заплати в цяла Европа“ (проучвателно становище по искане на Европейския парламент/Съвета (europa.eu) — параграфи 1.6 и 3.3.7 (ОВ C 429, 11.12.2020 г., стр. 159); „Европейски минимален доход и показатели за бедност“ (становище по собствена инициатива) (europa.eu) (ОВ C 170, 5.6.2014 г., стр. 23).

3

(4)  ОИСР (2021 г.): „Tax and fiscal policies after the COVID-19 crisis“ („Данъчни и фискални политики след кризата с COVID-19“)

4

(5)  Ролята на обезщетенията за работещи на пазара на труда е подчертана в параграф 3.4.3 от становище SOC/737 относно Насоки за политиките за заетост на държавите членки (ОВ C 486, 21.12.2022 г., стр. 161).

5

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/71 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/71

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно стандартите за органите по въпросите на равенството в областта на равното третиране и равните възможности на жените и мъжете в областта на заетостта и професиите

(COM(2022) 688 final — 2022/0400 (COD))

и относно предложението за директива на Съвета относно стандартите за органите по въпросите на равенството в областта на равното третиране на лицата, независимо от тяхната раса или етнически произход, равното третиране на лицата в областта на заетостта и професиите, независимо от тяхната религия или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация, равното третиране на жените и мъжете по въпросите на социалното осигуряване и достъпа и предоставянето на стоки и услуги, и за заличаване на член 13 от Директива 2000/43/ЕО и член 12 от Директива 2004/113/ЕО

(COM(2022) 689 final — 2022/0401 (APP))

(2023/C 184/13)

| Докладчици: | Sif HOLST и Nicoletta MERLO |
| --- | --- |

Докладчици:

Sif HOLST и Nicoletta MERLO

| Искане за консултация | Европейски парламент, 15.12.2022 г. (COM(2022) 688 final)
  Съвет на Европейския съюз, 21.12.2022 г. (COM(2022) 688 final)
  Европейска комисия, 8.2.2023 г. (COM(2022) 689 final) |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 19, параграф 1 и член 157, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз. |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 8.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 164/01/02 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 15.12.2022 г. (COM(2022) 688 final)

Съвет на Европейския съюз, 21.12.2022 г. (COM(2022) 688 final)

Европейска комисия, 8.2.2023 г. (COM(2022) 689 final)

Правно основание

Член 19, параграф 1 и член 157, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

8.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

164/01/02

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства инициативата на органите по въпросите на равенството да бъде предоставена ролята на застъпници за правата на жертвите на дискриминация и по-специално изрично поставения акцент върху насърчаването и превенцията, както и върху обезпечаването на органите по въпросите на равенството с подходящи ресурси, позволяващи им да изпълняват своята роля независимо и ефективно. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подчертава, че е важно в предложените директиви да се постигне точният баланс между определянето на стандарти за органите по въпросите на равенството и субсидиарността, като същевременно се гарантира, че общата цел на директивите — да се увеличи силата и ефективността на органите по въпросите на равенството — остава приоритет. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Тъй като смята, че неотчитането по подходящ начин на комбинираните и многобройните форми на дискриминация би било равносилно на пропусната възможност, ЕИСК отправя искане хоризонталният аспект да бъде взет предвид в политиките както на национално равнище, така и на равнището на ЕС, за да се гарантира защита на всяка жертва. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства въвеждането на предложеното правно задължение, съгласно което органите по въпросите на равенството трябва да действат без външно влияние и да разполагат с достатъчно устойчиви човешки, професионални, технически и финансови ресурси. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК подкрепя задължението за публичните институции да се консултират своевременно с органите по въпросите на равенството и да вземат предвид техните препоръки, но препоръчва от държавите членки да се изисква да докладват за предприетите действия във връзка с взаимодействието им с органите по въпросите на равенството и за резултатите от тези действия. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че поверяването на механизма за надзор на Европейската комисия гарантира, че на мониторинга ще бъде отделено засилено внимание За да бъде това ефективно обаче, Комитетът призовава да се обмисли дали срокът за докладване може да бъде намален на три години, вместо да бъде пет години, както се предлага в директивите. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства пояснението, че достъпността за всички изисква да се обърне внимание и на изискванията за достъпност за хората с увреждания, и подчертава, че достъпността може да бъде свързана и с достъпа до консултации. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че е много важно да се зачита разнообразието от национални правни рамки и практики в областта на недискриминацията, включително факта, че много държави членки са предоставили на органите по въпросите на равенството правомощия, надхвърлящи минималните изисквания на съществуващите директиви в областта на равенството, и да се вземат предвид различията в начина, по който социалните партньори и организациите на гражданското общество участват в процеса. Предложенията следва да зачитат принципите на субсидиарност и пропорционалност, като същевременно се избягва понижаване на съществуващите стандарти за защита на жертвите на дискриминация. Освен това ЕИСК настоява, че предложенията трябва да насърчават водещата роля на социалните партньори и организациите на гражданското общество при прилагането на националните рамки за недискриминация и да засилят съществуващите практики за подкрепа на социалните партньори и организациите на гражданското общество от органите по въпросите на равенството. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК признава, че упражняването на правомощия за разследване в контекста на производства от името или в подкрепа на жертвите на дискриминация трябва да не засяга правомощията и независимостта на разследванията от съдилищата, трибуналите и други публични органи за наблюдение, като инспекциите по труда. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК призовава да се предостави адекватна защита на жалбоподателите, да се гарантира пропорционално обезщетение за претърпяното от жертвата посегателство и санкции за извършителите с цел възприемане на насочен към отделния човек подход спрямо жертвите на насилие или дискриминация. Санкциите, които могат да включват изплащане на обезщетение на жертвата, трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи и да бъдат определени на национално равнище в съответствие с националните правни рамки и практики (1). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК предлага популяризиране на информационни кампании за правата в ЕС и зачитането на многообразието, които да бъдат разработени и финансирани от Европейската комисия, но да се осъществяват на местно равнище от националните органи по въпросите на равенството заедно с организациите на гражданското общество и социалните партньори и да бъдат адаптирани към потребностите на териториите. Следва да се обърне специално внимание на най-уязвимите групи, като от ранна възраст се планират специални кампании, насочени към децата и младите хора в училище. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК призовава за редовно събиране и анализ на дезагрегирани данни с цел наблюдение на неравенствата и дискриминацията, включително множествената дискриминация, и подчертава, че е важно да се извършват систематични проучвания на неравенствата и дискриминацията, включително в сътрудничество с организираното гражданско общество и социалните партньори по въпросите, свързани с работното място. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Контекст на становището

| 2.1. | Органите по въпросите на равенството са национални публични институции, създадени в цяла Европа, за да насърчават равенство за всички и да се борят срещу дискриминацията. Това са независими организации, които защитават и подпомагат жертвите на дискриминация, наблюдават и докладват по въпроси, свързани с дискриминацията. Те играят основна роля в архитектурата на ЕС за недискриминация (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Органи по въпросите на равенството бяха създадени най-напред с Директивата за расовото равенство (2000/43/ЕО) (3). Органите по въпросите на равенството бяха натоварени със същата задача в съответните им области от три последващи директиви в областта на равенството: Директивата за равното третиране на мъжете и жените по отношение на достъпа до стоки и услуги и предоставянето на стоки и услуги (2004/113/ЕО) (4), Директивата за равното третиране на мъжете и жените в областта на заетостта и професиите (2006/54/ЕО) (5) и Директивата за равното третиране на мъжете и жените, които извършват дейности в качеството на самостоятелно заети лица (2010/41/ЕС) (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В тези директиви не се посочват структурата и функционирането на органите по въпросите на равенството, а само се определят някои минимални компетентности, поради което не се изключва наличието дори на съществени различия между държавите членки. През 2018 г. Европейската комисия прие Препоръка относно стандартите за органите по въпросите на равенството (7), чиято цел е да се преодолеят предизвикателствата, произтичащи от общите и непълни разпоредби относно органите по въпросите на равенството в директивите на ЕС. Тази препоръка обаче също не успя да преодолее различията (8). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | На 7 декември 2022 г. Европейската комисия прие две предложения (9) за укрепване на органите по въпросите на равенството, по-специално на тяхната независимост, ресурси и правомощия, така че те да могат да се борят по-ефективно с дискриминацията съгласно всички директиви на ЕС, които вече са приети в областта на равното третиране. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Равенството, като една от основните ценности на ЕС, е и един от приоритетите на ЕИСК. В свои предходни становища (10) ЕИСК призна усилията на ЕС в областта на равенството между половете, защитата срещу дискриминация, основана на етнически произход, раса или възраст, религия, мнение или убеждения, защитата на правата на ЛГБТИК+ лицата, правата на хората с увреждания, както и интеграцията на ромите и защитата на правата на мигрантите. ЕИСК също така подчерта необходимостта от силни политики, конкретни средства, дългосрочна мобилизация и значителна подкрепа за националните органи по въпросите на равенството и правата на човека, особено по отношение на подобряването на независимостта им, ефективността им и увеличаването на техния персонал и финансови средства (11). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК приветства тази инициатива за оправомощаване на органите по въпросите на равенството като защитници на правата на жертвите на дискриминация и счита, че тя е необходим принос за по-широките усилия на Европейската комисия по пътя към Съюз на равенство, съсредоточени върху насърчаването на равното третиране и недискриминацията като общ принцип на правото на ЕС. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК приветства по-специално изричния акцент на двете предложения върху насърчаването и предотвратяването като навремено признаване на необходимостта от политики, действия и минимални стандарти за справяне със структурната дискриминация и стереотипите, които все още често присъстват в нашето общество, насърчаване на по-голяма еднородност между държавите членки, като същевременно се зачитат съществуващите функциониращи структури и подходи на национално равнище. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК подчертава, че е важно в предложените директиви да се постигне подходящ баланс между определянето на стандарти за органите по въпросите на равенството и субсидиарността, като същевременно се гарантира, че тяхната водеща цел — а именно укрепването на органите по въпросите на равенството, утвърждаване на тяхната независимост и повишаване на ефективността им — остава приоритет. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК е съгласен с Европейската комисия, че за да се създадат условията за всеки да живее, да просперира и да бъде лидер, независимо от различията, е необходимо да се предоставят правомощия на съществуващите органи по въпросите на равенството, така че те да могат да достигнат пълния си потенциал и да бъдат по-добре подготвени да предотвратяват дискриминацията и да помагат на жертвите на дискриминация. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК счита, че насърчаването на органите по въпросите на равенството е от решаващо значение, за да се гарантират основните права на всички граждани на ЕС. Чрез активно насърчаване на органите по въпросите на равенството ЕС осигурява подкрепата на всички граждани на ЕС, които са обект на дискриминация, и гарантира техните права на подкрепа и представителство. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК припомня параграф 2.10 от своето становище „Подобряване на равенството в ЕС“ (12): „ЕИСК смята, че насърчаването на равенството и защитата на основните права трябва да бъдат интегрирани в по-широка социална визия, която умножава и укрепва инструментите, чрез които държавите членки и европейските институции осъществяват подкрепа за гражданите и публичните и частните субекти“. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В тази област са необходими действия на ЕС, които са в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност и са съгласувани с другите политики на Съюза. Европейската комисия заяви, че с настоящата инициатива се преразглежда вече действащото законодателство с цел повишаване на неговата ефективност, определяне на минимални стандарти и ангажиране на социалните партньори и гражданското общество. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Конкретни бележки

4.1.   
  Засилване на правомощията на органите по въпросите на равенството

| 4.1.1. | Предвид продължителния застой при приемането на така наречената „Хоризонтална директива“ и въз основа на подход, ориентиран към жертвите, при който закъснялото правосъдие е отказано правосъдие, ЕИСК счита, че ненадлежното отчитане на комбинираните и многобройни форми на дискриминация би било пропусната възможност. Някои форми на дискриминация не могат да бъдат преодолени чрез разглеждане на дискриминационните основания едно по едно, а се нуждаят от междусекторен подход. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Въпреки че в редица действащи директиви от държавите членки се изисква да създадат национални органи по въпросите на равенството, настоящите правила на ЕС предоставят голяма свобода на преценка по отношение на тяхното създаване и функциониране, и между органите по въпросите на равенството има значителни различия по отношение на правомощията, независимостта, ресурсите, достъпността и ефективността. Новата инициатива за въвеждане на минимални стандарти за органи по въпросите на равенството има за цел на подпомогне усилията на Европейската комисия за преминаване към Съюз на равенството и да повиши ефективността на законодателството на ЕС в областта на недискриминацията. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Предложението на Европейската комисия за разширяване на мандата на органите по въпросите на равенството, така че той да обхване Директива 79/7/ЕИО на Съвета, за да могат органите по въпросите на равенството да предоставят защита срещу дискриминация, основана на пола, в областта на държавното социално осигуряване, не трябва да засяга ролята и правомощията на социалните партньори и следва да служи за укрепване и подпомагане на тяхната работа. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | ЕИСК признава централното място и подкрепя въвеждането на предложеното правно задължение, съгласно което органите по въпросите на равенството трябва да действат без външно влияние и да разполагат с достатъчно устойчиви човешки, професионални, технически и финансови ресурси. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | ЕИСК приветства предложените солидни гаранции за независимостта на органите по въпросите на равенството, която е от решаващо значение за способността им да предоставят достатъчна подкрепа на гражданите. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | ЕИСК подчертава особеното значение на гаранциите за наличието и адекватността на човешките, техническите и финансовите ресурси, предоставяни на органите по въпросите на равенството. Ресурсите са предпоставка както за независимостта на органите по въпросите на равенството, така и за тяхната способност ефективно да защитават жертвите и да предотвратяват дискриминацията. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | В една част от предложението на Европейската комисия се предвижда изискване към публичните институции да се консултират своевременно с органите по въпросите на равенството и да вземат предвид техните препоръки. ЕИСК препоръчва от държавите членки да се изисква да докладват за предприетите действия във връзка с препоръките, отправени от органите по въпросите на равенството, както и относно резултатите от тези действия. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | В предложението също така се предвижда Европейската комисия да установи общи показатели за измерване и гарантиране на съпоставимостта на данните, събрани на национално равнище, и на всеки пет години да публикува доклад относно органите по въпросите на равенството в рамките на ЕС. ЕИСК би приветствал по-кратък срок за това и поради тази причина предлага Европейската комисия да намали периода на докладване на три години. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | Никога няма да е достатъчен акцентът върху значението на мониторинга. Това е единственият начин да се гарантира, че органите по въпросите на равенството могат да бъдат наистина ефективни и способни да предоставят необходимата подкрепа на жертвите на дискриминация. ЕИСК счита, че възлагането на механизма за надзор на Европейската комисия гарантира висока степен на насоченост към мониторинга. |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.10. | ЕИСК също така счита, че Европейската комисия трябва активно да насърчава уеднаквен достъп на всички жертви до ресурсите и помощта на органите по въпросите на равенството. Това може да се осъществи чрез ефективен надзор, подходящо популяризиране на органите по въпросите на равенството, действащи на местно равнище, и диалог с държавите членки. Включването на организациите на гражданското общество и социалните партньори в диалога може да донесе важна добавена стойност и да засили ефективния надзор. |
| --- | --- |

4.1.10.

| 4.1.11. | ЕИСК продължава да призовава за засилено сътрудничество и подкрепа на организациите на гражданското общество и защитниците на правата на човека, които работят на първа линия, особено в маргинализирани и уязвими общности, както се посочва в предишната му работа (13). |
| --- | --- |

4.1.11.

| 4.1.12. | Като припомня, че „Комбинирането на признаци като раса, етническа принадлежност, социална класа, възраст, сексуална ориентация, националност, религия, пол, увреждане, статут на бежанец или мигрант и т.н. има мултиплициращ ефект, който увеличава дискриминацията“ (14), ЕИСК счита, че е важно да се продължат програмите за обмен на знания и насърчаване на ученето на всички равнища, включително чрез осигуряване на междусекторен подход към работата. |
| --- | --- |

4.1.12.

| 4.1.13. | ЕИСК приветства факта, че директивите съдържат разпоредби за гарантиране на необходимите ресурси и видимост за функцията по отношение на равенството от страна на многомандатните органи. Ще се наложи обаче значението на „автономното упражняване на мандата по отношение на равенството“ да бъде допълнително определено и разтълкувано — като също така се гарантира, че то не изисква строго разделение между различните мандати в случаите, когато те могат да се използват, за да се подсилват и допълват взаимно. Въвеждането на структурна „защитна стена“ в органите по въпросите на равенството с различни специализирани отдели може да има обратен ефект, когато става дума за постигане на силни органи по въпросите на равенството. |
| --- | --- |

4.1.13.

4.2.   
  Ефективен достъп до правосъдие за жертвите на дискриминация

| 4.2.1. | Част от предложенията имат за цел да се гарантира, че органите по въпросите на равенството са подсилени при разглеждане на случаите на дискриминация и че услугите на тези органи са безплатни и достъпни на равна основа за всички жертви. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | ЕИСК счита, че предоставяната от органите по въпросите на равенството помощ е от съществено значение, за да се гарантира, че действията на жертвите на дискриминация не се ограничават до индивидуално използване на средствата за правна защита и закона, а че тези правомощия трябва да не засягат и да допълват колективните правомощия за представителство и съдопроизводство на социалните партньори. ЕИСК оценява и поясняването на факта, че достъпността за всички изисква да се обърне внимание и на изискванията за достъпност на хората с увреждания, и подчертава, че достъпността включва и достъпа до консултации, например за хората, които живеят на отдалечени места или изпитват затруднения при достъпа до онлайн ресурси. Помощта на органите по въпросите на равенството е предпоставка да се отговори на структурното, междусекторното и системното измерение на неравенствата. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | ЕИСК подчертава значението на способността на органите по въпросите на равенството да предприемат действия както във връзка с жалби от жертвите, така и да поставят въпросите на по-общо равнище, по собствена инициатива или след диалог със съответните организации на гражданското общество или социални партньори. Страхът от последиците, включително загубата на препитание, може да създаде трудности за жертвите да се разкрият. Липсата на осведоменост относно правата и начина на тяхното прилагане също може да бъде пречка. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Изключително важно е да се вземе предвид значителното разнообразие на органите по въпросите на равенството в държавите членки по отношение на броя, структурата и начина на действие и да се спазват националните правни рамки и практики, като същевременно се избягва занижаване на съществуващите стандарти за защита срещу дискриминацията, включително чрез отслабване на настоящите правомощия на органите по въпросите на равенството съгласно различните национални законодателства. Освен това има и различия по отношение на начина, по който организациите на социалните партньори и гражданското общество участват в процеса, и това следва да се вземе предвид (15). |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | ЕИСК счита, че правото на органите по въпросите на равенството да участват в съдебни производства, които вече съществува в редица държави членки, е от съществено значение, за да се гарантира по-добра защита на принципите на равното третиране, особено в ситуации, когато жертвите нямат достъп до правосъдие, поради процесуални или финансови пречки, и при невъзможност да установят контакт със социалните партньори. Освен това ЕИСК подчертава, че в съответствие със съществуващите директиви в областта на равенството правомощията за водене на съдебни спорове на органите по въпросите на равенството следва да не засягат, а да допълват съответните правомощия и правен статут на социалните партньори и организациите на гражданското общество в съответствие с критериите, определени в тяхното национално право (16). В това отношение е много важно органите по въпросите на равенството да си сътрудничат на национално равнище със съдилищата, със специализираните административни съдилища като съдилищата по трудовоправни спорове и със социалните партньори. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | ЕИСК признава, че изпълнението на задълженията за доказване съгласно съществуващите директиви за равно третиране изисква достъп до доказателства за всички страни, които имат законен интерес да заведат дело от името или в подкрепа на жертви на дискриминация, като например социалните партньори, органите по въпросите на равенството и организациите на гражданското общество. Упражняването на правомощия за разследване в този контекст трябва да не засяга правомощията и независимостта на разследванията, провеждани от съдилищата, трибуналите и други публични органи за наблюдение, като например инспекциите по труда. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | ЕИСК счита, че акцентът в тези две предложения следва да бъде поставен в по-голяма степен към възприемането на насочен към отделния човек подход спрямо жертвите на насилие или дискриминация. В това отношение следва да се осигури адекватна защита на жалбоподателите, за да се избегне мълчание поради страх от последици. Следва да се гарантират пропорционално и адекватно обезщетение за престъплението, извършено от жертвата, и наказания за нарушителите. Санкциите, които могат да включват изплащане на обезщетение на жертвата, трябва да бъдат ефективни, пропорционални и възпиращи в съответствие с член 17 от Директива 2000/78/ЕО (17). |
| --- | --- |

4.2.7.

4.3.   
  Повишаване на осведомеността

| 4.3.1. | ЕИСК приветства акцента върху повишаването на осведомеността и подчертава, че е важно държавите членки и органите по въпросите на равенството да увеличат усилията си за повишаване на осведомеността, включително като подкрепят организираното гражданско общество при предотвратяването на дискриминацията и създаването на равенство. ЕИСК предлага информационни кампании за правата в ЕС и зачитането на многообразието, разработени и финансирани от Европейската комисия, да се осъществяват от националните органи по въпросите на равенството заедно с организациите на гражданското общество и социалните партньори и да бъдат адаптирани към потребностите на териториите. Следва да се обърне специално внимание на най-уязвимите групи, като от ранна възраст се започне планирането на специални кампании, насочени към децата и младите хора в училище. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК настоятелно призовава социалните партньори и организациите на гражданското общество да бъдат включени в подготовката, изпълнението и разпространението на тези информационни кампании. Идеите на съответните организации ще увеличат обхвата и ефикасността на кампаниите и могат да дадат гласност на най-уязвимите групи. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   
  Събиране на данни

| 4.4.1. | Органите по въпросите на равенството играят важна роля в събирането на данни, която надхвърля събирането на данни за собствената им работа. Това се признава в директивите и, наред с другото, на органите по въпросите на равенството се предоставят правомощия за достъп до статистически данни, събрани от публични и частни субекти, включително публични органи, профсъюзи, дружества и организации на гражданското общество. Тази статистическа информация не следва да съдържа лични данни и събирането ѝ трябва да ограничи допълнителната административна или финансова тежест за запитващите субекти във възможно най-голяма степен. От органите по въпросите на равенството ще се изисква и да изготвят годишни отчети за дейността и редовни доклади относно положението във връзка с равното третиране и дискриминацията в съответната им държава. Въпреки че това са важни и широки правомощия, които могат да се използват много добре, те изискват и много ресурси. Поради това ЕИСК подчертава, че е важно на органите по въпросите на равенството да бъдат предоставени достатъчно допълнителни ресурси, за да приложат пълноценно тези правомощия. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | За да се гарантира постоянно внимание към съществуващите неравенства и дискриминация, ЕИСК призовава за редовно събиране и анализ на дезагрегирани данни за наблюдение на дискриминацията, основана на пол, раса или етническа принадлежност, религия или убеждения, увреждане, възраст и сексуална ориентация. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | ЕИСК подчертава значението на редовните проучвания в областта на неравенствата и дискриминацията, както и необходимостта от засилено сътрудничество между Европейската комисия, държавите членки, органите по правата на човека, организациите на гражданското общество и социалните партньори по въпроси, свързани с работното място, по отношение на мониторинга и оценката и разработването на политическата програма. |
| --- | --- |

4.4.3.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Директива 2000/78/ЕО на Съвета от 27 ноември 2000 година за създаване на основна рамка за равно третиране в областта на заетостта и професиите (OB L 303, 2.12.2000 г., стр. 16) (член 17 Санкции) ОВ L 303, 2.12.2000 г., стр. 16.

1

(2)  Equinet.

2

(3)  Директива 2000/43/ЕО на Съвета от 29 юни 2000 година относно прилагане на принципа на равно третиране на лица без разлика на расата или етническия произход (OB L 180, 19.7.2000 г., стр. 22).

3

(4)  Директива 2004/113/ЕО на Съвета от 13 декември 2004 година относно прилагане на принципа на равното третиране на мъжете и жените по отношение на достъпа до стоки и услуги и предоставянето на стоки и услуги (OB L 373, 21.12.2004 г., стр. 37).

4

(5)  ОВ L 204, 26.7.2006 г., стр. 23.

5

(6)  ОВ L 180, 15.7.2010 г., стр. 1.

6

(7)  Препоръка на Комисията (ЕС) 2018/951 от 22 юни 2018 г. относно стандартите за органите по въпросите на равенството (ОВ L 167, 4.7.2018 г., стр. 28).

7

(8)  Препоръка на Комисията (ЕС) 2018/951 от 22 юни 2018 г. относно стандартите за органите по въпросите на равенството (ОВ L 167, 4.7.2018 г., стр. 28).

8

(9)  COM(2022) 688 final и COM(2022) 689 final.

9

(10)  Вж по-специално становища „Положението на жените с увреждания“ (SOC/579) (ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 20), „Положението на жените от ромски произход“ (SOC/585) (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 20), „Стратегия за правата на хората с увреждания за периода 2021—2030 г.“ (SOC/616) (ОВ C 97, 24.3.2020 г., стр. 41), „Управление на многообразието в държавите — членки на ЕС“ (SOC/642) (ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 7), „Стратегия за равнопоставеност на ЛГБТИК за 2020—2025 г.“ (SOC/667) (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 128), „План за действие относно интеграцията и приобщаването за периода 2021—2027 г.“ (SOC/668) (ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 134), „Стратегия за правата на хората с увреждания за периода 2021—2030 г.“ (SOC/680) (ОВ C 374,16.9.2021 г., стр. 50) и „Стратегия относно ромското включване след 2020 г.“

10

„Положението на жените от ромски произход“

„Стратегия относно ромското включване след 2020 г.“

(11)  Вж. Становище на ЕИСК относно „Подобряване на равенството в ЕС“ (ОВ C 75, 28.2.2023 г., стр. 56).

11

„Подобряване на равенството в ЕС“

(12)  Вж. Становище на ЕИСК относно „Подобряване на равенството в ЕС“ (ОВ C 75, 28.2.2023 г., стр. 56).

12

„Подобряване на равенството в ЕС“

(13)  ОВ C 341, 24.8.2021 г, стр. 50.

13

(14)  ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 20.

14

(15)  Въпросите, свързани с процесуалната легитимация на всички страни, които имат законен интерес да участват в производства за недискриминация съгласно директивите на ЕС за равенство, като синдикалните организации, сдруженията на работодателите, органите по въпросите на равенството и организациите на гражданското общество, се уреждат от съществуващите директиви на ЕС за равенство, и по-специално от член 9, параграф 2 от Рамковата директива за заетостта (Директива 2000/78/ЕО) и член 17, параграф 2 от преработената Директива за равенството между половете (Директива 2006/54/ЕО).

15

(16)  Съображение 34 от Предложение за директива COM(2022) 688 final и съображение 35 от Предложение за директива COM(2022) 689 final, в които се посочва, че предложените разпоредби относно процесуалната легитимация не засягат ролята, правомощията и задачите на социалните партньори и гражданското общество при участието им в производства за налагане на задължения съгласно законодателството за борба с дискриминацията.

16

(17)  ОВ L 303, 2.12.2000 г, стр. 16.

17

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/78 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/78

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Преразглеждане на Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна

(COM(2022) 581 final)

(2023/C 184/14)

| Докладчик: | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Cillian LOHAN |

Докладчик:

Ozlem YILDIRIM

Съдокладчик:

Cillian LOHAN

| Консултация | Европейска комисия, 25.11.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 9.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 152/0/1 |

Консултация

Европейска комисия, 25.11.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

9.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

152/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Преразгледаният План за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна съдържа много правилни елементи, които да гарантират успеха му. Четирите приоритета и техните цели са добре разработени и представляват подобрение на предишната версия. Въпреки това ЕИСК изразява загриженост относно ресурсите, които ще бъдат отпуснати за прилагане на плана на национално равнище, и дали те ще бъдат достатъчни, тъй като в противен случай планът би могъл да се провали, както се случи с предходния. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК приветства факта, че Европейската комисия се е ангажирала да предостави достатъчно финансови и човешки ресурси за ограничаване на трафика на екземпляри от дивата флора и фауна чрез включване на търговията с такива екземпляри във фондовете на ЕС, които се отнасят до: i) сигурността и организираната престъпност; ii) околната среда; и iii) международното сътрудничество и партньорства. Този въпрос, по-специално, би трябвало да бъде приоритет в рамките на EMPACT, фонд „Вътрешна сигурност“, програмата LIFE, програмата Interreg и Инструмента за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Важно е обаче да се договори процентът от тези фондове, който да бъде изцяло насочен към ограничаването на трафика на екземпляри от дивата флора и фауна, за да се подпомогне отчетността в рамките на плана за действие. Държавите членки следва да се ангажират да предоставят достатъчно средства за подготовка на специализиран персонал за борба с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна на своя територия. Разпределените средства би трябвало да се отчитат, наблюдават и оценяват като част от изпълнението на плана за действие на национално равнище. Ресурсите следва да включват оборудване, както и персонал. Освен това персоналът следва да се ползва с висококачествени условия на труд, пълни права на колективно договаряне и прогресивна кариерна структура. Това е от ключово значение за привличането на най-добрите кандидати и поддържането на високо равнище на мотивация. Особено внимание следва да се обърне на въпросите, свързани със здравето, благосъстоянието и личната безопасност. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Борбата с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна следва да бъде интегрирана във всички области на политиката на равнището на ЕС и на държавите членки. Следва да има еднотипно и минимално равнище на обучение за всички участници в предотвратяването на трафика на екземпляри от дивата флора и фауна, както и адаптирано изграждане на капацитет в зависимост от уменията, необходими в различните области, в които този трафик е интегриран. Следва да бъдат обучени специализирани звена или служители сред прокурорите, съдиите, митническите служители, националните органи по линия на Конвенцията по международната търговия със застрашени видове от дивата фауна и флора (CITES) и полицейските органи. Те следва да могат да разкриват престъпления срещу дивата флора и фауна, да арестуват извършители, да извършват наказателно преследване и да постановяват присъди. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Във всички държави членки следва да бъдат създадени еднотипни структури, които ЕИСК препоръчва да бъдат под формата на междуведомствени комитети и специализирани звена или персонал, обучени за борба с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. Тези междуведомствени комитети следва да включват представители на специализираните звена за борба с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. Междуведомствените комитети биха били особено полезни при консултациите и организирането на съвместни разследвания в рамките на държавите членки с други ведомства, съсредоточени върху други незаконни дейности, като финансови престъпления и киберпрестъпления. Те обикновено са свързани с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна, тъй като организираната престъпност може и действително използва каналите си за други видове престъпления (като наркотрафик или изпиране на пари), за да осъществява трафик на продукти на дивата природа. Следва да бъдат създадени специални канали за комуникация и сътрудничество със социалните партньори и гражданското общество. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Включването на задължения за дължима грижа за търгуващите в ЕС дружества — посредством амбициозна директива относно дължима грижа на дружествата във връзка с устойчивостта — би могло да ги стимулира изначално да търгуват с устойчиво добити екземпляри от дивата флора и фауна и да осуети замесването им в незаконни дейности, както и да помогне на правоприлагащите служби да разкриват престъпниците. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК счита, че е важно да се ангажират стопанските сектори, които участват в търговия с екземпляри от дивата флора и фауна, с цел да се намали търсенето на продукти на дивата природа в ЕС и да се ограничи незаконният им внос. В плана се предвиждат тематични заседания на Групата на ЕС за правоприлагане в търговията с видове от дивата флора и фауна с участието на представители на съответните стопански сектори за разглеждане на конкретни въпроси (напр. традиционна медицина, екзотични домашни любимци, луксозни стоки и услуги, ловен туризъм, дървен материал, риболов и търговия с рибни продукти, транспорт, куриерски фирми и онлайн търговия). Координираните кампании за информиране на широката общественост (специално насочени към намаляване на търсенето) обаче следва да бъдат основен елемент на стратегията. ОГО също биха могли да играят роля за намаляване на търсенето чрез повишаване на осведомеността и провеждане на кампании за ограничаване на търсенето, които да са насочени към общностите, потребяващи незаконни продукти на дивата природа в ЕС. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК призовава Комисията да включи националните и наднационалните правоприлагащи органи в даването на повече видимост на предотвратяването и преследването на търговията със застрашени видове като част от комуникацията им относно организираната престъпност, както в своите постоянни инструменти за комуникация, така и чрез временни целенасочени кампании. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | И накрая, от решаващо значение е Европейската комисия да създаде ясен и амбициозен механизъм за мониторинг и оценка, чрез който да следи изпълнението на плана за действие и да измерва неговия напредък и успех, вземайки предвид външните действия на ЕС за борба с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна (в съответствие с приоритет 4). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Контекст на проектостановището

| 2.1. | Трафикът на екземпляри от дивата флора и фауна се превърна в една от най-доходните организирани престъпни дейности в света, която според Европейската комисия е на стойност до 20 милиарда евро годишно (1) в световен мащаб. През последните години незаконната търговия с екземпляри от дивата флора и фауна нарасна експоненциално в световен мащаб, защото се счита за нискорискова дейност с голяма възвръщаемост. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Въпреки всеобхватната си правна уредба за защита на дивата флора и фауна Европейският съюз е важен краен пазар и транзитна платформа за незаконно търгувани екземпляри от дивата флора и фауна. Значението на ЕС като пазар за незаконни продукти на дивата природа е описано подробно в годишните доклади за големите изземвания, изготвяни ежегодно по искане на Европейската комисия от 2011 г. насам. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Признавайки, че ЕС е голям пазар за продукти на дивата природа, Европейската комисия положи безпрецедентни усилия за повишаване на информираността сред предприятията, потребителите и широката общественост за характеристиките и мащаба на трафика с екземпляри на дивата флора и фауна в Европа. В резултат на това през февруари 2016 г. Европейската комисия прие Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна (2) — всеобхватен план за борба с това явление в ЕС и за засилване на ролята на ЕС в световната борба срещу тези незаконни дейности. Въпреки успешното повишаване на видимостта на трафика на екземпляри от дивата флора и фауна като приоритетен въпрос, планът за действие имаше слабо въздействие върху намаляването на търсенето. Организацията TRAFFIC (3) публикува доклад (4), в който са събрани данните за всички изземвания за 2018 г., които попадат в обхвата на Конвенцията по международната търговия със застрашени видове от дивата фауна и флора (CITES). Той показва, че търсенето в ЕС на видове от дивата флора и фауна не се е променило от момента на първото събиране на данни през 2011 г. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В последния доклад на TRAFFIC относно изземванията през 2020 г. (5) се отразява въздействието на пандемията от COVID-19 върху трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. По-слабата търговия, причинена от свързани с COVID-19 нарушения във въздушния транспорт, търговските операции и други средства за превоз и продажба на стоки, вероятно е допринасящ фактор за намалението на докладваните изземвания. През 2020 г. се наблюдаваше значително намаляване на изземванията в ЕС, въпреки че това не сочи непременно промени в търсенето или в динамиката на незаконната търговия с екземпляри от дивата флора и фауна. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Освен че е важен пазар, ЕС е и регион — източник на някои застрашени видове, като европейската змиорка (Anguilla anguilla). В периода 2016 г.—2017 г. бяха арестувани 48 души и бяха иззети 4 000 kg живи млади змиорки на стойност около 4 млн. евро. Освен това не всички незаконно търгувани екземпляри от дивата флора и фауна, които влизат в Европа, са предназначени за европейските пазари, тъй като ЕС често действа като транзитна зона. Правоприлагащите органи често изземват мравояди, морски кончета, слонова кост и перки на акули, идващи от Африка и предназначени за Азия. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕС трябва да продължи да бъде бдителен и да умножи усилията си за спиране и обръщане на тенденцията при трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. Тази доходоносна търговия е не само риск за човешкото здраве заради опасността от предаване на зоонозни заболявания, но и пряко подкопава политиките на ЕС за подпомагане на устойчивото развитие в световен мащаб, по-специално целите за устойчиво развитие, свързани с опазване на световното биологично разнообразие и екосистемите (6), както и усилията за укрепване на доброто управление и справяне с неравенствата. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Понастоящем поради трафика на екземпляри от дивата флора и фауна не само много видове (включително някои емблематични такива) са доведени до ръба на изчезване, но и устойчивото икономическо развитие е възпрепятствано (7). Накратко, Планът за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна трябва да бъде изпълнен добре, за да отговори на международните споразумения на ЕС в областта на околната среда, по-специално CITES и Конвенцията за биологичното разнообразие (КБР). Въпреки това ЕИСК насърчава Комисията да надхвърли тези международни споразумения, за да подобри опазването на дивата природа в ЕС и да ограничи трафика на екземпляри от дивата флора и фауна, от което ще има полза не само в ЕС, но и в световен мащаб. Трафикът на екземпляри от дивата флора и фауна е един от основните двигатели за загубата на биологично разнообразие, който не само води до изчезването на много видове, но и допринася за изменението на климата, тъй като провокира незаконна сеч на дървета, които са жизненоважни за съхранението на въглерод. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Също толкова важен е фактът, че трябва да спрем транснационалната организирана престъпност и фаталните ѝ последици. Според доклад на ЮНЕП и Интерпол престъпленията срещу околната среда са нараснали с 26 % (8). Те включват трафика на екземпляри от дивата флора и фауна и са заплаха за мира, сигурността и върховенството на закона, като често се съчетават с други тежки престъпления като корупция, киберпрестъпност и финансови престъпления. В някои региони на Африка например незаконният трафик на екземпляри от дивата флора и фауна застрашава националната сигурност. Тук трябва да се споменат и убийствата и покушенията, тъй като лицата, отговарящи за защитата на застрашени видове, са изправени пред реална заплаха за живота си и заплащат висока цена за своята ангажираност. Фондация Thin Green Line констатира, че в периода 2009 г.—2016 г. е докладвано за смъртта на 595 пазачи, убити от бракониери. Още стотици незнайни пазачи бяха убити в развиващите се държави, без да бъде докладвано за това. „През 2017 г. е докладвано за над 100 убити пазачи, а през 2018 г. данните са сходни — почти двама убити на седмица“ (9). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК приветства преразглеждането на Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна и решението за поставяне на трафика на такива екземпляри в центъра на действията на Европейската комисия. Комитетът е съгласен с оценката на Европейската комисия на предишния План за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна, като посочва, че липсата на специализиран персонал, ресурси и обучение в много от държавите членки и в държавите извън Съюза продължава да е основен проблем. Налице е и съществена необходимост от подобряване на сътрудничеството: i) в рамките на държавите от ЕС; ii) между държавите от ЕС; iii) между ЕС и държавите извън него; и iv) със заинтересованите страни и гражданското общество. Освен това следва да се направи повече за гарантиране на цифровата проследимост и цифровото сътрудничество между службите. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК приветства факта, че Европейската комисия свързва преразглеждането на Директивата относно престъпленията против околната среда с Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. Въпреки това изразява загриженост, че Директивата относно престъпленията против околната среда едва ли ще изпълни задачата за осигуряване на ефективни и възпиращи санкции срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. На 9 декември 2022 г. Съветът прие позицията си по това досие и значително намали глобите за физически лица, като същевременно снижи амбициите за хармонизиране на санкциите за юридически лица. Предложените от Съвета равнища са прекалено ниски, за да бъдат възпиращи и ефективни. Максималните граници на глобите не би трябвало да бъдат по-малко от 15 % от общия световен оборот на юридическото лице — много по-високи от приетите от Съвета 5 % или 3 %. Считаме, че за успеха на Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна е жизненоважно да има амбициозна Директива относно престъпленията против околната среда. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Специфични бележки

| 4.1. | В плана за действие би трябвало изрично да се посочат лицата, подаващи сигнали за нередности, и други защитници на правата на човека в областта на околната среда като съответни заинтересовани страни в разработването и прилагането му на равнището на ЕС и на национално равнище, тъй като те играят ключова роля в разкриването и предотвратяването на нарушения на законодателството в областта на околната среда. Тези лица следва да бъдат защитени и от сплашване или искови производства, когато докладват за трафик на екземпляри от дивата флора и фауна или подпомагат разследвания, както понастоящем е посочено в Директивата относно престъпленията против околната среда. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК счита, че е важно да се ангажират стопанските сектори, които участват в търговия с екземпляри от дивата флора и фауна, с цел да се намали търсенето на продукти на дивата природа в ЕС, да се ограничи незаконната търговия и да се гарантира, че всяка търговия с такива екземпляри е законна и устойчива. В плана се предвиждат тематични заседания на Групата на ЕС за правоприлагане в търговията с видове от дивата флора и фауна с участието на представители на съответните стопански сектори за разглеждане на конкретни въпроси (напр. традиционна медицина, екзотични домашни любимци, луксозни стоки и услуги, ловен туризъм, дървен материал, риболов и търговия с рибни продукти, транспорт, куриерски фирми и онлайн търговия). И все пак ролята, която ОГО могат да играят в подкрепа на усилията за борба с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна, следва да бъде по-добре призната и отразена в плана за действие и в хода на неговото изпълнение (напр. повишаване на осведомеността и провеждане на кампании за промяна на поведението). Информацията, предоставяна от ЕС на неговите граждани, относно правилата, рисковете и последиците от търговията и използването на продукти на дивата природа не се разпространява широко, докато информацията относно практиките и използването на традиционна медицина (при която за лекарства се ползват съставки и производни от дивата флора и фауна) е широко разпространявана в целия ЕС. Тази практика носи рискове за ползвателите (тъй като някои лекарства нямат научно доказани ползи) и фатални последствия за улавяните и търгувани видове от дивата флора и фауна (ускорявайки тяхното изчезване). С повече превенция в тази конкретна сфера ЕС би могъл да намалява всяка година с до 30 % продуктите на дивата природа, които са обект на трафик, тъй като този брой съответства на процента на иззетите продукти на дивата природа, предназначени за медицинска употреба в ЕС (10). В този смисъл ЕИСК и правоприлагащите служби също биха могли да участват в разработването на обществени кампании за повишаване на осведомеността по този проблем. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Когато се възлагат ясни отговорности за изпълнение на действия на национално равнище и осигуряване на координация между съответните участници, ЕИСК препоръчва еднороден подход във всички държави членки. Предлагането на варианти, чрез които да се гарантира координацията, като посочените в плана (например: i) чрез създаването на междуведомствени комитети или меморандуми за разбирателство; ii) чрез приемането на национални планове за действие; или iii) чрез определянето на национален координационен център) ще доведе до несигурност, тъй като държавите членки ще изберат различни варианти. Изграждането на междуведомствени комитети на национално равнище с определени координационни центрове за всеки един от тях ще спомогне за изпълнението на плана за действие. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | От решаващо значение е междуведомствените комитети и специализираният персонал или звена да бъдат обучавани еднотипно във всички 27 държави членки. Това ще улесни сътрудничеството в рамките на държавите членки и между тях, защото персоналът ще реагира, разследва и преследва наказателно по един и същи начин. Фактът, че всеки междуведомствен комитет ще има координационен център, също ще подобри сътрудничеството и координацията между държавите членки и с трети държави извън ЕС. Наличието на координационен център ще подобри сътрудничеството, защото за междуведомствените комитети и специализирания персонал в държавите членки ще бъде по-лесно и по-бързо да се свързват помежду си, по-специално при спешна необходимост поради трансграничен трафик. Координационните центрове биха могли да направят сътрудничеството между държавите членки по-гъвкаво, за да не зависят те от международни органи като Европол за случаи от местно значение, засягащи две държави. Тези групи обаче биха могли да бъдат изложени на риск и да се превърнат в мишена на организираните престъпници. Подробната информация за координационните центрове следва да се ограничава до сферата на правоприлагащите служби и съдебните органи, за бъде защитена самоличността на служителите. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | По отношение на изпълнението на Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна държавите — членки на ЕС, докладваха, че поради липсата на ресурси и персонал ще им бъде трудно да приведат в действие операциите. Това отново показва колко е важно да се гарантира, че държавите членки се ангажират да отделят достатъчно ресурси за изпълнение на новия план за действие на ЕС на национално равнище. Освен това ресурсите са важни за осигуряването на достойни условия на труд за персонала. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | В текста следва изрично да се посочи, че държавите членки се ангажират да предоставят достатъчно средства за подготовка на специализиран персонал за борба с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна на своя територия. Разпределените средства би трябвало да се отчитат, наблюдават и оценяват като част от изпълнението на плана за действие на национално равнище. Ресурсите трябва да включват не само персонала, но и оборудването. Освен това персоналът следва да се ползва с висококачествени условия на труд, пълни права на колективно договаряне и прогресивна кариерна структура. Това е от ключово значение за привличането на най-добрите кандидати и поддържането на високо равнище на мотивация. Особено внимание следва да се обърне на въпросите, свързани със здравето, благосъстоянието и личната безопасност. Би трябвало да има еднотипно обучение за всички участници в предотвратяването на трафика на екземпляри от дивата флора и фауна, както и еднотипни структури, създадени във всички държави членки, които ЕИСК препоръчва да бъдат под формата на междуведомствени комитети и специализирани звена или персонал, обучени за борба с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В плана за действие се подчертава ролята на различните международни агенции и инициативи като EMPACT, която е водещ инструмент за мултидисциплинарно и многоведомствено оперативно сътрудничество в борбата с организираната престъпност на равнището на ЕС. EMPACT би могла да бъде ключов инструмент за изпълнение на Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. Така например тя би могла да организира еднотипни обучения за междуведомствените комитети и специализирания персонал във всички държави членки. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Предотвратяването на незаконни ловни дейности, по-специално за трофеи, следва да бъде включено в обхвата на Плана за действие на ЕС срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. В Карпатите, например, се извършва незаконен лов на мечки, а бракониерите получават ниски наказания, които не са достатъчно възпиращи. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | ЕИСК е съгласен с предложението EMPACT да координира редовни съвместни операции, включващи трансгранично сътрудничество между държавите — членки на ЕС, Европейската комисия (OLAF) и съответните агенции на ЕС като Евроюст, Frontex, Европол и Европейската агенция за контрол на рибарството. Още веднъж, за да се осигури ефективно сътрудничество, е жизненоважно да има правилно разпределение на ресурсите на национално равнище. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Що се отнася до ролята на търговските политики и инструменти в подкрепа на мерките срещу трафика на екземпляри от дивата флора и фауна, ЕИСК приветства предложението за включване на амбициозни ангажименти за борба с трафика на екземпляри от дивата флора и фауна в бъдещите споразумения за свободна търговия. Това обаче няма да бъде достатъчно за ограничаване на трафика на екземпляри от дивата флора и фауна. Усилията на ЕС за увеличаване на възможностите за международна търговия и инвестиции ще бъдат безуспешни и с обратен ефект, ако ЕС спешно не попълни пропуските в правоприлагането. Цифровите продуктови паспорти също биха могли да послужат за тази цел. Те биха могли да повишат проследимостта и прозрачността по отношение на рисковете в световните веригите за доставки и да подпомогнат съвместните международни механизми за контрол и усилия за правоприлагане, както и да гарантират, че хората и потребителите имат едно и също ниво на информираност за продуктите, които купуват, независимо от техния произход. |
| --- | --- |

4.10.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  https://ec.europa.eu/environment/cites/infographics_en.htm.

1

(2)  https://ec.europa.eu/environment/cites/trafficking_en.htm.

2

(3)  https://www.traffic.org/.

3

(4)  https://www.traffic.org/site/assets/files/12745/eu-seizures-report-2020-final-web.pdf.

4

(5)  https://www.traffic.org/site/assets/files/17391/2020_eu_seizures_report_final.pdf.

5

(6)  https://sustainabledevelopment.un.org/topics/biodiversityandecosystems.

6

(7)  Откъс от заключенията на анализа на Европейската комисия: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016SC0038.

7

(8)  Доклад на ЮНЕП и Интерпол: Value of Environmental Crime up 26 % („Стойността на престъпленията срещу околната среда е нараснала с 26 %“)

8

(9)  https://globalconservation.org/news/over-one-thousand-park-rangers-die-10-years-protecting-our-parks/.

9

(10)  Съветът постига съгласие по своя мандат за водене на преговори по Директивата относно престъпленията срещу околната среда — Съвет (europa.eu)

10

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/83 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/83

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за установяване на рамка на Съюза за сертифициране на поглъщанията на въглерод

(COM(2022) 672 final — 2022/0394 (COD))

(2023/C 184/15)

Докладчик:
  Стоян ЧУКАНОВ

| Искане за консултация | Европейски парламент, 1.2.2023 г.
  Европейски съвет, 6.2.2023 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 9.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 159/0/2 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 1.2.2023 г.

Европейски съвет, 6.2.2023 г.

Правно основание

Член 192, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

9.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

159/0/2

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства предложението на Комисията за рамка на ЕС за сертифициране на поглъщанията на въглерод, като признава необходимостта от увеличаване на поглъщанията на въглерод и насърчаване на възстановителни практики, като същевременно се запазва основният акцент върху същественото намаляване на емисиите на парникови газове с цел ограничаване на глобалното затопляне. Въпреки това ЕИСК отбелязва, че предложението оставя твърде много важни въпроси да бъдат доразвивани чрез делегирани актове. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК признава, че понастоящем в Съюза съществуват различни схеми за валидиране и възнаграждаване на поглъщането на въглерод и че общата рамка за сертифициране има потенциала да осигури яснота и надеждност чрез установяване на всеобхватни правила на ЕС за управление на начина, по който се измерват, валидират и проверяват ползите за климата от поглъщанията на въглерод. Доброволният характер на рамката включва стимулиращ ефект, който може да осигури нови канали за приходи на лицата, които имат интерес към извършването на дейности, свързани с поглъщане на въглерод. ЕИСК призовава за повече яснота относно очаквания график за пълно прилагане, като се има предвид наборът от органи и звена за сертифициране, които ще трябва да бъдат създадени. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК отбелязва, че може да има основателни въпроси относно използването на поглъщането на въглерод в политиката на ЕС в областта на климата — от възможността за забавяне на намаляването на емисиите до опасността от измамни и заблуждаващи твърдения за екологосъобразност въз основа на закупени кредити за въглеродни емисии. За да не се допуснат заблуждаващите твърдения за екологосъобразност, ЕИСК призовава очакваната продължителност на съхранението на въглерод и рисковете от обратен ефект да бъдат ясно отразени в използването на различните сертификати за поглъщане на въглерод (които обхващат „постоянното съхранение“, „улавянето на въглероден диоксид в земеделието“ и „съхранението на въглерод в дълготрайни продукти“). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приветства целта на Комисията да предостави на обществеността, доставчиците на услуги за поглъщане на въглерод и купувачите прозрачност и яснота относно стойността на сертифицираните дейности по поглъщане на въглерод. Комитетът обаче призовава за допълнителни гаранции по отношение на стойността и използването на сертификатите. ЕИСК приканва Комисията да предостави насоки за определяне на подходящи твърдения, които могат да бъдат направени въз основа на различни случаи на сертифицирано поглъщане на въглерод, и призовава да се запази разграничението между сертификатите, получени в резултат на постоянно съхранение на въглерод, улавянето на въглероден диоксид в земеделието и съхранението на въглерод в продуктите. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава бъдещите методологии, разработени съгласно рамката, да очертаят ясно аспектите на отчетността и да подкрепят прозрачността. Рискът от обратен ефект трябва непрекъснато да се наблюдава и смекчава. Отговорността за погълнат и съхраняван въглерод, както и нейното прехвърляне трябва да бъдат ясно определени в целия спектър на дейностите по поглъщане на въглерод. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че методологиите се основават на научни доказателства и се ръководят от научната общност. ЕИСК отбелязва, че системата за сертифициране е твърде сложна и обременяваща, за да насърчи широкото възприемане на тези практики — процедурите изглеждат много времеемки и технически и могат да откажат операторите да извършват своята дейност, като се има предвид, че те често са малки предприятия, които дори в най-добрия случай разполагат с ограничени маржове. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отбелязва, че за извършването на мониторинг, отчитане и проверка е необходим разнообразен набор от измервания на поглъщанията на въглерод, включващ използване на дистанционно наблюдение и сателитни изображения. По отношение на необходимите измервания, ЕИСК подчертава, че е от съществено значение разходите за мониторинг, отчитане и проверка за отстраняването на въглерод да бъдат възможно най-ниски, за да се гарантира широк достъп до рамката за сертифициране. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК подчертава, че свързаните с предложението потенциалните рискове и странични ефекти за основните участници (земеделски стопани, горска промишленост и строителна и дървопреработвателна промишленост), включително тези от екологичен или социално-икономически характер, трябва да бъдат внимателно оценени и разгледани, преди да се интегрират в рамката за сертифициране в други политики, като например общата селскостопанска политика. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Според ЕИСК настоящата обща селскостопанска политика (ОСП) не следва да се използва за финансиране на улавянето на въглероден диоксид в земеделието или на поглъщането на въглерод (1). Въпреки че ролята на ОСП може да бъде малка по отношение на поглъщанията на въглерод, този инструмент е предназначен за производството на храни, фуражи и биомаса, което е основната цел на сектора на селското и горското стопанство. В този конкретен контекст поглъщанията на въглерод са страничен продукт, което означава, че би трябвало да се предоставят допълнителни източници на финансиране. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че високата степен на неяснота от страна на Комисията по отношение на финансирането ще бъде силен демотивиращ фактор за потенциалните участници. Поради тази причина ЕИСК подчертава, че е необходимо известно равнище на сигурност по отношение на финансирането. Предвид възможностите за поглъщане на въглерод в бъдеще ЕИСК препоръчва да се разработи пътна карта за общ финансов инструмент за тези мерки. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Общи бележки

Необходимостта от увеличаване на поглъщанията на въглерод, за да се постигнат целите за нулеви нетни емисии

| 2.1. | В съответствие с Парижкото споразумение Европейският съюз се ангажира да постигне нулеви нетни емисии на парникови газове (ПГ) до 2050 г. и отрицателни нетни емисии след това. Според последния доклад на Междуправителствения комитет по изменението на климата (МКИК), ако вниманието бъде насочено само към намаляването на емисиите, това няма да е достатъчно за постигането на тази цел: „използването на поглъщания на въглероден диоксид за противодействие на трудните за намаляване остатъчни емисии е неизбежно, ако целта е да се постигнат нулеви нетни емисии на CO2 или парникови газове“ (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Въпреки че поглъщанията на въглерод не заместват необходимите драстични намаления на емисиите на парникови газове, те ще трябва да допълнят усилията за намаляване на емисиите, за да се постигнат нулеви нетни и отрицателни нетни емисии. Следователно поглъщанията на въглерод ще трябва да се увеличат значително в световен мащаб, за да се контролират концентрациите на парникови газове в атмосферата и да се ограничи глобалното затопляне. За да постигне целите си в областта на климата, ЕС предвижда, че ще трябва да намали емисиите си с 85—95 % в сравнение с 1990 г., като поглъщанията на въглерод ще бъдат необходими за постигането на тези стойности. Поради това всяка година от атмосферата ще трябва да се отстраняват няколкостотин милиона тона (Mt) CO2. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | За тази цел досега ЕС е въвел няколко инициативи:






  — | Европейския закон за климата, в който се определя целта на ЕС за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г.; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

Европейския закон за климата, в който се определя целта на ЕС за постигане на неутралност по отношение на климата до 2050 г.;

| — | Регламента за земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС), в чието последно предложение за изменение се предвижда целта за поглъщане на еквивалент на 310 млн. тона CO2 нето от почвите, горите и изделията от дърво до 2030 г.; и |
| --- | --- |

—

Регламента за земеползването, промените в земеползването и горското стопанство (ЗПЗГС), в чието последно предложение за изменение се предвижда целта за поглъщане на еквивалент на 310 млн. тона CO2 нето от почвите, горите и изделията от дърво до 2030 г.; и

| — | Съобщението относно устойчивите въглеродни цикли, в което се очертава пътната карта за улавяне на въглероден диоксид в земеделието, като по този начин се допринася за постигането на предложената цел за 2030 г. в областта на ЗПЗГС, и промишлени решения за премахване на най-малко 5 млн. тона през 2030 г. В съобщението също така се обявяват планове за разработване на предложение за регулаторна рамка за сертифициране на поглъщанията на въглерод. |
| --- | --- |

—

Съобщението относно устойчивите въглеродни цикли, в което се очертава пътната карта за улавяне на въглероден диоксид в земеделието, като по този начин се допринася за постигането на предложената цел за 2030 г. в областта на ЗПЗГС, и промишлени решения за премахване на най-малко 5 млн. тона през 2030 г. В съобщението също така се обявяват планове за разработване на предложение за регулаторна рамка за сертифициране на поглъщанията на въглерод.

Управление на проектите за поглъщане на въглерод

| 2.4. | Със своето предложение за създаване на рамка на Съюза за сертифициране на поглъщанията на въглерод Европейската комисия има за цел да увеличи висококачествените и устойчиви поглъщания на въглерод, като стимулира финансирането, води борба със заблуждаващите твърдения за екологосъобразност и изгражда доверие, както и като хармонизира пазарните условия. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Комисията определя три основни категории методи за поглъщане на въглерод:






  — | постоянно съхранение. Включва методи като биоенергия с улавяне и съхранение на въглерод (BECCS) и пряко улавяне и съхранение на въглерод от въздуха (DACCS). До 2030 г. най-малко 5 млн. тона CO2 следва да бъдат погълнати чрез методи от тази категория, като до 2050 г. нивото на погълнатия CO2 достигне 200 млн. тона; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

постоянно съхранение. Включва методи като биоенергия с улавяне и съхранение на въглерод (BECCS) и пряко улавяне и съхранение на въглерод от въздуха (DACCS). До 2030 г. най-малко 5 млн. тона CO2 следва да бъдат погълнати чрез методи от тази категория, като до 2050 г. нивото на погълнатия CO2 достигне 200 млн. тона;

| — | улавянето на въглероден диоксид в земеделието обхваща методи като първично и повторно залесяване, подобрено управление на горите, агролесовъдство, улавяне на въглерод от почвата и възстановяване на торфищата. Наред с продуктите за съхранение на въглерод, улавянето на въглероден диоксид в земеделието допринася за постигането на предложената цел в областта на ЗПЗГС за поглъщане на еквивалент на 310 млн. тона CO2 нето годишно, която следва да бъде постигната до 2030 г., и за изграждане на икономика с положително въздействие върху климата през 2050 г.; |
| --- | --- |

—

улавянето на въглероден диоксид в земеделието обхваща методи като първично и повторно залесяване, подобрено управление на горите, агролесовъдство, улавяне на въглерод от почвата и възстановяване на торфищата. Наред с продуктите за съхранение на въглерод, улавянето на въглероден диоксид в земеделието допринася за постигането на предложената цел в областта на ЗПЗГС за поглъщане на еквивалент на 310 млн. тона CO2 нето годишно, която следва да бъде постигната до 2030 г., и за изграждане на икономика с положително въздействие върху климата през 2050 г.;

| — | продуктите за съхранение на въглерод включват методи, като например използването на материали на основата на дървесина в строителството, както и улавяне и използване на въглерод (УИВ) в дългосрочен план, и заедно с улавянето на въглероден диоксид в земеделието ще спомогнат за постигането на предложените цели в областта на ЗПЗГС, посочени по-горе, и положително въздействие върху климата. |
| --- | --- |

—

продуктите за съхранение на въглерод включват методи, като например използването на материали на основата на дървесина в строителството, както и улавяне и използване на въглерод (УИВ) в дългосрочен план, и заедно с улавянето на въглероден диоксид в земеделието ще спомогнат за постигането на предложените цели в областта на ЗПЗГС, посочени по-горе, и положително въздействие върху климата.

| 2.6. | За да се гарантира, че в съответствие с регламента се сертифицират само висококачествените поглъщания на въглерод, Комисията е установила някои основни критерии:






  — | дейностите по поглъщане на въглерод трябва да се измерват точно и да осигуряват явни ползи за климата (количествено определяне); |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

дейностите по поглъщане на въглерод трябва да се измерват точно и да осигуряват явни ползи за климата (количествено определяне);

| — | дейностите по отстраняване на въглерод трябва да надхвърлят пазарните практики и това, което се изисква от закона (допълняемост); |
| --- | --- |

—

дейностите по отстраняване на въглерод трябва да надхвърлят пазарните практики и това, което се изисква от закона (допълняемост);

| — | сертификатите трябва ясно да отчитат продължителността на съхранението на въглерод и да разграничават постоянното от временното съхранение (дългосрочно съхранение); |
| --- | --- |

—

сертификатите трябва ясно да отчитат продължителността на съхранението на въглерод и да разграничават постоянното от временното съхранение (дългосрочно съхранение);

| — | и накрая, дейностите по отстраняване на въглерод следва да допринасят за постигането на други екологични цели, като например биологичното разнообразие, или най-малкото не трябва да вредят на околната среда (устойчивост). |
| --- | --- |

—

и накрая, дейностите по отстраняване на въглерод следва да допринасят за постигането на други екологични цели, като например биологичното разнообразие, или най-малкото не трябва да вредят на околната среда (устойчивост).

| 2.7. | За да определи по-ясно правилата, приложими за всеки метод за поглъщане на въглерод, и за да приведе в действие критериите за качество, Комисията ще разработи адаптирани методики за сертифициране с подкрепата на експертна група и ще ги изложи в делегирани актове. ЕС първо ще разработи методологии и ще признае схемите за сертифициране. Като втора стъпка операторите могат да се присъединят към признати от ЕС схеми за сертифициране, а трети страни ще проверяват дейностите, които отговарят на условията за сертифициране. Сертифицираните поглъщания на въглерод ще бъдат записвани в оперативно съвместими регистри. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Съществуват няколко полезни взаимодействия между съществуващите и предстоящите инициативи в тази област, свързани с поглъщането на въглерод. Поглъщанията на въглерод съгласно предложения регламент биха могли:






  — | да получават публична подкрепа чрез общата селскостопанска политика, държавна помощ или Фонда за иновации; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

да получават публична подкрепа чрез общата селскостопанска политика, държавна помощ или Фонда за иновации;

| — | да бъдат включени в корпоративната отчетност, за да бъдат определени по-подробно в Инициатива за обосноваване на твърденията за екологосъобразност или в Директивата относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта; |
| --- | --- |

—

да бъдат включени в корпоративната отчетност, за да бъдат определени по-подробно в Инициатива за обосноваване на твърденията за екологосъобразност или в Директивата относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта;

| — | да използват полезни взаимодействия с други етикети и сертификати, като например сертифицирането на биологичното земеделие и устойчивата биомаса; |
| --- | --- |

—

да използват полезни взаимодействия с други етикети и сертификати, като например сертифицирането на биологичното земеделие и устойчивата биомаса;

| — | да бъдат включени в договорите по веригата на доставки, като се установят промишлени вериги за създаване на стойност и полезни взаимодействия с устойчиви продоволствени системи; |
| --- | --- |

—

да бъдат включени в договорите по веригата на доставки, като се установят промишлени вериги за създаване на стойност и полезни взаимодействия с устойчиви продоволствени системи;

| — | да допринасят за интегритета на доброволните пазари на въглеродни емисии. |
| --- | --- |

—

да допринасят за интегритета на доброволните пазари на въглеродни емисии.

3.   Конкретни бележки

Солидното сертифициране като много необходима основа за бързо увеличаване на капацитета за поглъщане на въглерод в Европа

| 3.1. | Установяването на всеобхватни правила на ЕС за управление на начина, по който се измерват, валидират и проверяват ползите за климата от поглъщанията на въглерод, може да осигури решаваща подкрепа за развитието на силен капацитет за поглъщане на въглерод в Европа. Това включва голямо разнообразие от иновативни методи, с които земеделските стопани, горските стопани, промишлеността и други могат да улавят и съхраняват CO2 от неизкопаеми горива. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Сертифицирането представлява необходима и значителна стъпка към интегрирането на поглъщанията на въглерод в политиките на ЕС в областта на климата. Това включва например създаване на стимули за лицата, стопанисващи земи за съхранение на въглерод в почвата (например чрез ОСП), възнаграждаване на обществените поръчки за строителни материали, които съхраняват неизкопаем въглерод (напр. чрез кодекси за строителството), или отчитане относно целите в областта на климата (например чрез Директивата относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Поради това ЕИСК напълно подкрепя рамката за сертифициране на поглъщанията на въглерод по принцип и като стъпка към надеждно сертифициране. |
| --- | --- |

3.3.

Необходимостта от проследяване на отстранения въглерод, за да се гарантират съпътстващи ползи за климата и обществото

| 3.4. | Въпреки че е наложително поглъщането на въглерод да започне да се осъществява в голям мащаб, също толкова важно е тези усилия да бъдат контролирани. ЕИСК отбелязва, че може да има основателни въпроси относно използването на поглъщането на въглерод в политиката на ЕС в областта на климата — от потенциала за възпиране на смекчаването до заплахата от измамни и заблуждаващи твърдения за екологосъобразност въз основа на покупки на кредити за въглеродни емисии. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Поради това ЕИСК счита, че ЕС се нуждае от ефективна рамка за сертифициране, за да се гарантира, че се сертифицира само висококачественото и надеждно отстраняване на въглерод. Това ще даде възможност на ЕС да признава и възнаграждава поглъщането на въглерод, без да възпрепятства декарбонизацията. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Определянето на праг за качество за всички сертифицирани поглъщания на въглерод е от решаващо значение, за да се даде увереност на ключовите участници, че сертифицираното от ЕС поглъщане на въглерод създава реална полза за климата. Освен това то ще трябва да даде достатъчно силен сигнал, че сертифицираните поглъщания на въглерод могат да бъдат безопасно интегрирани в по-широките политики на ЕС, свързани с климата. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Във връзка с това дейностите по поглъщане на въглерод трябва да демонстрират допълняемост — факта че поглъщането не би се осъществило без намеса. Това изискване е строго, ако сертификатите се използват за искове за обезщетение, но може да бъде облекчено, когато не са предявени искове (например в случай на преки държавни плащания към земеделските стопани, за да се стимулира преминаването към възстановителни практики). Поради тази причина дейностите по поглъщане на въглерод следва да генерират съпътстващи ползи по отношение на устойчивостта, а не да имат само „неутрално“ въздействие, както се предвижда понастоящем от Комисията. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК подчертава също така, че рискът от обратен ефект (изпускане на съхраняван CO2) трябва непрекъснато да се наблюдава и смекчава. Отговорността за погълнат и съхраняван въглерод, както и нейното прехвърляне трябва да бъдат ясно определени в целия спектър на дейностите по поглъщане на въглерод. |
| --- | --- |

3.8.

Запазване на разграничението между постоянно съхранение на въглерод, улавяне на въглероден диоксид в земеделието и съхранение на въглерод в продукти

| 3.9. | Методите за поглъщане на въглерод се различават значително по отношение на начина на извличане на CO2 от атмосферата, мястото на съхраняване на въглерода и периода от време, през който се съхранява. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Като цяло въглеродът, съхраняван в сухоземни резервоари и жива биомаса (методи за поглъщане с кратък цикъл), е по-уязвим и има по-кратки срокове на съхранение, отколкото въглерода, съхраняван в геоложки резервоари (методи за поглъщане с дълъг цикъл). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | В резултат на това различните методи за поглъщане и съхранение на въглерод би трябвало да се отчитат, управляват и сертифицират по различни начини в зависимост от естеството на въглерода, който се съхранява. ЕС вече отделя стълба за ЗПЗГС от емисиите от промишления сектор. В Съобщението относно устойчивите въглеродни цикли се въвежда разграничение между „изкопаеми“, „биогенни“ и „атмосферни“ видове въглерод, като се предлага най-късно до 2028 г. за тях да се въведе разделно етикетиране, проследяване и отчитане в рамките на ЕС. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Освен това следва да се подчертае, че трите групи методи за поглъщане на въглерод (постоянно съхранение на въглерод, улавяне на въглероден диоксид в земеделието и съхранение на въглерод в продукти) играят различна роля в нашия път към нулеви нетни емисии, дават различни резултати в областта на климата, свързани са с различни разходи, предизвикателства при внедряването, равнища на зрялост и обществено възприятие. Поради това те би трябвало също така да бъдат стимулирани и управлявани по различни начини, като се даде възможност за адаптирани политики и финансова подкрепа, които да отговарят на нуждите на всеки метод на поглъщане на въглерод. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | С оглед на гореизложеното ЕИСК изразява съгласие с целта на Комисията да даде на обществеността, доставчиците на услуги за поглъщане на въглерод и купувачите прозрачност и яснота относно стойността на сертифицираните дейности по поглъщане на въглерод. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК обаче настоятелно призовава Комисията да отиде по-далеч и да въведе насоки за определяне на подходящите твърдения, които могат да бъдат правени въз основа на различни случаи на сертифицирано поглъщане на въглерод (т.е. постоянно съхранение, улавяне на въглероден диоксид в земеделието, съхранение на въглерод в продуктите). Това ще бъде от решаващо значение за насърчаването на пълния спектър от възможни случаи на сертифициране на поглъщането на въглерод, като същевременно се гарантира професионалната почтеност на заявените ползи за климата и не се допускат заблуждаващи твърдения за екологосъобразност. |
| --- | --- |

3.14.

Осигуряване на прозрачност и научен принос при разработването на методологии

| 3.15. | Тъй като Комисията трябва да се включи в отделен процес, подкрепен от експертна група, за разработване на методологии за дейностите по поглъщане на въглерод, както и за определяне на допълнителните подробности относно сертификатите в делегирани актове, ЕИСК призовава за включване на гражданското общество и за провеждане на консултации с него. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | ЕИСК призовава Комисията да гарантира, че методологиите, които ще бъдат разработени, се основават на научни доказателства и се ръководят от научната общност. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | ЕИСК отбелязва, че за извършването на мониторинг, отчитане и проверка е необходим разнообразен набор от измервания на поглъщанията на въглерод, включващ използване на дистанционно наблюдение и сателитни изображения. По отношение на необходимите измервания, ЕИСК подчертава, че е от съществено значение разходите за мониторинг, отчитане и проверка за отстраняването на въглерод да бъдат възможно най-ниски, за да се гарантира широк достъп до рамката за сертифициране. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | ЕС следва да обмисли предоставянето на специално финансиране за научни изследвания, разработване на методология и пилотно внедряване. За малките участници подкрепата за изграждането на капацитет и за покриване на административните разходи ще бъде от решаващо значение за демократизирането на достъпа до рамката за сертифициране. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Накрая ЕИСК подчертава, че потенциалните рискове и странични ефекти, свързани с предложението, за основните участници (земеделски стопани, горска промишленост и строителна и дървопреработвателна промишленост), включително тези от екологичен или социално-икономически характер, трябва да бъдат внимателно оценени и разгледани, преди да се интегрират в рамката за сертифициране в други политики, като например общата селскостопанска политика. |
| --- | --- |

3.19.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 323, 26.8.2022 г., стр. 95.

1

(2)  МКИК, Трета работна група, Обобщение за лицата, определящи политиката, 2022 г.

2

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/88 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/88

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Състояние на енергийния съюз през 2022 г. (съгласно Регламент (ЕС) 2018/1999 относно управлението на Енергийния съюз и на действията в областта на климата)

(COM(2022) 547 final)

(2023/C 184/16)

Докладчици:
  Marcin NOWACKI, Angelo PAGLIARA, Lutz RIBBE

| Консултации | Европейска комисия, 25.11.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 7.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 208/4/7 |

Консултации

Европейска комисия, 25.11.2022 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

7.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

208/4/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | В своя Доклад за състоянието на енергийния съюз през 2022 г. Европейската комисия представя по доста оптимистичен начин предприетите мерки и поставените цели през последните месеци. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | От прочита на доклада става ясно, че много от целите, които преди войната срещу Украйна бяха възприемани като твърде амбициозни, вече се представят като реалистични отговори на енергийната криза. Възниква въпросът какво възпрепятстваше ЕС като цяло да възприеме по-категоричен подход по отношение на опазването на климата, сигурността на доставките, енергийната автономност и издръжливостта на европейската енергийна система преди 24 февруари 2022 г. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Въпреки че информацията относно различните факти и данни, представени в съобщението, е полезна, енергийният съюз е много повече от математически или статистически определими цели за разгръщането на енергията от възобновяеми източници, икономиите на енергия или намаляването на емисиите. ЕИСК отбелязва, че енергийният съюз е преди всичко политически проект със следните точно определени политически цели, описани като визии (1):






  1) | енергиен съюз, изграден въз основа на солидарност и доверие между държавите членки, които изразяват единни становища по глобалните въпроси; |
| --- | --- | --- |

1.3.

1)

енергиен съюз, изграден въз основа на солидарност и доверие между държавите членки, които изразяват единни становища по глобалните въпроси;

| 2) | интегрирана енергийна система, в която енергията свободно преминава през националните граници в условията на конкуренция, ефективно регулиране и възможно най-добро използване на ресурсите; |
| --- | --- |

2)

интегрирана енергийна система, в която енергията свободно преминава през националните граници в условията на конкуренция, ефективно регулиране и възможно най-добро използване на ресурсите;

| 3) | устойчива нисковъглеродна и благоприятна за климата икономика, която е проектирана да бъде дълготрайна; |
| --- | --- |

3)

устойчива нисковъглеродна и благоприятна за климата икономика, която е проектирана да бъде дълготрайна;

| 4) | силни, иновативни и конкурентоспособни европейски дружества, които разработват продукти и технологии, необходими за осигуряването на енергийна ефективност и ниски въглеродни емисии с цел намаляване на сметките за енергия, и участват активно на пазара, където уязвимите потребители са защитени; |
| --- | --- |

4)

силни, иновативни и конкурентоспособни европейски дружества, които разработват продукти и технологии, необходими за осигуряването на енергийна ефективност и ниски въглеродни емисии с цел намаляване на сметките за енергия, и участват активно на пазара, където уязвимите потребители са защитени;

| 5) | изграждане на уменията на европейската работна сила, които са необходими за изграждането и управлението на европейската енергийна икономика; |
| --- | --- |

5)

изграждане на уменията на европейската работна сила, които са необходими за изграждането и управлението на европейската енергийна икономика;

| 6) | спечелване на доверието на инвеститорите въз основа на ценови сигнали, указващи дългосрочните нужди и целите на политиката, което предполага, наред с другото, постепенно премахване на субсидиите за енергия от изкопаеми източници; и |
| --- | --- |

6)

спечелване на доверието на инвеститорите въз основа на ценови сигнали, указващи дългосрочните нужди и целите на политиката, което предполага, наред с другото, постепенно премахване на субсидиите за енергия от изкопаеми източници; и

| 7) | поставяне на гражданите в центъра на енергийния съюз, в рамките на който те се ангажират с прехода на енергийната система, възползват се от новите технологии, за да намалят сметките си за енергия, участват активно на пазара, а уязвимите потребители са защитени. |
| --- | --- |

7)

поставяне на гражданите в центъра на енергийния съюз, в рамките на който те се ангажират с прехода на енергийната система, възползват се от новите технологии, за да намалят сметките си за енергия, участват активно на пазара, а уязвимите потребители са защитени.

Докладът съдържа описание на предприетите или планирани до този момент мерки за изпълнението на тези визии. Въпреки това ЕИСК изразява съжаление, че представеният в доклада обзор не се отнася до визиите, а по-скоро до петте взаимно подсилващи се и тясно свързани измерения, чиято цел е да повишат енергийната сигурност, устойчивостта и конкурентоспособността. Този двоен набор от цели или визии, от една страна, и измерения, от друга, затруднява изключително много проследяването на изпълнението на визиите, също и поради факта, че например проблемите на гражданите, които са в основата на енергийния съюз, или необходимостта от повишаване на квалификацията и преквалификация на работната сила се появяват в няколко от измеренията. ЕИСК изразява съжаление, че това много затруднява проследяването на напредъка, постигнат в изпълнението на целите на стратегията за енергиен съюз.

| 1.4. | В съобщението основателно се прави позоваване на плана REPowerEU, който беше подкрепен от ЕИСК и с който бяха възобновени и укрепени инструментите по Зеления пакт и по пакета „Подготвени за цел 55“, с акцент върху диверсификацията, икономиите, сигурността на доставките и ускоряването на развитието на възобновяемите енергийни източници. Настоящата криза в областта на климата и енергийната криза, както и липсата на сигурност, стабилност и предвидимост на доставките и цените, обаче оказват огромен натиск върху Европейския съюз. Кризата нямаше да бъде толкова тежка, ако по-рано бяха предприети по-целенасочени действия и ако собствените цели на ЕС (например целите на Европейския енергиен съюз) се възприемаха по-сериозно. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Според Доклада за състоянието на енергийния съюз през 2022 г. в различните направления на действие, насочени към постигане на пълна независимост от руските изкопаеми горива до 2030 г., трябва да бъдат инвестирани приблизително 300 милиарда евро публични средства, което ще окаже значително въздействие върху общия бюджет на ЕС. Освен това ще са необходими допълнителни частни инвестиции, включително инвестиции от страна на европейските граждани. ЕИСК счита, че средствата трябва да бъдат изразходвани по начин, който спомага за постигането на горепосочените цели на енергийния съюз. Освен това разходите не би трябвало да водят до намаляване на ресурсите за справедливия преход, за научни изследвания и иновации или за предприятията и потребителите, засегнати от покачващите се цени на енергията. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Безпрецедентното покачване на цените на енергията, предизвикано от руското нашествие в Украйна, има огромни социални и икономически последици, както и последици за промишлената и производствената система на държавите. ЕИСК подчертава липсата на ясна координация на равнище ЕС по време на енергийната криза и, като част от ответните действия, призовава за създаването на инструмент, основаващ се на модела SURE, с цел подпомагане на работниците и предприятията в затруднено положение. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Неотдавнашните събития увеличиха потенциалния риск от кибератаки и актове на саботаж срещу критични инфраструктури като енергийната мрежа и електроцентралите. Ето защо ЕИСК препоръчва да се разработи и приеме всеобхватна стратегия за защита на ЕС от този вид заплахи. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Целта за енергийна автономност трябва да остане основната средносрочна стратегическа цел на държавите от ЕС, по-специално в светлината на случващото се с войната в Украйна и като се има предвид и евентуалното допълнително усложняване на международното положение. Разбираме „стратегическата енергийна автономност“ като политическа концепция, която ще спомогне за оформянето на бъдещия енергиен пазар на ЕС, където автономните решения, вземани от ЕС, ще гарантират енергийна независимост от ненадеждни доставчици. ЕИСК изразява съжаление относно факта, че тази тема не е разгледана по подходящ начин в доклада и е оставена без внимание, като се поставя акцент единствено върху независимостта от вноса на енергия от Русия. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | За да се постигнат целите на ЕС за стратегическа автономност, ЕИСК призовава Съвета и Комисията да разработят подходящи инструменти, включително чрез създаването на Европейски фонд за суверенитет, за да се стимулират инвестициите в технологии за чиста енергия и енергийна инфраструктура на национално равнище. В същото време е от решаващо значение държавите членки да бъдат насърчавани да използват средствата по оптимален и ефективен начин за развиването на чиста енергия. Тази стратегия трябва да включва и насоки за това как да се стимулират по-големи инвестиции от страна на предприятията, общностните институции, гражданите и енергийните общности. Инструментите и ресурсите, които понастоящем се предоставят, изглеждат недостатъчни за сериозните предизвикателства, които трябва да бъдат преодолени. ЕИСК приканва Комисията да обърне особено внимание на въздействието на новите ресурси и доставки върху околната среда, както и на новите зависимости от трети държави. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК предлага при развитието на енергийна автономност да се следва подход „от долу нагоре“, тъй като този подход улеснява постигането на целите, посочени в параграф 1.3. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Зеленият пакт все още не е придружен от еквивалентни социални политики, така че този преход да бъде справедлив. Като се има предвид, че системата за заетост и промишлената система ще бъдат силно засегнати от процесите на преход, ЕИСК изразява съжаление, че в доклада не се отчита по подходящ начин значението на всеобхватните политики в областта на заетостта и уменията и социални политики. На инвестициите в образование, преквалификация и повишаване на квалификацията трябва да се гледа като на социално-икономическа отговорност. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Най-добрият отговор на сътресението в доставките, предизвикано от руската агресия срещу Украйна, който би съответствал в най-голяма степен на стратегическите цели на енергийния съюз, би била енергийна система, основана на 100 % чиста енергия на национално равнище. Наясно сме, че не е постигнато съгласие дали е възможно тази цел да бъде постигната. При очаквания сценарий обаче основната полза от такава енергийна система би било наличието на пълна автономност и висока устойчивост. След като бъдат рефинансирани капиталовите разходи за инвестиции в инсталации за производство на енергия от възобновяеми източници, интелигентни технологии, чист транспорт и енергийна ефективност, тази система ще предложи най-достъпната в ценово отношение енергия за крайния потребител, като същевременно укрепи местните и регионалните икономики и създаде повече работни места от старата система. Всички тези ползи са ясно описани в съответните съображения на пакета за чиста енергия. Въпреки че енергията от възобновяеми източници теоретично има потенциала да гарантира енергийна автономност от оперативна гледна точка, все още трябва да се гарантира, че цялата екосистема, включително материалите за самите инсталации за енергия от възобновяеми източници, позволява местно производство. Докладът за състоянието на енергийния съюз обаче показва, че европейската енергийна система все още е далеч от постигането на тази цел. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Поради тази причина настоящото положение изисква диференциране: ако пълната автономност не е постижима, ЕС ще се нуждае от стратегическа автономност. Част от стратегическата автономност ще бъде да се определи до каква степен вносът на енергия ще остане неизбежен в бъдеще и какво означава това за уязвимостта/устойчивостта на енергийната система на Европа. В Доклада за състоянието на енергийния съюз обаче не се дава никакъв отговор на този въпрос; такъв не се дава и в другите стратегически документ на Комисията. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | За да се отговори на въпроса, посочен в параграф 2.2, трябва да се изчисли приносът на енергията от възобновяеми източници, включително съхранението на електроенергия и управлението на търсенето, както и други възможности за гъвкавост, за задоволяването на търсенето в секторите на електроенергията, отоплението и транспорта (гарантираният капацитет). Гарантираният капацитет е частта от инсталирания капацитет на дадена електроцентрала, на която може да се разчита в определен момент. Тъй като енергията от възобновяеми източници представлява разпределена енергия, повече от логично е тази оценка да започне от мястото на нейното производство. Съгласно този подход първият гарантиран капацитет ще трябва да бъде оценен на местно равнище (например на равнището на кварталите), като той се изразява като приноса, който може да бъде постигнат от произвеждащите потребители, общностите за възобновяема енергия и другите производители. Една от целите или визиите на енергийния съюз — поставянето на гражданите в центъра на енергийната система — трябва да се осъществява именно на местно равнище. Следващото равнище би било регионалното равнище, където недостигът (гарантиран капацитет под 100 %) и излишъкът (гарантиран капацитет над 100 %) биха могли да бъдат балансирани, доколкото е възможно. След тях идват междурегионалното, националното и накрая европейското равнище. Тъй като възобновяемите енергийни източници водят до значителни системни разходи за енергийната инфраструктура, основната цел е да се потребява енергия от възобновяеми източници на местно равнище; в противен случай разходите трябва да се понасят от енергопроизводителите. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Този подход „от долу нагоре“, описан в параграф 2.3, подхожда в най-голяма степен на естеството на възобновяемите източници на енергия и възможностите за гъвкавост по отношение на производителите от всякакъв мащаб, в това число големите електроцентрали и малките производители, включително т. нар. произвеждащи потребители. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | По отношение на енергийния съюз описаният в параграф 2.3 подход има три основни предимства. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | На първо място, от гледна точка на планирането на инвестициите трябва да се предвиди обемът на вноса на енергия в ЕС, необходим понастоящем и в бъдеще. Само тогава могат да се избегнат неуспешните инвестиции и особено ефектите на обвързване. По-конкретно без описания анализ е невъзможно да се определи правилно действителното търсене на ВПГ през 2025 г., 2030 г. и 2035 г. Всяко решение за закупуване, особено такова, което се основава на дългосрочни договори, има опасност да бъде неправилно, ако гарантираният капацитет не е оценен на местно, регионално, междурегионално и европейско равнище. Това е особено важно, тъй като сега са необходими дългосрочни договори за осигуряване на ВПГ. Успехът на енергийния съюз зависи от този анализ, но такъв не съществува. |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Второто предимство на анализа на гарантирания капацитет на възобновяемите източници на енергия, включително възможностите за гъвкавост, на местно, регионално, междурегионално и европейско равнище е, че той би спомогнал за осъществяването на ориентирана към бъдещето система за планиране на енергийната инфраструктура, обхващаща електроенергийната мрежа, мрежата за нисковъглероден газ и системите за централно отопление. Тук е от основно значение да се посочи, че газовата инфраструктура в Европа трябва да е готова за пренос на водород. Понастоящем обаче не съществува надежден критерий за наличието на готовност за пренос на водород. ЕИСК призовава Комисията да започне разработването на такива стандарти с оглед на представянето на предложение във възможно най-кратък срок. |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.5.3. | Третото предимство е тясно свързано с посоченото в параграф 1.10, а именно че трябва да се преосмисли стабилността на системата. Бъдещата система от преносни и разпределителни мрежи в Европа и на равнището на държавите — членки на ЕС, следва да представлява матрица от стандартизирани връзки, която е взаимосвързана и обхваща както централно управляваните електропроводи с високо напрежение, така и енергийните кооперации, основани на електропроводи със средно и ниско напрежение на търговски принцип. На местно равнище е от съществено значение да се ускори въвеждането и опростеното развиване на разпределена енергия чрез правни и организационни механизми, които позволяват използването на т.нар. директни електропроводи, общи връзки за различни видове енергия и сътрудничество с производителите на ВЕИ по общи, определени принципи на споразуменията за закупуване на електрическа енергия. |
| --- | --- |

2.5.3.

| 2.6. | Понастоящем операторите на преносни мрежи на национално равнище не са заинтересовани в достатъчна степен от развиването на местни мрежи, които биха повишили гъвкавостта на електроенергийния сектор, тъй като от тяхна гледна точка това може да дестабилизира електроенергийната система. Операторите на разпределителни мрежи не са стимулирани да инвестират в местни мрежи поради липсата на ясни насоки в настоящата регулаторна и политическа среда. Регламентът за таксите за достъп до мрежата стимулира единствено преноса и разпределението на електроенергия. Не се предоставят стимули за концепции за интелигентно управление на електроенергията. ЕИСК е убеден, че развитието на енергийните кооперации и на модела на производство на енергия от произвеждащи потребители дава възможност за укрепване на енергийната сигурност на местно равнище и намаляване на натоварването на енергийната мрежа. Местното потребление на енергия от непостоянни възобновяеми източници намалява натиска върху мрежата, поради което местното потребление следва да бъде предпочитаният вариант, когато е ефективно от гледна точка на ресурсите и разходите. Произвеждащите потребители и енергийните общности (с участието на енергоразпределителни предприятия, местни органи на управление, предприемачи и граждани) могат да постигнат баланс между наличните ресурси и търсенето на електроенергия в своите домакинства, предприятия и обществени сгради — особено с разработването на технологии за съхранение на енергия и цифрови технологии. ЕИСК отбелязва, че съществува риск електроразпределителните предприятия да попаднат в конфликт на интереси в това отношение, и отправя искане компетентните надзорни органи да обмислят мерки за избягване на отрицателните последици от вертикалната интеграция. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | На фона на лошата практика, описана в параграф 2.6, става още по-важно да се следва подходът, посочен в параграф 2.3, за да се реализират трите предимства, обяснени в параграфи 2.5.1, 2.5.2 и 2.5.3. Поради това ЕИСК призовава Комисията да разработи предложение как този подход да бъде включен в нейната политика в областта на енергийния съюз. Постигането на стратегическата перспектива за енергийна независимост, като се изключат необходимите спешни интервенции през последната година, ще изисква постоянно наблюдение и напредък по следните въпроси:






  — | баланс между съществуващите ресурси (нефт, газ, възобновяеми и ядрени източници и др.); |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

баланс между съществуващите ресурси (нефт, газ, възобновяеми и ядрени източници и др.);

| — | баланс между потенциалните ресурси (проучване, добив на конвенционални ресурси, разработване на иновативни технологии и др.); |
| --- | --- |

—

баланс между потенциалните ресурси (проучване, добив на конвенционални ресурси, разработване на иновативни технологии и др.);

| — | програма и йерархия на оптималното развитие на различните енергийни източници в Европа; система за финансиране на програмата за енергийна независимост. |
| --- | --- |

—

програма и йерархия на оптималното развитие на различните енергийни източници в Европа; система за финансиране на програмата за енергийна независимост.

Това изисква също така да се оцени кои съществуващи инсталации, които все още са в експлоатация, следва да бъдат запазени и кои стари източници, включително конвенционални мощности, би трябвало да бъдат заменени в рамките на плавен и допълнителен процес. Следва също така да се анализират ползите и разходите, свързани с технологиите за реформинг на метан с водна пара и за улавяне и съхранение на въглерод (УСВ)/улавяне и използване на въглерод (УИВ).

| 2.8. | В това отношение ЕИСК отново посочва, че процесът на ускоряване на издаването на разрешителни за проекти в областта на възобновяемите енергийни източници е от решаващо значение. Това е важно и е сравнително лесно за изпълнение от гледна точка на процеса. Равнището на бюрокрация очевидно забавя някои проекти, особено тези, които включват големи производствени мощности. Виждаме и оценяваме усилията на Комисията в тази област, но в крайна сметка трябва да бъдат направени промени. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | При изпълнението на задачата, посочена в параграф 2.5.3, Комисията би трябвало също така да вземе предвид стратегическата връзка между европейската енергийна стратегия и необходимостта от силна, устойчива и иновативна европейска промишлена система, която досега не е била разглеждана в докладите относно състоянието на енергийния съюз. В своето становище относно „Състоянието на енергийния съюз през 2021 г.“ (TEN 767) ЕИСК препоръча управлението и ръководството на енергийния съюз да отчитат по-внимателно възможните синергии с новата промишлена стратегия на ЕС. ЕИСК призовава Европейската комисия още в следващия доклад да обърне внимание на значението на тази стратегическа връзка и да осигури по-добра координация с доклада за стратегическото прогнозиране. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Централната и активна роля на гражданите, които би трябвало да бъдат поставени в центъра на политиките, също не е подходящо разгледана нито в документа, нито в приложенията. ЕИСК изразява твърдото си убеждение, че гражданите следва да бъдат поставени в основата на енергийния съюз, като бъдат интегрирани на пазара и превърнати в истински „произвеждащи потребители“. Понятието „производство на енергия от потребители“ трябва да бъде разширено, така че да включва споделянето на енергия, виртуалното производство за собствено потребление (при което производството и потреблението на енергия се осъществяват на различни места) и други форми на производство от потребители, при което се използва обществената мрежа. За тази цел ЕИСК призовава лицата, определящи политиката, да насърчават и популяризират всички необходими мерки, за да могат хората да се превърнат в произвеждащи енергия потребители. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Държавите членки са задължени да представят своите национални планове в областта на енергетиката и климата (НПЕК) до юни 2023 г. За тази цел държавите членки трябва да получат ясно послание с пътна карта, която да им позволява да планират по подходящ начин своя път в енергийния преход, както е описано в параграф 2.3, и като вземат предвид препоръките, дадени в параграфи 2.7, 2.8 и 2.9. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Планираните дейности за развитие на нова структура на пазара трябва да бъдат определени в контекста на горепосочените аспекти. ЕИСК изразява съгласие, че са необходими действия за оптимизиране и подобряване на структурата на пазара на електроенергия в ЕС, включително с оглед на бъдещото развитие на енергетиката, както е описано в параграф 2.3, нововъзникващите технологии, геополитическите процеси и поуките, извлечени от настоящата криза. ЕИСК оценява положително намерението на Комисията да преразгледа рамката на REMIT, за да се намалят рисковете от пазарна злоупотреба, и я призовава да въведе всички необходими мерки с цел запазване на функционирането на пазара и избягване на нарушаващите конкуренцията последици при ценообразуването и спекулациите. Европейският енергиен пазар не би следвало да функционира като финансовите пазари. Нашият вътрешен енергиен пазар трябва да отразява реалистичната картина на положението в енергийната система в Европа. ЕИСК привлича вниманието към неотдавнашния доклад на Европейската сметна палата, в който се посочват недостатъчните ресурси на Агенцията на Европейския съюз за сътрудничество между регулаторите на енергия (ACER) за наблюдение на пазара с цел предотвратяване на злоупотреби, и призовава Комисията да гарантира, че ACER може да изпълнява задачите си в това отношение. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | ЕИСК изразява загриженост, че през 2021 г. беше отчетено намаляване на субсидиите за енергия от възобновяеми източници, докато субсидиите за изкопаеми горива остават стабилни. След кризата са необходими решителни стъпки, за да се сложи край на „конкуренцията за субсидии“ между производството на енергия от възобновяеми източници и от изкопаеми горива. В доклада си Комисията не дава никакви указания в този смисъл. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | ЕИСК посочва, че в Доклада за състоянието на енергийния съюз през 2022 г. не се обръща надлежно внимание на въпроса за разходите и последиците по отношение на предвидения в европейската стратегия стълб за намаляване на търсенето на енергия. Поради тази причина ЕИСК препоръчва Комисията допълнително да проучи как това намаляване би могло да се отрази на различните регионални условия и да очертае необходимите инструменти за смекчаване на последиците от него. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Политиките в областта на климата ще окажат силно въздействие върху работниците и предприятията и ще изискват масово обучение, преквалификация и повишаване на квалификацията. Този преход би трябвало да се използва като възможност за създаване на качествени работни места с добри условия на труд във всички сектори и региони. Справедливият преход не е взет предвид в достатъчна степен в доклада. ЕИСК настоятелно призовава Комисията да укрепи механизма за справедлив преход, като обърне специално внимание на въздействието върху работниците, работните места и промишлената система. Също така участието на социалните партньори в разработването на политики за устойчивост, сигурност и солидарност следва да бъде постоянно и от структурен характер. „Справедливият преход“ не се свежда само до финансиране на прехода. В справедливия преход се включва и целта за защита на правата на работниците, създаване на достойна заетост, качествени работни места и социална сигурност, както и поддържане и по-нататъшно увеличаване на конкурентоспособността на европейските предприятия; той изисква конкретни мерки на всички равнища, по-специално на регионално равнище. |
| --- | --- |

2.15.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Вж. COM(2015) 80 final, „Рамкова стратегия за устойчив енергиен съюз с ориентирана към бъдещето политика по въпросите на изменението на климата“.

1

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/93 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/93

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно „Цифровизиране на енергийната система — план за действие на ЕС“

(COM(2022) 552 final)

(2023/C 184/17)

| Докладчик: | Thomas KATTNIG |
| --- | --- |
| Съдокладчик: | Zsolt KÜKEDI |

Докладчик:

Thomas KATTNIG

Съдокладчик:

Zsolt KÜKEDI

| Искане за консултация | Европейската комисия, 25.11.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 7.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 198/1/7 |

Искане за консултация

Европейската комисия, 25.11.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

7.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

198/1/7

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК подкрепя целите и приветства повечето от мерките, предложени в плана за действие. По-специално ЕИСК вече е установил ясно връзката между енергийния преход и цифровата трансформация, като изтъква ползите от цифровизацията по отношение на икономиите на енергия, намалената енергийна интензивност и по-доброто управление на енергийната инфраструктура. Въпреки че оптимизмът на плана за действие е вдъхновяващ, се наблюдава тенденция Комисията да пренебрегва факта, че физическата действителност е много различна от посочените в плана за действие случаи на използване на цифровизацията. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Въпреки че както стратегическият подход, така и конкретните мерки от плана за действие са насочени в правилната посока, Комисията не успява да интегрира плана за действие в общата енергийна политика. Едностранчивият подход с акцент единствено върху цифровизацията, който пренебрегва общата рамка, няма да генерира ползите, които са правилно обяснени в плана за действие. Цифровизирането на енергийната система трябва да създаде съвместни решения, при които се предоставят стимули за потребителите да участват в цифровизираната енергийна система, например използването на интелигентни измервателни уреди и електрически превозни средства с двойно зареждане, които поддържат стабилността на електроенергийната система. Търговията между партньори, виртуалното производство за собствено потребление и споделянето на енергия са практики, които изискват цифрови инструменти. Въпреки това тези практики са непривлекателни или поради административни пречки, или поради липсата на ефективни стимули. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК потвърждава, че несъмнено е необходимо енергийната система да стане по-интелигентна и по-гъвкава, но понастоящем тя е подложена на натиск от дефицити, като например липсата на гъвкавост на преносната и на разпределителната мрежа в резултат на недостатъчните инвестиции в енергийната инфраструктура. Въпреки че някои доставчици на енергия реализираха значителни печалби, няма достатъчно инвестиции в интелигентни мрежи, за да се постигнат целите на енергийния преход. Разширяването и трансформацията на мрежите изостават, тъй като регулаторната рамка не стимулира инвестициите в цифровизацията и гъвкавостта, наред с другото, и съществуващите мрежи са станали неподходящи за пренос и разпределение на нестабилна енергия. С цел да се избегнат прекъсвания на мрежата в цифровизираната енергийна система, спешно трябва да започнем да трансформираме енергийната си система чрез развитие и разширяване на мрежата (преносни и разпределителни мрежи). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК призовава Европейската комисия да включи идеите за „насърчаване на инвестициите в цифровата електроенергийна инфраструктура“ в изменение на член 58 от Директива (ЕС) 2019/944 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юни 2019 година относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и за изменение на Директива 2012/27/ЕС (1), като гарантира регулаторна рамка, която ефективно стимулира инвестициите в цифровизирането на електрическите мрежи. Успоредно с това трябва да се развиват пазарите за гъвкавост, за да се направят привлекателни гъвкавото потребление и производство, включително производството от потребители, основани на цифрови технологии. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Повече от шест години след представянето на пакета за чиста енергия енергийните общности и колективното потребление на собствена електроенергия все още играят незначителна роля в европейските енергийни системи. Досега Европейската комисия пренебрегва наличието на пречки пред тези форми на производство и потребление на енергия. На европейците трябва да се предоставят стимули, които в крайна сметка да ги убедят и мотивират да цифровизират всичките си дейности, свързани с енергетиката. В много случаи е необходимо да се предоставят ясни законодателни и административни права. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да разработят съответни инициативи, включително пряка подкрепа, която да даде възможност на енергийните общности и колективните произвеждащи потребители да развият пълния си потенциал, при което, особено по отношение на сигурността на доставките, тези форми на производство и потребление трябва да станат съществена част от системата. В противен случай цифровите инструменти няма да доведат до промяна. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отново заявява, че с правилния подход една неутрална по отношение на климата, децентрализирана и цифровизирана структура на енергийните доставки може да има значителни положителни последици за заетостта и икономиката, особено регионалните икономики (2). В настоящата криза Европейският съюз се нуждае от общ подход към политиката в областта на енергетиката, който да съчетава специфичните въпроси, свързани с енергетиката и климата, с целите на политиката за социално и регионално сближаване. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК обаче отбелязва, че една политика на промяна може да бъде успешна само ако отчита различните действащи социални процеси в прехода и ги разглежда в своите стратегии и мерки. Следва да засилим ролята на активните потребители в цифровизацията, както и да ги насърчаваме и да им предоставим права да използват възможно най-много интелигентни решения, тъй като те могат да подобрят ефективността и функционирането на вътрешния енергиен пазар, като същевременно отчитаме операторите на разпределителни системи, за да гарантираме сигурността на доставките. Необходимо е инструментите да бъдат лесни за използване и да се обърне внимание на уязвимите групи и хората с увреждания. Поради това е абсолютно необходима политика за справедлив преход и активно политическо управление на промяната. Ако при изпълнението се пренебрегне социалното измерение, има опасност трансформацията да се провали поради обществена съпротива. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | По отношение на бъдещото проектиране на енергийните системи и инфраструктура ЕИСК многократно е подчертавал, че всички потребители трябва да участват активно в разработването на интелигентни енергийни системи и че трябва да се въведат стимули, за да може гражданското общество да участва в енергийния преход. „Свързване на местни и регионални новатори“, както се посочва от Комисията в параграф 7.3, е много важно. Колективните действия като сътрудничество между интелигентни градове и общности могат да създадат най-добрите и финансово достъпни решения, от които даден регион може да се нуждае. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Политиките на ЕС в областта на цифровите технологии и енергетиката вече ръководят цифровизирането на енергетиката, тъй като въпроси като оперативната съвместимост на данните, сигурността на доставките и киберсигурността, неприкосновеността на личния живот и защитата на потребителите не могат да бъдат поверени единствено на пазара и правилното им прилагане е от основно значение. Във връзка с това ЕИСК отбелязва, че нарушенията на неприкосновеността на личния живот и злоупотребата с данни трябва да бъдат предотвратени с всички възможни средства. Това включва не само технически предпазни мерки, но и отговорност за това пространство на данни и наблюдението му от страна на държавните органи, които подлежат на политически и демократичен контрол. Същевременно трябва да се обърне специално внимание на защитата на данните за критичната инфраструктура. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | В своето съобщение Комисията заявява, че е от съществено значение да се гарантира, че цифровизацията не подкопава рамката за защита на потребителите, която вече е създадена на вътрешния пазар на електроенергия. ЕИСК отбелязва това и добавя, че правата на потребителите на енергийния пазар трябва да бъдат адаптирани и подобрени. Потребителите не трябва да бъдат ощетявани или да плащат по-високи цени. Те следва да имат полза от цифровите инструменти, които, ако са правилно разработени, могат да спомогнат за повишаване на тяхната защита. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | За всички инициативи е важно потребителите да разполагат с интелигентен измервателен уред в своя дом. В много държави членки това все още не е така, поради което е необходимо спешно да се увеличат усилията за по-широко внедряване на интелигентните измервателни уреди като основна предпоставка за повечето цифрови решения в енергийния сектор, особено за доставките на електроенергия и, в по-малка степен, за доставките на газ. Държавите членки, които все още не са внедрили напълно интелигентните измервателни уреди, трябва да ускорят този процес и да завишат националните си цели във връзка с това. Международните данни показват, че въвеждането на интелигентни измервателни уреди е най-ефективно, когато мрежовите оператори са отговорни за това. Интелигентните измервателни уреди следва да се разглеждат като неделима част от електроенергийната мрежа. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Съществува риск новите основани на данни услуги и иновативните технологични решения да не бъдат въведени достатъчно бързо, ако няма достатъчно квалифицирани работници и обучени специалисти, които да помогнат за внедряването им. Необходимите мерки на политиката в областта на пазара на труда и образованието изискват достатъчно финансови ресурси, както и разработването на план за действие, за да се гарантира координиран подход. ЕИСК счита, че в това отношение тясното сътрудничество със социалните партньори е от съществено значение. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Киберсигурността е съществено изискване за гарантиране на надеждността на все по-цифровизираната енергийна система. Развитието през последните няколко десетилетия, и по-специално неотдавнашните събития, извеждат на преден план опасността от кибератаки и актове на саботаж срещу критична инфраструктура. Проблеми обаче могат да възникнат не само в резултат на кибератаки или саботажни действия, но и в резултат на хардуерни и софтуерни повреди, така че Комисията трябва да обърне специално внимание на проектирането на хардуера и софтуера по време на цифровизацията, за да се гарантира стабилност. Срив или увреждане на критични инфраструктури могат да предизвикат катастрофален недостиг на доставките и да застрашат обществената сигурност. По-децентрализираното производство и използване на енергия в съчетание с интернет увеличава „повърхността, уязвима за атаки“ и свързаните с киберпространството рискове. Цифровизираната енергийна система (както по отношение на хардуера, така и на софтуера) трябва да бъде надеждна, като гарантира непрекъсната наличност. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | ЕИСК счита, че не са били отделени очакваното внимание и подкрепа на комбинирана стратегия за енергиен и цифров преход в селските райони. Комитетът призовава за бързо изпълнение на дългосрочната визия на Комисията за селските райони на ЕС и за мобилизиране на заинтересованите страни в рамките на Пакта на ЕС за селските райони. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Контекст

| 2.1. | Комисията публикува съобщение, насочено към постигането на напредък в цифровизацията на енергийната система. Планът за действие на ЕС относно „Цифровизиране на енергийната система“ има за цел да постигне целите, определени в доклада за стратегическо прогнозиране относно екологичния и цифровия преход, като цифровите технологии допринасят за създаването на неутрално по отношение на климата общество, което използва ефективно ресурсите, като същевременно се гарантира, че всеки може да се възползва от този преход. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В своя план за действие на ЕС Комисията предлага набор от действия в пет области: насърчаване на свързаността, оперативната съвместимост и безпроблемния обмен на енергийни данни чрез създаването на общо пространство на данни, насърчаване и координиране на инвестициите в интелигентната мрежа, предоставяне на по-добри услуги въз основа на цифрови иновации за ангажиране на потребителите в енергийния преход, гарантиране на киберсигурността в енергийната система и съответствие на нарастващите енергийни нужди на сектора на ИКТ с Европейския зелен пакт. Комисията счита, че цифровизацията може да подобри финансовата достъпност, устойчивостта и издръжливостта на енергийната система на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Целта на интелигентните решения е да предоставят на потребителите по-голям контрол върху тяхното потребление на енергия и техните сметки, като по този начин управляват по-добре използването на енергия, въпреки че много крайни потребители не се нуждаят от интелигентно решение, за да оценят този потенциал. Иновативните енергийни услуги следва да намалят потреблението на енергия, а енергията следва да се използва, когато е евтина. Интелигентните измервателни уреди предоставят важна информация за намаляване на разходите за потребление на енергия, например интелигентно зареждане на електрически превозни средства, интелигентни термопомпи, наред с фотоволтаични панели. Интелигентните измервателни уреди помагат на потребителите да контролират данните във фактурите си и им дават възможност да преустановят фактурите с неточности и фактурирането със задна дата, които понастоящем са сред най-големите опасения на потребителите. В плана за действие се предвижда подкрепа за цифровите инструменти, които обслужват интересите на потребителите и в някои случаи се разработват в сътрудничество с тях, подобрени цифрови умения, финансиране за интелигентни цифрови решения чрез програми, които могат да спомогнат за постигането на целта за цифровизиране на енергийната система, подкрепа за националните регулаторни органи при определянето и наблюдението на общи показатели за интелигентните енергийни мрежи, създаването на общо европейско пространство на енергийни данни и тясно участие на всички съответни заинтересовани страни, по-специално операторите на мрежи и доставчиците на енергия. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Според Комисията ИКТ предлагат голям потенциал за екологизиране. Цифровите решения следва да спомогнат за балансирането на снабдяването, съхранението и търсенето на енергия и да увеличат гъвкавостта на енергийната система, като улеснят интегрирането на децентрализирани възобновяеми енергийни източници. Необходимо е да се разработят пазарите за гъвкавост, така че инвестициите във варианти за гъвкавост да станат привлекателни, независимо дали се правят от производители, потребители или произвеждащи потребители, които се възползват от цифрови инструменти. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Същевременно в плана за действие се подчертава необходимостта от ограничаване на нарастващото потребление на енергия в сектора на ИКТ. В плана за действие се предвиждат също така създаване на цифров близнак на европейската електроенергийна мрежа, подкрепа за енергийните общности чрез цифрови инструменти, разработване на свързани с енергията етикети за компютри, центрове за данни и блокови вериги, както и разработване на кодекс на ЕС за поведение за устойчивостта на телекомуникационните мрежи. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | В една все по-цифровизирана енергийна система с децентрализирани производство, пренос и разпределение на енергия и по-голям брой цифрово свързани устройства в домовете нараства рискът от шпионаж, киберпрестъпност и хардуерни повреди, свързани с потреблението на енергия. Поради това Комисията предлага добре координирани мерки за киберсигурност с цел укрепване на цялостната устойчивост на системата. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | В плана за действие се посочва, че за тази цел са необходими средносрочни и дългосрочни действия, както и рамка за управление. Комисията обяснява, че ще приобщи редица общности на заинтересовани страни, предприятия и международни партньори, и отбелязва, че ограниченото публично финансиране трябва да се използва благоразумно и че са необходими повече частни инвестиции. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | В своя план за действие Комисията правилно разглежда огромния потенциал на цифровите технологии за увеличаване на гъвкавостта на електроенергийната система. ЕИСК подкрепя тези цели и приветства повечето от мерките, предложени в плана за действие. По-специално ЕИСК вече е установил ясно връзката между енергийния преход и цифровата трансформация, като изтъква ползите от цифровизацията по отношение на икономиите на енергия, намалената енергийна интензивност и по-доброто управление на енергийната инфраструктура. Въпреки че оптимистичното отношение на плана за действие е вдъхновяващо, наблюдава се тенденция Комисията да пренебрегва факта, че физическата действителност е много различна от случаите на използване на цифровизацията, посочени в плана за действие. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК счита, че основните предизвикателства пред енергийния сектор са следните: диверсифициране на енергийните източници на Европа, намаляване на зависимостта от вноса на енергия, осигуряване на интегриран вътрешен енергиен пазар, подобряване на енергийната ефективност, бързо разширяване на енергийната мрежа, гарантиране на сигурността на доставките, декарбонизиране на икономиката, намаляване на емисиите, осъществяване на преход към нисковъглеродна икономика с нисковъглеродни технологии и технологии за чиста енергия, увеличаване и масово разширяване на енергията от възобновяеми източници за постигане на целите в областта на климата, насърчаване на свързаните с това научни изследвания и образование, гарантиране на справедлив преход и подкрепа за социалното измерение на енергетиката, като например намаляване на енергийната бедност. Цифровизирането на енергийната система е в основата на това и може да спомогне за посрещането на всички тези основни предизвикателства. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Въпреки че както стратегическият подход, така и конкретните мерки от плана за действие са насочени в правилната посока, Комисията не успява да интегрира плана за действие в общата енергийна политика. Едностранчивият подход с акцент единствено върху цифровизацията, който пренебрегва общата рамка, няма да генерира ползите, които са правилно обяснени в плана за действие. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В предложението на Комисията се описва идеална страна, която надгражда добре развита енергийна система (напр. преносни и разпределителни мрежи) и я цифровизира. В Европа обаче преносните и разпределителните мрежи трябва първо да бъдат развити, преди да могат да бъдат разработени сложни цифрови технологии. Цифровизацията се извършва напразно, ако интелигентно управляваната енергия не може да бъде пренесена чрез енергопреносните мрежи. Освен това в преносните и разпределителните мрежи се губи огромно количество енергия. Дори днес в големи държави като Германия цената на зелената електроенергия, която е неизползваема и непреносима и която трябва да бъде ограничена, възлизаше на повече от 2 милиарда евро преди енергийната криза и на повече от 12 милиарда евро по време на енергийната криза. Тази икономическа загуба ще се увеличи многократно, освен ако електроенергийните мрежи и съвместимият със системата капацитет за съхранение се разширят бързо и същевременно се намерят по-добри начини за пряко използване на електроенергията на място. Цифровизацията в тази област може да играе роля при идентифицирането на тези загуби и използването на генерираните по този начин данни за развитието на мрежата. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Вярно е, че са необходими значителни инвестиции в енергийната инфраструктура, за да се направят мрежите интелигентни. Вярно е също така, че много държави членки не стимулират такива инвестиции, тъй като тяхното регулиране показва ясно предпочитание към капиталовите разходи, а инвестициите в цифровизацията са предимно оперативни разходи. Координирането и наблюдението на тези инвестиции и свързания с тях напредък няма да бъдат достатъчни. ЕИСК призовава Европейската комисия да включи идеите за „насърчаване на инвестициите в цифровата електроенергийна инфраструктура“ в изменение на член 58 от Директива 2019/944 относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия, като гарантира регулаторна рамка, която ефективно стимулира инвестициите в цифровизирането на електрическите мрежи. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Европейската комисия правилно посочва, че цифровите инструменти играят важна роля за разработването на схеми за колективно потребление на собствена електроенергия и енергийни общности. Както насоките, така и планираната платформа за експериментиране могат да помогнат, но те не са най-важните аспекти. Повече от пет години след представянето на пакета за чиста енергия енергийните общности и колективното потребление на собствена електроенергия все още играят незначителна роля в европейските енергийни системи. В много случаи основните причини за това са значителните бюрократични пречки и липсата на информация от страна на потребителите и производителите. Досега Европейската комисия пренебрегва наличието на тези пречки. На европейците трябва да се предоставят стимули, които в крайна сметка да ги убедят и мотивират да цифровизират всичките си дейности, свързани с енергетиката. Цифровизираната енергийна система като цяло трябва да бъде толкова привлекателна за опериращите в нея страни, че не само финансовите стимули, а цялостната среда да им помогнат за създаването на контролирана, управлявана и сигурна енергийна система. ЕИСК призовава Комисията и държавите членки да разработят съответни инициативи, включително пряка подкрепа, която да даде възможност на енергийните общности и колективните произвеждащи потребители да развият пълния си потенциал, като се вземат предвид операторите на разпределителни системи, за да се гарантира сигурността на доставките. В противен случай цифровите инструменти няма да доведат до промяна. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Двупосочното зареждане на електрически превозни средства е друг много обещаващ случай, който показва, че по-активните потребители могат да допринесат пряко за стабилността на системата с цифрови технологии, включително ИКТ, както от страна на мрежата, така и от страна на потребителите. В цяла Европа обаче почти няма бизнес модели за двупосочно зареждане на електрически превозни средства, тъй като пазарът не е проектиран да осигурява пазарни стимули за предоставяне на входяща и изходяща гъвкава електроенергия. В усилията си за преструктуриране на пазара Комисията следва да се съсредоточи по-специално върху проектирането на пазар, който увеличава привлекателността на случаи като посочените в глава 4.2 от плана за действие и спомага за интегрирането им, при което в бъдеще операторите на мрежи също могат да използват двупосочното зареждане като фактор за контрол на натоварването, което също следва да бъде взето предвид в законодателството, за да се гарантира сигурността на доставките. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК отново заявява, че с правилния подход една неутрална по отношение на климата, децентрализирана и цифровизирана структура на енергийните доставки може да има значителни положителни последици за заетостта и икономиката, особено регионалните икономики (3). В настоящата криза Европейският съюз се нуждае от общ подход към политиката в областта на енергетиката, който да съчетава специфичните въпроси, свързани с енергетиката и климата, с целите на политиката за социално и регионално сближаване. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК подчертава, че технократското проектиране на икономическите рамкови условия и финансовото насърчаване на новите технологии, особено цифровизирането на енергийната система, играят важна роля в енергийния преход. В същото време ЕИСК отбелязва, че една политика на промяна може да бъде успешна само ако отчита различните действащи социални процеси в прехода и ги разглежда в своите стратегии и мерки. Следва да засилим ролята на потребителите в цифровизацията и да ги насърчаваме да използват възможно най-много интелигентни решения, тъй като те могат да помогнат за подобряване на ефективността и функционирането на вътрешния енергиен пазар, като се включат активно всички части на веригата на създаваната стойност в енергетиката с цел да се гарантира сигурността на доставките. Поради тази причина е абсолютно необходима политика за справедлив преход и активно политическо управление на промяната. Ако при изпълнението се пренебрегне социалното измерение, има опасност трансформацията да се провали поради обществена съпротива. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Трансформацията на енергийната система може да генерира неочаквани печалби за доставчиците на услуги, които могат да поискат по-високи такси за новите си решения. Иновативните услуги, приложения и системи за енергийно управление обаче могат да отключат огромния неизползван потенциал за потребителите на енергия, като по този начин облекчат потребителите, засегнати от високите цени на енергията. Цифровизацията може да помогне за постигането на сравнимост на цените на пазара, справедливост на цените за възможности за гъвкавост, като например преразпределяне на натоварването, както и установяване на ранен етап от пазарния процес, че потребителите на енергия, като например уязвимите домакинства, биха могли да плащат по-малко за предоставяната услуга. Например интелигентните решения за отчитане на енергията могат да дадат възможност на хората в неравностойно социално положение да използват толкова енергия, колкото могат да плащат, и да не позволяват изпадането им в задлъжнялост. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Освен това ЕИСК призовава Комисията да вземе предвид реалността на пазара на интелигентни измервателни уреди и да се намеси, ако е необходимо. Предвижданото инсталиране на интелигентни измервателни уреди би могло да доведе до високи разходи за наемателите. На практика почти няма конкуренция между различните доставчици на измервателни услуги. Секторните проучвания в Германия и Австрия показаха, че съществуват значителни признаци за наличието на олигопол без конкуренция в сектора на индивидуалното измерване (4). За да се гарантира конкуренция, трябва да се гарантира, че устройствата за регистриране на потреблението могат да се използват и от трети доставчици. В противен случай смяната на фактуриращото дружество всеки път ще бъде свързана с разходи за смяна на съществуващите устройства за регистриране на потреблението. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Във връзка с това ЕИСК припомня своята позиция, че е особено важно да не се допусне създаване на енергийно обществото на две скорости. Не бива да се допуска от енергийния преход да спечелят само финансово обезпечени и технически добре оборудвани домакинства, а всички останали домакинства да бъдат принудени да поемат разходите. Ето защо ЕИСК подкрепя стимулите и инструментите за прилагане на Директивата относно енергийната ефективност в помощ на уязвимите потребители и домакинства и посочва, че амбициозните цели за централно отопление/охлаждане могат да влошат условията на социалните жилища. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | По отношение на бъдещото проектиране на енергийните системи и инфраструктура ЕИСК многократно е подчертавал, че всички потребители — домакинства, предприятия и енергийни общности — трябва да участват активно в разработването на интелигентни енергийни системи и че трябва да се въведат стимули, за да може гражданското общество да участва в енергийния преход, но и за да може да помага за финансирането му. „Свързване на местни и регионални новатори“, както се посочва от Комисията в параграф 7.3, е много важно. Колективните действия като сътрудничество между интелигентни градове и общности могат да създадат най-добрите и финансово достъпни решения, от които даден регион може да се нуждае. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | В плана за действие се предвиждат създаване на общо европейско пространство на енергийни данни и добро управление, за да се гарантират обмен и използване на енергийни данни в целия ЕС по координиран начин. Политиките на ЕС в областта на цифровите технологии и енергетиката вече ръководят цифровизирането на енергетиката, тъй като въпроси като оперативната съвместимост на данните, сигурността на доставките и киберсигурността, неприкосновеността на личния живот и защитата на потребителите не могат да бъдат поверени единствено на пазара и правилното им прилагане е от основно значение. Във връзка с това ЕИСК отбелязва, че нарушенията на неприкосновеността на личния живот и злоупотребата с данни трябва да бъдат предотвратявани с всички възможни средства. Това включва не само технически предпазни мерки, но и отговорност за това пространство на данни и наблюдението му от страна на държавните органи, които подлежат на политически и демократичен контрол. Трябва да се насърчава публичната собственост върху данните, тъй като те са важен икономически фактор в едно свързано в мрежа и цифровизирано общество. От друга страна, трябва да се предотвратят частни монополи върху данните от страна на GAFA (5). Същевременно трябва да се обърне специално внимание на защитата на данните за критичната инфраструктура. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Предложеното пространство на данни представлява обещаващ подход, но са необходими ясни правила, уреждащи достъпа до анонимизираните данни за всички участници на пазара, които са заинтересовани от използването на данните, например за по-добро планиране на търговията с енергия и споделянето на енергия. Важно е бързо да се доразвие понятието „стабилна структура за управление“, посочено в плана за действие, като се формулират основни права за всички участници на пазара, включително потребителите, произвеждащите потребители, търговците на енергия и др. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Що се отнася до стратегическата координация на равнище ЕС, в плана за действие се предвижда създаването на Експертна група по въпросите на интелигентната енергетика (бившата работна група за интелигентни енергийни мрежи). Нейната цел е да допринесе за изграждането на европейската рамка за обмен на данни, свързани с енергетиката, да засили координацията на обмена на данни за енергийния сектор на равнището на ЕС, да определи водещите принципи и да гарантира съгласуваност между различните приоритети и инициативи за споделяне на данни, както и да подкрепи Комисията при разработването и разгръщането на общо европейско пространство на енергийни данни. ЕИСК отбелязва, че във връзка с това трябва да се разработят ясни насоки и цели и че участието на социалните партньори и организираното гражданско общество е от съществено значение. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Идеята за подпомагане на операторите на преносни системи и операторите на разпределителни мрежи при създаването на цифров близнак на електроенергийната мрежа е интересен подход и може да спомогне за подобряване на моделирането на електропреносната мрежа. Необходимо е обаче да се уточни каква точно ще бъде ролята на цифровия близнак за планирането на разширяването на мрежата, за увеличаването на интелигентността на мрежата, за интегрирането на възможностите за гъвкавост, включително виртуалните електроцентрали, производството на енергия от производители и споделянето ѝ, както и за оптимизирането на устойчивостта. В това отношение са необходими и изменения на Директива 2017/944. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | В своето съобщение Комисията заявява, че е от съществено значение да се гарантира, че цифровизацията не подкопава рамката за защита на потребителите, която вече е създадена на вътрешния пазар на електроенергия. ЕИСК отбелязва това и добавя, че правата на потребителите трябва да бъдат адаптирани и подобрени на енергийния пазар. Потребителите не трябва да бъдат ощетявани или да плащат по-високи цени. Особено внимание следва да се обърне на уязвимите групи, хората с увреждания и хората със слаби цифрови умения. Във връзка с това са необходими подходящи предпазни разпоредби, тъй като вече е очевидно, че много потребители губят представа за информация и сметки в цифров формат. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | В съобщението се предвижда, че потенциалът на държавите членки да определят регулирани цени, по-специално за уязвимите клиенти и хората, засегнати от енергийна бедност, не трябва да бъде неблагоприятно засегнат от цифровизацията. Цифровите инструменти също така позволяват на публичните органи по-добре да картографират, наблюдават и преодоляват енергийната бедност, докато енергийният сектор може допълнително да оптимизира своите операции, като се съсредоточи върху сигурността на доставките, и да даде приоритет на използването на възобновяеми източници на енергия. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | ЕИСК приветства заявлението на Комисията за гарантиране на съвместна работа на ключовите проекти в областта на научните изследвания и иновациите за набелязване на стратегии за ангажиране на потребителите в проектирането и използването на достъпни цифрови инструменти на приемливи цени до средата на 2023 г. ЕИСК отново посочва, че все още са необходими значителни инвестиции в научни изследвания и иновации. |
| --- | --- |

3.20.

Във връзка с това публичните инвестиции в интелигентни и възобновяеми енергийни системи са от голямо значение за гарантиране на сигурността на енергийните доставки, борбата с енергийната бедност, гарантирането на достъпни цени и създаването на работни места. ЕИСК отново препоръчва, както и в становище ECO/569, че по отношение на публичните инвестиции следва да се прилага „златното правило“. За всички инициативи е важно потребителите да разполагат с интелигентен измервателен уред в своя дом. В много държави членки това все още не е така, поради което е необходимо спешно да се увеличат усилията за по-широко внедряване на интелигентните измервателни уреди като основна предпоставка за повечето цифрови решения в енергийния сектор. Държавите членки, които все още не са напълно внедрили интелигентни измервателни уреди, трябва да ускорят този процес и да завишат националните си цели във връзка с това.

| 3.21. | Съществува риск новите основани на данни услуги и иновативните технологични решения да не бъдат въведени достатъчно бързо, ако няма достатъчно квалифицирани работници и обучени специалисти, които да помогнат за внедряването им (6). ЕИСК счита, че за да се постигнат целите, трябва незабавно да се предприемат подходящи мерки в тясно сътрудничество със социалните партньори. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Необходими са обаче и достатъчно финансови ресурси и програми за обучение на трайно безработни лица, жени и млади хора, по-специално чрез конкретни програми, и за създаване на привлекателни рамкови условия за тях. Това включва гаранции за работа, както и инициатива за обучение и квалификация и широк набор от възможности за преквалификация и продължаващо образование. Необходимите мерки на политиката в областта на пазара на труда и образованието изискват достатъчно финансови ресурси, както и разработването на план за действие, за да се гарантира координиран подход. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | ЕИСК призовава за тясно сътрудничество между доставчиците на обучение и предприятията при разработването на курсове за обучение, които предоставят уменията и компетентностите, необходими за цифровата и устойчивата трансформация на икономиката, включително чрез продължаващо образование и преквалификация на работниците и предприемачите. Европейската година на уменията (2023 г.) ще се използва за укрепване и ефективно прилагане на тези мерки. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Киберсигурността е съществено изискване за гарантиране на надеждността на все по-цифровизираната енергийна система. Развитието през последните няколко десетилетия, и по-специално неотдавнашните събития, извеждат на преден план опасността от кибератаки и актове на саботаж срещу критична инфраструктура. Проблеми обаче могат да възникнат не само в резултат на кибератаки или саботажни действия, но и в резултат на хардуерни и софтуерни повреди, така че Комисията трябва да обърне специално внимание на проектирането на хардуера и софтуера по време на цифровизацията, за да се гарантира стабилност. Срив или увреждане на критични инфраструктури могат да предизвикат катастрофален недостиг на доставките и да застрашат обществената сигурност. По-децентрализираното производство и използване на енергия в съчетание с интернет увеличава „повърхността, уязвима за атаки“ и свързаните с киберпространството рискове. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Цялата верига за създаване на стойност на енергийната система, от производството и преноса до разпределението и потребителите, включително всички цифрови интерфейси по веригата, може да бъде цел за кибератаки и физически атаки. В интерес на всички в Европа е тази критична инфраструктура да бъде защитена по-добре. ЕС трябва да бъде по-добре подготвен за възможни атаки от този вид. Поради тази причина ЕИСК призовава за незабавна критична оценка на предприетите до момента мерки и за всеобхватна стратегия за защита на ЕС от заплахи като природни бедствия, физически атаки и кибератаки. В този контекст ЕИСК обръща внимание на другите си становища по този въпрос (7) и препоръчва всички чуждестранни инвестиции в стратегически сектори в ЕС да бъдат в съответствие с политиката на ЕС в областта на сигурността. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | На сектора на ИКТ се падат приблизително 7 % от световното потребление на електроенергия. Поради това като част от екологичния и цифровия преход е от съществено значение да се гарантира, че все по-големите енергийни нужди на сектора на ИКТ се намаляват в съответствие с целта за неутралност по отношение на климата. ЕИСК изразява съгласие, че е от съществено значение да се разгледа потреблението на енергия и ресурси по цялата верига за създаване на стойност в областта на ИКТ и на ключовите нововъзникващи допълнителни източници на свързано с ИКТ потребление на електрическа енергия. Вече съществуват решения за това как да се използва повторно отпадната топлина от центровете за данни за отопление на домове и предприятия. Поради тази причина е важно отпадната топлина да се третира при равни условия с енергията от възобновяеми източници като част от преразглеждането на Директивата за енергията от възобновяеми източници (RED III) и друго свързано с енергетиката законодателство, свързано с пакета „Подготвени за цел 55“. За постигането на оптимални резултати обаче са необходими конкретни и осъществими решения, които могат да послужат като най-добри практики. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Оперативно съвместимите технически стандарти, киберсигурността, защитата на данните и други ключови характеристики на цифровизираната енергийна система трябва да бъдат гарантирани в световен мащаб, на международни форуми и в сътрудничество с държавите партньори. За да се постигне напредък в екологичния и цифровия преход с държавите партньори чрез двустранни контакти, ЕИСК призовава Комисията да интегрира цифровите и екологичните аспекти в свързаните с енергетиката проекти, партньорства и споразумения за сътрудничество. |
| --- | --- |

3.27.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | ЕИСК счита, че не са били отделени очакваното внимание и подкрепа на комбинирана стратегия за енергиен и цифров преход в селските райони. Комитетът призовава за бързо изпълнение на дългосрочната визия на Комисията за селските райони на ЕС и за мобилизиране на заинтересованите страни в рамките на Пакта на ЕС за селските райони. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК препоръчва гарантиране на равенството на пазара на труда в енергийния сектор чрез проучване на възможностите за жените, като същевременно се предотврати превръщането на енергийния преход и цифровата трансформация в капан за професионалното развитие и заплащането на жените, и развитие на социалния диалог и колективните споразумения относно равенството в енергийните дружества в цяла Европа. |
| --- | --- |

4.2.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  OB L 158, 14.6.2019 г., стр. 125.

1

(2)  Вж. ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 1.

2

(3)  ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 1.

3

(4)  Беше установено например, че най-големият доставчик на измервателни услуги в Австрия се е опитал да попречи на трети доставчици да използват интелигентните му измервателни уреди чрез форми на хардуерна защита (Австрийски федерален орган за защита на конкуренцията (BWB), 2022 г.).

4

(5)  Четирите интернет гиганта Google, Apple, Facebook и Amazon.

5

(6)  Въз основа на резултатите от обществената консултация Комисията определи недостатъците в развитието на уменията и липсата на подходящи квалифицирани работници като най-важните пречки пред навлизането на цифровите технологии (обзорен доклад, достъпен в раздел „Споделете мнението си“).

6

(7)  ОВ C 286, 16.7.2021 г., стр. 170.

7

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/101 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/101

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 98/24/ЕО на Съвета и Директива 2004/37/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на граничните стойности за олово и неговите неорганични съединения и диизоцианати

(COM(2023) 71 final — 2023/0033 (COD))

(2023/C 184/18)

| Искане за консултация | Европейска комисия, 13.2.2023 г.
  Съвет, 8.3.2023 г.
  Европейски парламент, 13.3.2023 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 153 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 197/0/3 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 13.2.2023 г.

Съвет, 8.3.2023 г.

Европейски парламент, 13.3.2023 г.

Правно основание

Член 153 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

197/0/3

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, Комитетът реши да приеме положително становище по предложения текст, като същевременно зачита позицията на социалните партньори, представена в обяснителния меморандум към предложението.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/102 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/102

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2012/19/ЕС относно отпадъци от електрическо и електронно оборудване (ОЕЕО)

(COM(2023) 63 final — 2022/025 (COD))

(2023/C 184/19)

| Искане за консултация | Европейски парламент, 13.2.2023 г. |
| --- | --- |
| | Съвет, 21.2.2023 г. |
| Правно основание | Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 22.3.2023 г. |
| Пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 194/0/3 |

Искане за консултация

Европейски парламент, 13.2.2023 г.

Съвет, 21.2.2023 г.

Правно основание

Член 192, параграф 1 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

22.3.2023 г.

Пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

194/0/3

Тъй като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително, и предвид факта, че темата вече е била предмет на предходно становище CESE 5002/2014, прието на 12 ноември 2014 г. (1), Комитетът реши да приеме положително становище по предложения текст и да се позове на позицията, изразена в горепосочения документ.

Брюксел, 22 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  ОВ C 230, 14.7.2015 г, стр. 91.

1

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/103

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Директива 2014/65/ЕС с цел повишаване на привлекателността на публичните капиталови пазари в Съюза за дружествата и улесняване на достъпа до капитал за малките и средните предприятия и за отмяна на Директива 2001/34/ЕО

(COM(2022) 760 final — 2022/0405 (COD))

относно предложението за директива на Европейския парламент и на Съвета относно структурите с акции с право на повече гласове в дружествата, които искат акциите им да бъдат допуснати до търговия на пазар за растеж на малки и средни предприятия

(COM(2022) 761 final — 2022/0406 (COD))

и относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на регламенти (ЕС) 2017/1129, (ЕС) No 596/2014 и (ЕС) No 600/2014 с цел повишаване на привлекателността на публичните капиталови пазари в Съюза за дружествата и улесняване на достъпа до капитал за малките и средните предприятия

(COM(2022) 762 final — 2022/0411 (COD))

(2023/C 184/20)

| Докладчик: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Докладчик:

Kęstutis KUPŠYS

| Искания за консултация | Съвет на Европейския съюз, 6.2.2023 г. (COM(2022) 760 final) и (COM(2022) 762 final);
  8.2.2023 г. (COM(2022) 761 final)
  Европейски парламент, 1.2.2023 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 50, параграф 1, член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Приемане от секцията | 2.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 123/2/5 |

Искания за консултация

Съвет на Европейския съюз, 6.2.2023 г. (COM(2022) 760 final) и (COM(2022) 762 final);

8.2.2023 г. (COM(2022) 761 final)

Европейски парламент, 1.2.2023 г.

Правно основание

Член 50, параграф 1, член 114 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Приемане от секцията

2.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

123/2/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | По-голямото капиталово финансиране за европейските дружества е от ключово значение за гарантирането на възстановяването след COVID-19 и за изграждането на устойчива европейска икономическа система в контекста на войната на Русия срещу Украйна. Поради тази причина ЕИСК горещо приветства предложения от Комисията Акт за регистрацията на фондова борса. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът счита, че включването на семейни предприятия на капиталовите пазари би разкрило неоползотворен потенциал за привличане на капитал за растеж, а режимът на акции с право на повече гласове помага на семействата да запазят контрола, което увеличава привлекателността на регистрацията на фондова борса за тях. ЕИСК изразява съгласието си, че на национално равнище следва да се изготви подробен проект на рамка, като същевременно се насърчава хармонизацията на високо равнище в европейски мащаб. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства и инициативата на Комисията за рационализиране на съдържанието на проспектите, което би довело до значително намаляване на разходите и тежестта за емитентите. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Като цяло Комитетът приветства предложението за предоставяне на избор на емитентите да публикуват проспект само на английски език, тъй като това е установеният общ език на международните инвеститори. При все това публикуването на пълен документ, а не само на резюмето, на националните езици би предоставило възможности на местните инвеститори на дребно. ЕИСК съветва емитентите да имат предвид, че използването на документи за емитирането единствено на английски език би попречило на развитието на национална база от инвеститори на дребно. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК отбелязва, че обвързването на инвестиционните проучвания с други услуги вероятно ще увеличи видимостта на регистрираните на фондова борса малки и средни предприятия (МСП). Поради това Комитетът приветства предложеното увеличаване на прага за отделяне на 10 милиарда евро; въпреки това може да са необходими и допълнителни мерки за насърчаване на независими проучвания. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК оценява високо подхода на Комисията за намаляване на правната несигурност във връзка с изискванията за оповестяване на информация. Въпреки това предложението за механизъм за междупазарен надзор на дневника за нареждания (CMOBS), който би улеснил обмена на данни от дневника за нареждания между надзорните органи, може да доведе до риск от създаване на нееднакви условия на конкуренция, тъй като двустранните места за търговия биха били извън обхвата на режима на докладване. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Общи бележки

| 2.1. | На 7 декември 2022 г. Комисията публикува набор от предложения (1) за мерки за по-нататъшно развитие на съюза на капиталовите пазари (СКП) на ЕС. Част от пакета — нов Акт за регистрацията на фондова борса — има за цел да намали административната тежест за дружествата от всякакъв размер, по-специално за МСП, така че те да имат по-добър достъп до финансиране чрез регистриране на фондовите борси. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Комисията посочва, че капиталовите пазари в ЕС продължават да бъдат фрагментирани и недостатъчно развити по размер. Проучванията показват, че общият брой на дружествата, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на пазарите за растеж на МСП в Европа, почти не се е увеличил от 2014 г. (2) насам, въпреки факта, че регистрираните на фондова борса дружества са се възползвали от безспорни ползи, както е видно от увеличаването на пазарната им оценка. Като цяло дружествата, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на фондова борса, увеличават приходите си, създават повече работни места и увеличават счетоводните си баланси с по-бързи темпове в сравнение с нерегистрираните на фондова борса предприятия. Редица проучвания предоставят доказателства за неоптимална ситуация по отношение на първичните публични предлагания (ППП) на МСП в Европа. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В Акта за регистрацията на фондова борса се установяват по-прости и подобрени правила за допускането до търговия на фондова борса, по-специално за МСП, като същевременно се полагат усилия да се избегне излагането на риск на защитата на инвеститорите и интегритета на пазара. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В Акта се твърди, че с него се гарантира значително намаляване на разходите и се допринася за увеличаване на броя на ППП в ЕС. По-простите правила за проспектите ще улеснят и намалят разходите за регистрация на дружествата на фондова борса. Предоставянето на възможност за предприятията да използват акции с право на повече гласове при първото допускане на ценните им книжа до търговия на пазарите за растеж на МСП позволява на собствениците да запазят контрол върху визията на своето дружество. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | По-пропорционалните правила относно пазарната злоупотреба също така биха довели до по-голяма яснота и правна сигурност за дружествата, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на фондова борса, относно спазването на основните изисквания за оповестяване на информация. Предложеният Акт за регистрацията на фондова борса също така има за цел да подобри предоставянето и разпространението на инвестиционни проучвания относно дружествата със средна пазарна капитализация и МСП, което от своя страна следва да подкрепи допускането им до търговия на публичните пазари. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Други очаквани ползи са:






  — | по-кратка, по-навременна, по-съпоставима и по-интуитивна корпоративна информация за инвеститорите; |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

по-кратка, по-навременна, по-съпоставима и по-интуитивна корпоративна информация за инвеститорите;

| — | по-добро обхващане на проучванията относно собствения капитал, което спомага за вземането на инвестиционни решения; |
| --- | --- |

—

по-добро обхващане на проучванията относно собствения капитал, което спомага за вземането на инвестиционни решения;

| — | по-ефективен надзор благодарение на по-ясни правила за регистрацията на фондова борса и подобрени инструменти за разследване на случаи на пазарна злоупотреба; |
| --- | --- |

—

по-ефективен надзор благодарение на по-ясни правила за регистрацията на фондова борса и подобрени инструменти за разследване на случаи на пазарна злоупотреба;

| — | по-стандартизирани проспекти, които са по-лесни за контролиране от страна на надзорните органи. |
| --- | --- |

—

по-стандартизирани проспекти, които са по-лесни за контролиране от страна на надзорните органи.

| 2.7. | В съответствие с целите на политиката с екологична, социална и управленска (ЕСУ) насоченост Актът за регистрацията на фондова борса ще се стреми да гарантира, че дружествата, емитиращи ЕСУ облигации, включват в документацията за регистрация на фондова борса данни, свързани с ЕСУ, за да улеснят инвеститорите при оценката на валидността на ЕСУ твърденията. Дружествата, емитиращи собствен капитал, ще могат да се позовават на вече публикуваната и следователно публично достъпна информация от екологичен, социален и управленски характер в документацията за регистрация на фондова борса. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

Аргумент за подобряване на достъпа до допускане до търговия на европейските публични пазари

| 3.1. | ЕИСК поддържа възгледа, че по-голямото капиталово финансиране за европейските дружества е от ключово значение с оглед на гарантирането на трайното възстановяване след COVID-19, както и на изграждането на устойчива европейска икономическа система в контекста на продължаващата война на Русия срещу Украйна. За тази цел инфраструктурата на финансовите пазари е от съществено значение за отключването на инвестиционните потоци, необходими за рекапитализацията на икономиката. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Силно развитите публични пазари са важни и за общността на инвестициите на дребно. Европейците съхраняват в банковите си сметки валута и депозити на стойност 11 трилиона евро (3). Делът на депозитите в общите активи на домакинствата е три пъти по-голям в сравнение с домакинствата в САЩ. Като не успява да активира крайните инвеститори да насочват средствата си към европейските капиталови пазари, ЕС не се възползва в пълна степен от своите фондове от капитали за нашите дружества. Управителите на активи следва да придобият по-голямо доверие в перспективите на европейския капиталов пазар, а европейските инвеститори на дребно следва да имат по-голям избор при изграждането на своите портфейли. За да се постигне това, е необходимо да се осигури диверсифицирано предлагане на висококачествени емитенти, допуснати до търговия на европейските публични пазари. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | По време на корпоративни финансови сътресения, икономическа непредсказуемост и по-специално нарастващи разходи по обслужване на дълговете, собственият капитал действа като стабилизиращ фактор и буфер срещу бъдещи сътресения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комитетът отбелязва също така, че финансирането със собствен капитал от европейските домакинства на европейските корпорации спомага за гарантиране на отворената стратегическа автономност на ЕС на много основно равнище: собственост върху активи и упражняване на корпоративен контрол. Придобиването на контрол над основни европейски дружества от страна на чуждестранни участници, особено в сферата на влияние на страни, чиито ценности са различни от тези на Европа, представлява значителен риск за икономическата и политическата стабилност на ЕС. Това възпрепятства и развитието на базираната в ЕС финансова система в рамките на ЕС, ориентирана към нуждите на ЕС. Например финансовата търговия в ЕС продължава да бъде доминирана от инвестиционни банки извън ЕС (4). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Младите и иновативните предприятия, които заемат челно място в екологичния и цифровия преход, следва да бъдат насърчавани да се стремят към допускане до търговия на европейските капиталови пазари и да получават така необходимото финансиране чрез емитиране на публично търгувани акции, тъй като това е най-устойчивият начин да се помогне на тези дружества да използват пълния си творчески потенциал и да създават работни места. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Инфлационният скок води до повишен интерес към капиталови инвестиции, особено сред занимаващите се с инвестиции инвеститори на дребно. Европейските капиталови пазари могат да се превърнат в място, където тези инвестиционни потоци се насочват към ключовите икономически сектори, в които дружествата генерират достатъчна възвръщаемост. Същевременно Комитетът е на мнение, че за ЕС е от решаващо значение да създаде надеждни и стабилни търговски правила, за да реализира пълния потенциал на капиталовите пазари в ЕС. Поуката от финансовата криза показа, че ЕС трябва да защитава пазарите в условия на справедливост, интегритет, устойчивост и прозрачност, като също така гарантира най-високо равнище на защита на инвеститорите. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Анализ, извършен в 14 държави — членки на ЕС, показва, че до 17 000 големи дружества отговарят на условията да бъдат регистрирани на фондовата борса, но не желаят да го направят (5). Комитетът смята, че ако ЕС не успее да насърчи нови допускания до търговия на капиталовите пазари, може да настъпи спад в търговията на тези пазари, тъй като инвеститорите диверсифицират портфейла си в световен мащаб, ако в рамките на ЕС няма достатъчно предлагане на права на собственост за инвестиране. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Ново поколение европейци навлиза на пазара за инвестиционни продукти на дребно, като обръща внимание на устойчивостта (т.е. въз основа на екологичните, социалните и управленските фактори). В същото време много икономически субекти се насочват към екологични цели, насърчавани от политиките на Европейския зелен пакт. ЕИСК счита, че тази комбинация от фактори е потенциален силен двигател за отключване на пълния потенциал на европейската таксономия за устойчиво финансиране и рамката за корпоративно оповестяване на нефинансова информация. Дружествата, действащи по собствено желание и с цел съгласуване с предстоящото законодателство на ЕС, ще трябва да поставят по-голям акцент върху екологичните, социалните и управленските фактори в своите операции, а новото поколение инвеститори ще изискват спазване на екологичните, социалните и екологичните изисквания и осезаемо социално и регенеративно екологично въздействие наравно с финансовите печалби. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Комитетът посочва и някои проучвания, които показват, че икономиките с пазарно финансиране пренасочват инвестиции към сектори с по-малко ниво на замърсяване и с висока степен на технологичност (6). За разлика от това, експанзиите с висок дял на кредити обикновено са последвани от по-дълбоки рецесии и по-бавни възстановявания (7). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Постигането на капитализация на фондовия пазар от 100 % от БВП на ЕС (от около 64 % понастоящем (8)) следва да бъде ясна цел. ЕИСК счита, че няма друг избор освен да се подкрепят публичните пазари и да се подобри средата за ППП. |
| --- | --- |

3.10.

Значение за МСП и семейните предприятия

| 3.11. | ЕИСК е на мнение, че МСП все още не играят подобаваща роля на капиталовите пазари. Следва да се положат усилия за осигуряване на необходимата устойчивост на МСП чрез капиталово финансиране. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Комитетът отбелязва, че недостигът на капиталови инвестиции е очевиден в Европа от десетилетия и проблемът с липсата на собствен капитал за МСП е сериозен. На МСП им липсва видимост, за да привличат капитал — регистрацията им на фондова борса би им предоставило по-добри възможности в дългосрочен план. ЕИСК категорично подкрепя възгледа, че МСП, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на фондова борса, трябва да намерят подходящо място в портфейлите на индивидуалните инвеститори (на дребно), взаимоспомагателните и пенсионните фондове и застрахователните дружества. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Добре функциониращият пазар за първични публични предлагания е важен и в средата преди ППП, тъй като оказва въздействие върху планирането на изходни стратегии и следователно върху предоставянето на рисков капитал от страна на дружествата за рисково инвестиране. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Проучванията относно собствения капитал са необходим инструмент за повишаване на видимостта на МСП и поради това следва да бъдат насърчавани. Инициативи като подобряване на обхвата на проучванията относно собствения капитал или европейската единна точка за достъп биха спомогнали за повишаване на видимостта на МСП за инвеститорите. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Необходим е внимателен подход, за да се насърчат дружествата под семеен контрол да обмислят възможността за регистрация на фондова борса. Например в Германия 90 % от всички дружества са под семеен контрол, а 43 % от дружествата с продажби на стойност над 50 милиона евро са семейни предприятия (9). Семейната собственост има своите предимства; въпреки това потенциалът за растеж може да бъде (поне частично) ограничен, ако не може да бъде получено необходимото финансиране. ЕИСК изразява увереност, че включването на семейни предприятия на капиталовите пазари би разкрило неоползотворен потенциал (10), а режимът на акции с право на повече гласове помага на семействата да запазят контрола, което увеличава привлекателността на регистрацията на фондова борса за тях. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Повечето световни финансови центрове предоставят възможност за акции с право на повече гласове. Европа се нуждае от хармонизиран подход, за да не изостава от световните тенденции и да не загуби предприятията, които желаят да се разрастват. |
| --- | --- |

3.16.

Прозрачност и оповестяване

| 3.17. | Изискванията за прозрачност за дружествата, които се подготвят за допускане до търговия на публичен пазар, ще се увеличават в сравнение с частните дружества. За разлика от частното дружество, регистрираното на фондова борса дружество събира пари от външни акционери, които нямат същото ниво на информация, нито същото равнище на влияние при вземането на решения като собствениците на частно дружество. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Поради това е обосновано и необходимо значително по-високо равнище на защита на инвеститорите, например чрез определяне на задължения за оповестяване (включително във връзка с вътрешна информация) и строги стандарти за отчитане. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Комитетът е на мнение, че задължителното оповестяване е изключително важно и необходимо за добре функциониращ публичен пазар. Инвеститорите трябва да получават ефикасно количество информация за прогнозите за стойността на ценните книжа. Всяко намаляване на необходимото оповестяване на информация би възпрепятствало инвестициите в емитента. Това от своя страна може да се превърне в основна пречка пред пълноценното използване на възможностите, предоставяни от капиталовите пазари. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | При все това добавянето на прекомерно количество информация в офертните документи единствено с цел избягване на съдебен спор не е предпочитаният начин за постигане на напредък нито за емитента, нито за инвеститора. Следва да се намери подходящият баланс. |
| --- | --- |

3.20.

4.   Конкретни бележки и препоръки

| 4.1. | С оглед на гореизложеното Комитетът горещо приветства предложения от Комисията Акт за регистрацията на фондова борса с няколко малки изключения, които засягат няколко от неговите аспекти. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ЕИСК ясно вижда необходимостта от разглеждане на фрагментираните национални правила относно акциите с право на повече гласове. Комитетът очаква, че минималната хармонизация на тези правила, насочена към привличане на семейни предприятия на капиталовите пазари в ЕС, ще спомогне за изграждането на истински общоевропейски СКП. На национално равнище следва да се изготви подробен проект на рамка, за да се адаптира към местната екосистема, като същевременно се насърчава хармонизацията на високо равнище в ЕС. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отбелязва, че свободно търгуваният обем не е единственият фактор, който е от значение, когато става въпрос за осигуряване на ликвидност. Изискването за минимален свободно търгуван обем от 10 % следва да се прилага единствено в момента на регистрацията на фондова борса. По-специално за по-малките държави членки гъвкавостта е от решаващо значение, тъй като техните пазари могат да функционират адекватно с по-нисък свободно търгуван обем. Това е от решаващо значение за предотвратяване на внезапните заличавания на регистрации на фондова борса (делистване). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК приветства инициативата за рационализиране на съдържанието на проспектите, което би довело до значително намаляване на разходите и тежестта за емитентите. Съзаконодателите обаче следва да се стремят към баланс между тежестта за емитентите и нуждите на инвеститорите от оповестяване на информация. Проспектите от 800 страници следва да останат в миналото, но следва да се гарантира необходимата задълбоченост на информацията, по-специално относно екологичните, социалните и управленските фактори, като се вземе предвид принципът на двойна същественост. Въз основа на строгите разпоредби на Директивата относно отчитането на предприятията във връзка с устойчивостта (11), това би дало тласък на финансирането по линия на Зеления пакт. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Понастоящем съдържанието е разпръснато и нееднородно, като то невинаги е достъпно на английски език („език, обичаен в областта на международните финанси“, както се посочва в предложението), с изключение на резюмето. Освен това информацията се предоставя в немашинночетими формати. Един процес на емитиране може да доведе до множество регулаторни документи, разделени в няколко файла (напр. документ за ценни книжа, резюме на проспекта и регистрационен документ). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Поради това се приветства хармонизирането и опростяването на проспекта за капиталови инструменти. Като цяло ЕИСК изразява съгласие с предложението на Комисията за предоставяне на избор на емитентите да публикуват проспект само на английски език като утвърдения общ език в сферата на международните инвеститори (с изключение на резюмето, което следва да се предоставя на местния език, за да се задържат инвеститорите на дребно). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Комитетът обаче счита, че използването на местните езици е също толкова важно, тъй като английският език не се използва обичайно във всички държави членки. Според ЕИСК публикуването на пълен документ (не само на резюмето) на националните езици, наред с английския, би предоставило възможности за по-активно участие на местните инвеститори на дребно. Емитентите и техните съветниците следва да имат предвид, че използването на документи за емитирането единствено на английски език би попречило на развитието на национална база от инвеститори на дребно и може да има обратен ефект във връзка с постигането на очакваните цели на стратегията на ЕС за инвестиции на дребно, която предстои да бъде обявена скоро. Във връзка с това ЕИСК отбелязва, че следва да се въведат мерки за насърчаване на участието на местни инвеститори на дребно на капиталовите пазари чрез подходящо оповестяване на документите за емитирането и повишаване на разбираемостта за читателите. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Проучванията относно собствения капитал са основен елемент за развитието на добре функционираща екосистема за дялово финансиране на МСП. За да се допълнят съществуващите канали за проучвания, разрешаването на обвързването на научните изследвания на МСП с други услуги вероятно ще увеличи изготвянето и разпространението на доклади от проучвания. ЕИСК приветства предложеното увеличаване на прага за отделяне на 10 милиарда евро. Това ще коригира създаденото от ДПФИ II (12) намаляване на обхвата и видимостта на МСП. ЕИСК обаче подчертава, че е налице по-голяма концентрация на изготвяне на проучвания относно собствения капитал в ръцете на по-големите финансови институции. Поради своя мащаб много големите брокери разполагат с по-добри възможности да определят незначителни такси и/или да използват извършването на сделки за кръстосано субсидиране на предоставянето на проучвания, отколкото малките или средните по размер брокери (13). Освен това големите по размер брокери се интересуват най-вече от предоставянето на проучвания относно дружествата от категорията на т.нар. „сини чипове“, докато МСП може да не получават достатъчно внимание. Голяма част от емитентите съобщават (14), че ДПФИ II е намалила обхвата и видимостта на МСП. ЕИСК вижда ясна необходимост от въвеждане на допълнителни мерки за насърчаване на независими научни изследвания, като се извеждат поуки от най-добрите практики, налични в Европа (15). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | На етапа след ППП дружествата, чиито ценни книжа са допуснати до търговия на фондова борса, следва да бъдат безупречни по отношение на прозрачността, а защитата на интересите на миноритарните акционери следва да бъде основен приоритет. Ако е налице риск от несправедливо третиране или недостатъчна защита на акционерите, доверието им в капиталовите пазари в ЕС няма да се увеличи. ЕИСК оценява високо подхода на Комисията за смекчаване на правната несигурност, свързана с изискванията за оповестяване, чрез целенасочените изменения на Регламента относно пазарната злоупотреба. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Комитетът счита, че съществуващата рамка за ad hoc искания в случаи на предполагаема пазарна злоупотреба изглежда подходяща и достатъчна за постигане на ефективно наблюдение, като същевременно отбелязва, че редица надзорни органи виждат полза от засилването на обмена на данни от дневника за нареждания чрез механизъм за междупазарен надзор на дневника за нареждания (CMOBS). Обхватът на предложението за CMOBS може да доведе до риск от създаване на нееднакви условия на конкуренция, тъй като двустранните места за търговия не биха били включени в механизма. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | ЕИСК силно насърчава ускоряването на други текущи инициативи, които допринасят за повишаване на привлекателността на публичните пазари. Комитетът е публикувал няколко становища относно минали, текущи и очаквани законодателни инициативи (16). Бързият напредък по изграждането на СКП следва да бъде запазен въпреки геополитическите предизвикателства; повече от всякога е необходим силен СКП именно поради нарастващите рискове от икономическа и социална нестабилност. |
| --- | --- |

4.11.

Брюксел, 23 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Съюз на капиталовите пазари: пакет за клиринг, несъстоятелност и регистрация на фондова борса.

1

(2)  Техническа експертна група на заинтересованите страни по въпросите на МСП, окончателен доклад, „Овластяване на капиталовите пазари на ЕС за МСП: да върнем привлекателността на регистрацията на фондова борса“

2

„Овластяване на капиталовите пазари на ЕС за МСП: да върнем привлекателността на регистрацията на фондова борса“

(3)  Евростат — обяснение на статистическите данни.

3

(4)  Годишен статистически доклад на ESMA „Пазари на ценни книжа в ЕС“, 2020 г.; стр. 40.

4

(5)  Доклад на Oxera, Първични и вторични капиталови пазари в ЕС, 2020 г.

5

Първични и вторични капиталови пазари в ЕС

(6)  Haas, R.D. и A. Popov, Финанси и въглеродни емисии, работни документи на ЕЦБ, 2019 г.

6

Финанси и въглеродни емисии

(7)  Jordà, Ò., M. Schularick и A.M. Taylor, When Credit Bites Back(Когато кредитът си го връща), Journal of Money, Credit and Banking 45, No 2 (1 декември 2013 г.): 3—28.

7

When Credit Bites Back

(8)  Федерация на европейските фондови борси база данни, 2022 г.

8

(9)  Фондация на семейните предприятия.

9

(10)  ОВ C 75, 28.2.2023 г, стр. 28

10

(11)  ОВ C 517, 22.12.2021 г, стр. 51.

11

(12)  ДПФИ — Директива за пазарите на финансови инструменти

12

(13)  Доклад на Oxera относно „Отделяне: какво е въздействието върху проучванията относно собствения капитал?“, 2019 г.

13

„Отделяне: какво е въздействието върху проучванията относно собствения капитал?“

(14)  Европейска комисия, окончателен доклад относно „Въздействието на правилата на ДПФИ II върху МСП и проучванията относно инвестициите с фиксиран доход“, 2020 г.

14

„Въздействието на правилата на ДПФИ II върху МСП и проучванията относно инвестициите с фиксиран доход“

(15)  Вж. инициативата с нестопанска цел „Lighthouse“ в рамките на Instituto Español de Analistas Financieros.

15

(16)  ОВ C 155, 30.4.2021 г., стр. 20; ОВ C 290, 29.7.2022 г., стр. 58; ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 9; ОВ C 10, 11.1.2021 г., стр. 30; ОВ C 341, 24.8.2021 г., стр. 41.

16

---

| 25.5.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 184/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.5.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 184/109

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно съобщението на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Гарантиране на наличността и финансовата достъпност на торовете“

(COM(2022) 590 final)

(2023/C 184/21)

| Докладчик: | Arnold PUECH d'ALISSAC |
| --- | --- |

Докладчик:

Arnold PUECH d'ALISSAC

| Искане за консултация | Европейска комисия, 9.12.2022 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 9.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 23.3.2023 г. |
| Приемане на пленарна сесия No | 577 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 170/3/4 |

Искане за консултация

Европейска комисия, 9.12.2022 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

9.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия

23.3.2023 г.

Приемане на пленарна сесия No

577

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

170/3/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства съобщението на Комисията относно гарантирането на наличността и финансовата достъпност на торовете, тъй като световната криза в областта на торовете, която започна в началото на 2021 г. и се влоши след избухването на войната в Украйна, засегна особено тежко Европа, където земеделските стопани са изправени както пред рекордно високи цени, така и пред недостиг на доставки. Настоящата ситуация представлява заплаха за европейското селско стопанство и световната продоволствена сигурност. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подчертава, че са необходими спешни действия в държавите членки, за да се ограничи въздействието на кризата в областта на торовете. Освен възможността за пряко подпомагане на най-засегнатите производители на азот и земеделски стопани чрез държавна помощ (което е обект на бюджетни ограничения, поражда риск от нарушаване на конкуренцията и следва да бъде обвързано с условия), ЕИСК счита, че са необходими корективни мерки за подобряване на функционирането на пазара на торове в ЕС, тъй като те вероятно ще окажат по-голямо въздействие върху земеделските стопани и ще бъдат по-ефективни от гледна точка на разходите за данъкоплатците. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | За да се намерят решения както за предлагането, така и за цените на торовете, като се благоприятстват вносът и конкуренцията в държавите членки, ЕИСК препоръчва да се предприемат действия, които включват суспендиране на вносните мита на ЕС за всички торове, улесняване на логистиката на торовете и регулаторна гъвкавост. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Освен това ЕИСК счита, че са необходими средносрочни мерки за ограничаване на зависимостта на ЕС от вносни минерални торове и за намаляване на екологичния отпечатък от наторяването на културите. Чрез тези мерки следва да се ограничи използването на торове, като се повиши ефективността на растителните хранителни вещества чрез частично заместване на синтетичните торове с рециклиран оборски тор и други отпадъци, както и да се подобри независимостта на Европа по отношение на производството на торове с оглед на агроекологичното трансформиране на земеделието. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК приветства обявяването на нова обсерватория за пазара на торове (която ще бъде създадена през 2023 г.), тъй като прозрачността на пазара на торове в ЕС трябва да се повиши чрез редовно публикуване на представителни цени на вътрешния пазар и чрез разработване на публични статистически данни за производството и използването на торове. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Освен това ЕИСК призовава при приемането на нови мерки да се вземат предвид социалните аспекти, свързани със земеделските стопани (които са силно засегнати от цените на торовете), потребителите на храни (които са изправени пред инфлация на цените на храните) и промишлените работници. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | В международен контекст ЕИСК настоятелно призовава ЕС да засили действията срещу световната продоволствена несигурност, включително насърчаването на прозрачността, наличността и ефективното използване на торове. Световната търговия с торове следва да бъде улеснена чрез поддържане на пазарите отворени, избягване на ограниченията и забраните за износ, увеличаване на производството на торове в Европа и разширяване на логистичните маршрути. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Въведение и контекст

| 2.1. | Торовете се произвеждат от три важни за растежа на растенията хранителни вещества: азот (N), фосфор (P) и калий (K). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Торовете са ключов ресурс, който се влага в по-голямата част от настоящото селскостопанско производство. Тяхната наличност и финансова достъпност играят съществена роля за продоволствената сигурност. От началото на 2021 г. се наблюдава световна криза в областта на минералните торове, която започна поради рязкото нарастване в търсенето след възстановяването от пандемията от COVID-19 и допълнително се изостри след нахлуването на Русия в Украйна поради ограниченията на доставките от три от основните държави — доставчици на торове в света: Русия, Беларус и Украйна. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Кризата в областта на торовете е особено изострена в Европа, тъй като i) ЕС е голям нетен вносител на торове; ii) пазарът на азотни и фосфорни торове в ЕС е защитен с вносни мита, които повишават цените на вътрешния пазар над цените в световен план; iii) от март 2022 г. насам вносът на торове от Русия, Беларус и Украйна в ЕС, който преди това представляваше 43 % от вноса в ЕС, намаля значително въпреки официалната политика на ЕС да не налага санкции върху вноса на храни и торове от Русия. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Цените на торовете в държавите членки се повишиха до рекордни равнища (три пъти за минералния азот през ноември 2022 г. спрямо януари 2021 г.), което, заедно с оскъдните доставки и забавените покупки, доведе до значително намаляване на използването на торове в ЕС за реколтата от 2022 г. (1) и до евентуален недостиг в няколко държави членки през пролетта на 2023 г., засягащ реколтата от 2023 г. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Това се случва в контекста на Европейския зелен пакт и стратегията „От фермата до трапезата“ (2), публикувана от Европейската комисия през май 2020 г., включително предложените за целия ЕС цели за това „загубите на хранителни вещества да се понижат с поне 50 %, без да се влошава плодородието на почвите“, като до 2030 г. употребата на торове се намали с поне 20 %. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК подчертава, че леснодостъпните и финансово достъпни торове са от съществено значение за селскостопанското производство и продоволствената сигурност в Европа и в световен мащаб. Недостигът и прекалено високите цени на торовете водят до намаляване на добивите, застрашават производството на храни и участват в инфлацията на цените на храните в ущърб на европейските граждани и човечеството. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Настоящата криза на пазарите на торове е особена заплаха в държавите с ниски доходи, които са силно засегнати от продоволствената несигурност. Тя е заплаха и в Европа, където уязвимите групи вече са изправени пред предизвикателства, свързани с финансовата достъпност на храните. Кризата в областта на торовете може да доведе до намаляване на реколтата и по този начин да се отрази на световната продоволствена сигурност, тъй като ЕС е основен производител и износител на зърнени култури. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК счита, че недостигът на торове в световен мащаб се дължи не само на високата цена на природния газ, но и на дисбаланса между търсенето и предлагането и логистични ограничения. В ЕС той се утежнява допълнително от високата степен на зависимост на континента от вноса на минерални торове, вносните мита на ЕС и войната в Украйна. |
| --- | --- |

3.3.

Спешни действия в ЕС

| 3.4. | Въпреки високите цени на торовете, разходната конкурентоспособност на редица производители на азотни торове в ЕС изглежда е била повлияна от изключително високата цена на природния газ в Европа, която надвиши седем пъти цената в САЩ спрямо три пъти през 2021 г. Освен приоритетния достъп до природен газ, в случай на нормирано разпределение на газа може да има полза от специфична подкрепа за азотната промишленост на ЕС за всеки отделен случай с цел да се използва в максимална степен съществуващият производствен капацитет, както е предвидено в изменената временна рамка на ЕС за държавна помощ при кризи. В това отношение е необходима обвързаност с икономически и социални условия, за да се избегнат извънредните предимства, тъй като печалбите на някои производители на торове се увеличиха вследствие на кризата с торовете. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Настоящата криза засегна тежко ползвателите на торове, и по-специално земеделските стопани и специалистите в областта на смесените култури и животновъдството, на които се падат 62 % от разходите за торове в ЕС и 69 % от потреблението на азот в ЕС (3). Те са изправени пред недостиг на парични средства за закупуване на торове преди прибирането на реколтата, както и пред свиване на съотношението разходи/цена, тъй като по-високите цени на селскостопанските продукти може да не компенсират ефекта от повишените цени на торовете и други селскостопански суровини (4). Поради тази причина целенасочената подкрепа за ползвателите на торове, както е предвидена в изменената временна рамка на ЕС за държавна помощ при кризи, може да допринесе за преодоляването на кризата. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Съществуват обаче строги бюджетни ограничения и конкуренция в приоритетите при финансирането на такава подкрепа, ако се използва селскостопанският резерв на ЕС на стойност 450 милиона евро за финансовата 2023 година. Финансирането на такива действия чрез национални стратегически планове по ОСП също не е подходящ вариант, тъй като те бяха одобрени съвсем наскоро и тяхното изменение би изисквало дълго време. На свой ред използването на държавна помощ поражда както национални бюджетни ограничения, така и риск от значителни нарушения на конкуренцията между земеделските стопани от различни държави членки. За това свидетелства фактът, че до момента само три държави членки са въвели схеми за помощ, предназначени за закупуване на торове от земеделските стопани, с общ бюджет от 855 милиона евро. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Поради тази причина ЕИСК счита, че коригиращите мерки за подобряване на функционирането на пазара на торове в ЕС са по-препоръчителни и по-ефективни от гледна точка на разходите за данъкоплатците. Такива извънредни, временни мерки следва да бъдат насочени както към предлагането на торове, така и към цените в Европа, като се благоприятстват вносът и конкуренцията. Някои предприятия за производство на торове мащабно увеличават печалбите си. Необходимо е положително, стратегически насочено послание в подкрепа на този сектор, ако искаме тези средства да се инвестират в европейските заводи и да повишат равнището на автономност на Европа. Това е цената на нашата независимост. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Като продължение на предложението на Европейската комисия от 17 юли 2022 г. в Регламент (ЕС) 2022/2465 на Съвета от 12 декември 2022 г. (5) се предвижда временно суспендиране на вносните мита за карбамид и амоняк (с изключение на вноса от Русия и Беларус). ЕИСК приветства това решение, като се има предвид, че освен върху партньорите, които вече се възползват от споразуменията за свободна търговия с ЕС (като например държавите от Северна Африка), такова суспендиране би трябвало да окаже положително въздействие върху други основни източници на доставки (като САЩ и държавите от Централна Азия и Персийския залив). Регламентът обаче влезе в сила твърде късно, за да окаже въздействие върху сезон 2022—2023 г., тъй като по-голямата част от вноса на карбамид е била доставена или поръчана на прекалено високи цени. Междувременно Съветът взе решение за времево ограничение от шест месеца вместо първоначално предвидените две години. ЕИСК отправя препоръка към Комисията и към Съвета да удължат срока на действие на регламента до следващия сезон и да включат в обхвата му всички азотни и фосфорни торове, тъй като това би насърчило наличността чрез диверсификация на доставките, както и би намалило цените на торовете на вътрешния пазар на ЕС. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Освен това следва спешно да се въведат други мерки, насочени към функционирането на пазара на минерални торове в ЕС, в областта на логистиката и регулирането, включително i) стимулиране на земеделските стопани и дистрибуторите на торове да извършват ранни покупки и да управляват ценовите рискове; ii) улесняване на логистиката при вноса на пристанища за плавателни съдове, пренасящи торове, и на сухопътния транспорт на торове с тежкотоварни автомобили; iii) съгласуване на разбиранията в различните държави членки относно доставчиците на торове с оглед на руските санкции; iv) позволяване на временни възможности за гъвкавост в регламентите на ЕС, включително Регламента относно регистрацията, оценката, разрешаването и ограничаването на химикали (REACH), законодателството в областта на транспорта и Регламента относно продуктите за наторяване. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Следвайки техническите предложения на своя Съвместен изследователски център (6), Европейската комисия следва бързо да предложи законодателни мерки, позволяващи безопасно използване на преработен оборски тор над прага, определен за уязвимите на нитрати зони в Директивата за нитратите (RENURE), и по-голямо заместване на синтетичните торове. В очакване на този нов праг ЕИСК препоръчва настоящият максимален праг от 170 kg/ha органичен азот на година да се прилага за всички земеделски стопани в ЕС. |
| --- | --- |

3.10.

Средносрочни действия в ЕС

| 3.11. | Както се посочва в доклада за стратегическото прогнозиране за 2022 г. (7), ЕИСК препоръчва да се намали зависимостта на ЕС от вноса на фуражи, торове и други суровини и предлага определение за отворена стратегическа автономност по отношение на продоволствените системи, което се основава на производството на храни, работната сила и справедливата търговия. Основната цел е да се осигури продоволствена сигурност за всички граждани на ЕС чрез здравословни, устойчиви, издръжливи и справедливи доставки на храни. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | По отношение на торовете ЕИСК счита, че въпреки че следва незабавно да се предприемат спешни действия, следва да се въведат и по-дългосрочни мерки, за да се оптимизира зависимостта на европейското селско стопанство от вносни минерални торове, като същевременно се намали отпечатъкът върху околната среда от наторяването на културите в Европа. Чрез тези мерки следва i) да се оптимизира цялостното използване на торове, като се повиши ефективността на растителните хранителни вещества, което да доведе до намаляване на загубите; ii) да се заместят частично синтетичните торове, като се използват в по-голяма степен рециклиран оборски тор и други отпадъци от хранителната верига; iii) да се подобри независимостта на Европа по отношение на производството на торове. ЕИСК подчертава, че селското стопанство е в процес на преход и благодарение на агроекологията и консервативното селско стопанство ще продължи да се подобрява. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Повишаването на ефективността на растителните хранителни вещества е необходимо, за да се намали потреблението на торове, както и загубите на хранителни вещества във водата и въздуха, което би трябвало да даде възможност за намаляване на използването на торове, без да се засяга обемът на производството. Това може да се постигне чрез подобрени практики за наторяване, включително използването на покривни култури, избора на торове (като се отдава предпочитание на азотните видове, като например нитратните торове, и използването на инхибитори на уреаза/нитрификация), използването на биостимулатори и на прецизно земеделие, което дава възможност за оптимизирано прилагане (разделно прилагане, изчисляване на баланса, анализ на почвата и растенията, растителни сензори, инструменти за подпомагане на вземането на решения). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Селекцията на растенията също е от ключово значение за ефективността на хранителните вещества, тъй като подобрените сортове могат да поемат по-малко хранителни вещества, особено азот, за едно и също количество реколта. Във връзка с това ЕИСК счита, че следва да се разработят иновативни технологии и семена, които да могат винаги да предоставят решения на земеделските стопани, изправени пред ограничения по отношение на съществуващите инструменти (8). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Замяната на култури, на които са необходими много хранителни вещества, като зърнени култури, маслодайна рапица и захарно цвекло, с растения, на които са необходими по-малко хранителни вещества, като слънчоглед (9) и бобови растения, е тенденция, която земеделските стопани естествено възприеха от 2021—2022 г. насам (10). Това обаче следва да се обмисли внимателно в рамките на публичната политика, тъй като, предвид съответните добиви на сухо вещество и принос на протеини на хектар площ, подобно действие би могло да наруши селскостопанските пазари и да застраши продоволствената сигурност. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Частичното заместване на минералните торове с органични торове, рециклирани от оборски тор и други органични отпадъци, също е средносрочна цел от значение в ЕС (11). Това ще донесе ползи за почвите (по-високо органично съдържание) и за климата (по-ниски емисии от производството на синтетични азотни торове) и ще намали зависимостта от внос. Потенциалът на оборския тор обаче не бива да се надценява, тъй като по-голямата част от него вече се рециклира, наличните ресурси са географски ограничени (региони със структурен излишък за оборски тор) и има значителни разходи за мобилизиране, преработка и транспорт. Хранителните вещества от човешки отпадъци обикновено не се влагат в земеделските почви, въпреки че в тях биха могли да се съдържат 2 милиарда килограма азот (12). Европейската комисия следва също така да насърчава разработването на техники за извличане на хранителни вещества от водорасли и утайки от пречистване на отпадъчни води и безопасното им прилагане в селското стопанство. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Що се отнася до азотните торове, изключително важна дългосрочна цел е популяризирането на алтернативни процеси за производството на амоняк от неизкопаеми източници, тъй като това би намалило зависимостта на ЕС от газ, както и неговия въглероден отпечатък. Производството на чист водород чрез електролиза на водата (с електроенергия от възобновяеми източници), е на етап промишлено изпитване, а чрез метанизацията на селскостопанските странични продукти и органичните отпадъци може да се произвежда както биометан за генериране на амоняк, така и ферментационен продукт, използваем като органичен тор. Въпреки високата понастоящем пазарна цена на амоняка, произведен от изкопаеми горива, обаче възобновяемите алтернативи са далеч по-малко конкурентоспособни и ще са необходими време, технологична зрялост и евентуално значителни публични субсидии, преди да достигнат промишления етап. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | ЕИСК приветства обявяването на нова обсерватория за пазара на торове, която ще бъде създадена през 2023 г., и организирането на консултации със заинтересованите страни в областта на торовете в рамките на експертната група на Европейския механизъм за готовност и реакция при кризи в областта на продоволствена сигурност (EFSCM). Освен това ЕИСК счита, че значително равнище на прозрачност на пазара на торове в ЕС може да бъде гарантирано само чрез редовното публикуване на представителни цени на вътрешния пазар за редица азотни, фосфорни и калиеви торове, както и чрез разработването на публични статистически данни за потреблението на торове. |
| --- | --- |

3.18.

Социални аспекти

| 3.19. | ЕИСК счита, че в съобщението не се разглеждат в достатъчна степен социалните аспекти, свързани с наличността и финансовата достъпност на торовете. Всъщност земеделските стопани (особено дребните земеделски стопани) трябва да плащат по-висока цена за торовете, която може и да няма възвръщаемост при прибирането на реколтата, като се има предвид, че закупуването на торове не е обвързано с продажбата на продуктите. Освен това по-скъпите торове отчасти са причина за инфлацията на цените на храните, която по-конкретно засяга най-бедните домакинства. И накрая, условията на труд за служителите в европейската торова промишленост също са засегнати от загубата на конкурентоспособност, спирането на производството, както и от високата степен на несигурност, пред която е изправен секторът в ЕС. |
| --- | --- |

3.19.

Гарантиране на наличността и финансовата достъпност на торовете в света

| 3.20. | ЕИСК подкрепя усилията на Европейската комисия, държавите членки, европейските финансови институции, държавите от Г-20, агенциите на ООН и международните финансови институции за борба с глобалната продоволствена несигурност, включително насърчаването на пазарите на торове чрез здравословна конкуренция и прозрачност, наличността на торове и ефективното им използване. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Прозрачността на световния пазар на торове е особено важна. ЕИСК насърчава системата за информация на Г-20 относно селскостопанските пазари (AMIS) да подобри представителността на своята база данни за цените на торовете, която понастоящем е ограничена до четири продукта и местоположения. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Неотдавна ФАО и СТО предупредиха (13), че световният недостиг на торове вероятно ще продължи и през 2023 г., което застрашава селскостопанското производство и продоволствената сигурност, по-специално в Африка. Световната търговия с торове следва спешно да бъде улеснена чрез поддържане на пазарите отворени, избягване на ограниченията и забраните за износ, увеличаване на производството на торове, разширяване на логистичните маршрути и постигане на максимална ефикасност на торовете. ЕИСК приветства международните инициативи в това отношение, включително Групата на ООН за глобална реакция при кризи относно храните, енергията и финансите, Глобалния алианс за продоволствена сигурност (Г-7), FARM (ЕС, Г-7, Африкански съюз) и Глобалното предизвикателство в областта на торовете (САЩ, ЕС). |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Високите цени на вноса на храни и торове и прекъсванията на веригите на доставки задълбочават спешните нужди на платежния баланс в някои държави с ниски доходи. ЕС следва да увеличи усилията си в това отношение както на двустранна основа (Инструмент за продоволствена сигурност и устойчивост), така и чрез многостранни инициативи като Доверителния фонд на МВФ за намаляване на бедността и растежа (PRGT) и инструмента на МВФ за спешно финансиране при продоволствен шок. |
| --- | --- |

3.23.

Брюксел, 23 март 2023 г.

Председател на Европейския икономически и социален комитет

Christa SCHWENG

---

(1)  Според Европейската комисия „комбинацията от суша и високи цени на торовете, довела до по-ниска степен на използване, по-специално на P и K, (...) е допринесла за по-ниски добиви“ и за 8 % спад в реколтата от зърнени култури в ЕС през 2022 г. спрямо 2021 г. Източник: Краткосрочна перспектива за селскостопанските пазари, Европейска комисия, 5.10.2022 г.

1

(2)  COM(2020) 381 final, 20.5.2020 г.

2

(3)  Източник: СЗСИ, 2017 г.

3

Източник

(4)  За справка цената на амониевия нитрат във Франция през ноември 2022 г. е била с 203 % по-висока от цената през януари 2021 г. За разлика от нея, цената на мелничарската пшеница се е увеличила с 45 % през същия период. Източник: La Dépêche Le Petit Meunier.

4

Източник

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/BG/TXT/HTML/?uri=CELEX:32022R2465 (ОВ L 322, 16.12.2022 г., стр. 81).

5

(6)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121636.

6

(7)  https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/opinions/2021-annual-foresight-report (вж. ОВ, стр. 45).

7

(8)  ОВ C 194, 12.5.2022 г., стр. 72.

8

(9)  През 2022 г. площта, засята със слънчоглед в ЕС, се е увеличила с 750 000 ha, а площта, засята със зърнени култури, е намаляла в същия размер.

9

(10)  ОВ C 75, 28.2.2023 г., стр. 88.

10

(11)  https://www.eesc.europa.eu/bg/our-work/opinions-information-reports/information-reports/benefits-extensive-livestock-farming-and-organic-fertilizers-context-european-green-deal-egd-ir-information-report.

11

(12)  По изчисления един човек отделя над 4 kg азот годишно с урината си (Viskari et al, 2018 г. — https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fsufs.2018.00032/full).

12

(13)  Global fertilizer markets and policies: a joint FAO/WTO mapping exercise („Глобалните пазари на торове и свързаните с тях политики: съвместно картографиране на ФАО/СТО“), 14 ноември 2022 г., https://www.wto.org/english/news_e/news22_e/igo_14nov22_e.htm.

13

Global fertilizer markets and policies: a joint FAO/WTO mapping exercise

---