# Úradný vestník C 156/2023

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 156 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 663. mája 2023 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 156

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 663. mája 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európska centrálna banka |
| 2023/C 156/01 | Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 24. apríla 2023 Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ECB/2023/12) | 1 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európska centrálna banka

2023/C 156/01

Odporúčanie Európskej centrálnej banky z 24. apríla 2023 Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta (ECB/2023/12)

1

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2023/C 156/02 | STANOVY KONZORCIA ACTRIS ERIC | 2 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2023/C 156/02

STANOVY KONZORCIA ACTRIS ERIC

2

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2023/C 156/03 | Úroková miera použitá Európskou centrálnou bankou pri hlavných refinančných operáciách: 3,50 % dňa 1. mája 2023 – Výmenný kurz eura | 22 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2023/C 156/03

Úroková miera použitá Európskou centrálnou bankou pri hlavných refinančných operáciách: 3,50 % dňa 1. mája 2023 – Výmenný kurz eura

22

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2023/C 156/04 | Uverejnenie žiadosti podľa článku 26 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787 o definovaní, popise, prezentácii a označovaní liehovín, používaní názvov liehovín pri prezentácii a označovaní iných potravín, ochrane zemepisných označení liehovín, používaní etylalkoholu a destilátov poľnohospodárskeho pôvodu v alkoholických nápojoch a o zrušení nariadenia (ES) č. 110/2008 | 23 |
| 2023/C 156/05 | Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 27 |
| 2023/C 156/06 | Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 31 |
| 2023/C 156/07 | Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 35 |
| 2023/C 156/08 | Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny | 45 |

V   Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

2023/C 156/04

Uverejnenie žiadosti podľa článku 26 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787 o definovaní, popise, prezentácii a označovaní liehovín, používaní názvov liehovín pri prezentácii a označovaní iných potravín, ochrane zemepisných označení liehovín, používaní etylalkoholu a destilátov poľnohospodárskeho pôvodu v alkoholických nápojoch a o zrušení nariadenia (ES) č. 110/2008

23

2023/C 156/05

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

27

2023/C 156/06

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

31

2023/C 156/07

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

35

2023/C 156/08

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

45

---

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európska centrálna banka

| 3.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/1

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

z 24. apríla 2023

Rade Európskej únie o externom audítorovi Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta

(ECB/2023/12)

(2023/C 156/01)

RADA GUVERNÉROV EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na Štatút Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, a najmä na jeho článok 27.1,

keďže:

| (1) | Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie. |
| --- | --- |

(1)

Účty Európskej centrálnej banky (ECB) a národných centrálnych bánk členských štátov, ktorých menou je euro, overujú nezávislí externí audítori odporúčaní Radou guvernérov ECB a schválení Radou Európskej únie.

| (2) | Po vykonaní auditu za finančný rok 2022 sa mandát externého audítora Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta, spoločnosti KPMG, skončil po vzájomnej dohode. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2023. |
| --- | --- |

(2)

Po vykonaní auditu za finančný rok 2022 sa mandát externého audítora Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta, spoločnosti KPMG, skončil po vzájomnej dohode. Preto je potrebné vymenovať externého audítora od finančného roku 2023.

| (3) | Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta si za svojho externého audítora na finančné roky 2023 až 2027 vybrala spoločnosť Deloitte Audit Ltd, |
| --- | --- |

(3)

Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta si za svojho externého audítora na finančné roky 2023 až 2027 vybrala spoločnosť Deloitte Audit Ltd,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

Odporúča sa, aby bola spoločnosť Deloitte Audit Ltd vymenovaná za externého audítora Bank Ċentrali ta‘ Malta/Central Bank of Malta na finančné roky 2023 až 2027.

Vo Frankfurte nad Mohanom 24. apríla 2023

Prezidentka ECB

Christine LAGARDE

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 3.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/2

---

STANOVY KONZORCIA ACTRIS ERIC

(2023/C 156/02)

PREAMBULA

KEĎŽE pre vedu o zmene klímy a kvalite ovzdušia je potrebné porozumieť priestorovej a časovej premenlivosti zložiek atmosféry s krátkou životnosťou,

KEĎŽE pre hlbšie pochopenie hnacích síl zmeny klímy a znečisťovania ovzdušia je potrebné pozorovať štvorrozmernú distribúciu zložiek atmosféry s krátkou životnosťou,

KEĎŽE pre hlbšie pochopenie atmosférickej premenlivosti zložiek atmosféry s krátkou životnosťou je potrebné poznať zložité procesy, ktoré stimulujú ich interakcie,

KEĎŽE pre vedu o zmene klímy a kvalite ovzdušia je potrebný zabezpečený prístup k poskytnutým údajom z dlhodobého pozorovania s primeranou presnosťou a geografickým pokrytím,

KEĎŽE na zlepšenie vedomostí a technológií vedy o zmene klímy a kvalite ovzdušia je potrebný prístup k dôkladne vybaveným prístrojovým výskumným platformám v prirodzenej a riadenej atmosfére,

KEĎŽE konzorcium ACTRIS zabezpečuje jedinečné odborné znalosti v oblasti metrológie aerosólov, oblakov a reaktívnych stopových plynov, pri poskytovaní údajov týkajúcich sa premenlivosti zložiek atmosféry s krátkou životnosťou a v rámci postupov týkajúcich sa prístupu k týmto informáciám,

KEĎŽE dátové produkty ACTRIS sú potrebné v záujme úplnosti systému pozorovania Zeme v oblasti klímy a kvality ovzdušia a prispievajú k riešeniu neistôt v modeloch klímy a systémov Zeme smerom k rozvoju udržateľných riešení reakcie na environmentálne výzvy,

KEĎŽE konzorcium ACTRIS má za cieľ zvýšiť úroveň technológií používaných v distribuovanej výskumnej infraštruktúre a kvalitu služieb ponúkaných veľmi širokej komunite používateľov zahŕňajúcej partnerov zo súkromného sektora,

KEĎŽE konzorcium ACTRIS takisto podporuje odbornú prípravu prevádzkovateľov a používateľov a posilňuje prepojenie medzi výskumom, vzdelávaním a inováciami v oblasti vied o atmosfére a klimatológie,

SA PRETO

členovia a pozorovatelia uvedení v prílohe I

DOHODLI TAKTO:

KAPITOLA 1

ZÁKLADNÉ PRVKY

Článok 1

Názov

Podľa nariadenia (ES) č. 723/2009 sa ako Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) zriaďuje výskumná infraštruktúra pre aerosól, oblaky a stopové plyny (ACTRIS) s názvom „ACTRIS ERIC“.

Článok 2

Úlohy a činnosti

1.   Cieľom ACTRIS je vytvárať vysokokvalitné integrované súbory údajov v oblasti vied o atmosfére a poskytovať služby vrátane prístupu k prístrojovým platformám, ktoré sú prispôsobené na vedecké a technologické využitie.

2.   Hlavnou úlohou konzorcia ACTRIS ERIC je zriadiť a prevádzkovať distribuovanú výskumnú infraštruktúru a koordinovať strategický a finančný rozvoj a dlhodobú prevádzku ACTRIS.

3.   Pri plnení svojej hlavnej úlohy a v súlade s pravidlami stanovenými v týchto stanovách vykonáva konzorcium ACTRIS ERIC tieto činnosti:

| a) | koordinuje a monitoruje primerané poskytovanie údajov z vnútroštátnych zariadení; |
| --- | --- |

a)

koordinuje a monitoruje primerané poskytovanie údajov z vnútroštátnych zariadení;

| b) | koordinuje a monitoruje činnosti centrálnych zariadení a ich stratégie rozvoja služieb; |
| --- | --- |

b)

koordinuje a monitoruje činnosti centrálnych zariadení a ich stratégie rozvoja služieb;

| c) | zabezpečuje otvorený a včasný prístup k údajom a dátovým produktom ACTRIS prostredníctvom dátového centra; |
| --- | --- |

c)

zabezpečuje otvorený a včasný prístup k údajom a dátovým produktom ACTRIS prostredníctvom dátového centra;

| d) | prevádzkuje fyzický a vzdialený prístup do tematických centier, dátového centra a vnútroštátnych zariadení. |
| --- | --- |

d)

prevádzkuje fyzický a vzdialený prístup do tematických centier, dátového centra a vnútroštátnych zariadení.

4.   Konzorcium ACTRIS ERIC môže vykonávať aj tieto činnosti:

| a) | propagovať ACTRIS medzi vedeckými komunitami, súkromným sektorom a širokou verejnosťou; |
| --- | --- |

a)

propagovať ACTRIS medzi vedeckými komunitami, súkromným sektorom a širokou verejnosťou;

| b) | realizovať spoločenský a technologický vývoj súvisiaci s úlohou a činnosťami stanovenými v článku 2 ods. 2 a 3 stanov; |
| --- | --- |

b)

realizovať spoločenský a technologický vývoj súvisiaci s úlohou a činnosťami stanovenými v článku 2 ods. 2 a 3 stanov;

| c) | rozvíjať spoločné činnosti so skupinami používateľov vrátane priemyslu; |
| --- | --- |

c)

rozvíjať spoločné činnosti so skupinami používateľov vrátane priemyslu;

| d) | podporovať prenos znalostí do priemyslu, spoločnosti a k tvorcom politík; |
| --- | --- |

d)

podporovať prenos znalostí do priemyslu, spoločnosti a k tvorcom politík;

| e) | harmonizovať realizáciu ACTRIS s vnútroštátnymi prioritami a stratégiami; |
| --- | --- |

e)

harmonizovať realizáciu ACTRIS s vnútroštátnymi prioritami a stratégiami;

| f) | propagovať zdroje ACTRIS na účely vzdelávania a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

f)

propagovať zdroje ACTRIS na účely vzdelávania a odbornej prípravy;

| g) | spolupracovať a zabezpečovať interoperabilitu s výskumnými infraštruktúrami v súvisiacich a doplňujúcich sa oblastiach; |
| --- | --- |

g)

spolupracovať a zabezpečovať interoperabilitu s výskumnými infraštruktúrami v súvisiacich a doplňujúcich sa oblastiach;

| h) | podporovať odbornú prípravu, osvetu a medzinárodnú spoluprácu; |
| --- | --- |

h)

podporovať odbornú prípravu, osvetu a medzinárodnú spoluprácu;

| i) | zúčastňovať sa ako financovaný alebo financujúci partner na vedecko-výskumných činnostiach, ktoré sú relevantné pre jeho úlohu, a |
| --- | --- |

i)

zúčastňovať sa ako financovaný alebo financujúci partner na vedecko-výskumných činnostiach, ktoré sú relevantné pre jeho úlohu, a

| j) | uskutočňovať všetky ostatné súvisiace činnosti potrebné na dosiahnutie svojich cieľov. |
| --- | --- |

j)

uskutočňovať všetky ostatné súvisiace činnosti potrebné na dosiahnutie svojich cieľov.

5.   Konzorcium ACTRIS ERIC plní svoju hlavnú úlohu na neziskovom základe. Bez toho, aby boli dotknuté platné pravidlá štátnej pomoci, konzorcium ACTRIS ERIC môže vykonávať obmedzené hospodárske činnosti, pokiaľ úzko súvisia s hlavnou úlohou konzorcia a neohrozujú jej plnenie. Konzorcium ACTRIS ERIC zaznamenáva oddelene náklady a príjmy spojené s jeho hospodárskymi činnosťami a účtuje za ne trhové ceny, alebo ak ich nie je možné určiť, celkové náklady s pripočítaním primeranej marže. Všetky príjmy vytvorené týmito obmedzenými hospodárskymi činnosťami využíva konzorcium ACTRIS ERIC na zlepšenie a posilnenie svojej úlohy.

Článok 3

Umiestnenie a štatutárne sídlo

1.   Konzorcium ACTRIS ERIC je distribuovaná výskumná infraštruktúra so štatutárnym sídlom v Helsinkách vo Fínsku a oddelenia ústredia sa nachádzajú vo Fínsku a v Taliansku.

2.   Distribuovaná výskumná infraštruktúra zahŕňa dátové centrum, tematické centrá a vnútroštátne zariadenia nachádzajúce sa v rôznych krajinách. Dátové centrum, tematické centrá a vnútroštátne zariadenia sú prepojené s konzorciom ACTRIS ERIC prostredníctvom dohôd uzavretých s organizáciami, ktoré sú hostiteľmi zariadení.

Článok 4

Trvanie a likvidácia

1.   Konzorcium ACTRIS ERIC sa zriaďuje na neurčitý čas bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o likvidácii ERIC.

2.   Likvidácia konzorcia ACTRIS ERIC sa riadi rozhodnutím valného zhromaždenia v súlade s článkom 18 ods. 8 stanov.

3.   Majetok zostávajúci po zaplatení dlhov konzorcia ACTRIS ERIC sa rozdelí medzi členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov v pomere k ich príslušnému ročnému príspevku pre konzorcium ACTRIS ERIC, pokiaľ sa valné zhromaždenie nedohodne inak.

4.   Po rozhodnutí o likvidácii bude konzorcium ACTRIS ERIC o tomto rozhodnutí informovať Európsku komisiu bez zbytočného odkladu, v každom prípade najneskôr do desiatich dní od prijatia. Konzorcium ACTRIS ERIC o tom bez zbytočného odkladu a v každom prípade najneskôr do desiatich dní od ukončenia postupu likvidácie informuje Európsku komisiu.

5.   Konzorcium ACTRIS ERIC zaniká dňom uverejnenia príslušného oznámenia Európskou komisiou v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 5

Zodpovednosť a poistenie

1.   Konzorcium ACTRIS ERIC zodpovedá za svoje dlhy.

2.   Finančná zodpovednosť členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov za dlhy konzorcia ACTRIS ERIC sa obmedzuje na ich ročné príspevky poskytnuté konzorciu ACTRIS ERIC.

3.   Konzorcium ACTRIS ERIC musí uzatvoriť primerané poistenie na krytie rizík súvisiacich so zriadením a s prevádzkou konzorcia ACTRIS ERIC.

Článok 6

Politika prístupu používateľov

1.   Konzorcium ACTRIS ERIC poskytuje účinný prístup k údajom, nástrojom a službám. Nediskriminačné stanovovanie priorít sa uplatňuje na základe vedeckého prínosu, technickej uskutočniteľnosti a/alebo iných relevantných kritérií súvisiacich s cieľom ACTRIS.

2.   Prístup je založený na zásadách otvoreného prístupu v súlade s kritériami, postupmi a modalitami stanovenými v dátovej politike konzorcia ACTRIS ERIC a v dokumentoch týkajúcich sa politiky prístupu a služieb schválených valným zhromaždením. Postupy a kritériá hodnotenia sa uverejnia na webovom portáli konzorcia ACTRIS ERIC. Konzorcium ACTRIS ERIC poskytuje používateľom usmernenia aj prostredníctvom svojho webového portálu s cieľom uľahčiť prístup k údajom, nástrojom a službám.

Článok 7

Politika hodnotenia

Činnosti konzorcia ACTRIS ERIC každoročne hodnotí vedecká a inovačná poradná rada. Okrem toho služby, prevádzku a riadenie ACTRIS vyhodnocujú aspoň každých päť rokov nezávislí externí hodnotitelia, ktorí nemôžu byť členmi vedeckej a inovačnej poradnej rady, vymenovaní valným zhromaždením a podávajúci správy valnému zhromaždeniu.

Článok 8

Politika šírenia informácií

1.   Konzorcium ACTRIS ERIC podporuje otvorenú vedu a inovácie a nabáda používateľov, aby svoje výsledky zverejňovali. Používanie údajov, služieb a infraštruktúry ACTRIS sa uvádza v publikáciách a vo všetkých ostatných dokumentoch. Ďalšie podrobnosti sa uvedú vo vnútorných pravidlách konzorcia ACTRIS ERIC.

2.   Konzorcium ACTRIS ERIC využíva viacero kanálov na oslovenie cieľových skupín vrátane webového portálu, sociálnych médií, informačných bulletinov, workshopov, účasti na konferenciách, článkov v časopisoch a denníkoch.

Článok 9

Politika v oblasti práv duševného vlastníctva

1.   S výhradou podmienok akejkoľvek zmluvy medzi konzorciom ACTRIS ERIC a používateľmi sú práva duševného vlastníctva vytvorené používateľmi konzorcia ACTRIS ERIC vlastníctvom týchto používateľov.

2.   Údaje z ACTRIS, ako aj práva duševného vlastníctva a iné poznatky, ktoré boli vytvorené a vyvinuté v rámci ACTRIS, patria subjektu alebo osobe, ktorá ich vytvorila. Poskytovatelia údajov udeľujú konzorciu ACTRIS ERIC povolenie na používanie údajov ACTRIS v súlade s podmienkami stanovenými v dátovej politike ACTRIS a dokumentoch týkajúcich sa politiky prístupu a služieb.

3.   Údaje ACTRIS sú dostupné v súlade so zásadami otvorenej vedy a otvoreného prístupu, ktoré sú podrobnejšie uvedené vo vnútorných pravidlách.

Článok 10

Politika zamestnávania

1.   Politika zamestnávania konzorcia ACTRIS ERIC sa riadi právnymi predpismi krajiny, v ktorej sú zamestnanci zamestnaní.

2.   Výberové konania, nábor a zamestnávanie uchádzačov v konzorciu ACTRIS ERIC musia byť transparentné, nediskriminačné a musí sa pri nich dodržiavať zásada rovnosti príležitostí. Podrobné pravidlá prijímania zamestnancov sa stanovia vo vnútorných pravidlách.

Článok 11

Politika verejného obstarávania

Konzorcium ACTRIS ERIC pristupuje ku kandidátom a uchádzačom vo verejnom obstarávaní rovnako a bez diskriminácie, bez ohľadu na to, či sídlia v Únii, alebo nie. V rámci politiky obstarávania konzorcia ACTRIS ERIC sa dodržiavajú zásady transparentnosti, nediskriminácie a hospodárskej súťaže. Podrobné pravidlá týkajúce sa postupov a kritérií verejného obstarávania sa stanovujú vo vnútorných pravidlách.

KAPITOLA 2

ČLENSTVO A ŠTATÚT POZOROVATEĽA

ČLENSTVO A ŠTATÚT POZOROVATEĽA

Článok 12

Členovia, stáli pozorovatelia, pozorovatelia a zastupujúce subjekty

1.   Členmi konzorcia ACTRIS ERIC s hlasovacím právom alebo stálymi pozorovateľmi alebo pozorovateľmi konzorcia bez hlasovacích práv sa môžu stať tieto subjekty:

| a) | členské štáty Európskej únie; |
| --- | --- |

a)

členské štáty Európskej únie;

| b) | pridružené krajiny v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. c) nariadenia (ES) č. 723/2009; |
| --- | --- |

b)

pridružené krajiny v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. c) nariadenia (ES) č. 723/2009;

| c) | tretie krajiny v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 723/2009 iné ako pridružené krajiny; |
| --- | --- |

c)

tretie krajiny v zmysle vymedzenia v článku 2 písm. b) nariadenia (ES) č. 723/2009 iné ako pridružené krajiny;

| d) | medzivládne organizácie. |
| --- | --- |

d)

medzivládne organizácie.

2.   Podmienky získania členstva alebo štatútu stáleho pozorovateľa alebo pozorovateľa sú stanovené v článku 13. Medzi členmi konzorcia ACTRIS ERIC musí byť aspoň jeden členský štát Európskej únie a aspoň dve ďalšie krajiny, ktoré sú buď členskými štátmi, alebo pridruženými krajinami.

3.   Členské štáty a pridružené krajiny spoločne musia mať za každých okolností väčšinu hlasovacích práv vo valnom zhromaždení. Valné zhromaždenie zabezpečí, aby konzorcium ACTRIS ERIC vždy spĺňalo túto požiadavku.

4.   Každý člen, stály pozorovateľ alebo pozorovateľ uvedený v článku 12 ods. 1 písm. a) až c) môže byť podľa svojho vlastného výberu zastúpený vo valnom zhromaždení jedným alebo viacerými verejnými subjektmi vrátane regiónov alebo súkromnými subjektmi poverenými verejnou službou, ktoré vymenuje podľa svojich vlastných pravidiel a postupov. Takíto členovia, stáli pozorovatelia alebo pozorovatelia informujú predsedu valného zhromaždenia o všetkých zmenách v súvislosti so zastupujúcim subjektom, o ukončení jeho poverenia alebo o akýchkoľvek zmenách v konkrétnych právach a povinnostiach delegovaných na zastupujúci subjekt.

5.   Členovia, stáli pozorovatelia a pozorovatelia konzorcia ACTRIS ERIC a ich zastupujúce subjekty sú uvedené v prílohe I, ktorej aktualizáciu zabezpečuje predseda valného zhromaždenia alebo akákoľvek osoba ním poverená.

6.   V prípadoch, keď to konzorcium ACTRIS ERIC považuje za prospešné, môže uzatvoriť aj dohody s tretími stranami, napríklad krajinami, ktoré nemôžu byť členmi, stálymi pozorovateľmi alebo pozorovateľmi konzorcia ERIC.

Článok 13

Podmienky získania členstva alebo štatútu stáleho pozorovateľa alebo pozorovateľa

1.   Subjekty, ktoré podpísali oficiálnu žiadosť o zriadenie konzorcia ACTRIS ERIC, sa stanú členmi alebo pozorovateľmi rozhodnutím Komisie o zriadení konzorcia ACTRIS ERIC v súlade s nariadením (ES) č. 723/2009.

2.   S výhradou článku 13 ods. 1 subjekty uvedené v článku 12 ods. 1, ktoré sa chcú stať členmi konzorcia ACTRIS ERIC, predložia písomnú žiadosť predsedovi valného zhromaždenia. V tejto žiadosti sa musí opísať spôsob, akým subjekt prispeje k úlohám a činnostiam konzorcia ACTRIS ERIC opísaným v článku 2, a spôsob, akým bude plniť povinnosti uvedené v článku 15.

3.   S výhradou článku 13 ods. 1 subjekty uvedené v článku 12 ods. 1, ktoré chcú prispieť k činnosti konzorcia ACTRIS ERIC, ale ešte nie sú schopné pripojiť sa ako členovia, môžu požiadať o štatút stáleho pozorovateľa alebo pozorovateľa. Žiadatelia predložia písomnú žiadosť predsedovi valného zhromaždenia. V tejto žiadosti sa musí opísať spôsob, akým žiadateľ prispeje k úlohám a činnostiam konzorcia ACTRIS ERIC opísaným v článku 2, a spôsob, akým bude plniť povinnosti uvedené v článku 16.

Článok 14

Odstúpenie člena, stáleho pozorovateľa alebo pozorovateľa a ukončenie členstva alebo štatútu pozorovateľa

1.   Člen alebo stály pozorovateľ nesmie odstúpiť počas prvých piatich rokov existencie konzorcia ACTRIS ERIC.

2.   Po prvých piatich rokoch od zriadenia konzorcia ACTRIS ERIC môže člen alebo stály pozorovateľ odstúpiť na konci finančného roka za predpokladu, že svoje odstúpenie oznámi zaslaním oficiálnej žiadosti šesť mesiacov vopred predsedovi valného zhromaždenia.

3.   Pozorovateľ môže odstúpiť na konci finančného roka za predpokladu, že svoje odstúpenie oznámi zaslaním oficiálnej žiadosti šesť mesiacov vopred predsedovi valného zhromaždenia.

4.   Pred tým, ako odstúpenie nadobudne účinnosť, členovia, stáli pozorovatelia a pozorovatelia musia splniť všetky finančné a ostatné povinnosti.

5.   Valné zhromaždenie má právomoc ukončiť členstvo alebo štatút pozorovateľa, ak sú splnené tieto podmienky:

| a) | člen, stály pozorovateľ alebo pozorovateľ vážne porušil jednu povinnosť alebo viaceré povinnosti vyplývajúce z týchto stanov; |
| --- | --- |

a)

člen, stály pozorovateľ alebo pozorovateľ vážne porušil jednu povinnosť alebo viaceré povinnosti vyplývajúce z týchto stanov;

| b) | člen, stály pozorovateľ alebo pozorovateľ nenapravil takéto porušenie do šiestich mesiacov po tom, čo predseda valného zhromaždenia písomne oznámil toto porušenie. |
| --- | --- |

b)

člen, stály pozorovateľ alebo pozorovateľ nenapravil takéto porušenie do šiestich mesiacov po tom, čo predseda valného zhromaždenia písomne oznámil toto porušenie.

6.   Člen, stály pozorovateľ alebo pozorovateľ uvedený v článku 14 ods. 5 má pred rozhodnutím valného zhromaždenia o tejto záležitosti právo vysvetliť valnému zhromaždeniu svoje stanovisko.

7.   Člen, stály pozorovateľ alebo pozorovateľ, ktorý odstúpi alebo ktorý požiadal o ukončenie členstva alebo štatútu pozorovateľa, nemá právo na reštitúciu ani na náhradu žiadnych poskytnutých príspevkov.

8.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 14 ods. 1 až 3, členovia, stáli pozorovatelia a pozorovatelia, ktorí sú tretími krajinami inými ako pridružené krajiny alebo medzivládnymi organizáciami, môžu odstúpiť z konzorcia ACTRIS ERIC v nadväznosti na zmeny v nariadení Rady (ES) č. 723/2009, ktoré by významne ovplyvnili ich práva a povinnosti v súvislosti s konzorciom ACTRIS ERIC. Za podstatné sa považujú také zmeny, ktorými sa zavádza zvýšenie poplatkov (vrátane ročných príspevkov), zmena hlasovacích podielov, uloženie požiadaviek v rozpore s platným právom podľa článku 31 týchto stanov, odobratie práva na zastúpenie vo valnom zhromaždení alebo v iných orgánov zriadených konzorciom ACTRIS ERIC alebo zmena ich práv súvisiacich so zastupovaním alebo s využívaním služieb a zariadení ACTRIS.

O záväzkoch a účinkoch vyplývajúcich z odstúpenia z konzorcia ACTRIS ERIC sa najprv rozhodne v súlade s článkom 14 ods. 4 na základe jednomyseľného hlasovania valného zhromaždenia.

Dotknutý člen a stály pozorovateľ bez ohľadu na článok 14 ods. 1 až 3 (do šiestich mesiacov od príslušnej zmeny nariadenia o ERIC) oznámi svoje odstúpenie valnému zhromaždeniu aspoň tri mesiace pred tým, než nadobudne účinnosť, a to kedykoľvek po uplynutí piatich rokov od nadobudnutia účinnosti týchto stanov.

Dotknutý pozorovateľ bez ohľadu na článok 14 ods. 1 až 3 (do šiestich mesiacov od príslušnej zmeny nariadenia o ERIC) oznámi svoje odstúpenie valnému zhromaždeniu aspoň tri mesiace vopred.

KAPITOLA 3

PRÁVA A POVINNOSTI ČLENOV A POZOROVATEĽOV

PRÁVA A POVINNOSTI ČLENOV A POZOROVATEĽOV

Článok 15

Členovia

1.   Bez toho, aby boli dotknuté práva stanovené v týchto stanovách, vo vnútorných politikách alebo v platných právnych predpisoch, každý člen má právo:

| a) | zúčastňovať sa a hlasovať na valnom zhromaždení; |
| --- | --- |

a)

zúčastňovať sa a hlasovať na valnom zhromaždení;

| b) | zúčastňovať sa na podujatiach a činnostiach konzorcia ACTRIS ERIC; |
| --- | --- |

b)

zúčastňovať sa na podujatiach a činnostiach konzorcia ACTRIS ERIC;

| c) | mať prístup k podpore od konzorcia ACTRIS ERIC a tematických centier distribuovanej výskumnej infraštruktúry pre svoje vnútroštátne zariadenia; |
| --- | --- |

c)

mať prístup k podpore od konzorcia ACTRIS ERIC a tematických centier distribuovanej výskumnej infraštruktúry pre svoje vnútroštátne zariadenia;

| d) | vymenúvať zastupujúce subjekty v súlade s článkom 12; |
| --- | --- |

d)

vymenúvať zastupujúce subjekty v súlade s článkom 12;

| e) | voliť a byť volený do riadiacich orgánov konzorcia ACTRIS ERIC prostredníctvom svojich delegátov vo valnom zhromaždení; |
| --- | --- |

e)

voliť a byť volený do riadiacich orgánov konzorcia ACTRIS ERIC prostredníctvom svojich delegátov vo valnom zhromaždení;

| f) | byť hostiteľom oddelenia centrálneho zariadenia a viesť centrálne zariadenie; |
| --- | --- |

f)

byť hostiteľom oddelenia centrálneho zariadenia a viesť centrálne zariadenie;

| g) | nakupovať tovar a služby, ktoré sa majú poskytovať v nepeňažnej forme na oficiálne a výlučné používanie konzorcia ACTRIS ERIC, ktoré sú určené výlučne na nehospodárske činnosti konzorcia ACTRIS ERIC (a sú ako také zaúčtované v účtovných závierkach konzorcia ACTRIS ERIC). |
| --- | --- |

g)

nakupovať tovar a služby, ktoré sa majú poskytovať v nepeňažnej forme na oficiálne a výlučné používanie konzorcia ACTRIS ERIC, ktoré sú určené výlučne na nehospodárske činnosti konzorcia ACTRIS ERIC (a sú ako také zaúčtované v účtovných závierkach konzorcia ACTRIS ERIC).

2.   Každý člen:

| a) | poskytuje ročný príspevok v súlade s článkom 26; |
| --- | --- |

a)

poskytuje ročný príspevok v súlade s článkom 26;

| b) | udelí svojim zástupcom plnú moc na hlasovanie o všetkých otázkach vznesených počas zasadnutia valného zhromaždenia; |
| --- | --- |

b)

udelí svojim zástupcom plnú moc na hlasovanie o všetkých otázkach vznesených počas zasadnutia valného zhromaždenia;

| c) | zaviaže sa plniť úlohy a vykonávať činnosti konzorcia ACTRIS ERIC stanovené v článku 2; |
| --- | --- |

c)

zaviaže sa plniť úlohy a vykonávať činnosti konzorcia ACTRIS ERIC stanovené v článku 2;

| d) | nabáda k prijatiu noriem ACTRIS v rámci svojich vedeckých komunít ACTRIS; |
| --- | --- |

d)

nabáda k prijatiu noriem ACTRIS v rámci svojich vedeckých komunít ACTRIS;

| e) | prevádzkuje dostatočne kvalitné vnútroštátne zariadenia, aby mohli poskytovať služby pre ACTRIS. |
| --- | --- |

e)

prevádzkuje dostatočne kvalitné vnútroštátne zariadenia, aby mohli poskytovať služby pre ACTRIS.

Článok 16

Stáli pozorovatelia a pozorovatelia

1.   Práva pozorovateľov zahŕňajú právo:

| a) | zúčastňovať sa na valnom zhromaždení bez hlasovania; |
| --- | --- |

a)

zúčastňovať sa na valnom zhromaždení bez hlasovania;

| b) | zúčastňovať sa na podujatiach a činnostiach konzorcia ACTRIS ERIC; |
| --- | --- |

b)

zúčastňovať sa na podujatiach a činnostiach konzorcia ACTRIS ERIC;

| c) | mať prístup k podpore pre svoje vnútroštátne zariadenia od konzorcia ACTRIS ERIC a tematických centier distribuovanej výskumnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

c)

mať prístup k podpore pre svoje vnútroštátne zariadenia od konzorcia ACTRIS ERIC a tematických centier distribuovanej výskumnej infraštruktúry;

| d) | vymenúvať zastupujúce subjekty v súlade s článkom 12. |
| --- | --- |

d)

vymenúvať zastupujúce subjekty v súlade s článkom 12.

2.   Každý pozorovateľ:

| a) | poskytuje ročný príspevok v súlade s článkom 26; |
| --- | --- |

a)

poskytuje ročný príspevok v súlade s článkom 26;

| b) | zaviaže sa plniť úlohy a vykonávať činnosti konzorcia ACTRIS ERIC stanovené v článku 2; |
| --- | --- |

b)

zaviaže sa plniť úlohy a vykonávať činnosti konzorcia ACTRIS ERIC stanovené v článku 2;

| c) | nabáda k prijatiu noriem ACTRIS v rámci svojich vedeckých komunít ACTRIS; |
| --- | --- |

c)

nabáda k prijatiu noriem ACTRIS v rámci svojich vedeckých komunít ACTRIS;

| d) | poskytuje technickú infraštruktúru potrebnú na umožnenie prístupu. |
| --- | --- |

d)

poskytuje technickú infraštruktúru potrebnú na umožnenie prístupu.

3.   Pozorovateľ sa prijíma najviac na tri roky s možnosťou dvakrát predĺžiť funkčné obdobie o jeden rok, čo podlieha schváleniu valného zhromaždenia.

4.   Pozorovateľovi, ktorý predpokladá dlhotrvajúcu účasť na konzorciu, no nemôže sa stať členom, sa môže udeliť štatút stáleho pozorovateľa na základe schválenia valným zhromaždením. Stáli pozorovatelia majú rovnaké práva a povinnosti ako členovia, ako sa stanovuje v článku 15 ods. 1 a 2 a článku 26, s výnimkou práva hlasovať na valnom zhromaždení.

Článok 17

Pozastavenie práv členov, pozorovateľov a stálych pozorovateľov

1.   Ak člen dlží príspevky podľa článku 26 rovnajúce sa sume príspevkov splatných týmto členom za predchádzajúci rok alebo ak dlžné príspevky túto sumu prevyšujú, jeho hlasovacie práva vo valnom zhromaždení sa automaticky pozastavia až do uhradenia týchto príspevkov.

2.   Ak pozorovateľ alebo stály pozorovateľ dlží príspevky podľa článku 26 rovnajúce sa sume príspevkov splatných týmto pozorovateľom alebo stálym pozorovateľom za predchádzajúci rok alebo ak dlžné príspevky túto sumu prevyšujú, jeho právo na účasť na zasadnutiach valného zhromaždenia sa automaticky pozastaví až do uhradenia týchto príspevkov.

KAPITOLA 4

SPRÁVA

SPRÁVA

Článok 18

Valné zhromaždenie

1.   Valné zhromaždenie je riadiacim orgánom konzorcia ACTRIS ERIC a skladá sa z delegátov členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov. Každého člena, stáleho pozorovateľa alebo pozorovateľa zastupujú najviac dvaja delegáti. Delegátov vymenúva člen, stály pozorovateľ alebo pozorovateľ. Valné zhromaždenie zasadá najmenej raz za rok a zodpovedá za celkové riadenie konzorcia ACTRIS ERIC a za dohľad nad ním. Valné zhromaždenie volí predsedu a podpredsedu na obdobie dvoch rokov, ktoré sa môže dvakrát predĺžiť. Každý člen, stály pozorovateľ alebo pozorovateľ bezodkladne písomne informuje predsedu valného zhromaždenia o každom vymenovaní alebo odvolaní svojich delegátov. Delegátov môžu sprevádzať najviac dvaja odborníci s jediným cieľom radiť delegátom. Odborníci počas zasadnutí nevyjadrujú svoje stanoviská, pokiaľ ich k tomu nevyzve predseda. Valné zhromaždenie prijme svoje vnútorné pravidlá.

2.   Každý člen má jeden hlas, ktorý sa doplní dodatočným hlasom za člena, ktorý prispieva aspoň do jedného centrálneho zariadenia ACTRIS, a jedným ďalším hlasom, ak prispieva do viac ako troch rôznych centrálnych zariadení ACTRIS. Stáli pozorovatelia a pozorovatelia sa zúčastňujú na zasadnutiach valného zhromaždenia bez práva hlasovať.

3.   Valné zhromaždenie zvoláva a valnému zhromaždeniu predsedá predseda. V jeho neprítomnosti valnému zhromaždeniu predsedá podpredseda.

4.   Mimoriadne zasadnutie valného zhromaždenia sa zvolá, ak o to požiada najmenej jedna tretina členov.

5.   Každý člen môže zastupovať najviac jedného ďalšieho člena. Zastupovaný člen o tom písomne informuje predsedu pred každým zasadnutím valného zhromaždenia.

6.   Rozhodnutia môžu byť prijaté aj písomným postupom. Podmienky písomného postupu sa stanovujú vo vnútorných pravidlách, ktoré prijme valné zhromaždenie.

7.   Aby bolo zasadnutie platné, je potrebné kvórum dvoch tretín členov aj hlasov. Ak sa uznášaniaschopnosť nedosiahne, čo najskôr sa rozošle nová pozvánka s rovnakým programom a zvolá sa druhé zasadnutie. Na druhom zasadnutí sa za dosiahnutie uznášaniaschopnosti považuje prítomnosť 50 % členov a hlasov.

8.   Valné zhromaždenie konkrétne:

| | Rozhoduje na základe jednomyseľného hlasovania členov prítomných na zasadnutí o zmene stanov konzorcia ACTRIS ERIC. |
| --- | --- |

Rozhoduje na základe jednomyseľného hlasovania členov prítomných na zasadnutí o zmene stanov konzorcia ACTRIS ERIC.

| | Prijíma rozhodnutia o týchto záležitostiach, ktoré si podľa článku 26 ods. 2 vyžadujú a) dvojtretinovú väčšinu hlasov členov prítomných na zasadnutí a b) 60 % väčšinu ročných členských príspevkov zaplatených za posledný celý finančný rok:







  a) | schválenie finančného plánu konzorcia ACTRIS ERIC; |
| --- | --- | --- |

Prijíma rozhodnutia o týchto záležitostiach, ktoré si podľa článku 26 ods. 2 vyžadujú a) dvojtretinovú väčšinu hlasov členov prítomných na zasadnutí a b) 60 % väčšinu ročných členských príspevkov zaplatených za posledný celý finančný rok:

a)

schválenie finančného plánu konzorcia ACTRIS ERIC;

| b) | schválenie interných rozpočtových pravidiel. |
| --- | --- |

b)

schválenie interných rozpočtových pravidiel.

| | Prijíma rozhodnutia o týchto záležitostiach, ktoré si podľa článku 26 ods. 2 vyžadujú dvojtretinovú väčšinu hlasov členov prítomných na zasadnutí:







  a) | schválenie ročných pracovných plánov a ročného rozpočtu; |
| --- | --- | --- |

Prijíma rozhodnutia o týchto záležitostiach, ktoré si podľa článku 26 ods. 2 vyžadujú dvojtretinovú väčšinu hlasov členov prítomných na zasadnutí:

a)

schválenie ročných pracovných plánov a ročného rozpočtu;

| b) | schválenie vnútorných pravidiel s výnimkou interných rozpočtových pravidiel; |
| --- | --- |

b)

schválenie vnútorných pravidiel s výnimkou interných rozpočtových pravidiel;

| c) | príspevky členov a stálych pozorovateľov; |
| --- | --- |

c)

príspevky členov a stálych pozorovateľov;

| d) | dobrovoľná likvidácia a zrušenie konzorcia ACTRIS ERIC; |
| --- | --- |

d)

dobrovoľná likvidácia a zrušenie konzorcia ACTRIS ERIC;

| e) | schválenie minuloročnej účtovnej závierky a správy o činnosti; |
| --- | --- |

e)

schválenie minuloročnej účtovnej závierky a správy o činnosti;

| f) | vymenovanie predsedu a podpredsedu; |
| --- | --- |

f)

vymenovanie predsedu a podpredsedu;

| g) | vymenovanie a odvolanie generálneho riaditeľa; |
| --- | --- |

g)

vymenovanie a odvolanie generálneho riaditeľa;

| h) | schválenie nových členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov a obnovenie štatútu pozorovateľa; |
| --- | --- |

h)

schválenie nových členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov a obnovenie štatútu pozorovateľa;

| i) | ukončenie členstva alebo štatútu pozorovateľa valným zhromaždením bez hlasu dotknutého člena; |
| --- | --- |

i)

ukončenie členstva alebo štatútu pozorovateľa valným zhromaždením bez hlasu dotknutého člena;

| j) | zriadenie a zrušenie dodatočných poradných orgánov, ktoré nie sú upravené v týchto stanovách, ako aj výborov a pracovných skupín. |
| --- | --- |

j)

zriadenie a zrušenie dodatočných poradných orgánov, ktoré nie sú upravené v týchto stanovách, ako aj výborov a pracovných skupín.

| | Jednoduchou väčšinou rozhoduje: | o akýchkoľvek ďalších záležitostiach. |
| --- | --- | --- |

Jednoduchou väčšinou rozhoduje:

o akýchkoľvek ďalších záležitostiach.

Článok 19

Generálny riaditeľ

1.   Generálneho riaditeľa vymenuje valné zhromaždenie podľa postupu prijatého valným zhromaždením. Generálny riaditeľ je zamestnancom konzorcia ACTRIS ERIC. Generálny riaditeľ je právnym zástupcom konzorcia ACTRIS ERIC. Generálny riaditeľ je zodpovedný za vykonávanie rozhodnutí valného zhromaždenia a musí zabezpečiť, aby vedecký a strategický rozvoj ACTRIS spĺňal očakávania týkajúce sa sociálno-ekonomického vplyvu, technologického vývoja a inovácií. Generálny riaditeľ aktívne prispieva k budovaniu komunity a podpore rozvoja vonkajších vzťahov a strategických partnerstiev, ako aj k dohľadu nad činnosťami ACTRIS a k ich koordinácii. Generálny riaditeľ zastupuje konzorcium ACTRIS ERIC v každom súdnom spore.

2.   Funkčné obdobie generálneho riaditeľa je päť rokov. Valné zhromaždenie môže toto obdobie predĺžiť jedenkrát.

3.   Generálny riaditeľ vykonáva svoju funkciu v štatutárnom sídle konzorcia ACTRIS ERIC a zodpovedá za riadenie zamestnancov a činností konzorcia ACTRIS ERIC v súlade s rozpočtom konzorcia ACTRIS ERIC a vnútornými pravidlami.

Článok 20

Ústredie

Ústredie je centrála ACTRIS, ktorá koordinuje prevádzku ACTRIS a podporuje služby ACTRIS. Ústredie podporuje činnosť valného zhromaždenia a poradných orgánov a výborov konzorcia ACTRIS ERIC.

Článok 21

Vedecká a inovačná poradná rada

1.   Valné zhromaždenie zriadi nezávislú externú vedeckú a inovačnú poradnú radu. Členov vedeckej a inovačnej poradnej rady vymenúva valné zhromaždenie.

2.   Vedecká a inovačná poradná rada:

| a) | monitoruje vedeckú a prevádzkovú kvalitu konzorcia ACTRIS ERIC a činnosti distribuovanej výskumnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

a)

monitoruje vedeckú a prevádzkovú kvalitu konzorcia ACTRIS ERIC a činnosti distribuovanej výskumnej infraštruktúry;

| b) | poskytuje spätnú väzbu a predkladá odporúčania týkajúce sa rozvoja konzorcia ACTRIS ERIC a činností distribuovanej výskumnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

b)

poskytuje spätnú väzbu a predkladá odporúčania týkajúce sa rozvoja konzorcia ACTRIS ERIC a činností distribuovanej výskumnej infraštruktúry;

| c) | aspoň raz za rok zasadá a vydáva svoje odporúčania valnému zhromaždeniu. |
| --- | --- |

c)

aspoň raz za rok zasadá a vydáva svoje odporúčania valnému zhromaždeniu.

Článok 22

Etická poradná rada

1.   Valné zhromaždenie zriadi nezávislú etickú poradnú radu. Členov etickej poradnej rady vymenúva valné zhromaždenie.

2.   Etická poradná rada:

| a) | poskytuje spätnú väzbu a predkladá odporúčania týkajúce sa rozvoja etických aspektov konzorcia ACTRIS ERIC a činností distribuovanej výskumnej infraštruktúry; |
| --- | --- |

a)

poskytuje spätnú väzbu a predkladá odporúčania týkajúce sa rozvoja etických aspektov konzorcia ACTRIS ERIC a činností distribuovanej výskumnej infraštruktúry;

| b) | podľa potreby zasadá a vydáva svoje odporúčania valnému zhromaždeniu a generálnemu riaditeľovi. |
| --- | --- |

b)

podľa potreby zasadá a vydáva svoje odporúčania valnému zhromaždeniu a generálnemu riaditeľovi.

Článok 23

Finančný výbor

1.   Valné zhromaždenie zriadi nezávislý finančný výbor a vymenuje jeho členov.

2.   Finančný výbor:

| a) | podporuje valné zhromaždenie v otázkach týkajúcich sa riadenia finančného plánovania; |
| --- | --- |

a)

podporuje valné zhromaždenie v otázkach týkajúcich sa riadenia finančného plánovania;

| b) | podľa potreby zasadá a vydáva svoje odporúčania valnému zhromaždeniu. |
| --- | --- |

b)

podľa potreby zasadá a vydáva svoje odporúčania valnému zhromaždeniu.

3.   Finančný výbor prijíma svoj vlastný rokovací poriadok, ktorý schváli valné zhromaždenie.

Článok 24

Iné orgány, výbory a pracovné skupiny

Konzorcium ACTRIS ERIC môže zriaďovať ďalšie orgány, výbory a pracovné skupiny, ak to považuje za potrebné, a stanovuje ich úlohu a mandát.

KAPITOLA 5

FINANCIE A PRÍSPEVKY

FINANCIE A PRÍSPEVKY

Článok 25

Finančné zdroje

Medzi zdroje konzorcia ACTRIS ERIC patria tieto položky:

| a) | príspevky členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov podľa článku 26 a prílohy II; |
| --- | --- |

a)

príspevky členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov podľa článku 26 a prílohy II;

| b) | granty a dary a |
| --- | --- |

b)

granty a dary a

| c) | iné zdroje v rámci obmedzení a podmienok schválených valným zhromaždením. |
| --- | --- |

c)

iné zdroje v rámci obmedzení a podmienok schválených valným zhromaždením.

Článok 26

Príspevky

1.   Príspevky členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov sa vypočítajú v súlade so základnými pravidlami a zásadami stanovenými v prílohe II, ktoré sú podrobnejšie opísané v interných rozpočtových pravidlách konzorcia ACTRIS ERIC.

2.   Všetky zmeny príspevkov musia schváliť členovia alebo stáli pozorovatelia, ktorých sa zmena dotýka, pred ich schválením valným zhromaždením.

Článok 27

Rozpočtové zásady, účtovné závierky a audit

1.   Finančný rok konzorcia ACTRIS ERIC sa každý rok začína 1. januára a končí sa 31. decembra.

2.   Konzorcium ACTRIS ERIC podlieha požiadavkám práva krajiny, v ktorej má svoje štatutárne sídlo, pokiaľ ide o prípravu, evidenciu, audit a uverejňovanie účtovných závierok. Podrobnejšie pravidlá sa uvedú v interných rozpočtových pravidlách konzorcia ACTRIS ERIC.

3.   Účtovné závierky konzorcia ACTRIS ERIC dopĺňa správa o rozpočtovom a finančnom riadení za finančný rok. Výročná správa a ročný rozpočet sa predložia valnému zhromaždeniu.

4.   Dary a iné príjmy od členov, stálych pozorovateľov, pozorovateľov alebo tretích strán sa môžu prijímať po ich schválení valným zhromaždením.

Článok 28

Oslobodenie od dane a spotrebnej dane

1.   Oslobodenie od DPH na základe článku 143 ods. 1 písm. g) a článku 151 ods. 1 písm. b) smernice Rady 2006/112/ES a v súlade s článkami 50 a 51 vykonávacieho nariadenia Rady (EÚ) č. 282/2011 sa vzťahuje na nákupy tovaru a služieb uskutočnené konzorciom ACTRIS ERIC a členmi konzorcia ERIC vymedzenými v článku 9 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 723/2009 z 25. júna 2009 o právnom rámci Spoločenstva pre Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) a v zmysle kapitol 2 a 3 stanov, ktoré sú určené na oficiálne a výlučné použitie konzorciom ACTRIS ERIC, za predpokladu, že takýto nákup sa uskutočňuje výlučne na nehospodárske činnosti konzorcia ACTRIS ERIC v súlade s jeho činnosťami. Oslobodenie od DPH sa vzťahuje len na nákupy prevyšujúce hodnotu 300 EUR.

2.   Oslobodenie od spotrebnej dane podľa článku 11 smernice Rady (EÚ) 2020/262 sa uplatňuje len na nákupy uskutočnené konzorciom ACTRIS ERIC, ktoré sú určené na oficiálne a výlučné použitie konzorciom ACTRIS ERIC, pod podmienkou, že takýto nákup sa vykonáva výlučne na účely nehospodárskych činností konzorcia ACTRIS ERIC v súlade s jeho činnosťami a že prevyšuje hodnotu 300 EUR.

3.   Na nákupy uskutočnené členmi personálu sa oslobodenie nevzťahuje.

KAPITOLA 6

RÔZNE

RÔZNE

Článok 29

Predkladanie správ Európskej komisii

1.   Konzorcium ACTRIS ERIC vypracúva výročnú správu o činnosti, ktorá sa týka predovšetkým vedeckých, prevádzkových a finančných aspektov jeho činností. Správu schvaľuje valné zhromaždenie a zasiela sa Európskej komisii a príslušným orgánom verejnej moci do šiestich mesiacov od konca príslušného finančného roka. Táto správa sa uverejní na webovom sídle konzorcia ACTRIS ERIC.

2.   Konzorcium ACTRIS ERIC informuje Európsku komisiu o všetkých okolnostiach, ktoré by mohli vážne ohroziť dosiahnutie úloh konzorcia ACTRIS ERIC alebo brániť konzorciu ACTRIS ERIC pri plnení požiadaviek stanovených v nariadení (ES) č. 723/2009.

Článok 30

Pracovný jazyk

Pracovným jazykom konzorcia ACTRIS ERIC je angličtina.

Článok 31

Uplatniteľné právo

Vnútorné fungovanie konzorcia ACTRIS ERIC sa riadi:

| a) | právom Únie, najmä nariadením (ES) č. 723/2009 a rozhodnutiami uvedenými v článku 6 ods. 1 písm. a) a v článku 11 ods. 1 nariadenia; |
| --- | --- |

a)

právom Únie, najmä nariadením (ES) č. 723/2009 a rozhodnutiami uvedenými v článku 6 ods. 1 písm. a) a v článku 11 ods. 1 nariadenia;

| b) | právom štátu, v ktorom má konzorcium ACTRIS ERIC štatutárne sídlo, v prípade záležitostí, ktoré nie sú alebo sú len čiastočne upravené aktmi uvedenými v písmene a), a |
| --- | --- |

b)

právom štátu, v ktorom má konzorcium ACTRIS ERIC štatutárne sídlo, v prípade záležitostí, ktoré nie sú alebo sú len čiastočne upravené aktmi uvedenými v písmene a), a

| c) | týmito stanovami a ich vykonávacími predpismi. |
| --- | --- |

c)

týmito stanovami a ich vykonávacími predpismi.

Článok 32

Spory

1.   Členovia, stáli pozorovatelia a pozorovatelia konzorcia ACTRIS ERIC sa snažia riešiť spory priateľskou cestou.

2.   Súdny dvor Európskej únie má súdnu právomoc rozhodovať v prípade sporov medzi členmi, pozorovateľmi a stálymi pozorovateľmi v súvislosti s konzorciom ACTRIS ERIC, medzi členmi, pozorovateľmi a stálymi pozorovateľmi a konzorciom ACTRIS ERIC a v prípade všetkých sporov, v ktorých je Únia účastníkom.

3.   Na spory medzi konzorciom ACTRIS ERIC a tretími stranami sa uplatňujú právne predpisy Únie týkajúce sa súdnej právomoci. V prípadoch, na ktoré sa nevzťahujú právne predpisy Únie, sa súd s právomocou rozhodovať takéto spory určuje podľa práva štátu, v ktorom má konzorcium ACTRIS ERIC svoje štatutárne sídlo.

Článok 33

Aktualizácie stanov a ich dostupnosť

Stanovy sa aktualizujú a sú verejne dostupné na webovej lokalite konzorcia ACTRIS ERIC a v štatutárnom sídle.

Článok 34

Ustanovenia o zriadení

1.   Prvé zasadnutie valného zhromaždenia zvolá štát, v ktorom má konzorcium ACTRIS ERIC svoje štatutárne sídlo, čo najskôr po nadobudnutí účinnosti rozhodnutia Európskej komisie o zriadení konzorcia ACTRIS ERIC.

2.   Pred konaním prvého zasadnutia a najneskôr do štyridsiatich piatich kalendárnych dní od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Európskej komisie o zriadení konzorcia ACTRIS ERIC príslušný štát informuje zakladajúcich členov a pozorovateľov o všetkých konkrétnych naliehavých právnych krokoch, ktoré je nutné prijať v mene konzorcia ACTRIS ERIC. Pokiaľ zakladajúci člen nepredloží námietky do piatich pracovných dní po oznámení, právne opatrenie vykoná osoba, ktorú riadne oprávnil príslušný štát.

---

PRÍLOHA I

ZOZNAM ČLENOV, STÁLYCH POZOROVATEĽOV, POZOROVATEĽOV A ICH ZASTUPUJÚCICH SUBJEKTOV

| Členovia | Zastupujúce subjekty |
| --- | --- |
| Rakúska republika | Federálne ministerstvo školstva, vedy a výskumu (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung) |
| Belgické kráľovstvo | Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale
  Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid
  Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne |
| Bulharská republika | Ministerstvo školstva a vedy |
| Cyperská republika | Úrad pre výskum, inovácie a digitálnu politiku |
| Česká republika | Ministerstvo školstva, mládeže a telovýchovy |
| Dánske kráľovstvo | Dánska agentúra pre vysokoškolské vzdelávanie a vedu |
| Fínska republika | Ministerstvo školstva a kultúry
  Ministerstvo dopravy a komunikácií |
| Francúzska republika | Centre national de la recherche scientifique (CNRS) |
| Spolková republika Nemecko | Spolkové ministerstvo životného prostredia, ochrany prírody, jadrovej bezpečnosti a ochrany spotrebiteľa |
| Talianska republika | Národná rada pre výskum (CNR) |
| Nórske kráľovstvo | Nórska rada pre výskum |
| Poľská republika | Ministerstvo školstva a vedy |
| Rumunsko | Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării (RO), Ministerstvo výskumu, inovácií a digitalizácie (SK) |
| Španielske kráľovstvo | Ministerstvo vedy a inovácií |
| Švédske kráľovstvo | Švédska rada pre výskum (VR) |
| Pozorovatelia | Zastupujúce subjekty |
| Švajčiarska konfederácia | Spolkový úrad pre životné prostredie (FOEN) |

Členovia

Zastupujúce subjekty

Rakúska republika

Federálne ministerstvo školstva, vedy a výskumu (Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung)

Belgické kráľovstvo

Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale

Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid

Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne

Bulharská republika

Ministerstvo školstva a vedy

Cyperská republika

Úrad pre výskum, inovácie a digitálnu politiku

Česká republika

Ministerstvo školstva, mládeže a telovýchovy

Dánske kráľovstvo

Dánska agentúra pre vysokoškolské vzdelávanie a vedu

Fínska republika

Ministerstvo školstva a kultúry

Ministerstvo dopravy a komunikácií

Francúzska republika

Centre national de la recherche scientifique (CNRS)

Spolková republika Nemecko

Spolkové ministerstvo životného prostredia, ochrany prírody, jadrovej bezpečnosti a ochrany spotrebiteľa

Talianska republika

Národná rada pre výskum (CNR)

Nórske kráľovstvo

Nórska rada pre výskum

Poľská republika

Ministerstvo školstva a vedy

Rumunsko

Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării (RO), Ministerstvo výskumu, inovácií a digitalizácie (SK)

Španielske kráľovstvo

Ministerstvo vedy a inovácií

Švédske kráľovstvo

Švédska rada pre výskum (VR)

Pozorovatelia

Zastupujúce subjekty

Švajčiarska konfederácia

Spolkový úrad pre životné prostredie (FOEN)

---

PRÍLOHA II

PRÍSPEVKY ČLENOV, STÁLYCH POZOROVATEĽOV A POZOROVATEĽOV NA PREVÁDZKU

Predslov

Zabezpečenie zdrojov pre vnútroštátne zariadenia ACTRIS sa organizuje na vnútroštátnej úrovni a ich financovanie sa nesmie považovať za osobitný hostiteľský príspevok alebo členský príspevok do konzorcia ACTRIS ERIC ani za hostiteľské príspevky do centrálnych zariadení, ktoré nie sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC.

Krajiny, ktoré sú hostiteľmi oddelení centrálneho zariadenia, sú zodpovedné za financovanie ich zriadenia v súlade so svojimi vnútroštátnymi mechanizmami.

Prevádzka centrálnych zariadení, ktoré sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC, sa čiastočne financuje z osobitných hostiteľských príspevkov hostiteľských krajín a čiastočne z členských príspevkov členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov konzorcia ACTRIS ERIC.

Prevádzka centrálnych zariadení, ktoré nie sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC, sa čiastočne financuje z osobitných hostiteľských príspevkov hostiteľských krajín a čiastočne z konzorcia ACTRIS ERIC prostredníctvom prerozdelenia členských príspevkov, ako sa uvádza ďalej.

Rozpočet a činnosti konzorcia ACTRIS ERIC sa upravia tak, aby zodpovedali príjmu.

Zásady prispievania

| 1. | Ročné príspevky členov a stálych pozorovateľov sa skladajú z členských príspevkov a prípadne hostiteľských príspevkov a osobitných hostiteľských príspevkov. Ročné príspevky pozorovateľov sa skladajú len z členských príspevkov. |
| --- | --- |

1.

Ročné príspevky členov a stálych pozorovateľov sa skladajú z členských príspevkov a prípadne hostiteľských príspevkov a osobitných hostiteľských príspevkov. Ročné príspevky pozorovateľov sa skladajú len z členských príspevkov.

| 2. | Členské príspevky sú peňažné príspevky na konzorcium ACTRIS ERIC od všetkých členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov, ktoré konzorcium ACTRIS ERIC použije ako príspevok na financovanie ročných prevádzkových nákladov centrálnych zariadení. |
| --- | --- |

2.

Členské príspevky sú peňažné príspevky na konzorcium ACTRIS ERIC od všetkých členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov, ktoré konzorcium ACTRIS ERIC použije ako príspevok na financovanie ročných prevádzkových nákladov centrálnych zariadení.

| 3. | Osobitný hostiteľský príspevok je podpora poskytovaná členmi a stálymi pozorovateľmi konzorcia ACTRIS ERIC na fungovanie centrálnych zariadení, ktoré sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC a ktorých hostiteľom je ich vlastná krajina. |
| --- | --- |

3.

Osobitný hostiteľský príspevok je podpora poskytovaná členmi a stálymi pozorovateľmi konzorcia ACTRIS ERIC na fungovanie centrálnych zariadení, ktoré sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC a ktorých hostiteľom je ich vlastná krajina.

| 4. | Hostiteľský príspevok je podpora poskytovaná členmi a stálymi pozorovateľmi konzorcia ACTRIS ERIC na fungovanie centrálnych zariadení, ktoré nie sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC a ktorých hostiteľom je ich vlastná krajina. Hostiteľské príspevky sa poskytujú podľa zásady 6 a celé príspevky alebo ich časť sa môžu previesť do konzorcia ACTRIS ERIC, ktoré ich postúpi príslušným inštitúciám v ich vlastnej krajine. |
| --- | --- |

4.

Hostiteľský príspevok je podpora poskytovaná členmi a stálymi pozorovateľmi konzorcia ACTRIS ERIC na fungovanie centrálnych zariadení, ktoré nie sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC a ktorých hostiteľom je ich vlastná krajina. Hostiteľské príspevky sa poskytujú podľa zásady 6 a celé príspevky alebo ich časť sa môžu previesť do konzorcia ACTRIS ERIC, ktoré ich postúpi príslušným inštitúciám v ich vlastnej krajine.

| 5. | Výška hostiteľských príspevkov a osobitných hostiteľských príspevkov sa dohodne približne na úrovni 70 % nákladov centrálneho zariadenia. Maximálny hostiteľský príspevok alebo osobitný hostiteľský príspevok pre centrálne zariadenia nesmie prekročiť 70 % ich ročného rozpočtu a nesmie tvoriť menej než 50 %. |
| --- | --- |

5.

Výška hostiteľských príspevkov a osobitných hostiteľských príspevkov sa dohodne približne na úrovni 70 % nákladov centrálneho zariadenia. Maximálny hostiteľský príspevok alebo osobitný hostiteľský príspevok pre centrálne zariadenia nesmie prekročiť 70 % ich ročného rozpočtu a nesmie tvoriť menej než 50 %.

| 6. | Hostiteľské príspevky a osobitné hostiteľské príspevky sa môžu poskytovať ako peňažné alebo nepeňažné príspevky. Pravidlá pre peňažné a nepeňažné príspevky sa stanovia vo vnútorných pravidlách. |
| --- | --- |

6.

Hostiteľské príspevky a osobitné hostiteľské príspevky sa môžu poskytovať ako peňažné alebo nepeňažné príspevky. Pravidlá pre peňažné a nepeňažné príspevky sa stanovia vo vnútorných pravidlách.

| 7. | Podiel ročných prevádzkových nákladov každého centrálneho zariadenia, ktorý nie je krytý hostiteľským príspevkom alebo osobitným hostiteľským príspevkom, financuje konzorcium ACTRIS ERIC z členských príspevkov členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov konzorcia ACTRIS ERIC. |
| --- | --- |

7.

Podiel ročných prevádzkových nákladov každého centrálneho zariadenia, ktorý nie je krytý hostiteľským príspevkom alebo osobitným hostiteľským príspevkom, financuje konzorcium ACTRIS ERIC z členských príspevkov členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov konzorcia ACTRIS ERIC.

| 8. | Členské príspevky sa poskytujú len v hotovosti. |
| --- | --- |

8.

Členské príspevky sa poskytujú len v hotovosti.

| 9. | Členské príspevky konzorciu ACTRIS ERIC sa platia v eurách. |
| --- | --- |

9.

Členské príspevky konzorciu ACTRIS ERIC sa platia v eurách.

| 10. | Ročné členské príspevky stálych pozorovateľov a pozorovateľov sú založené na rovnakých zásadách ako príspevky členov. |
| --- | --- |

10.

Ročné členské príspevky stálych pozorovateľov a pozorovateľov sú založené na rovnakých zásadách ako príspevky členov.

| 11. | Členovia, stáli pozorovatelia a pozorovatelia pristupujúci ku konzorciu ACTRIS ERIC uhradia pomernú časť ročného príspevku za rok vstupu podľa mesiaca, v ktorom pristúpili ku konzorciu ACTRIS ERIC. |
| --- | --- |

11.

Členovia, stáli pozorovatelia a pozorovatelia pristupujúci ku konzorciu ACTRIS ERIC uhradia pomernú časť ročného príspevku za rok vstupu podľa mesiaca, v ktorom pristúpili ku konzorciu ACTRIS ERIC.

| 12. | O ročných príspevkoch medzivládnych organizácií rozhoduje valné zhromaždenie v čase prijatia ich žiadosti o členstvo alebo štatút pozorovateľa. |
| --- | --- |

12.

O ročných príspevkoch medzivládnych organizácií rozhoduje valné zhromaždenie v čase prijatia ich žiadosti o členstvo alebo štatút pozorovateľa.

| 13. | Členské príspevky tvorí:






  a) | všeobecná podpora na udržiavanie tej časti prevádzky ústredia a dátového centra, na ktorú sa nevzťahujú hostiteľské príspevky alebo osobitné hostiteľské príspevky. |
| --- | --- | --- |

13.

Členské príspevky tvorí:

a)

všeobecná podpora na udržiavanie tej časti prevádzky ústredia a dátového centra, na ktorú sa nevzťahujú hostiteľské príspevky alebo osobitné hostiteľské príspevky.

| b) | prevádzková podpora na udržiavanie tej časti prevádzky tematických centier, na ktorú sa nevzťahuje hostiteľský príspevok alebo osobitný hostiteľský príspevok. |
| --- | --- |

b)

prevádzková podpora na udržiavanie tej časti prevádzky tematických centier, na ktorú sa nevzťahuje hostiteľský príspevok alebo osobitný hostiteľský príspevok.

Ročné členské príspevky sa vypočítajú podľa tejto rovnice a uvedú sa v interných rozpočtových pravidlách:

| Rovnica pre časť na všeobecnú podporu a na prevádzkovú podporu:


  Pre každú krajinu, ktorá je člen/pozorovateľ i (1 až N)

  Členský príspevok (i) = časť na všeobecnú podporu (i) + časť na prevádzkovú podporu (i)







  1. | |
| --- | --- |

Rovnica pre časť na všeobecnú podporu a na prevádzkovú podporu:

Pre každú krajinu, ktorá je člen/pozorovateľ i (1 až N)

Členský príspevok (i) = časť na všeobecnú podporu (i) + časť na prevádzkovú podporu (i)

1.

Formula

| 2. | |
| --- | --- |

2.

Formula

kde:

| — | Skratky: MC = členské príspevky, HO = ústredie, DC = dátové centrum, TC = tematické centrum, GNI = hrubý národný dôchodok (HND). |
| --- | --- |

—

Skratky: MC = členské príspevky, HO = ústredie, DC = dátové centrum, TC = tematické centrum, GNI = hrubý národný dôchodok (HND).

| — | MC časť HO/DC/TC = 30 % prevádzkových nákladov ústredia/dátového centra/tematického centra. |
| --- | --- |

—

MC časť HO/DC/TC = 30 % prevádzkových nákladov ústredia/dátového centra/tematického centra.

| — | Kapacita TC je maximálna kapacita vyhlásená tematickým centrom, vyjadrená ako maximálny počet vnútroštátnych zariadení, ktorým sa môže poskytovať prevádzková podpora. |
| --- | --- |

—

Kapacita TC je maximálna kapacita vyhlásená tematickým centrom, vyjadrená ako maximálny počet vnútroštátnych zariadení, ktorým sa môže poskytovať prevádzková podpora.

| — | Nr(i,j) je počet vnútroštátnych zariadení v krajine i (1 až N), ktoré dostanú prevádzkovú podporu od tematického centra j (1 až 6). |
| --- | --- |

—

Nr(i,j) je počet vnútroštátnych zariadení v krajine i (1 až N), ktoré dostanú prevádzkovú podporu od tematického centra j (1 až 6).

Prvé päťročné finančné záväzky

Orientačný plán príjmov a výdavkov konzorcia ACTRIS ERIC za prvé päťročné obdobie konzorcia sa uvádza ďalej (tabuľka 1).

Prvých päť rokov sa členské príspevky vypočítavajú podľa uvedenej rovnice na základe nákladov na zvyšovanie prevádzky centrálnych zariadení a plánu členov, stálych pozorovateľov a pozorovateľov na zapojenie vnútroštátnych zariadení do ACTRIS. Členské príspevky hradené členmi, stálymi pozorovateľmi a pozorovateľmi sa vypočítajú za prvé päťročné obdobie a sú uvedené v tabuľke 2.

Odhadované ročné osobitné hostiteľské príspevky na konzorcium ACTRIS ERIC za prvé päťročné obdobie sa uvádzajú v tabuľke 2. Orientačné hostiteľské príspevky na centrálne zariadenia, ktoré nie sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC, sa uvádzajú v tabuľke 3.

Aspoň jeden rok pred koncom počiatočného päťročného obdobia valné zhromaždenie začne postup rozhodovania o následnom finančnom pláne a členských príspevkoch.

Tabuľka 1

Plán príjmov a výdavkov konzorcia ACTRIS ERIC počas prvých piatich rokov

| PRÍJMY KONZORCIA ACTRIS ERIC | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Členský príspevok | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Osobitný hostiteľský príspevok | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |
| SPOLU | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

PRÍJMY KONZORCIA ACTRIS ERIC

2021

2022

2023

2024

2025

Členský príspevok

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Osobitný hostiteľský príspevok

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

SPOLU

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

| VÝDAVKY KONZORCIA ACTRIS ERIC | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ústredie | 1 158 895 | 1 209 290 | 1 241 027 | 1 302 089 | 1 402 081 |
| Dátové centrum, časť konzorcia ERIC | 78 312 | 78 312 | 82 312 | 82 312 | 86 312 |
| Členské príspevky prerozdelené medzi centrálne zariadenia, ktoré nie sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC | 1 127 512 | 1 706 296 | 2 049 557 | 2 329 059 | 2 667 270 |
| SPOLU | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

VÝDAVKY KONZORCIA ACTRIS ERIC

2021

2022

2023

2024

2025

Ústredie

1 158 895

1 209 290

1 241 027

1 302 089

1 402 081

Dátové centrum, časť konzorcia ERIC

78 312

78 312

82 312

82 312

86 312

Členské príspevky prerozdelené medzi centrálne zariadenia, ktoré nie sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC

1 127 512

1 706 296

2 049 557

2 329 059

2 667 270

SPOLU

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

Tabuľka 2

Odhadované ročné členské príspevky a osobitné hostiteľské príspevky na konzorcium ACTRIS ERIC počas prvých päť rokov

| Krajina | Príspevok | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RAKÚSKO | Členský príspevok | 51 000 | 76 742 | 83 486 | 96 865 | 107 141 |
| BELGICKO | Členský príspevok | 86 227 | 110 044 | 120 199 | 128 664 | 140 113 |
| BULHARSKO | Členský príspevok | 48 581 | 61 336 | 66 783 | 72 739 | 80 954 |
| CYPRUS | Členský príspevok | 66 946 | 78 713 | 83 726 | 89 401 | 96 941 |
| ČESKÁ REPUBLIKA | Členský príspevok | 57 901 | 83 624 | 90 523 | 103 485 | 113 181 |
| DÁNSKO | Členský príspevok | 43 568 | 57 853 | 63 477 | 70 246 | 93 649 |
| FÍNSKO | Osobitný hostiteľský príspevok (ústredie) | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 |
| Osobitný hostiteľský príspevok, dátové centrum | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 |
| Členský príspevok | 83 769 | 109 163 | 153 669 | 180 067 | 211 134 |
| FRANCÚZSKO | Osobitný hostiteľský príspevok, dátové centrum | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 |
| Členský príspevok | 210 698 | 262 706 | 294 487 | 315 407 | 347 968 |
| NEMECKO | Členský príspevok | 220 163 | 360 321 | 416 454 | 505 778 | 605 431 |
| TALIANSKO | Osobitný hostiteľský príspevok (ústredie) | 111 000 | 146 000 | 169 000 | 211 000 | 281 000 |
| Osobitný hostiteľský príspevok, dátové centrum | 13 000 | 13 000 | 17 000 | 17 000 | 21 000 |
| Členský príspevok | 128 645 | 248 588 | 297 000 | 320 619 | 344 335 |
| NÓRSKO | Osobitný hostiteľský príspevok, dátové centrum | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 |
| Členský príspevok | 66 247 | 81 318 | 87 587 | 95 014 | 104 688 |
| POĽSKO | Členský príspevok | 74 690 | 101 707 | 121 326 | 142 714 | 169 500 |
| RUMUNSKO | Členský príspevok | 82 255 | 99 041 | 134 294 | 147 967 | 158 643 |
| ŠPANIELSKO | Členský príspevok | 145 271 | 175 830 | 190 798 | 204 847 | 223 905 |
| ŠVÉDSKO | Členský príspevok | 58 425 | 75 352 | 123 895 | 138 371 | 149 300 |
| ŠVAJČIARSKO | Členský príspevok | 50 935 | 87 161 | 93 793 | 107 876 | 141 380 |
| Členské príspevky spolu | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Osobitné hostiteľské príspevky spolu | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |

Krajina

Príspevok

2021

2022

2023

2024

2025

RAKÚSKO

Členský príspevok

51 000

76 742

83 486

96 865

107 141

BELGICKO

Členský príspevok

86 227

110 044

120 199

128 664

140 113

BULHARSKO

Členský príspevok

48 581

61 336

66 783

72 739

80 954

CYPRUS

Členský príspevok

66 946

78 713

83 726

89 401

96 941

ČESKÁ REPUBLIKA

Členský príspevok

57 901

83 624

90 523

103 485

113 181

DÁNSKO

Členský príspevok

43 568

57 853

63 477

70 246

93 649

FÍNSKO

Osobitný hostiteľský príspevok (ústredie)

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

Osobitný hostiteľský príspevok, dátové centrum

7 200

7 200

7 200

7 200

7 200

Členský príspevok

83 769

109 163

153 669

180 067

211 134

FRANCÚZSKO

Osobitný hostiteľský príspevok, dátové centrum

34 500

34 500

34 500

34 500

34 500

Členský príspevok

210 698

262 706

294 487

315 407

347 968

NEMECKO

Členský príspevok

220 163

360 321

416 454

505 778

605 431

TALIANSKO

Osobitný hostiteľský príspevok (ústredie)

111 000

146 000

169 000

211 000

281 000

Osobitný hostiteľský príspevok, dátové centrum

13 000

13 000

17 000

17 000

21 000

Členský príspevok

128 645

248 588

297 000

320 619

344 335

NÓRSKO

Osobitný hostiteľský príspevok, dátové centrum

23 700

23 700

23 700

23 700

23 700

Členský príspevok

66 247

81 318

87 587

95 014

104 688

POĽSKO

Členský príspevok

74 690

101 707

121 326

142 714

169 500

RUMUNSKO

Členský príspevok

82 255

99 041

134 294

147 967

158 643

ŠPANIELSKO

Členský príspevok

145 271

175 830

190 798

204 847

223 905

ŠVÉDSKO

Členský príspevok

58 425

75 352

123 895

138 371

149 300

ŠVAJČIARSKO

Členský príspevok

50 935

87 161

93 793

107 876

141 380

Členské príspevky spolu

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Osobitné hostiteľské príspevky spolu

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

Tabuľka 3

Orientačné ročné hostiteľské príspevky na činnosti súvisiace s realizáciou aj prevádzkou centrálnych zariadení, ktoré nie sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC (čas dátového centra a tematických centier mimo konzorcia ERIC) Tieto hostiteľské príspevky nie sú súčasťou príjmov a výdavkov konzorcia ACTRIS ERIC uvedených v tabuľke 1

| Krajina | Príspevok určený pre | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RAKÚSKO | CIS, CREGARS | 437 000 | 520 000 | 402 000 | 432 000 | 319 000 |
| BELGICKO | CREGARS | 651 000 | 731 000 | 580 000 | 561 000 | 527 000 |
| ČESKÁ REPUBLIKA | CAIS-ECAC | 115 000 | 102 000 | 106 000 | 106 000 | 95 000 |
| FÍNSKO | Dátové centrum, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas | 1 714 000 | 788 000 | 772 000 | 802 000 | 833 000 |
| FRANCÚZSKO | Dátové centrum, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS | 2 644 000 | 2 261 000 | 2 430 000 | 2 144 000 | 1 915 000 |
| NEMECKO | CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS | 4 610 000 | 5 214 000 | 4 219 000 | 4 544 000 | 3 052 000 |
| TALIANSKO | Ústredie (*1), dátové centrum, CAIS-ECAC, CARS | 2 675 000 | 3 497 000 | 940 000 | 956 000 | 1 198 000 |
| NÓRSKO | Dátové centrum | 1 256 000 | 1 116 000 | 1 119 000 | 709 000 | 585 000 |
| RUMUNSKO | CARS | 105 000 | 255 000 | 265 000 | 272 000 | 282 000 |
| ŠPANIELSKO | Dátové centrum, CARS | 380 000 | 400 000 | 407 000 | 414 000 | 398 000 |
| ŠVAJČIARSKO | CiGas | 121 000 | 116 000 | 112 000 | 108 000 | 104 000 |
| Hostiteľské príspevky spolu | 14 708 000 | 15 000 000 | 11 352 000 | 11 048 000 | 9 308 000 |

Krajina

Príspevok určený pre

2021

2022

2023

2024

2025

RAKÚSKO

CIS, CREGARS

437 000

520 000

402 000

432 000

319 000

BELGICKO

CREGARS

651 000

731 000

580 000

561 000

527 000

ČESKÁ REPUBLIKA

CAIS-ECAC

115 000

102 000

106 000

106 000

95 000

FÍNSKO

Dátové centrum, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas

1 714 000

788 000

772 000

802 000

833 000

FRANCÚZSKO

Dátové centrum, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS

2 644 000

2 261 000

2 430 000

2 144 000

1 915 000

NEMECKO

CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS

4 610 000

5 214 000

4 219 000

4 544 000

3 052 000

TALIANSKO

Ústredie (*1), dátové centrum, CAIS-ECAC, CARS

2 675 000

3 497 000

940 000

956 000

1 198 000

NÓRSKO

Dátové centrum

1 256 000

1 116 000

1 119 000

709 000

585 000

RUMUNSKO

CARS

105 000

255 000

265 000

272 000

282 000

ŠPANIELSKO

Dátové centrum, CARS

380 000

400 000

407 000

414 000

398 000

ŠVAJČIARSKO

CiGas

121 000

116 000

112 000

108 000

104 000

Hostiteľské príspevky spolu

14 708 000

15 000 000

11 352 000

11 048 000

9 308 000

---

(*1)  Hostiteľský príspevok Talianska zahŕňa príspevky na realizáciu oddelenia ústredia v rokoch 2021 – 2022.

---

PRÍLOHA III

VYMEDZENIE POJMOV

Na účely týchto stanov sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

„ACTRIS“ je výskumná infraštruktúra pre aerosól, oblaky a stopové plyny, ktorá zabezpečuje vysokokvalitné údaje dokumentujúce zložky atmosféry s krátkou životnosťou a procesy, ktoré vedú k ich premenlivosti v prirodzenej a riadenej atmosfére, a ktorá zjednocuje, harmonizuje a distribuuje súbory údajov, činnosti a služby, ktoré poskytujú centrálne zariadenia a vnútroštátne zariadenia.

„Údaje ACTRIS“ sa v dátovej politike ACTRIS vymedzujú ako údaje prijaté a zmenené rozhodnutiami valného zhromaždenia.

„Konzorcium ACTRIS ERIC“ je výskumná infraštruktúra pre aerosól, oblaky a stopové plyny zriadená ako Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru (ERIC) podľa nariadenia (ES) č. 723/2009.

„Centrálne zariadenie“ je zložka ACTRIS, ústredie, dátové centrum alebo tematické centrum na európskej úrovni, ktoré používateľom ponúkajú dátové alebo výskumné služby, ako aj ďalšie služby ACTRIS a ktoré vnútroštátnym zariadeniam ponúkajú prevádzkovú podporu.

„Prispievanie na centrálne zariadenie“ je situácia, keď krajina prispieva na centrálne zariadenie, ak je hostiteľom časti centrálneho zariadenia alebo prispieva na činnosti tejto časti. Príspevok na centrálne zariadenie si vyžaduje prispievanie na financovanie centrálneho zariadenia prostredníctvom hostiteľských príspevkov.

„Dohoda o spolupráci“ je dohoda medzi konzorciom ACTRIS ERIC a vnútroštátnym zariadením alebo medzi konzorciom ACTRIS ERIC a centrálnym zariadením, ktoré nie je začlenené do konzorcia ACTRIS ERIC.

„Dátové centrum“ je centrálne zariadenie zodpovedné za spracovanie údajov ACTRIS, ochranu a distribúciu údajov, produktov a nástrojov s pridanou hodnotou a za hosťovanie portálu údajov ACTRIS.

„Ústredie“ je centrálne zariadenie zodpovedné za koordináciu a zastupovanie ACTRIS, ako aj za uľahčovanie prístupu k službám ACTRIS.

„Hostiteľská krajina“ je krajina, v ktorej sa nachádza a pôsobí oddelenie centrálneho zariadenia.

„Hostiteľský príspevok“ je podpora poskytovaná členmi alebo stálymi pozorovateľmi na fungovanie centrálnych zariadení, ktoré nie sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC a ktorých hostiteľom je ich vlastná krajina.

„Osobitný hostiteľský príspevok“ je podpora poskytovaná členmi a stálymi pozorovateľmi konzorcia ACTRIS ERIC na fungovanie centrálnych zariadení, ktoré sú súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC a ktorých hostiteľom je ich vlastná krajina.

„Duševné vlastníctvo“ je vlastníctvo vymedzené v článku 2 Dohovoru o zriadení Svetovej organizácie duševného vlastníctva uzavretého 14. júla 1967 a zmeneného 28. septembra 1979.

„Členský príspevok“ je peňažná suma, ktorú krajiny platia, aby mohli vstúpiť do konzorcia ACTRIS ERIC ako členovia, stáli pozorovatelia alebo pozorovatelia.

„Vnútroštátne zariadenie“ je pozorovateľská alebo prieskumná platforma, ktorá má zmluvný vzťah s konzorciom ACTRIS ERIC a ktorá poskytuje údaje a/alebo fyzický/vzdialený prístup do svojich priestorov.

„Tematické centrum“ je centrálne zariadenie, ktoré je buď súčasťou konzorcia ACTRIS ERIC, alebo má zmluvný vzťah s konzorciom ACTRIS ERIC a ktoré ponúka služby a prevádzkovú podporu na zabezpečenie kvality/kontrolu kvality meraní a údajov (vrátane odbornej prípravy, kalibrácie, nástrojov na zabezpečenie kvality/kontrolu kvality a vytvorenia štandardných prevádzkových a hodnotiacich postupov).

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 3.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/22

---

Úroková miera použitá Európskou centrálnou bankou pri hlavných refinančných operáciách (1):

3,50 % dňa 1. mája 2023

Výmenný kurz eura (2)

2. mája 2023

(2023/C 156/03)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,0965 |
| JPY | Japonský jen | 150,70 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4538 |
| GBP | Britská libra | 0,87868 |
| SEK | Švédska koruna | 11,2915 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 0,9841 |
| ISK | Islandská koruna | 149,70 |
| NOK | Nórska koruna | 11,7620 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 23,587 |
| HUF | Maďarský forint | 371,98 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,5758 |
| RON | Rumunský lei | 4,9305 |
| TRY | Turecká líra | 21,3508 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6371 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4885 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,6075 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,7654 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,4646 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 470,32 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 20,1460 |
| CNY | Čínsky juan | 7,5791 |
| IDR | Indonézska rupia | 16 143,37 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,8948 |
| PHP | Filipínske peso | 60,712 |
| RUB | Ruský rubeľ | |
| THB | Thajský baht | 37,478 |
| BRL | Brazílsky real | 5,4853 |
| MXN | Mexické peso | 19,6703 |
| INR | Indická rupia | 89,7515 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,0965

JPY

Japonský jen

150,70

DKK

Dánska koruna

7,4538

GBP

Britská libra

0,87868

SEK

Švédska koruna

11,2915

CHF

Švajčiarsky frank

0,9841

ISK

Islandská koruna

149,70

NOK

Nórska koruna

11,7620

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

23,587

HUF

Maďarský forint

371,98

PLN

Poľský zlotý

4,5758

RON

Rumunský lei

4,9305

TRY

Turecká líra

21,3508

AUD

Austrálsky dolár

1,6371

CAD

Kanadský dolár

1,4885

HKD

Hongkongský dolár

8,6075

NZD

Novozélandský dolár

1,7654

SGD

Singapurský dolár

1,4646

KRW

Juhokórejský won

1 470,32

ZAR

Juhoafrický rand

20,1460

CNY

Čínsky juan

7,5791

IDR

Indonézska rupia

16 143,37

MYR

Malajzijský ringgit

4,8948

PHP

Filipínske peso

60,712

RUB

Ruský rubeľ

THB

Thajský baht

37,478

BRL

Brazílsky real

5,4853

MXN

Mexické peso

19,6703

INR

Indická rupia

89,7515

---

(1)  Použitý kurz sa vzťahuje k poslednej operácii vykonanej pred určeným dňom. V prípade, že tender obsahuje variabilný kurz, použije sa kurz medzný.

(2)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

INÉ AKTY

Európska komisia

| 3.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/23

---

Uverejnenie žiadosti podľa článku 26 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787 o definovaní, popise, prezentácii a označovaní liehovín, používaní názvov liehovín pri prezentácii a označovaní iných potravín, ochrane zemepisných označení liehovín, používaní etylalkoholu a destilátov poľnohospodárskeho pôvodu v alkoholických nápojoch a o zrušení nariadenia (ES) č. 110/2008

(2023/C 156/04)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 27 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Borzag pálinka“

EÚ č.: PGI-HU-02845

Dátum žiadosti: 23.5.2022

1.   Názov na zápis do registra

„Borzag pálinka“

2.   Kategória liehoviny

| 9. | Ovocný destilát |
| --- | --- |

9.

Ovocný destilát

3.   Druh zemepisného označenia

Zemepisné označenie

4.   Opis vlastností liehoviny

Fyzikálne, chemické alebo organoleptické vlastnosti

Liehovina „Borzag pálinka“, ktorá sa vyrába z kôstkového ovocia chabzdy či presnejšie bazy chabzdovej (Sambucus ebulus) a ktorá sa v hovorovej maďarčine nazýva borzag,

| — | je číra a vo všeobecnosti bezfarebná, aj keď mimoriadne výrazné farebné zložky ovocia sa môžu v priebehu destilácie preniesť na konečný destilát a môžu jej počas odležania dokonca dodať svetložltý odtieň, |
| --- | --- |

—

je číra a vo všeobecnosti bezfarebná, aj keď mimoriadne výrazné farebné zložky ovocia sa môžu v priebehu destilácie preniesť na konečný destilát a môžu jej počas odležania dokonca dodať svetložltý odtieň,

| — | má maximálny prípustný obsah metanolu 1 000 g/hl 100 obj. % alkoholu a obsah kyanovodíka, ktorý nepresahuje 7 g/hl 100 obj. % alkoholu, |
| --- | --- |

—

má maximálny prípustný obsah metanolu 1 000 g/hl 100 obj. % alkoholu a obsah kyanovodíka, ktorý nepresahuje 7 g/hl 100 obj. % alkoholu,

| — | má jedinečný, mimoriadne výrazný charakter a prenikavú chuť a vôňu. |
| --- | --- |

—

má jedinečný, mimoriadne výrazný charakter a prenikavú chuť a vôňu.

Špecifické vlastnosti (ktorými sa líši od iných liehovín rovnakej kategórie)

| — | Liehovina „Borzag pálinka“ sa vyznačuje obsahom alkoholu viac ako 40 obj. %, keďže jej aromatické vlastnosti prevládajú a riadne sa rozvíjajú pri vyšších úrovniach obsahu alkoholu; má obsah prchavých látok v množstve najmenej 350 g/hl 100 obj. % alkoholu, a to z dôvodu aromatického bohatstva suroviny, z ktorej sa vyrába (chabzdy), v oblasti Novohradskej župy. |
| --- | --- |

—

Liehovina „Borzag pálinka“ sa vyznačuje obsahom alkoholu viac ako 40 obj. %, keďže jej aromatické vlastnosti prevládajú a riadne sa rozvíjajú pri vyšších úrovniach obsahu alkoholu; má obsah prchavých látok v množstve najmenej 350 g/hl 100 obj. % alkoholu, a to z dôvodu aromatického bohatstva suroviny, z ktorej sa vyrába (chabzdy), v oblasti Novohradskej župy.

| — | Medzi charakteristické aromatické tóny liehoviny „Borzag pálinka“ patrí sladkosť (príjemná chuť čokolády, ovocia a medu), korenistosť, prípadne bylinkový charakter (mäty, zelených byliniek, vanilky, anízu, borievky), pričom sa môžu vyskytnúť aj tóny pomarančovej kôry a marcipánu, ktoré pochádzajú z kôstkových bobúľ. |
| --- | --- |

—

Medzi charakteristické aromatické tóny liehoviny „Borzag pálinka“ patrí sladkosť (príjemná chuť čokolády, ovocia a medu), korenistosť, prípadne bylinkový charakter (mäty, zelených byliniek, vanilky, anízu, borievky), pričom sa môžu vyskytnúť aj tóny pomarančovej kôry a marcipánu, ktoré pochádzajú z kôstkových bobúľ.

5.   Vymedzenie zemepisnej oblasti

Správna oblasť Novohradskej župy.

6.   Spôsob výroby liehoviny

Plody s pôvodom vo vymedzenej oblasti možno zaparovať, kvasiť, destilovať a nechať odležať v liehovare, ktorý sa nachádza v danej zemepisnej oblasti.

Hlavné fázy výroby liehoviny „Borzag pálinka“:

| 1. | Výber a schválenie ovocia |
| --- | --- |

1.

Výber a schválenie ovocia

| 2. | Zaparovanie |
| --- | --- |

2.

Zaparovanie

| 3. | Kvasenie |
| --- | --- |

3.

Kvasenie

| 4. | Destilácia |
| --- | --- |

4.

Destilácia

| 5. | Odležanie, skladovanie |
| --- | --- |

5.

Odležanie, skladovanie

| 6. | Výroba a spracovanie pálenky |
| --- | --- |

6.

Výroba a spracovanie pálenky

6.1.   Výber a schválenie ovocia

Ovocie musí byť zrelé a bez skazených plodov a cudzorodých látok.

6.2.   Zaparovanie

Malé plody tohto ovocia sa musia odstopkovať a rozdrviť, ale len do takej miery, aby sa nepoškodila kôstka (čím sa znižuje možnosť vytvárania kyanovodíka). Surovina sa potom vkladá priamo do nádob na kvasenie (z nehrdzavejúcej ocele, prípade z plastu).

V závislosti od konzistencie plodov môže byť potrebné pridať vodu, ak sú bobule vysušené, pretože len vtedy môže kvasenie prebehnúť správnym spôsobom.

6.3.   Kvasenie

Je povolené a odporúča sa použitie špičkových technológií a pomocných materiálov (riadeného kvasenia, kultivovaných kvasiniek, pektínov). Optimálna hladina pH zápary sa pohybuje od 2,8 do 3,5. Destilácia fermentovanej zápary by sa mala vykonať čo najskôr, najneskôr však 30 dní od skončenia kvasenia. Fermentovanú záparu možno v prípade potreby skladovať pri teplote 10 – 22 °C.

6.4.   Destilácia

Liehovina „Borzag pálinka“ sa môže vyrábať s použitím akéhokoľvek komerčne dostupného zariadenia na destiláciu. Technológia periodickej destilácie v kotloch sa môže osobitne uviesť, ak bola pálenka vyrobená aspoň dvojitou frakčnou destiláciou s použitím zariadenia na destiláciu s maximálnou kapacitou 1 000 litrov a medeným povrchom.

6.5.   Odležanie, skladovanie

Po rafinácii/destilácii sa liehovina „Borzag pálinka“ musí nechať odležať v miestnosti chránenej pred svetlom s teplotou najviac 20 °C a miernou vlhkosťou, aby sa umožnilo zmiešanie komplexných chutí a vôní. Obdobie odležania musí trvať najmenej 60 dní. Na pálenke by sa v tejto fáze nemali uskutočňovať žiadne chemické procesy.

6.6.   Výroba a spracovanie pálenky

Obsah alkoholu odležaného destilátu sa musí pridávaním zmäkčenej vody upraviť na úroveň vhodnú na spotrebu, a to minimálne na úrovni 40 obj. %, keďže aromatické vlastnosti liehoviny „Borzag pálinka“ prevládajú a riadne sa rozvíjajú pri vyšších úrovniach obsahu alkoholu. (Obsah alkoholu sa môže po riedení líšiť od hodnoty uvedenej na etikete s toleranciou ± 0,3 obj. %).

Stupeň alkoholu vhodného na spotrebu by sa mal mimoriadne starostlivo dosiahnuť prostredníctvom viacerých fáz počas viacerých dní, a to postupným pridávaním 5 – 10 % vody v každej fáze, aby sa predišlo opalescencii a ochránili sa aromatické zložky.

7.   Osobitné pravidlá týkajúce sa balenia

—

8.   Osobitné pravidlá týkajúce sa označovania

Okrem prvkov stanovených v právnych predpisoch označenie obsahuje aj tieto slová:

| — | „Földrajzi jelzés“ [zemepisné označenie] (oddelene od názvu). |
| --- | --- |

—

„Földrajzi jelzés“ [zemepisné označenie] (oddelene od názvu).

| — | Názov „Borzag pálinka“ sa musí uvádzať na všetkých etiketách na fľaši (na prednej a/alebo zadnej a/alebo bočnej). |
| --- | --- |

—

Názov „Borzag pálinka“ sa musí uvádzať na všetkých etiketách na fľaši (na prednej a/alebo zadnej a/alebo bočnej).

9.   Opis súvislosti medzi liehovinou a jej zemepisným pôvodom

Súvislosť medzi liehovinou „Borzag pálinka“ a danou oblasťou spočíva vo vlastnostiach a v dobrom mene výrobku.

Surovinou na výrobu „Borzag pálinka“ je kôstkové ovocie chabzdy (bazy chabzdovej), v maďarčine známej aj ako borzag, s pôvodom v Novohradskej župe.

Borzag je pôvodný ľudový názov druhu Sambucus ebulus L., bazy chabzdovej, ktorý mu dali Maďari z Novohradskej župy (Pallas Nagylexikon: https://mek.oszk.hu/00000/00060/html/015/pc001524.html#10), čo jasne poukazuje na to, že liehovina „Borzag pálinka“ má pôvod v Novohradskej župe, keďže len v tejto oblasti je baza chabzdová známa ako borzag. Sándor Póczos okrem toho vo svojej knihe o liehovine „Borzag pálinka“ uvádza, že v Maďarsku sa nachádza župa, konkrétne Novohradská župa, v ktorej je baza chabzdová (borzag) dobre známa a v ktorej je akceptované a dokonca prirodzené spracovanie pálenky z nej.

Novohradská župa sa nachádza v severnej časti Maďarska na priesečníku štyroch pohorí (Börzsöny, Mátra, Cserhát a Karancs-Medves). Oblasť z hľadiska topografie tvoria roztrúsené pohoria sopečného pôvodu s nadmorskou výškou 400 – 600 m vrátane zalesnených oblastí (pokrývajúcich približne 40 % územia župy). Oblasť sa vyznačuje nízkym zásobovaním prirodzenou vodou. Chudobné, kyslé a tvrdé pôdy a osobitné klimatické podmienky (chladné, vlhké a tienené oblasti) sa dobre hodia na rast tohto plodu, čo potvrdzujú štúdie. Na základné vlastnosti bazy chabzdovej má do veľkej miery vplyv počasie. Baza chabzdová je vďaka environmentálnym podmienkam mimoriadne bohatá na horké esterové iridoidné glykozidy (ebulozid, izoswerozid), saponín, tanín, kyanogénne glykozidy, živicu, esenciálne oleje a organické kyseliny. Horká chuť iridoidných glykozidov výrazne prispieva k chuti marcipánu a ku korenistému charakteru liehoviny „Borzag pálinka“. Bobule zároveň obsahujú vysoký podiel esenciálnych olejov, cukru, kyanogénnych glikozidov a purpurového farbiva, ktoré prispievajú k aromatickým tónom sladkosti a príležitostne k svetložltému nádychu odležanej pálenky.

Výroba liehoviny „Borzag pálinka“ sa v Novohradskej župe začala pred mnohými storočiami. So zreteľom na stáročné tradície vyrábajú v Novohradskej župe pálenku z bazy chabzdovej takmer všetky komerčné liehovary. Len v tejto oblasti (Novohradská župa) je rastlina známa ako borzag; na iných miestach je známa ako gyalogbodza (bežný maďarský pojem pre bazu chabzdovú).

Táto nenáročná odolná rastlina sa v Novohradskej župe rozšírila už v polovici 19. storočia, ako uvádza Zoltán Szerémy, ktorý sa narodil v obci Nógrádmegyer v roku 1861: „... Pôda však bola usilovnejšia a zanietenejšia než poľnohospodári, ktorí ju obrábali. Sama nechala vyrašiť kry ako baza chabzdová...“ [Zoltán Szerémy: Emlékeim a régi jó időkből (Moje spomienky na staré dobré časy) s. 27 – 28. Színészek Szövetsége. Budapešť, 1929].

Baza chabzdová bola súčasťou ľudovej medicíny; používala sa na výrobu džemu a popri sporadickom výskyte v regióne obývanom ľudom Palócov, najmä v Novohradskej župe, sa používala a stále používa na výrobu pálenky. Svedčí o tom aj článok v periodiku Nógrád Megyei Hírlap [Vestník Novohradskej župy] s názvom Forró az üst, forr a cefre [Kotol je horúci, zápara vrie] (21. septembra 2004, s. 2), v ktorom sa uvádzajú tri hlavné zložky na výrobu miestnej pálenky: jablká, hrušky a v treťom rade baza chabzdová (borzag).

Ocenenia svedčiace o dobrom mene liehoviny „Borzag pálinka“:

| — | 2012 – Prvá celoštátna súťaž Pálenka z lesného a divorastúceho ovocia – zlatá medaila, |
| --- | --- |

—

2012 – Prvá celoštátna súťaž Pálenka z lesného a divorastúceho ovocia – zlatá medaila,

| — | 2013 – Druhá celoštátna súťaž Pálenka z lesného a divorastúceho ovocia – zlatá medaila, |
| --- | --- |

—

2013 – Druhá celoštátna súťaž Pálenka z lesného a divorastúceho ovocia – zlatá medaila,

| — | 2014 – Tretia celoštátna súťaž Pálenka z lesného a divorastúceho ovocia – strieborná medaila, |
| --- | --- |

—

2014 – Tretia celoštátna súťaž Pálenka z lesného a divorastúceho ovocia – strieborná medaila,

| — | 2015 – 11. ročník súťaže vína a liehovín v oblasti Mátra – zlatá medaila, |
| --- | --- |

—

2015 – 11. ročník súťaže vína a liehovín v oblasti Mátra – zlatá medaila,

| — | 2016 – Štvrtá celoštátna súťaž Pálenka z lesného a divorastúceho ovocia – zlatá medaila, |
| --- | --- |

—

2016 – Štvrtá celoštátna súťaž Pálenka z lesného a divorastúceho ovocia – zlatá medaila,

| — | 2018 – Kolégium pálenky – Ocenenie Fortissimus Spiritus, |
| --- | --- |

—

2018 – Kolégium pálenky – Ocenenie Fortissimus Spiritus,

| — | Celoštátna súťaž Pálenka a pálenka z hroznových výliskov v roku 2020 – strieborná medaila. |
| --- | --- |

—

Celoštátna súťaž Pálenka a pálenka z hroznových výliskov v roku 2020 – strieborná medaila.

Liehovinu „Borzag pálinka“ zároveň ponúka ako špecialitu Novohradskej župy najlepší štvorhviezdičkový hotel v regióne.

Na každoročnej celoštátnej súťaži Pálenka z lesa a lesných plodov sa zúčastňuje čoraz viac výrobcov liehoviny „Borzag pálinka“.

Hoci je liehovina „Borzag pálinka“ v Novohradskej župe stálicou a je dobre známa, k dispozícii je žiaľ len malý počet písomných zmienok, ktoré by preukazovali dobré meno tohto výrobku. Túto medzeru vyplnila v roku 2018 publikácia Sándora Póczosa s názvom Palócok pálinkája, a borzag [Borzag (baza chabzdová) – pálenka ľudu Palócov], v ktorej sa uvádzajú historické dôkazy na podporu dobrého mena výrobku na miestnej úrovni. Súčasťou publikácie sú aj spomienky a opisy liehoviny „Borzag pálinka“ viacerých osôb žijúcich alebo s pôvodom v Novohradskej župe (známych aj ako ľud Palócov).

Sándor Póczos v tejto knihe Palócok pálinkája, a borzag uvádza, že dobré meno liehoviny „Borzag pálinka“ súvisí so zemepisnou oblasťou takto: „Existuje ďalší dôležitý aspekt, ktorý vysvetľuje rozšírenie bazy chabzdovej v Novohrade. Je samozrejmé, že ak niečo na určitom mieste nefunguje, nebude sa tam z dôvodu nedostatočnej kvality alebo nesplnených očakávaných výsledkov presadzovať. Azda z dôvodu, že surovina bola dostupná v pomerne veľkých množstvách a nevyžadovala si žiadne osobitné investície ani starostlivosť, je pravdepodobné, že pokusy o výrobu liehoviny ‚Borzag pálinka‘ sa uskutočnili v iných častiach krajiny, no neúspešne. Keďže v tom čase neexistovali žiadne výrazné rozdiely medzi technológiami používanými na výrobu destilovaných liehovín, osobitosť liehoviny ‚Borzag pálinka‘ z Novohradskej župy môžu vysvetľovať len samotné environmentálne faktory. Právom môžeme predpokladať, že ide o nadpriemernú súvzťažnosť krajiny, podnebia a v neposlednom rade ľudu Palócov, ktorá dodáva tejto gurmánskej pálenke hodnotu, ktorá ďaleko presahuje hranice župy.“

Špecifikácia výrobku – odkaz na uverejnenie

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 1.

---

| 3.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/27 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/27

---

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2023/C 156/05)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Szabolcsi alma“

EÚ č.: PGI-HU-02852 – 22.6.2022

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Názov (názvy) CHZO

„Szabolcsi alma“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Maďarsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 1.6: Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Chránené zemepisné označenie „Szabolcsi alma“ sa môže používať v prípade jabĺk odrôd Gala, Jonathan, Jonagold, Golden Delicious, Red Delicious, Idared a Pinova druhu Malus domestica a ich variantov (mutantov/klonov) na priamu spotrebu vypestovaných vo vymedzenej zemepisnej oblasti, ktoré majú ďalej uvedené kvalitatívne vlastnosti.

Jablká „Szabolcsi alma“ majú tieto kvalitatívne vlastnosti:

| — | sú sladkokyslé s osviežujúcou chuťou a vôňou a majú chrumkavú dužinu, |
| --- | --- |

—

sú sladkokyslé s osviežujúcou chuťou a vôňou a majú chrumkavú dužinu,

| — | vyznačujú sa vysokým obsahom cukru: aspoň 12 stupňov Brixa v prípade odrôd Gala, Red Delicious a Idared a aspoň 13 stupňov Brixa v prípade odrôd Jonathan, Jonagold, Golden Delicious a Pinova, a to v závislosti od konkrétnej odrody, |
| --- | --- |

—

vyznačujú sa vysokým obsahom cukru: aspoň 12 stupňov Brixa v prípade odrôd Gala, Red Delicious a Idared a aspoň 13 stupňov Brixa v prípade odrôd Jonathan, Jonagold, Golden Delicious a Pinova, a to v závislosti od konkrétnej odrody,

| — | pevnosť dužiny dosahuje aspoň 5,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

pevnosť dužiny dosahuje aspoň 5,5 kg/cm2.

Kvalitatívne vlastnosti podľa odrody týkajúce sa rozmeru (tvaru, priemernej hmotnosti, priemeru) a farby šupky sú uvedené v tejto tabuľke:

| Odroda | Rozmer | Farba šupky |
| --- | --- | --- |
| Gala | malý, guľatý alebo sploštený tvar
  priemerná hmotnosť: 150 – 170 g
  priemer: 65 – 85 mm | Základná farba v štádiu zrelosti je žltkastá so svetločerveným povrchom a s pruhmi v prípade niektorých variantov. |
| Jonathan | stredný až malý kužeľovito-guľatý, mierne rebrovaný, symetrický tvar
  priemerná hmotnosť: 120 – 130 g
  priemer: 65 – 75 mm | Základná farba v štádiu zrelosti je žltkastá zelená so svetločervenou šupkou a širokými tmavočervenými pruhmi. |
| Jonagold | veľký, guľatý alebo mierne kužeľovitý, dobre vyvážený, minimálne rebrovaný tvar
  priemerná hmotnosť: 220 – 250 g
  priemer: 70 – 90 mm | Základná farba je žltkastá zelená, pričom 40 – 60 % šupky má svetločervenú/tmavočervenú farbu. |
| Golden Delicious | guľatý alebo mierne podlhovastý tvar zrezaného kužeľa
  priemerná hmotnosť: 140 – 180 g
  priemer: 70 – 85 mm | Základná farba je zelenkastá žltá, neskôr žltá. |
| Red Delicious | stredne veľký alebo veľký, podlhovastý, rebrovaný tvar nad kališnými lístkami
  priemerná hmotnosť: 150 – 170 g
  priemer: 70 – 90 mm | Základná farba je vyblednutá tmavočervená s pruhmi a celý mierne pruhovaný povrch má lesklú tmavočervenú farbu. |
| Idared | stredný až veľký, sploštený guľatý tvar a jemne rebrovaný
  priemerná hmotnosť: 170 – 220 g
  priemer: 70 – 95 mm | Základná farba je svetločervená so svetlou šupkou. |
| Pinova | stredný, mierne podlhovastý tvar kužeľa
  priemerná hmotnosť: 150 – 180 g
  priemer: 65 – 85 mm | Základná farba je žltá s viac ako polovicou povrchu pokrytou alebo pruhovanou charakteristickou ohnivočervenou farbou. |

Odroda

Rozmer

Farba šupky

Gala

malý, guľatý alebo sploštený tvar

priemerná hmotnosť: 150 – 170 g

priemer: 65 – 85 mm

Základná farba v štádiu zrelosti je žltkastá so svetločerveným povrchom a s pruhmi v prípade niektorých variantov.

Jonathan

stredný až malý kužeľovito-guľatý, mierne rebrovaný, symetrický tvar

priemerná hmotnosť: 120 – 130 g

priemer: 65 – 75 mm

Základná farba v štádiu zrelosti je žltkastá zelená so svetločervenou šupkou a širokými tmavočervenými pruhmi.

Jonagold

veľký, guľatý alebo mierne kužeľovitý, dobre vyvážený, minimálne rebrovaný tvar

priemerná hmotnosť: 220 – 250 g

priemer: 70 – 90 mm

Základná farba je žltkastá zelená, pričom 40 – 60 % šupky má svetločervenú/tmavočervenú farbu.

Golden Delicious

guľatý alebo mierne podlhovastý tvar zrezaného kužeľa

priemerná hmotnosť: 140 – 180 g

priemer: 70 – 85 mm

Základná farba je zelenkastá žltá, neskôr žltá.

Red Delicious

stredne veľký alebo veľký, podlhovastý, rebrovaný tvar nad kališnými lístkami

priemerná hmotnosť: 150 – 170 g

priemer: 70 – 90 mm

Základná farba je vyblednutá tmavočervená s pruhmi a celý mierne pruhovaný povrch má lesklú tmavočervenú farbu.

Idared

stredný až veľký, sploštený guľatý tvar a jemne rebrovaný

priemerná hmotnosť: 170 – 220 g

priemer: 70 – 95 mm

Základná farba je svetločervená so svetlou šupkou.

Pinova

stredný, mierne podlhovastý tvar kužeľa

priemerná hmotnosť: 150 – 180 g

priemer: 65 – 85 mm

Základná farba je žltá s viac ako polovicou povrchu pokrytou alebo pruhovanou charakteristickou ohnivočervenou farbou.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

–

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Pestovanie a zber jabĺk „Szabolcsi alma“ sa môže uskutočňovať výlučne v zemepisnej oblasti, ktorá sa vymedzuje v bode 4.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

CHZO „Szabolcsi alma“ sa musí uviesť písmom, ktoré je väčšie ako akýkoľvek iný nápis na etikete balenia.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Pestovanie a zber jabĺk „Szabolcsi alma“ prebieha v rámci administratívnych hraníc Sabolčsko-satmársko-berežskej župy.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť medzi jablkami „Szabolcsi alma“ a zemepisnou oblasťou spočíva v kvalite.

Jablká „Szabolcsi alma“ možno od iných jabĺk odlíšiť na základe osobitných vlastností stanovených v bode 3.2.

Osobitné vlastnosti jabĺk „Szabolcsi alma“ stanovené v bode 3.2 sú výsledkom úzkeho prepojenia medzi zemepisnou oblasťou, priaznivými pôdnymi a klimatickými podmienkami oblasti výroby a značnými odbornými znalosťami pestovateľov jabĺk.

Pôdne podmienky Sabolčsko-satmársko-berežskej župy sa dokonale hodia na pestovanie jabĺk. Pôdne a topograficko-klimatické podmienky prírodných zemepisných oblastí Sabolčsko-satmársko-berežskej župy v nej umožnili hospodársky životaschopné pestovanie jabĺk a ďalších druhov ovocia, ktoré sú pôvodné pre mierne podnebie (Pethő, 2005).

Sabolčsko-satmársko-berežská župa sa vyznačuje druhou najväčšou aluviálnou plošinou v Maďarsku, ktorá dosahuje výšku 20 až 50 m od záplavovej oblasti Zátisie. Obsah humusu (približne 2 %) a vysoký obsah vápnika černozeme, ktorá sa rozvinula na piesčito-sprašovitej pôde na plochých častiach aluviálnej plošiny, spolu s ľahkou prachovitou pôdou usadenou prítokmi Tisy sú priaznivé pre výsadbu jabloní.

Počet hodín slnečného svitu je v rozmedzí 1 950 až 2 050, čo predstavuje približne o 300 – 400 hodín viac v porovnaní s krajinami na západ a sever od Maďarska. Klimatické podmienky župy sú preto priaznivé na pestovanie jabĺk. Na podnebie majú okrem slnečného svitu vplyv aj oceánske, kontinentálne a stredomorské vzduchové hmoty. V dôsledku toho raz prevláda oceánsky a inokedy kontinentálny vplyv podnebia.

Vegetačné obdobie v Sabolčsko-satmársko-berežskej župe začína o 6 až 8 dní neskôr ako v iných župách Maďarska. Letá sú mierne teplé s priemernou teplotou v júli na úrovni 20 – 23 °C. Počas jesenných mesiacov v dôsledku vyššieho nočného vyžarovania dosahuje priemerná denná teplota o 1 – 2 °C nižšiu úroveň ako v ostatných častiach krajiny, čo umožňuje spomalenie procesu dozrievania.

Vnútorné vlastnosti a pôžitkovú hodnotu jabĺk „Szabolcsi alma“ určujú prevažne environmentálne faktory v čase dozrievania: teplota, slnečný svit a skorá ranná vlhkosť. Relatívna vlhkosť vzduchu dosahuje v letných mesiacoch úroveň približne 75 %. Vyššia relatívna vlhkosť v septembri má mimoriadne prínosný účinok na sfarbenie plodu a tempo dozrievania. Proces dozrievania jabĺk „Szabolcsi alma“ je preto pomalší, pričom sa v ovocí ukladá viac rôznych živín. V dôsledku toho sa jablká „Szabolcsi alma“ vyznačujú vysokým obsahom cukru: aspoň 12 stupňov Brixa v prípade odrôd Gala, Red Delicious a Idared a aspoň 13 stupňov Brixa v prípade odrôd Jonathan, Jonagold, Golden Delicious a Pinova, a to v závislosti od konkrétnej odrody. Je to práve vysoký obsah cukru, ktorý jablkám „Szabolcsi alma“ dodáva ich sladkokyslý charakter.

Teplé dni, vysoká relatívna vlhkosť a nočné ochladzovanie v septembri spolu s formovaním rannej rosy výrazne prispievajú k sýtemu sfarbeniu jabĺk „Szabolcsi alma“ a rozvoju vysokej kyslosti a vôní, výsledkom čoho je sladkokyslá chuť.

Vysoký obsah vápnika v pôde vedie k vyššiemu obsahu vápnika aj v dužine plodu, vďaka čomu sa vytvára chrumkavá dužina jabĺk „Szabolcsi alma“ s pevnosťou na úrovni aspoň 5,5 kg/cm2.

Okrem ideálnej oblasti výroby využívajú pestovatelia v Sabolčsko-satmársko-berežskej župe odborné znalosti vyplývajúce zo skúseností nadobudnutých v priebehu storočí, čo má pozitívny vplyv na pestovanie jabĺk „Szabolcsi alma“. Odborné znalosti v oblasti pestovania jabĺk „Szabolcsi alma“ sa vo vymedzenej zemepisnej oblasti odovzdávajú z generácie na generáciu.

Aktuálne vedomosti pestovateľov z hľadiska odrôd, použitia certifikovaného množiteľského materiálu a pestovania jabĺk sú kľúčové pre vlastnosti stanovené v bode 3.2. Výskumné centrum v meste Újfehértó Výskumnej inštitúcie pre pestovanie ovocia a okrasných rastlín to podporuje viac ako 70 rokov udržiavaním odrody, výrobou certifikovaného množiteľského materiálu a poskytovaním odborného poradenstva. Toto výskumné centrum sa zaoberá výskumom v oblasti výroby jabĺk „Szabolcsi alma“, registráciou ovocných stromov, pestovaním a fyziologickou štúdiou odrôd jabĺk a rozvojom metód certifikácie odrôd.

Pestovanie ovocia má vďaka priaznivým pôdnym a klimatickým podmienkam v Sabolčsko-satmársko-berežskej župe stáročnú tradíciu. Svedčia o tom diela slávneho otomanského cestovateľa Evliya Çelebi, ktorý vo svojich zväzkoch o cestách po Maďarsku v rokoch 1660 až 1666 opisuje bohatstvo sadov v Sabolčsku, prosperitu pestovateľov a mimoriadne chutné plody. Zároveň opisuje pestovanie takého veľkého množstva plodov v oblasti, že to poskytlo dostatočnú obživu pre útočiacu otomanskú armádu.

Po druhej svetovej vojne bol spustený režim rozsiahlej výsadby, čoho výsledkom bolo vytvorenie takmer 50 % sadov jabloní v Sabolčsko-satmársko-berežskej župe, ktoré predstavujú viac ako polovicu vnútroštátnej výroby.

Dobré meno pestovania jabĺk v Maďarsku spočíva v jablkách „Szabolcsi alma“. Názov „Szabolcsi alma“ sa stal známkou kvalitnej značky. (T. Szabó – Zs. Csoma 2001).

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/31

---

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2023/C 156/06)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Sidra da Madeira“

EÚ č.: PGI-PT-02641 – 14. 10. 2020

CHOP ( ) CHZO (X)

1.   Názov

„Sidra da Madeira“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Portugalsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku

Trieda 1.8. Iné výrobky prílohy I k zmluve (koreniny atď.)

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Sidra da Madeira“ je nápoj, ktorý sa získava kvasením prírodnej šťavy vylisovanej z čerstvých plodov tradičných a iných odrôd jabĺk (Malus domestica Borkh.) a v niektorých prípadoch zo zmesi jabĺk a hrušiek (Pyrus communis L.), ktoré sa pestujú výlučne na ostrove Madeira. Na jeho výrobu sa používajú metódy, ktoré sú tradičné alebo špecifické pre tento ostrov.

Ide o prírodný cider vyrábaný výlučne kvasením šťavy získanej krájaním, mletím, drvením a lisovaním lokálne pestovaných jabĺk a niekedy hrušiek, takže obsah cukru a oxidu uhličitého v ňom sú výhradne endogénneho pôvodu. Zároveň existuje ako sýtený prírodný cider, ktorého perlenie sa úplne alebo čiastočne vytvára pridaním oxidu uhličitého.

Vo všeobecnosti má tieto vlastnosti: minimálny obsah alkoholu 5 % (v obj. % pri teplote 20 °C), obsah skvasiteľného cukru menej ako 15 g/l, minimálna celková kyslosť (vyjadrená ako kyselina jablčná) 3 g/l a najviac 10 g/l, maximálny obsah prchavých kyselín (vyjadrený ako kyselina octová) 1,8 g/l a maximálny celkový obsah oxidu siričitého (vyjadrený ako SO2) 200 mg/l.

V závislosti od kombinácie druhov a odrôd použitého ovocia sa nápoj „Sidra da Madeira“ vyznačuje svetlou citrónovožltou až slamovožltou farbou s oranžovými odtieňmi, ako aj čírym vzhľadom, ak je filtrovaný, alebo so sedimentmi, ak nie je filtrovaný.

Nápoj má čerstvú autentickú vôňu, ktorá odhaľuje ovocný charakter strednej až vysokej intenzity s výraznými tónmi zelených jabĺk, zrelých jabĺk, duly a/alebo citrusových plodov, vytvárajúc vyvážený a príjemný celok.

Zvyčajne je stály s ľahkou, nie veľmi sladkou chuťou, ktorá rozvíja harmonickú rovnováhu medzi ostrosťou a horkosťou so suchou koncovkou. Vyznačuje sa výraznou vôňou a chuťou jabĺk a čerstvosťou, ktorá vyplýva z jeho príznačnej kyslosti.

Predáva sa ako cider vo fľašiach alebo ako cider balený vo vhodných nádobách (v sudoch alebo demižónoch) na predaj v stravovacích a pohostinských zariadeniach alebo na maloobchodný predaj konečným spotrebiteľom.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Tradičnými odrodami používanými na výrobu nápoja „Sidra da Madeira“ sú jablká „Barral“, „Cara-de-dama“, „Branco“, „Bico de melro“, „Da Festa“, „Domingos“, „Da Ponta do Pargo“, „Calhau“, „Focinho de rato“ a „Vime“ a v niektorých prípadoch hrušky „Do Santo“ a „Tenra de São Jorge“.

Odveká prax poľnohospodárov z Madeiry v oblasti množenia a spoločného využívania genetického materiálu zo stromov a z plodov s najlepšími vlastnosťami na priamu spotrebu a/alebo výrobu cideru znamená, že sa naďalej pestujú aj iné kultúrne odrody jabĺk a hrušiek, najmä jablká „Baunesa“, „Camacha“, „Espelho“, „Parda“, „Rajada“, „Reineta Tenra da Camacha“, „Santa Isabel“, „Ázimo“, „Amarelo“, „Amargo“, „Camoesa“, „De vinho“, „Ouro“, „Pevide“, „Rajado“, „Rijo“, „Riscado“ a „Serra“ a hrušky „Santa Isabel ou de Santana“, „São João“, „Curé“ a „Pardas“, ktoré sa takisto používajú, hoci v menšej miere, v šaržiach určených na výrobu nápoja „Sidra da Madeira“.

Keďže niektorí výrobcovia sa už od počiatku usilovali o diverzifikáciu svojich sadov prostredníctvom exotických odrôd na priamu spotrebu, ako sú jablká „Golden“, „Fuji“, „Starking“, „Royal Gala“ a „Reineta“ a hrušky „Rocha“, z ktorých mnohé Vieira Natividade na ostrove eviduje už v roku 1947, na výrobu nápoja „Sidra da Madeira“ sa môžu použiť aj tieto plody, ak sú dostupné v poľnohospodárskom podniku alebo ak sa vypestovali výlučne na tomto ostrove.

Práve vďaka miešaniu alebo „sceľovaniu“ tejto širokej škály tradičných odrôd jabĺk a hrušiek a niekedy aj iných odrôd jabĺk a hrušiek pestovaných na ostrove, ktoré môžu byť viac či menej ostré, horké alebo sladké, vzniká bohatstvo farieb, vôní a chutí a osviežujúca kyslosť, ktorými sa nápoj „Sidra da Madeira“ vyrábaný na rôznych miestach ostrova od výrobcu k výrobcovi odlišuje.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy výroby cideru od vypestovania suroviny, extrakcie prírodnej šťavy a kvasenia po zrenie a konzerváciu sa uskutočňujú na ostrove Madeira.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Balenie nápoja „Sidra da Madeira“ do fliaš alebo vhodných nádob (sudov alebo demižónov) určených na maloobchodný predaj konečným spotrebiteľom sa uskutočňuje na ostrove Madeira, aby sa zabezpečilo zachovanie osobitných farieb, vôní a chutí tohto prírodného (niekedy sýteného) cideru a zabránilo akejkoľvek oxidácii alebo kontaminácii, ktoré môžu nepriaznivo ovplyvniť jeho organoleptické vlastnosti, a aby sa zaručila úplná vysledovateľnosť výrobku.

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Ostrov Madeira.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Žiadosť o zápis názvu „Sidra da Madeira“ do registra spočíva v súvislosti jeho farebných, aromatických a chuťových vlastností a výraznej kyslosti v prvom rade so širokou škálou kombinácií plodov tradičných a iných odrôd jabĺk a hrušiek pestovaných výlučne na ostrove Madeira, ktoré sa používajú na jeho výrobu, a v druhom rade s pôdnymi a klimatickými podmienkami v lokalitách pestovania čerstvých plodov. K súvislosti prispieva aj vynikajúca povesť nápoja „Sidra da Madeira“ a jeho význam v rôznych lokalitách ostrova, v ktorých sa vyrába.

Špecifickosť výrobku

Nápoj „Sidra da Madeira“ sa odlišuje tým, že ide o prírodný (niekedy sýtený) cider vyznačujúci sa širokou škálou farieb, vôní a chutí a živou kyslosťou, vďaka ktorej sa stal veľmi obľúbenou voľbou spotrebiteľov a ktorá je výsledkom kvasenia prírodnej šťavy získanej lisovaním rôznych „zmesí“ alebo kombinácií čerstvých plodov tradičných a iných odrôd jabĺk a niekedy hrušiek, ktorých pestovanie a zber prebieha v sadoch v rôznych lokalitách ostrova Madeira vyznačujúcich sa miernejšími mikroklímami a kyslejšími pôdami, ktorými plod získava svoje osobitné organoleptické vlastnosti.

Výrobcom a spotrebiteľom je dôverne známy aj preto, že mal vždy veľký význam pre obyvateľov lokalít na ostrove, v ktorých sa vyskytujú priaznivé podmienky na pestovanie čerstvých plodov používaných na jeho výrobu, rozvinul sa najtradičnejší spôsob výroby cideru a v ktorých sa zaviedli nové postupy schválené pre tento druh nápoja s cieľom zlepšiť a odlíšiť jeho výrobu. V týchto lokalitách sa zároveň každoročne konajú „festivaly“ a folklórne podujatia na propagáciu ich nápoja „Sidra da Madeira“ a jabĺk a hrušiek, z ktorých sa vyrába.

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné faktory Madeira je sopečný ostrov v subtropickom regióne severného Atlantiku. Vyznačuje sa veľmi členitým reliéfom s príkrymi horami s nadmorskou výškou nad 1 200 m, ktoré oddeľujú hlboké údolia a ktoré vytvárajú centrálne pohorie orientované z východu na západ a kolmo na prevládajúce vetry. Ostrov Madeira má vďaka svojej zemepisnej polohe mierne podnebie iba s malými teplotnými výkyvmi s výnimkou vyššie položených oblastí, v ktorých sú teploty nižšie. Hornatý terén ostrova a vystavenie pasátom vytvárajú širokú škálu mikroklím, pričom južná strana je slnečná a chránená, zatiaľ čo severná strana sa nachádza v tieni, je chladnejšia a vlhká.

Vlastnosti prevládajúcich čadičových pôd sa menia s rastúcou nadmorskou výškou a zodpovedajúcou zmenou klímy, ktorá sa stáva vlhkejšou a chladnejšou. Preto sa ovocie používané na výrobu nápoja „Sidra da Madeira“ pestuje prevažne v oblastiach s miernejšími a vlhkejšími mikroklímami (hlavne v nadmorskej výške nad 400 m na južnej strane a 300 m na severnej strane), v ktorých prevládajú polokyslé až kyslé kambizoly a andozoly vyznačujúce sa dobrým prevzdušňovaním a odvodnením.

Ľudské faktory. Medzi ovocnými stromami, ktoré priniesli prví portugalskí osadníci v 20. rokoch 15. storočia, boli viaceré odrody jabĺk a hrušiek dovezených z Portugalska, ktoré si tu našli ideálne vegetačné podmienky v oblastiach s miernejšími mikroklímami a prevažne piesčito-ílovitými pôdami s miernou až vysokou kyslosťou.

Predpokladá sa, že výroba nápoja „Sidra da Madeira“ začala, hneď ako sady vyprodukovali dostatok plodov na spotrebu a spracovanie. Potvrdzujú to svedectvá kronikára Gomes Eanes de Zurara (1410 – 1474) a ďalšie záznamy, podľa ktorých sa „jablčné víno“ nachádzalo medzi zásobami, ktoré portugalské flotily získavali na ostrove Madeira od polovice 15. storočia.

Je tiež známe, že od začiatku 17. storočia sa „jablčné víno“ vyrábalo súbežne s vínom z ostrova Madeira, a to s využitím rovnakých lisov, pričom sa v niektorých prípadoch dokonca používalo na jeho riedenie, dokým sa na začiatku 20. storočia nezaviedol zákaz výroby vína z jabĺk s cieľom produkcie falošného vína z Madeiry. Tento zákaz viedol miestnych výrobcov k tomu, aby začali kvasiť svoju šťavu z jabĺk na výrobu „nového nápoja“, ktorý spočiatku nazývali „cidra“ alebo „sidra“ a neskôr „Sidra da Madeira“, a to s cieľom odlíšiť ho od cideru vyrábaného na iných miestach.

Agronóm João da Mota Prego (1859 – 1931) zverejnil v roku 1906 článok, v ktorom sa opisujú metódy, ktoré sa majú použiť na „výrobu cideru na ostrove Madeira“, a v ktorom vyzýva miestnych výrobcov, aby začali s výrobou cideru. Tento článok výrazne prispel k rozvoju jeho výroby, pričom mnohí výrobcovia sa dodnes riadia odporúčaniami, ktoré sa v ňom uvádzajú. Agronóm Vieira Natividade (1899 – 1968) pri opise rozvoja pestovania ovocia na ostrove Madeira okrem toho v roku 1947 zmapoval širokú škálu odrôd jabĺk a hrušiek na ostrove a identifikoval farnosti, v ktorých pokračuje tradícia výroby cideru.

Ľahkosť, s akou sa malvicové stromy šírili, a tradičný madeirský postup množenia a spoločného využívania genetického materiálu z plodov s najlepšími vlastnosťami viedli k vzniku viacerých tradičných odrôd jabĺk a hrušiek pochádzajúcich z odrôd, ktoré pôvodne priniesli Portugalci a neskôr Briti žijúci na ostrove v 16. až 18. storočí. Vybrali a zachovali sa v rôznych častiach ostrova, v ktorých sa odrody, ktoré boli najlepšie prispôsobené miestnym pôdnym a klimatickým podmienkam a produkovali najlepšie plody na priamu spotrebu a výrobu cideru, udržiavali a následne množili štiepením a vysádzali v iných častiach ostrova s podobnými vlastnosťami.

Táto prax v priebehu stáročí umožnila nielen rozvoj hlavných tradičných odrôd malvíc, ale aj nedávnejšie zavedenie exotických odrôd jabĺk a hrušiek, ktorých pestovanie a zber prebieha v sadoch na Madeire. Tieto odrody sa zároveň vyznačujú príznačnou kyslosťou a niektorí výrobcovia ich používajú aj na výrobu vlastných ciderov, ktoré sa získavajú uplatnením spôsobov výroby, ktoré sú tradičné alebo špecifické pre rôzne lokality ostrova.

Spotreba nápoja „Sidra da Madeira“ bola dlhý čas obmedzená na miesta jeho výroby, pričom cider konzumovali predovšetkým jeho výrobcovia a ich rodiny. Za posledné desaťročia sa situácia zmenila, pričom došlo k výraznému nárastu predaja v reštauráciách a baroch na regionálnom trhu, ako aj k zvýšeniu priameho predaja konečným spotrebiteľom na miestnych trhoch a trhoviskách a na „festivaloch“ alebo folklórnych podujatiach organizovaných na propagáciu cideru a jabĺk, z ktorých sa vyrába.

Záujem o tradíciu a kvalitu tohto výrobku viedol v polovici roka 2016 k vytvoreniu Združenia výrobcov cideru na ostrove Madeira (APSRAM), ktoré spája približne 30 výrobcov cideru s cieľom podporovať a chrániť kvalitu a autentickosť nápoja „Sidra da Madeira“, podporovať výskum a propagovať výrobok.

Súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a vlastnosťami a povesťou výrobku

Osobitné pôdne a klimatické vlastnosti lokalít na ostrove, ktoré boli priaznivé pre adaptáciu a vysádzanie sadov a jednotlivých stromov širokej škály odrôd jabĺk a hrušiek, dodávajú plodom ich jedinečnú kyslosť a príznačné senzorické vlastnosti, ktoré sa vo väčšej alebo menšej miere prenášajú aj na nápoj „Sidra da Madeira“, a to v závislosti od kombinácie plodov používaných na jeho výrobu.

Nápoj „Sidra da Madeira“ vďaka svojim farebným, aromatickým a chuťovým vlastnostiam vyplývajúcim zo „zmesí“ alebo kombinácií plodov tradičných a iných odrôd jabĺk a niekedy hrušiek, ktoré sa používajú na jeho výrobu, a svojej príznačnej kyslosti, ktorá je výsledkom predovšetkým pôdnych a klimatických podmienok lokalít, v ktorých sa ovocie pestuje, získal viacero národných ocenení, ako je „Concurso Nacional de Cervejas e Sidras Tradicionais Portuguesas“ (Súťaž národného tradičného portugalského piva a cideru) a „Great Taste – Portugal“. Vynikajúcu povesť si však získal vďaka miestnym spotrebiteľom a čoraz viac turistom, ktorí navštevujú ostrov.

Historické záznamy svedčiace o význame výroby „jablčného vína“, nápoja „cidra“, „sidra“ a „Sidra da Madeira“ v priebehu posledných 600 rokov priviedli miestnych výrobcov k vyhláseniu, že cider sa na ostrove vyrábal už od jeho prvotného osídlenia, a to v oblastiach, v ktorých boli najvhodnejšie podmienky na výsadbu sadov, ktoré plodia dané ovocie. Preto existuje na celom ostrove silná tradícia výroby a spotreby cideru, a to hlavne na územiach obcí São Roque do Faial – Santana, Santo António da Serra – Machico, Camacha – Santa Cruz, Jardim da Serra – Câmara de Lobos, Ponta do Pargo – Calheta a Prazeres – Calheta, v ktorých sa z dôvodu mimoriadnej rivality medzi ostrovnými spoločenstvami každý rok usporadúvajú folklórne a sociálno-kultúrne podujatia na podporu výroby a spotreby nápoja „Sidra da Madeira“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/bebidas-espirituosas/outras-bebidas/1084-sidra-da-madeira-igp

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

---

| 3.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/35

---

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2023/C 156/07)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„VORARLBERGER ALPKÄSE“

EÚ č.: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

CHOP (X) CHZO ( )

1.   Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Vorarlberger Alpwirtschaftsverein, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Rakúsko

Tel. +43 5574400350

Fax +43 5574400600

E-mail: fritz.metzler@lk-vbg.at

Pôvodná adresa združenia sa zmenila a teraz sa zodpovedajúcim spôsobom opravila. Žiadateľ zastupuje záujmy výrobcov syra s CHOP „Vorarlberger Alpkäse“, a preto má oprávnený záujem predložiť zmeny špecifikácie.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Rakúsko

3.   Položka v špecifikácii výrobku, ktorej sa zmena týka

| ☐ | Názov výrobku |
| --- | --- |

☐

Názov výrobku

| ☒ | Opis výrobku |
| --- | --- |

☒

Opis výrobku

| ☒ | Zemepisná oblasť |
| --- | --- |

☒

Zemepisná oblasť

| ☒ | Dôkaz o pôvode |
| --- | --- |

☒

Dôkaz o pôvode

| ☒ | Spôsob výroby |
| --- | --- |

☒

Spôsob výroby

| ☒ | Súvislosť so zemepisnou oblasťou |
| --- | --- |

☒

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

| ☒ | Označovanie |
| --- | --- |

☒

Označovanie

| ☒ | Iné (zmeny údajov príslušného útvaru, názvu pôvodnej skupiny žiadateľov, inšpekčného orgánu, vnútroštátnych požiadaviek, redakčných zmien) |
| --- | --- |

☒

Iné (zmeny údajov príslušného útvaru, názvu pôvodnej skupiny žiadateľov, inšpekčného orgánu, vnútroštátnych požiadaviek, redakčných zmien)

4.   Typ zmeny (zmien)

| ☐ | Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

| ☒ | Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument (ani rovnocenný dokument), a ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Zmeny špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument (ani rovnocenný dokument), a ktoré nemožno považovať za nepodstatné v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

5.   Zmena (zmeny)

Vzhľadom na skúsenosti získané počas práce s praktickými aspektmi chráneného označenia odkedy bolo ustanovené, plánované zmeny špecifikácie výrobku sú nevyhnutné s cieľom poskytovať podrobnejší opis všetkých dôležitých trhových podmienok a podmienok týkajúcich sa výroby vrátane rôznych stupňov výroby a zabezpečovania kvality syra s CHOP „Vorarlberger Alpkäse“.

Predchádzajúca špecifikácia výrobku, ktorú tvorili viaceré samostatné dokumenty a prílohy, bola zlúčená do jedného dokumentu a bola revidovaná a aktualizovaná s cieľom poskytnúť jasnejší opis požiadaviek, najmä pokiaľ ide o spôsob výroby a dôkaz o pôvode, čo pomôže zachovať kvalitu syra s CHOP „Vorarlberger Alpkäse“.

Konkrétne sa tieto zmeny týkajú nasledovných oblastí:

1.   Opis výrobku

Text v bode 5 písm. b) (Opis) špecifikácie výrobku bol zaradený do bodu 4.2 (Opis). Tento bod sa následne rozdelil do bodov 4.2.1 (Všeobecné informácie) a 4.2.2 (Vlastnosti). Pôvodný text sa upravil tak, aby bol špecifickejší a štruktúrovanejší. Obsah tuku v sušine sa vypúšťa. Hmotnosť jednotlivých bochníkov syra sa zvýšila na 40 kg (namiesto 35 kg) a minimálne obdobie zrenia sa špecifikovalo na tri mesiace (namiesto tri až šesť mesiacov).

Bod 5 písm. b) špecifikácie výrobku, ktorý má takéto znenie:

„Tvrdý syr vyrobený z prírodného surového mlieka (mlieko nesmie byť tepelne spracované, sterilizované odstreďovaním, pasterizované, nesmie obsahovať konzervačné látky, stabilizátory, chemické prísady či geneticky modifikované syridlá) získaného z hovädzieho dobytka, ktorý sa pásol na alpských pasienkoch. Tento syr má vysušenú, hrubozrnnú, hnedasto-žltú až hnedú kôru. Syr je tvrdý, ale poddajný, slonovinovobiely s okrúhlymi dierami vo veľkosti hrášku. Obsah tuku v sušine je vyšší ako 45 %. Bochníky môžu vážiť až 35 kg. Chuť je mierna a aromatická a čím je syr starší, tým je výraznejšia.

Minimálne obdobie zrenia je tri až šesť mesiacov s potenciálne odlišnými vlastnosťami (žiadne štrbinky, menšie diery).“

sa mení takto:

4.2.   Opis

4.2.1.   Všeobecné informácie

„Vorarlberger Alpkäse“ je tvrdý syr vyrobený na alpských pasienkoch vo vymedzenej oblasti z nespracovaného alpského surového kravského mlieka bez siláže, ktoré je vhodné na výrobu tvrdého syra. Jednotlivé bochníky syra vážia maximálne 40 kg a zrejú aspoň tri mesiace.

4.2.2.   Vlastnosti

Syr má vysušenú, hnedasto-žltú až hnedú hrubozrnnú kôru a pevnú a jemnú konzistenciu. Je slonovinovobielej farby. Keď sa nakrája, objavia sa rovnomerne riedko rozmiestnené diery, približne vo veľkosti hrášku, matné aj lesklé. Vo všeobecnosti sú diery okrúhle a vo veľkosti hrášku. Chuť je mierna a čím je syr starší, tým je výraznejšia.

V závislosti od stupňa zrelosti môžu byť opísané vlastnosti viac alebo menej výrazné bez toho, že by ovplyvňovali alebo menili celkový dojem zo syra „Vorarlberger Alpkäse“.

Syr „Vorarlberger Alpkäse“ sa môže predávať nakrájaný na rôzne veľkosti.

Dôvody

Formulácia „viac ako 45 % tuku v sušine“ sa vypúšťa bez náhrady, pretože vzhľadom na existujúce právne požiadavky nie je potrebná. Znenie textu, ktorého časť pochádza zo špecifikácie a časť je nová, sa spresnilo s cieľom objasniť a zlepšiť úplnosť opisu výrobku, čo inšpekčnému orgánu poskytuje presnejšie a spoľahlivejšie parametre výrobku, ktorými sa zabezpečí kvalita výrobku. Minimálne obdobie zrenia sa takisto definovalo presnejšie, a teda sa objasnilo.

Situácia na trhu a v oblasti predaja, kde prevláda trend syrov, ktoré zrejú dlhšie, si vyžaduje väčšiu toleranciu, a to najmä čo sa týka výšky formy a hmotnosti jednotlivých bochníkov syra. Hmotnosť sa teda zvýšila na maximálne 40 kg. Táto zmena nemá žiadne neželané účinky či vplyv na kvalitu syra „Vorarlberger Alpkäse“.

2.   Dôkaz o pôvode

Dôkaz o pôvode

Predchádzajúce komentáre súvisiace s históriou výrobku v bode 5 písm. d) (Dôkaz o pôvode) pôvodnej špecifikácie výrobku, ktoré mali byť predstavené v tomto bode v čase udelenia uznania danému označeniu, boli teraz presunuté do bodu 4.6 (Súvislosť s geografickou oblasťou). Namiesto nich sa do bodu 4.4 (Dôkaz o pôvode) zmenenej špecifikácie zahrnuli ustanovenia týkajúce sa jednotlivých odvetví v oblasti zabezpečovania vysledovateľnosti:

„Žiadateľské združenie si vedie register výrobcov, v ktorom je zapísaná každá ‚Sennalpe‘ (alpská syráreň) v geografickej oblasti, v ktorej sa vyrába syr ‚Vorarlberger Alpkäse‘, spolu s názvom pasienku a kontaktnou adresou. Daná ‚Sennalpe‘ musí predložiť špecifickú žiadosť žiadateľskému združeniu, aby bola zapísaná do tohto registra.

Ďalšia preprava použitého mlieka z jednej schválenej alpskej syrárne do druhej v rámci vymedzenej oblasti je povolená. Množstvo prepraveného mlieka sa musí zaznamenať pomocou dodacieho listu, aby sa zabezpečila vysledovateľnosť.

Aby sa zabezpečila vysledovateľnosť syra ‚Vorarlberger Alpkäse‘ aj mimo dodávateľských reťazcov, žiadateľské združenie vydáva na základe žiadosti kazeínovú značku. Táto značka obsahuje sériové číslo.

Kazeínová značka zahŕňa tento text:

‚G.U.-VBG

ALPKAESE

XXXXXX‘

Pracovníci ‚Sennalpe‘ musia uviesť kazeínovú značku obsahujúcu sériové číslo na každý vyrobený bochník syra ešte pred lisovaním a zaznamenať túto skutočnosť do správy o dennej výrobe. V správe o dennej výrobe sa zaznamenáva aj dátum výroby, množstvo spracovaného mlieka, teplota zahrievania a počet syrov vyrobených v daný deň. Zhoda s obdobím zrenia sa dá vysledovať prostredníctvom výrobnej šarže či záznamov o výrobe. Tento syr môže byť uskladnený a zrieť v pivniciach určených na zrenie rozmiestnených po regióne na miestach s nižšou nadmorskou výškou vo vymedzenej oblasti.

Pracovníci ‚Sennalpe‘ musia pri predaji syra ‚Vorarlberger Alpkäse‘ zaznamenávať údaje, ktoré umožňujú vysledovateľnosť (napr. dodacie listy/výrobné šarže).“

Dôvody

Keďže špecifikácia zatiaľ neobsahovala žiadne pravidlá o dôkaze o pôvode, považovalo sa za vhodné začleniť informácie o vysledovateľnosti výrobku do bodu 4.4 (Dôkaz o pôvode) špecifikácie výrobku. Teraz obsahuje ustanovenia na zabezpečenie vysledovateľnosti. Okrem toho bola časť textu takisto presunutá z pôvodného bodu 5 písm. h) (Označovanie) do bodu 4.4. Ďalšia preprava použitého mlieka z jednej schválenej alpskej syrárne do druhej v rámci vymedzenej oblasti sa v budúcnosti povolí, keďže, berúc do úvahy súčasný stav technológie, to už neovplyvňuje kvalitu a zabezpečuje výrobu syra s CHOP „Vorarlberger Alpkäse“. Táto praktika sa stala nevyhnutnou, pretože je čoraz ťažšie nájsť pracovnú silu, keďže množstvo práce je veľmi veľké a je s ním spojená neistota udržania výroby alpského syra na našich pasienkoch. Množstvo prepraveného mlieka musí byť zaznamenané.

3.   Zemepisná oblasť

Zemepisná oblasť

Bod 5 písm. b) špecifikácie výrobku, ktorý má takéto znenie:

„Oblasti alpských pasienkov v rakúskej provincii Vorarlberg. Oficiálne uznané alpské farmy sa nachádzajú v nadmorských výškach od 1 000 do 1 800 m n. m. a v rámci sezónneho presunu alpských stád sú prevádzkované len počas letných mesiacov.“

a dodatočne predložená mapa Rakúska

sa menia takto:

4.3.   Zemepisná oblasť

Syr „Vorarlberger Alpkäse“ sa vyrába v provincii Vorarlberg v nadmorských výškach od 1 000 do 1 800 m n. m. Oficiálne uznané alpské farmy sú v rámci sezónneho presunu alpských stád prevádzkované len počas letných mesiacov.“

Výškový profil vymedzenej zemepisnej oblasti:

Dôvody

Text sa skrátil. Požiadavka v špecifikácii, ktorá sa týka oficiálne uznaných alpských fariem, je stanovená v bode 4.5 (Spôsob výroby) [konkrétne bod 4.5.1 (Suroviny – mlieko)]. Pridaná bola aj nová mapa vymedzenej zemepisnej oblasti. Mapa teraz obsahuje aj informácie o nadmorskej výške. Tým sa však nemení vymedzenie zemepisnej oblasti.

4.   Spôsob výroby

Spôsob výroby

Pôvodný text bodu 5 písm. e) (Spôsob výroby) špecifikácie výrobku sa preformuloval zrozumiteľnejšie a bol rozdelený do bodov 4.5.1 (Suroviny – mlieko), 4.5.2 (Výroba) a 4.5.3 (Odborné znalosti – znalosť výroby).

Bod 5 písm. e) špecifikácie výrobku, ktorý má takéto znenie:

„Surové mlieko bez použitia siláže vhodné na výrobu tvrdého syra, ktoré sa získava v Alpách od oficiálne kontrolovaných stád kráv, nie je tepelne spracované, pasterizované alebo sterilizované odstreďovaním a spracováva sa priamo na mieste, nikam sa nepreváža a nijako sa neskladuje medzi jednotlivými fázami výroby. Mlieko získané večer sa hneď vlieva do menších nádob (drevené nádoby na mlieko alebo kade), aby sa mohla tvoriť smotana. Na ďalší deň sa smotana (alpské maslo) manuálne oddelí, aby sa dosiahol požadovaný obsah tuku vo výrobku. Takéto vyzreté a odstredené mlieko sa potom premieša s mliekom získaným ráno, bakteriálnymi kultúrami mliečneho kvasenia a syridlami alpských syrov v alpských (medených) kotloch. Tvaroh sa odoberá manuálne pomocou syrárskych plachietok bez použitia strojov. Tvarohy sa zohrievajú na 51,5 °C až 52,5 °C, lisujú sa a pravidelne sa ošetrujú soľným roztokom, aby sa vytvorila dobrá kôra. Syr sa vyrába výlučne počas letnej pastvy hovädzieho dobytka (ktorý sa živí jedine spásaním alpských pasienkov). Keďže alpské obdobie spásania je krátke (tri až štyri mesiace), syr je k dispozícii len sezónne a v obmedzených množstvách.

Používanie mlieka v akejkoľvek forme z poľnohospodárskych podnikov z údolí je zakázané.

Platia vnútroštátne predpisy týkajúce sa chovu zvierat, zdravia a hygieny poľnohospodárskych podnikov a zamestnancov. Kvalita sa zabezpečuje prostredníctvom inšpekcií a odbornej prípravy zamestnancov v oblasti hygieny.“

sa mení takto:

4.5.1.   Suroviny (mlieko)

Syr „Vorarlberger Alpkäse“ sa vyrába výlučne zo surového mlieka alpských kráv počas letného spásania alpských pasienkov. Okrem výnimočných prípadov (napr. choroba, sneženie alebo ruja), sa musí hovädzí dobytok pásť každý deň počas letných mesiacov. Hovädzí dobytok sa nesmie poháňať na pasienky mimo oblasti danej „Sennalpe“. Povoľuje sa používať len také mlieko, ktoré pochádza z oficiálne uznaných poľnohospodárskych podnikov na alpských pasienkoch situovaných vo vymedzenej zemepisnej oblasti. Tepelne spracované alebo pasterizované mlieko alebo mlieko sterilizované odstreďovaním sa nesmie používať na výrobu syra „Vorarlberger Alpkäse“. Používanie mlieka v akejkoľvek forme z poľnohospodárskych podnikov z údolí je zakázané. Mlieko používané na výrobu syra „Vorarlberger Alpkäse“ za svoje vlastnosti vďačí pasienkom z vymedzenej zemepisnej oblasti, kde sa nachádzajú jemné trávy a bylinky. Kravy spásajú trávy a bylinky buď čerstvé ako zelené krmivo, alebo sušené ako seno. Kŕmenie fermentovaným krmivom alebo silážou je vyslovene zakázané.

Používať drvené zrno z iných oblastí ako kompenzačné a doplnkové krmivo sa povoľuje v maximálnom objeme 20 % sušiny ročne.

Drvené zrno možno kúpiť z iných oblastí, keďže príslušná zemepisná oblasť, ktorá je typickým horským regiónom s charakteristickým trávnym porastom a plytkou vrstvou humusu, nie je vhodná na pestovanie plodín. To znamená, že v danej oblasti sa nepestujú takmer žiadne obilniny ani podobné plodiny, takže sa musia kupovať z iných oblastí.

Podiel krmovín z danej zemepisnej oblasti teda nesmie byť menší ako 80 % celkovej sušiny, ktorá slúži ako krmivo pre dojnice. Doplnenie drveného zrna z iných oblastí sa povoľuje v maximálnom objeme 20 % sušiny príslušnej kŕmnej dávky.

4.5.2.   Výroba

Používať sa môže iba tepelne nespracované, nepasterizované surové mlieko bez siláže, ktoré nebolo sterilizované odstreďovaním. Používanie konzervačných látok, stabilizátorov, prísad z chemickej výroby a geneticky modifikovaných syridiel je zakázané.

Zo surového mlieka sa najprv čiastočne odoberie smotana a po pridaní srvátky a/alebo bakteriálnych kultúr mliečneho kvasenia čiastočne dozreje. Tradičné baktérie mliečneho kvasenia, ktoré boli pôvodne izolované a rozmnožené z voľne žijúcich kultúr, tvoria v súčasnosti základ zásobnej kultúry pre poľnohospodárske kultúry používané v poľnohospodárskom podniku. Toto vyzreté a odstredené mlieko sa potom premieša so surovým mliekom získaným ráno, bakteriálnymi kultúrami mliečneho kvasenia a alpskými syridlami v alpských (medených) kotloch. Tvaroh sa odoberá pomocou syrárskych plachietok alebo premiestnením zmesi tvarohu a srvátky do syrových foriem. Zahustené (zrazené) mlieko sa potom krája na požadované kusy syrárskou harfou. Potom nasleduje ďalšia fáza výroby syra: tvaroh ďalej zreje a dochádza k syneréze (pri ktorej sa srvátka oddeľuje od tvarohu). Tvaroh sa zohrieva na 51 °C a 54 °C a potom sa premiestňuje sa do foriem, v ktorých sa lisuje.

Maximálna hmotnosť syrov je 40 kg v závislosti od bochníka. Následne sa syry umiestnia do soľného roztoku s obsahom soli približne 20 Bé°, aby syr absorboval soľ, vytvorila sa kôra a vyvinula sa štruktúra syra, čo vedie k tomu, že syr je zvonku uzavretý a zvnútra dôkladne a rovnomerne dozrieva. Výsledkom je homogénna, kompaktná konzistencia syra „Vorarlberger Alpkäse“. Následne syry zrejú aspoň tri mesiace, v závislosti od povahy kôry a skúseností spracovateľa mlieka, pri teplote medzi 10 a 17 °C a vlhkosti vyššej ako 80 %. Počas zrenia sa syry pravidelne ošetrujú (čistia alebo potierajú) slanou vodou (s obsahom soli maximálne 20 Bé°) až trikrát týždenne, aby sa vytvorila typická kôra a chuť. Po uplynutí minimálneho času zrenia je syr „Vorarlberger Alpkäse“ pripravený na konzumáciu.

4.5.3.   Know-how – znalosť výroby

Na kvalite syra „Vorarlberger Alpkäse“ majú zásluhu najmä skúsení miestni výrobcovia syrov a ich schopnosti v oblasti spravovania výroby a zrenia syra. Umenie výroby syra spočíva v know-how spracovateľov mlieka, ktorí sú rôznymi spôsobmi zapojení do výroby, v závislosti od ich individuálnych úloh v celom procese. Tak sa dosahuje typická kvalita syra „Vorarlberger Alpkäse“. Celý proces sa začína použitím bakteriálnych kultúr mliečneho kvasenia. Skúsenosti konkrétneho spracovateľa mlieka stoja napríklad aj za určením zloženia, teploty, dĺžky odstátia, množstva a pomeru a podmienok skladovania bakteriálnych kultúr mliečneho kvasenia. Jednou z osobitostí ich skúseností je špecifické skladovanie a zrenie surového mlieka spôsobom priaznivým pre tvorbu baktérií mliečneho kvasenia, ktoré výrazne zlepšujú vlastnosti syra z hľadiska trvanlivosti, vône a chuti. Použitie teľacieho syridla, načasovanie a spôsob rezania zahusteného (zrazeného) mlieka, určenie veľkosti tvarohu, tvorba syra a zahrievanie zmesi tvarohu a srvátky sú výsledkom špecifických skúseností výrobcov syra a majú mimoriadny význam pre kvalitu syra „Vorarlberger Alpkäse“.

Výrobca syra musí veľmi pozorne sledovať každú fázu výroby syra a určiť správny čas na každú fázu spracovania. Dôkladné zahrievanie syra „Vorarlberger Alpkäse“ na 51 – 54 °C po nakrájaní zrazeného mlieka je napríklad dôležitým predpokladom dlhej trvanlivosti syra. Zároveň je potrebné zaobchádzať s mliekom opatrne, aby sa zachovali aromatické a mikrobiologické vlastnosti a súčasti, a tým osobitné kvality mlieka. K tomu sa pridáva skutočnosť, že mlieko z dôvodu prirodzene premenlivých podmienok kŕmenia na alpských pasienkoch nemá štandardizované vlastnosti, ale jeho kvalita, napríklad obsah bielkovín alebo zloženie, kolíše. Výrobcovia syra „Vorarlberger Alpkäse“ si vedia na základe svojich bohatých skúseností s týmito prirodzenými výkyvmi poradiť. Ich starostlivé riadenie všetkých týchto fáz je rozhodujúce pre zvyšok procesu zrenia, a tým aj pre kvalitu konečného výrobku. Počas zrenia treba venovať zvýšenú pozornosť dôslednému ošetrovaniu syra. Výrobcovia syra vďaka svojim skúsenostiam inštinktívne vedia, kedy treba syr otočiť, očistiť a potrieť, a teda majú významný vplyv na kvalitu syra.

Pravidelné stretnutia pastierov a výrobcov syra, na ktorých sa delia o získané poznatky, vedú k neustálemu vzdelávaniu, ktoré pomáha udržiavať kvalitu a tradíciu syra „Vorarlberger Alpkäse“.

Dôvody

Vykonali sa zmeny výrobného procesu s cieľom zaručiť nezameniteľnú kvalitu syra „Vorarlberger Alpkäse“, ktorá je založená najmä na znalostiach výrobcov o tradičnom spôsobe výroby. Vďaka zmene znenia, ktoré bolo obsiahnuté už v pôvodnej špecifikácii, sa tento tradičný spôsob výroby opisuje podrobnejšie, najmä sa presnejšie vymedzuje spôsob spracovania.

Jednotlivé zmeny sa týkajú týchto bodov:

| — | Suroviny – mlieko

  Kŕmenie hovädzieho dobytka výlučne pastvou nie je vždy dostatočné na udržanie zdravia zvierat, pretože čoraz extrémnejšie výkyvy počasia (sucho, dlhé obdobia dažďov atď.) a s nimi spojené klimatické zmeny vystavujú dojnice v alpskom teréne metabolickému stresu a znižujú dostupnosť krmiva na pastve. Okrem toho majú rôzne plemená kráv chované na alpských pasienkoch rôzne energetické nároky, a preto potrebujú doplnkové krmivo, aby im boli zabezpečené dobré životné podmienky.
  Preto sa s cieľom zabezpečiť vyvážený prísun živín potrebných pre dobré životné podmienky zvierat nezávisle od výnimočných klimatických podmienok, ako je napríklad sucho, umožnilo nakupovať drvené zrno a používať ho ako kompenzačné a doplnkové krmivo v maximálnom objeme 20 % sušiny ročne.
  Uvedená výnimka pre doplnkové krmiva nemá vplyv na vysokú a stálu úroveň kvality mlieka, pretože väčšina objemového krmiva musí pochádzať z vymedzenej oblasti.
  Požiadavka v bode 5 písm. c) špecifikácie výrobku týkajúca sa oficiálne uznaných alpských fariem v nadmorskej výške od 1 000 do 1 800 m n. m. bola presunutá do bodu 4.5.1 (Suroviny – mlieko) a podrobnejšie definovaná. Mlieko môže pochádzať len od kráv z poľnohospodárskych podnikov nachádzajúcich sa na alpských pasienkoch, ktorým príslušný orgán (Rakúska agentúra pre zdravie a bezpečnosť potravín) vydal registračné číslo. Je to odôvodnené osobitnými hygienickými požiadavkami stanovenými v nariadení (ES) č. 853/2004 (nariadenie o hygiene krmív), ktoré musia poľnohospodárske podniky vyrábajúce syr dodržiavať. Schválené poľnohospodárske podniky sú uvedené v zozname, ktorý je k dispozícii v nariadení.
  Ďalšia preprava z jednej schválenej alpskej syrárne do druhej v rámci vymedzenej oblasti sa v budúcnosti povolí, keďže, berúc do úvahy súčasný stav technológie, to už neovplyvňuje kvalitu. Množstvo prepraveného mlieka musí byť zaznamenané oboma alpskými syrárňami prostredníctvom dodacieho listu. |
| --- | --- |

—

Suroviny – mlieko

Suroviny – mlieko

Kŕmenie hovädzieho dobytka výlučne pastvou nie je vždy dostatočné na udržanie zdravia zvierat, pretože čoraz extrémnejšie výkyvy počasia (sucho, dlhé obdobia dažďov atď.) a s nimi spojené klimatické zmeny vystavujú dojnice v alpskom teréne metabolickému stresu a znižujú dostupnosť krmiva na pastve. Okrem toho majú rôzne plemená kráv chované na alpských pasienkoch rôzne energetické nároky, a preto potrebujú doplnkové krmivo, aby im boli zabezpečené dobré životné podmienky.

Preto sa s cieľom zabezpečiť vyvážený prísun živín potrebných pre dobré životné podmienky zvierat nezávisle od výnimočných klimatických podmienok, ako je napríklad sucho, umožnilo nakupovať drvené zrno a používať ho ako kompenzačné a doplnkové krmivo v maximálnom objeme 20 % sušiny ročne.

Uvedená výnimka pre doplnkové krmiva nemá vplyv na vysokú a stálu úroveň kvality mlieka, pretože väčšina objemového krmiva musí pochádzať z vymedzenej oblasti.

Požiadavka v bode 5 písm. c) špecifikácie výrobku týkajúca sa oficiálne uznaných alpských fariem v nadmorskej výške od 1 000 do 1 800 m n. m. bola presunutá do bodu 4.5.1 (Suroviny – mlieko) a podrobnejšie definovaná. Mlieko môže pochádzať len od kráv z poľnohospodárskych podnikov nachádzajúcich sa na alpských pasienkoch, ktorým príslušný orgán (Rakúska agentúra pre zdravie a bezpečnosť potravín) vydal registračné číslo. Je to odôvodnené osobitnými hygienickými požiadavkami stanovenými v nariadení (ES) č. 853/2004 (nariadenie o hygiene krmív), ktoré musia poľnohospodárske podniky vyrábajúce syr dodržiavať. Schválené poľnohospodárske podniky sú uvedené v zozname, ktorý je k dispozícii v nariadení.

Ďalšia preprava z jednej schválenej alpskej syrárne do druhej v rámci vymedzenej oblasti sa v budúcnosti povolí, keďže, berúc do úvahy súčasný stav technológie, to už neovplyvňuje kvalitu. Množstvo prepraveného mlieka musí byť zaznamenané oboma alpskými syrárňami prostredníctvom dodacieho listu.

| — | Výroba

  Výroba syra „Vorarlberger Alpkäse“ sa opisuje v podrobných krokoch, od spracovania surového mlieka až po fázu zrenia počas skladovania, pričom sa uvádzajú technické parametre, ktoré sa musia dodržať, aby sa zabezpečila kvalita.
  Tvaroh sa podľa zmeneného znenia zahrieva na 51 °C až 54 °C (namiesto predchádzajúcich 51,5 °C až 52,5 °C). Povoľuje sa širší rozsah teplôt ohrievania, pretože v prípade ručného ohrievania nie je možné nastaviť presnú teplotu, čo znamená, že je potrebná väčšia tolerancia. Toto nové tolerančné rozpätie teplôt ohrievania nemá negatívny účinok na kvalitu výrobku. Používanie konzervačných látok, stabilizátorov a prísad z chemickej výroby ostáva zakázané. Táto skutočnosť je vďaka novému zneniu ešte zrozumiteľnejšia.
  Pokiaľ ide o srvátkové kultúry alebo kultúry mliečneho kvasenia pochádzajúce z danej farmy, objasnilo sa, že historická materská kultúra sa v súčasnosti vyrába centrálne a potom sa interne ďalej používa ako podniková kultúra na výrobu syra „Vorarlberger Alpkäse“. V tomto zmysle kľúčovú rolu zohrávajú skúsenosti spracovateľov mlieka.
  Spresnil sa obsah soli a prispôsobil sa prakticky overiteľným kritériám pomocou stupnice Baumé (Bé). Obsah soli sa špecifikoval na hodnotu 20 °Bé. Objasnila sa aj tvorba kôry typickej pre syr „Vorarlberger Alpkäse“ a s tým súvisiaca kvalita syra a zakomponoval sa odkaz na riadenie zo strany výrobcu syra a na klimatické podmienky zrenia. |
| --- | --- |

—

Výroba

Výroba

Výroba syra „Vorarlberger Alpkäse“ sa opisuje v podrobných krokoch, od spracovania surového mlieka až po fázu zrenia počas skladovania, pričom sa uvádzajú technické parametre, ktoré sa musia dodržať, aby sa zabezpečila kvalita.

Tvaroh sa podľa zmeneného znenia zahrieva na 51 °C až 54 °C (namiesto predchádzajúcich 51,5 °C až 52,5 °C). Povoľuje sa širší rozsah teplôt ohrievania, pretože v prípade ručného ohrievania nie je možné nastaviť presnú teplotu, čo znamená, že je potrebná väčšia tolerancia. Toto nové tolerančné rozpätie teplôt ohrievania nemá negatívny účinok na kvalitu výrobku. Používanie konzervačných látok, stabilizátorov a prísad z chemickej výroby ostáva zakázané. Táto skutočnosť je vďaka novému zneniu ešte zrozumiteľnejšia.

Pokiaľ ide o srvátkové kultúry alebo kultúry mliečneho kvasenia pochádzajúce z danej farmy, objasnilo sa, že historická materská kultúra sa v súčasnosti vyrába centrálne a potom sa interne ďalej používa ako podniková kultúra na výrobu syra „Vorarlberger Alpkäse“. V tomto zmysle kľúčovú rolu zohrávajú skúsenosti spracovateľov mlieka.

Spresnil sa obsah soli a prispôsobil sa prakticky overiteľným kritériám pomocou stupnice Baumé (Bé). Obsah soli sa špecifikoval na hodnotu 20 °Bé. Objasnila sa aj tvorba kôry typickej pre syr „Vorarlberger Alpkäse“ a s tým súvisiaca kvalita syra a zakomponoval sa odkaz na riadenie zo strany výrobcu syra a na klimatické podmienky zrenia.

| — | Odborné znalosti – znalosť výroby

  Keďže existujúca špecifikácia neobsahovala žiadne podstatné zmienky o tradičných znalostiach výrobcov, tento aspekt sa v novom znení bližšie rozviedol aj s opismi osvedčení odborníkov. Rovnako sa uvádza opis prebiehajúcich činností zameraných na odovzdávanie tradície s cieľom zabezpečiť kvalitu, vďaka čom sa darí účinne brániť strate a oslabovaniu know-how a zachovávať tradičné znalosti o výrobku. |
| --- | --- |

—

Odborné znalosti – znalosť výroby

Odborné znalosti – znalosť výroby

Keďže existujúca špecifikácia neobsahovala žiadne podstatné zmienky o tradičných znalostiach výrobcov, tento aspekt sa v novom znení bližšie rozviedol aj s opismi osvedčení odborníkov. Rovnako sa uvádza opis prebiehajúcich činností zameraných na odovzdávanie tradície s cieľom zabezpečiť kvalitu, vďaka čom sa darí účinne brániť strate a oslabovaniu know-how a zachovávať tradičné znalosti o výrobku.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Informácie, ktoré boli pôvodne obsiahnuté v bode 5 písm. d) (Dôkaz o pôvode) boli presunuté do bodu 4.6 (Súvislosť so zemepisnou oblasťou).

Informácie, ktoré boli pôvodne obsiahnuté v bode 5 písm. f) (Súvislosti) boli presunuté do bodu 4.6 (Súvislosť so zemepisnou oblasťou). Vplyvy klimatických a ľudských faktorov v zemepisnej oblasti sú komplexne opísané, pričom sa podrobne charakterizujú špecifické odborné znalosti regionálnych výrobcov, ktoré boli v pôvodnej špecifikácii spomenuté len okrajovo, ako napríklad tradičné znalosti špeciálnych techník skladovania a vysoká úroveň odborných znalostí v oblasti výrobných techník a riadenia zrenia, ktoré sú rozhodujúce pre dosiahnutie organoleptických vlastností syra.

Dôvody

Špecifikácia bola upravená podľa požiadaviek nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, takže historické skutočnosti, ako napríklad písomné dôkazy a staré tradície týkajúce sa syra „Vorarlberger Alpkäse“, ktoré sa pôvodne opisovali v oddiele o dôkaze o pôvode, sa presunuli do bodu 4.6 (Súvislosť so zemepisnou oblasťou).

6.   Označovanie

Označovanie

Pôvodný text bodu 5 písm. h) (Označovanie) špecifikácie výrobku bol presunutý do bodu 4.4 (Dôkaz o pôvode) a prispôsobený súčasným požiadavkám na dokumentáciu.

Napríklad požiadavky pôvodnej špecifikácie (týkajúce sa uvedenia dátumu výroby a názvu alpského pasienka na výrobok) už nie sú potrebné v dôsledku dokumentácie, ktorá sa teraz musí predložiť na účely preukázania dôkazu o pôvode. Objasnilo sa aj, akú kazeínovú značku treba používať. Už nie je potrebné značku uvádzať na obaloch porciovaných syrov, pretože v prípade balených syrov je zaručená vysledovateľnosť šarže.

Pravidlá používania súkromných značiek stanovené v bode 5 písm. h) (Označovanie) pôvodnej špecifikácie výrobku boli presunuté do bodu 4.8 (Označovanie).

„Používanie súkromných značiek je povolené. Súkromná značka však nesmie zavádzať spotrebiteľa alebo poškodiť dobrú povesť CHOP.“

Dôvody

Požiadavky týkajúce sa riadenia súkromných značiek boli objasnené a rozšírené. Súkromné značky ostávajú povolené.

7.   Redakčné zmeny

Redakčné zmeny

7.1.   Aktualizoval sa názov a podrobnosti príslušného orgánu členského štátu.

7.2.   Opravila sa adresa skupiny žiadateľov.

Dôvody

Adresa skupiny žiadateľov sa zmenila, odkedy začala platiť ochrana označenia, a aktualizovala sa spoločne so zmenenými údajmi príslušného orgánu.

7.3.   Inšpekčný orgán

Inšpekčný orgán

Oddiel, ktorý obsahuje kontaktné údaje inšpekčného orgánu sa zmenil, pretože daný orgán je teraz súkromnou spoločnosťou, konkrétne Lacon GmbH.

7.4.   Zmeny štruktúry/prezentácia špecifikácie výrobku

Zmeny štruktúry/prezentácia špecifikácie výrobku

Zmena v číslovaní a zmena niektorých názvov s cieľom objasniť a upresniť informácie.

7.5.   Vnútroštátne požiadavky

Vnútroštátne požiadavky

Položka „Vnútroštátne požiadavky“ sa vypúšťa bez náhrady, keďže tieto požiadavky vzhľadom na regulačné požiadavky už nie sú potrebné.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Vorarlberger Alpkäse“

„Vorarlberger Alpkäse“

EÚ č.: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

EÚ č.: PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

CHOP (X) CHZO ()

CHOP (X) CHZO ()

1.   Názov [CHOP alebo CHZO]

Názov [CHOP alebo CHZO]

„Vorarlberger Alpkäse“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Rakúsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1   Druh výrobku [uvedený v prílohe XI]

Druh výrobku [uvedený v prílohe XI]

Trieda 1.3. Syry

3.2   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Vorarlberger Alpkäse“ je tvrdý syr vyrobený na alpských pasienkoch vo vymedzenej oblasti z nespracovaného alpského surového kravského mlieka bez siláže, ktoré je vhodné na výrobu tvrdého syra. Jednotlivé bochníky syra vážia maximálne 40 kg a zrejú aspoň tri mesiace.

Syr má vysušenú, hnedasto-žltú až hnedú hrubozrnnú kôru a pevnú a jemnú konzistenciu. Je slonovinovobielej farby. Keď sa nakrája, objavia sa rovnomerne riedko rozmiestnené diery, približne vo veľkosti hrášku, matné aj lesklé. Vo všeobecnosti sú diery okrúhle a vo veľkosti hrášku. Chuť je mierna a čím je syr starší, tým je výraznejšia.

V závislosti od stupňa zrelosti môžu byť opísané vlastnosti viac alebo menej výrazné bez toho, že by ovplyvňovali alebo menili celkový dojem zo syra „Vorarlberger Alpkäse“.

3.3   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Na výrobu syra „Vorarlberger Alpkäse“ sa smie používať iba mlieko pochádzajúce z kráv z oficiálne uznaných poľnohospodárskych podnikov, ktoré sa nachádzajú na alpských pasienkoch, kde sa lúky obhospodarujú. Výroba siláže a kŕmenie silážou nie sú povolené.

Používať dodatočné krmivo vo forme drveného zrna sa povoľuje v maximálnom objeme 20 % sušiny ročne. Drvené zrno možno kúpiť aj z iných oblastí, keďže príslušná zemepisná oblasť, ktorá je typickým horským regiónom, nie je vhodná na poľnohospodársku výrobu. To znamená, že v danej oblasti sa nepestujú takmer žiadne obilniny ani podobné plodiny, takže sa musia kupovať z iných oblastí.

Podiel krmovín z danej zemepisnej oblasti teda nesmie byť menší ako 80 % celkovej sušiny, ktorá slúži ako krmivo pre dojnice. Doplnenie drveného zrna z iných oblastí sa povoľuje v maximálnom objeme 20 % sušiny príslušnej kŕmnej dávky.

3.4   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Suroviny sa musia vyrábať, spracovávať a zrieť vo vymedzenej oblasti.

3.5   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

3.6   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Syry musia byť identifikované kazeínovou značkou so sériovým číslom. Žiadateľské združenie zodpovedá za spracovanie a pridelenie sériového čísla.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Syr „Vorarlberger Alpkäse“ sa vyrába v provincii Vorarlberg v nadmorských výškach od 1 000 do 1 800 m n. m. Oficiálne uznané alpské farmy sú v rámci sezónneho presunu alpských stád prevádzkované len počas letných mesiacov.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Charakteristické vlastnosti syra „Vorarlberger Alpkäse“ vyplývajú z mlieka použitého na výrobu, jeho zložiek, chuti a konzistencie, ktoré ovplyvňuje alpská flóra oblasti Vorarlberg, ako aj z klimatických a ľudských (tradičná remeselná výroba) podmienok výrobného procesu. V malých alpských poľnohospodárskych podnikoch („Alpsenne“) sa dodnes zachovala remeselná výroba a starostlivé spracovanie/zrenie syrov. To vyústilo do osobitnej kvality a dlhej trvanlivosti syra „Vorarlberger Alpkäse“.

Mlieko používané na výrobu syra „Vorarlberg Alpkäse“ vykazuje osobitnú chuťovú zložku vďaka alpskej vegetácii výrobnej oblasti a používaniu prevažne zeleného krmiva pre zvieratá, čo v spojení s tradičným remeselným spôsobom výroby dáva syru jeho charakteristické vlastnosti. Výroba syra významne prispieva k zachovaniu horského poľnohospodárstva v oblasti Vorarlberg a je nevyhnutná pre ekologickú rozmanitosť a stabilitu alpskej kultúrnej krajiny Vorarlberg.

V oblasti Vorarlberg sa poľnohospodárstvo sústreďuje najmä na obhospodarovanie trávnych porastov. V alpských poľnohospodárskych podnikoch platí prísny zákaz kŕmenia silážou (žiadne fermentované krmivo). Jedine na základe tohto zákazu je možné vyrábať vysokokvalitný syr „Vorarlberger Alpkäse“.

„Vorarlberger Alpkäse“ je syr, ktorý sa vo vymedzenej oblasti vyrába a konzumuje už niekoľko storočí. Celý tento čas sa vyrábal v dnešnej oblasti Vorarlberg. Syr sa pôvodne po stáročia vyrábal predovšetkým na vlastnú spotrebu a regionálny predaj. Výroba alpského syra významne prispieva k zachovaniu alpského poľnohospodárstva v oblasti Vorarlberg a je nevyhnutná pre ekologickú rozmanitosť a stabilitu alpskej kultúrnej krajiny Vorarlberg. V rámci sezónneho presunu stád medzi poľnohospodárskymi podnikmi v údolí a alpskými pasienkami je spracovanie surového mlieka na pasienkoch dôležitou ekonomickou zložkou udržiavania poľnohospodárskych a mliekarenských fariem v oblasti Vorarlberg.

Z dokumentov vyplýva, že tradičné metódy výroby syra sa v regióne používali už počas tridsaťročnej vojny. Tento proces tvorí základ dnešného výrobného procesu syra „Vorarlberger Alpkäse“. Už v 18. storočí sa veľká časť alpského mlieka získaného v letných mesiacoch v rámci sezónneho presunu alpských stád spracovávala na alpský syr. Odvtedy sa používa označenie „Vorarlberger Alpkäse“.

Regionálne podmienky, ako sú nadmorská výška, podnebie, flóra a fauna a malá rozloha hospodárstiev, viedli v polovici 18. storočia k rozvoju výroby tučných syrov pomocou špecifických techník výroby syra. To viedlo k dlhšej trvanlivosti a vyššej pridanej hodnote.

Technické vedomosti a zručnosti o výrobe syra získané vo vymedzenej oblasti (kŕmenie zvierat, spracovanie mlieka, technológia výroby a zrenia) sa odovzdávali z generácie na generáciu. Tieto znalosti a zručnosti sa ďalej rozvíjali a dodnes slúžia ako základ pre výrobu syra „Vorarlberger Alpkäse“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergeralpkaese/

Špecifikácia je dostupná aj priamo na webovom sídle Rakúskeho patentového úradu (www.patentamt.at) po zvolení týchto položiek: „Ochranné známky/Zemepisné označenia/Zoznam rakúskych zemepisných označení“. Špecifikácia sa na tejto stránke nachádza pod názvom označenia kvality.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---

| 3.5.2023 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 156/45 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 156/45

---

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2023/C 156/08)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„VORARLBERGER BERGKÄSE“

EÚ č.: PDO-AT-1419-AM01 – 5. 4. 2022

CHOP (X) CHZO ( )

1.   Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

ARGE Milch Vorarlberg, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Rakúsko

Tel. +43 5574400350

Fax +43 5574400600

E-mail: fritz.metzler@lk-vbg.at

Tento žiadateľ je právnym nástupcom pôvodnej skupiny žiadateľov, pokiaľ ide o všetky práva a povinnosti vyplývajúce z chráneného označenia pôvodu „Vorarlberger Bergkäse“. Zastupuje záujmy výrobcov CHOP „Vorarlberger Bergkäse“, a preto má oprávnený záujem žiadať o zmenu špecifikácie.

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Rakúsko

3.   Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

| ☐ | Názov výrobku |
| --- | --- |

☐

Názov výrobku

| ☒ | Opis výrobku |
| --- | --- |

☒

Opis výrobku

| ☒ | Zemepisná oblasť |
| --- | --- |

☒

Zemepisná oblasť

| ☒ | Dôkaz o pôvode |
| --- | --- |

☒

Dôkaz o pôvode

| ☒ | Spôsob výroby |
| --- | --- |

☒

Spôsob výroby

| ☒ | Súvislosť so zemepisnou oblasťou |
| --- | --- |

☒

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

| ☒ | Označovanie |
| --- | --- |

☒

Označovanie

| ☒ | Iné (zmeny údajov príslušného útvaru, mena pôvodnej skupiny žiadateľov, inšpekčného orgánu, vnútroštátnych požiadaviek, redakčné zmeny) |
| --- | --- |

☒

Iné (zmeny údajov príslušného útvaru, mena pôvodnej skupiny žiadateľov, inšpekčného orgánu, vnútroštátnych požiadaviek, redakčné zmeny)

4.   Typ zmeny (zmien)

| ☐ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

☐

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

| ☒ | Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP/CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument (ani rovnocenný dokument), ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. |
| --- | --- |

☒

Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP/CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument (ani rovnocenný dokument), ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

5.   Zmena (zmeny)

Vzhľadom na skúsenosti získané pri riešení praktických aspektov chráneného označenia od jeho zavedenia sú požadované zmeny špecifikácie výrobku potrebné s cieľom podrobnejšie opísať všetky dôležité podmienky výroby a uvádzania na trh vrátane rôznych fáz výroby a zabezpečiť kvalitu výrobku s CHOP „Vorarlberger Bergkäse“.

Predchádzajúca špecifikácia výrobku, ktorú tvorili viaceré samostatné dokumenty a prílohy, bola zlúčená do jedného dokumentu a bola revidovaná a aktualizovaná s cieľom poskytnúť jasnejší opis požiadaviek, najmä pokiaľ ide o spôsob výroby a dôkaz o pôvode, čo pomôže zachovať kvalitu výrobku s CHOP „Vorarlberger Bergkäse“.

Tieto zmeny sa konkrétne týkajú bodov:

1.   Opis výrobku

Text v bode 5 písm. b) (Opis) a doplnenia tohto bodu pôvodnej špecifikácie výrobku sa zahrnuli do bodu 4.2 (Opis). Tento bod bol následne rozdelený na body 4.2.1 (Všeobecná charakteristika) a 4.2.2 (Charakteristiky). Pôvodný text sa upresnil a je štruktúrovanejší. Obsah tuku v sušine sa vypúšťa. Hmotnosť jednotlivých syrových bochníkov sa zvýšila na 7 – 40 kg (namiesto 8 – 35 kg) a rozsah výšky formy sa rozšíril na 8 – 12 cm (predtým 10 – 12 cm). Minimálny čas zrenia sa stanovil na 3 mesiace.

Bod 5 písm. b) špecifikácie výrobku:

„Výrobok ‚Vorarlberger Bergkäse‘ sa vyrába z prírodného surového (kravského) mlieka približne s 50 % podielom tuku v sušine a má pod mazom vyzretú až vysušenú zrnitú kôru hnedožltej až hnedej farby. Hmotnosť bochníkov sa pohybuje od 8 kg do 35 kg a ich výška je 10 až 12 cm. Okrúhle jamky veľkosti približne zrnka hrachu sú matné až lesklé a rovnomerne rozložené. Syr je pevný až poddajný, slonovinovej až svetložltej farby. Chuť je pikantná až ostrá. Surovinou je mlieko od kráv pasúcich sa na vysokohorských pastvinách a v údoliach vhodných na výrobu tvrdého syra, pričom na kŕmenie sa nepoužíva žiadne siláž. Používa sa len prírodné syridlo.“;

a doplnenia bodu 5 písm. b)

„Najvýznamnejšími charakteristickými znakmi sú nepochybne prísne dodržiavanie pravidiel kŕmenia (pozri prílohu), malé vysokohorské mliekarne, starostlivé ručné zrenie výrobku ‚Vorarlberger Bergkäse‘ a pozornosť, ktorú mu je venovaná, tradičné spracovanie surového mlieka bez silážovania a prírodného mlieka a zručnosť syrárov.

Mlieko sú oprávnené dodávať len podniky s výlučne extenzívnym obhospodarovaním trávnych porastov – bez výroby siláže alebo kŕmenia silážou. Zmiešané poľnohospodárske podniky (podniky, ktoré kŕmia mladý dobytok silážou) nie sú oprávnené dodávať mlieko. Mlieko sa dodáva aspoň raz denne a spracováva sa priamo v mliekarni.

Skutočnosť, že syr sa vyrába v malých podnikoch, zaručuje zachovanie remeselnej výroby a šetrné zaobchádzanie so syrom. Z toho vyplýva aj osobitná kvalita a dlhá trvanlivosť výrobku ‚Vorarlberger Bergkäse‘.“

sa menia takto:

4.2.   Opis

4.2.1.   Všeobecná charakteristika

Výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ predstavuje tvrdý syr vyrobený z prírodného surového kravského mlieka z alpských oblastí alebo údolí bez použitia siláže. Poľnohospodárske podniky, v ktorých sa kŕmi mladý dobytok silážou (zmiešané poľnohospodárske podniky), nesmú dodávať mlieko.

Hmotnosť syrových bochníkov sa pohybuje od 7 kg do 40 kg, ich výška je 8 – 12 cm a zrejú najmenej 3 mesiace.

4.2.2.   Vlastnosti

Syr má pod mazom vyzretú až vysušenú zrnitú kôru hnedožltej až hnedej farby a pevnú až hladkú štruktúru. Jeho farba je slonovinová až svetložltá. Pri krájaní sa na syre objavia rovnomerne, ale riedko rozmiestnené matné až lesklé okrúhle otvory približne vo veľkosti zrnka hrachu. V syre sa môžu vytvoriť malé praskliny (dlhé 0,5 – 1 cm). Chuť je pikantná a s pribúdajúcim zrením sa stáva ostrou. V závislosti od stupňa zrenia môžu byť opísané vlastnosti viac alebo menej výrazné, bez toho, aby ovplyvnili alebo zmenili celkový obraz výrobku s CHOP „Vorarlberger Bergkäse“.

Výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ sa môže predávať v porciách rôznych veľkostí.

Dôvody

Pripomienky, ktoré sa netýkajú opisu výrobku, boli podrobnejšie uvedené v bodoch Súvislosť so zemepisnou oblasťou a Spôsob výroby, ktoré sa teraz uvádzajú na tieto účely.

Rozsahy tolerancie pre hmotnosť a výšku syrových bochníkov boli zvýšené v dôsledku straty zrelosti spôsobenej dlhším skladovaním syra a z dôvodu ekonomickej životaschopnosti malých podnikov. Z logistických dôvodov malé podniky vyžadujú, aby boli syry ťažšie. Slová „s približne 50 % podielom tuku v sušine“ boli vypustené bez toho, aby boli nahradené, pretože sú vzhľadom na existujúce právne požiadavky nadbytočné. Znenie textu, ktorého časť pochádza zo špecifikácie a časť je nová, sa spresnilo s cieľom objasniť a zlepšiť úplnosť opisu výrobku (napr. pokiaľ ide o minimálny čas zrenia), čo inšpekčnému orgánu poskytuje presnejšie a spoľahlivejšie parametre výrobku, ktorými sa zabezpečí kvalita výrobku.

2.   Dôkaz o pôvode

Dôkaz o pôvode

Predchádzajúce poznámky v špecifikácii týkajúce sa histórie výrobku v bode 5 písm. d) (Dôkaz o pôvode), ktoré mali byť v tomto bode uvedené v čase uznania príslušného označenia, a doplnenia tohto bodu boli teraz presunuté do bodu 4.6. (Súvislosť so zemepisnou oblasťou) (pozri text tohto bodu). Namiesto nich boli do bodu 4.4 (Dôkaz o pôvode) novej špecifikácie zaradené pre odvetvie špecifické ustanovenia o zabezpečení vysledovateľnosti:

„Združenie žiadateľov vedie register výrobcov, v ktorom je uvedený každý spracovateľ mlieka, ktorý vyrába výrobok ‚Vorarlberger Bergkäse‘ v zemepisnej oblasti, spolu s názvom podniku a kontaktnou adresou, bez ohľadu na to, či je členom združenia. Spracovateľ mlieka musí predložiť osobitnú žiadosť združeniu žiadateľov, aby mohol byť zaradený do tohto registra.

Medzi výrobcom mlieka a spracovateľom mlieka sa uzatvára zmluva o dodávke mlieka a objednávka na dodávku mlieka. Týmito zmluvami sa upravuje kvalitu suroviny (bezsilážové mlieko), spádovú oblasť a dokumentáciu týkajúcu sa dodávok mlieka spracovateľovi mlieka.

Výrobcovia mlieka a spracovatelia mlieka musia zabezpečiť, aby sa surové mlieko určené na ďalšie spracovanie na výrobok ‚Vorarlberger Bergkäse‘ a samotný konečný výrobok zbieralo, skladovalo a spracovávalo oddelene od ostatných zásob mlieka alebo od konvenčných druhov syra.

Výrobcovia mlieka sú povinní evidovať množstvo mlieka, ktoré vyprodukujú, s rozpisom množstva mlieka použitého na výrobu výrobku ‚Vorarlberger Bergkäse‘. Spracovatelia mlieka musia viesť prehľadnú evidenciu o množstve nakúpeného mlieka a jeho pôvode. Ďalšia preprava od jedného spracovateľa mlieka k druhému v rámci vymedzenej zemepisnej oblasti je povolená a príslušné množstvo sa zaznamenáva.

Na účely vysledovateľnosti výrobku ‚Vorarlberger Bergkäse‘ v rámci dodávateľských reťazcov vydáva združenie žiadateľov na žiadosť spracovateľov mlieka kazeínovú značku so sériovým číslom. Kazeínová značka, ktorá sa má používať, zahŕňa tento text:

G.U.-VBG

BERGKAESE

XXXXXX

so sériovým číslom. Za správu a pridelenie sériového čísla je zodpovedné združenie žiadateľov.

Pred lisovaním sa syr označí kazeínovou značkou s jedinečným sériovým číslom, ktoré sa nesmie dať zo syrového bochníka odstrániť. Na účely vnútornej vysledovateľnosti sa uvádza aj dátum výroby alebo číslo šarže.

V dennom hlásení o výrobe sa zaznamenáva dátum výroby, množstvo spracovaného mlieka, sériové číslo kazeínovej značky, teplota ohrevu a počet syrových bochníkov. Dodržanie času zrenia možno sledovať pomocou záznamu v závode na spracovanie mlieka. Syr môže dozrievať a byť skladovaný aj mimo závodu na spracovanie mlieka v dozrievacích strediskách nachádzajúcich sa vo vymedzenej oblasti.

Pri predaji výrobku ‚Vorarlberger Bergkäse‘ musí spracovateľ mlieka viesť evidenciu, ktorá umožňuje vysledovateľnosť (napr. dodacie listy).“

Dôvody

Keďže špecifikácia doteraz neobsahovala žiadne pravidlá týkajúce sa dôkazu o pôvode, považuje sa za vhodné začleniť informácie o vysledovateľnosti výrobku do bodu 4.4 (Dôkaz o pôvode) špecifikácie výrobku. Teraz obsahuje ustanovenia na zabezpečenie vysledovateľnosti. Okrem toho sa časť textu presunula z pôvodného bodu 5 písm. h) (Označovanie) do bodu 4.4 (Dôkaz o pôvode).

3.   Zemepisná oblasť

Zemepisná oblasť

Bod 5 písm. c) (Zemepisná oblasť) pôvodnej špecifikácie výrobku

Doplnil sa región Walgau. Zvyšný text sa zredukoval na informácie potrebné pre zemepisnú oblasť. Prepis slova „Laiblachtal“ sa zmenil na „Leiblachtal“.

Okrem toho boli mapy Vorarlberska a Rakúska dodatočne predložené v bode 5 písm. c) (Zemepisná oblasť) pôvodnej špecifikácie nahradené novou mapou.

Bod 5 písm. c) špecifikácie výrobku:

„Výrobok ‚Vorarlberger Bergkäse‘ vyrábajú výlučne výrobcovia alebo spracovatelia a poľnohospodári v regiónoch Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Laiblachtal (Pfanderstock) a Rheintal zo surového mlieka vyrobeného vo Vorarlbersku.“

a mapy Vorarlberska a Rakúska dodatočne predložené k bodu 5 písm. c)

Image 1

sa preformulovali takto:

4.3.   Zemepisná oblasť

Výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ sa vyrába zo surového mlieka vyrobeného vo Vorarlbersku v týchto regiónoch spolkovej krajiny Vorarlbersko: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau a Rheintal.

Mapa vymedzenej zemepisnej oblasti (vyšrafovaná oblasť):

Image 2

Dôvody

Región Walgau bol pridaný, pretože susedí s doteraz opísanou vymedzenou oblasťou a sú v ňom rovnaké geologické, biologické a kultúrne podmienky, ktoré spĺňajú kritériá špecifikácie. Zvyšný text sa zredukoval na informácie potrebné pre zemepisnú oblasť. Typografická chyba „Laiblachtal“ bola opravená. Správny názov regiónu je „Leiblachtal“. Okrem toho bola mapa regiónov „Tirolsko/Vorarlbersko“ v špecifikácii výrobku nahradená novou mapou vymedzenej zemepisnej oblasti. Nová mapa je prehľadnejšia a na základe pridaného šrafovania predstavuje oblasť podrobnejšie.

4.   Spôsob výroby

Spôsob výroby

Pôvodný text bodu 5 písm. e) (Spôsob výroby) špecifikácie výrobku sa presnejšie sformuloval a rozdelil do bodov 4.5.1 (Surovina – mlieko), 4.5.2 (Výroba) a 4.5.3 (Odborné znalosti – znalosti výroby).

Spôsob spracovania sa takisto presnejšie vymedzil. Okrem toho bol tradičný spôsob výroby podrobnejšie opísaný v bode 4.5.3 (Odborné znalosti – znalosti výroby).

Bod 5 písm. e) špecifikácie výrobku má takéto znenie:

„Vorarlberger Bergkäse“ je typický tradičný výrobok.

Podstatnou súčasťou výrobného procesu je dodržiavanie prísnych kritérií výroby mlieka (smernice o kvalite pre výrobcov mlieka).

Konkrétne ide o tieto požiadavky:

| — | na výrobu výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ sa smie používať len mlieko z podnikov s výlučne extenzívnym obhospodarovaním trávnych porastov – bez výroby siláže alebo kŕmenia silážou, resp. len mlieko z takýchto podnikov. |
| --- | --- |

—

na výrobu výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ sa smie používať len mlieko z podnikov s výlučne extenzívnym obhospodarovaním trávnych porastov – bez výroby siláže alebo kŕmenia silážou, resp. len mlieko z takýchto podnikov.

| — | Mlieko sa dodáva do syrárne najmenej raz denne a spracováva sa priamo tam (bez ďalšej prepravy z jednej syrárne do druhej). |
| --- | --- |

—

Mlieko sa dodáva do syrárne najmenej raz denne a spracováva sa priamo tam (bez ďalšej prepravy z jednej syrárne do druhej).

Skutočná výroba:

| — | Dodávané surové mlieko (nie tepelne upravené, pasterizované alebo sterilizované odstreďovaním) je čiastočne odstredené (na obsah tuku približne 3,3 %). |
| --- | --- |

—

Dodávané surové mlieko (nie tepelne upravené, pasterizované alebo sterilizované odstreďovaním) je čiastočne odstredené (na obsah tuku približne 3,3 %).

| — | Zráža sa pomocou teľacieho syridla a srvátkou a kultúrou mliečneho kvasenia z vlastnej výroby poľnohospodárskeho podniku (pre posúdenie a pestovanie tejto kultúry sú rozhodujúce skúsenosti výrobcu syra). Vďaka použitiu srvátkových kultúr sa výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ výrazne líši od iných podobných výrobkov. |
| --- | --- |

—

Zráža sa pomocou teľacieho syridla a srvátkou a kultúrou mliečneho kvasenia z vlastnej výroby poľnohospodárskeho podniku (pre posúdenie a pestovanie tejto kultúry sú rozhodujúce skúsenosti výrobcu syra). Vďaka použitiu srvátkových kultúr sa výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ výrazne líši od iných podobných výrobkov.

| — | Syrenina sa potom zahreje na teplotu približne 51 – 52,5 °C a vylisuje sa. |
| --- | --- |

—

Syrenina sa potom zahreje na teplotu približne 51 – 52,5 °C a vylisuje sa.

| — | Syrové bochníky sa potom na 2 až 3 dni uložia do slaného kúpeľa (obsah soli približne 20 %) a potom zrejú v pivniciach pri teplote 12 až 15 °C a relatívnej vlhkosti 90 až 95 %. V rámci tohto postupu sa syry pravidelne ošetrujú soľným roztokom, aby sa zabezpečila typická tvorba kôry a rozvinula chuť [t. j. dvakrát týždenne sa natierajú slanou vodou (obsah soli približne 20 %, pH 5,25)]. |
| --- | --- |

—

Syrové bochníky sa potom na 2 až 3 dni uložia do slaného kúpeľa (obsah soli približne 20 %) a potom zrejú v pivniciach pri teplote 12 až 15 °C a relatívnej vlhkosti 90 až 95 %. V rámci tohto postupu sa syry pravidelne ošetrujú soľným roztokom, aby sa zabezpečila typická tvorba kôry a rozvinula chuť [t. j. dvakrát týždenne sa natierajú slanou vodou (obsah soli približne 20 %, pH 5,25)].

| — | Výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ je prvýkrát pripravený na konzumáciu po 3 až 6 mesiacoch zrenia [v závislosti od stupňa zrelosti sa jeho vlastnosti môžu mierne líšiť: syr má malé praskliny (dlhé 0,5 – 1 cm), menej dier, výraznú chuť]. |
| --- | --- |

—

Výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ je prvýkrát pripravený na konzumáciu po 3 až 6 mesiacoch zrenia [v závislosti od stupňa zrelosti sa jeho vlastnosti môžu mierne líšiť: syr má malé praskliny (dlhé 0,5 – 1 cm), menej dier, výraznú chuť].

Vysokú kvalitu surového mlieka a výroby výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ zaisťuje neustále vlastné monitorovanie a zabezpečovanie kvality zo strany poľnohospodárskych podnikov. Zabezpečovanie kvality kontroluje Qualitätsmanagementverein für Lebensmittel aus Vorarlberg (Asociácia pre riadenie kvality potravín z Vorarlberska). Kontrola hygieny v poľnohospodárskom podniku a u zamestnancov a kontrola zdravia zvierat sa vyžaduje zo zákona.“;

sa preformuloval takto:

4.5.1.   Surovina (mlieko)

Na výrobu výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ sa používa surové kravské mlieko. Povolené je len mlieko z Vorarlberska. Na výrobu výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ sa nesmie používať tepelne upravené alebo pasterizované mlieko alebo mlieko sterilizované odstreďovaním.

Mlieko používané na výrobu výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ je charakteristické pre pastviny spolkovej krajiny Vorarlbersko vyznačujúce sa jemnými trávami a bylinami. Kravy konzumujú trávy a byliny buď čerstvé vo forme zeleného krmiva, alebo sušené vo forme sena. Kŕmenie fermentovaným krmivom alebo silážou je výslovne zakázané.

Používanie drveného obilia ako kompenzačného a doplnkového krmiva z iných oblastí je povolené do výšky 30 % sušiny ročne.

Drvené obilie možno kúpiť z iných oblastí, keďže príslušná zemepisná oblasť, ktorá je typickým horským regiónom s charakteristickým trávnym porastom a plytkou vrstvou humusu, nie je vhodná na pestovanie plodín. To znamená, že v tejto oblasti sa nepestujú a nevyrábajú takmer žiadne obilniny ani podobné plodiny, takže sa musia dovážať z iných oblastí. Podiel krmiva zo zemepisnej oblasti preto nesmie byť nižší ako 70 % celkovej sušiny, ktorou sa ročne kŕmia kravy v období laktácie. Pridávanie drveného obilia pochádzajúceho z iných miest je povolené do výšky 30 % sušiny príslušnej kŕmnej dávky.

4.5.2.   Výroba

Surové mlieko sa najprv čiastočne odstredí a zrazí pomocou teľacieho syridla a srvátkovej kultúry a/alebo baktérií mliečneho kvasenia. Tradičné baktérie mliečneho kvasenia z voľne žijúcich kultúr tvoria v súčasnosti základ zásobnej kultúry pre hospodárske kultúry, ktoré sa naďalej pestujú v poľnohospodárskom podniku. Pridávanie konzervačných látok, stabilizátorov a chemicky vyrábaných prísad nie je povolené. Zahustené (zrazené) mlieko sa potom nakrája na požadovanú veľkosť pomocou čepeľovej harfy. Potom sa uskutoční ďalšia fáza tvorby syra: syrenina sa ďalej vyvíja a dochádza k syneréze (pri ktorej dochádza k oddeleniu srvátky od syreniny). Syrenina sa zahreje na teplotu 51 až 54 °C a potom sa prenesie do foriem a lisuje. V závislosti od požadovanej veľkosti syra vážia bochníky pred namočením do slaného nálevu od 7 kg do 40 kg a majú výšku 8 cm až 12 cm. Syry sa potom na 2 až 3 dni uložia do slaného nálevu s obsahom soli najmenej 20 °Bé, aby syr absorboval soľ, vytvorila sa kôra a vyzrela štruktúra syra, ktorá sa zvonka uzavrie a zvnútra dôkladne a rovnomerne dozrieva. Výsledkom je homogénna a kompaktná konzistencia výrobku „Vorarlberger Bergkäse“. Syry potom zrejú najmenej 3 mesiace, v závislosti od charakteru kôry a skúseností spracovateľa mlieka, pri teplote od 10 °C do 15 °C a vlhkosti viac ako 80 %. Počas zrenia sa syry pravidelne ošetrujú (kefovaním alebo potieraním) slanou vodou (obsah soli do 20 °Bé) najmenej dvakrát týždenne, aby sa zabezpečila typická tvorba kôry a rozvinula chuť. Po uplynutí minimálneho času zrenia je výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ pripravený na konzumáciu.

4.5.3.   Know-how – znalosť výroby

Kvalita výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ je výsledkom najmä skúseností miestnych spracovateľov mlieka s riadením výroby a zrenia syra.

Umenie výroby syra je založené na know-how spracovateľov mlieka, ktorí sa na výrobe podieľajú rôznymi spôsobmi v závislosti od ich individuálnej úlohy v procese, čím sa dosahuje typická kvalita výrobku „Vorarlberger Bergkäse“.

Celý tento proces sa začína použitím a pestovaním kultúr baktérií mliečneho kvasenia. Zo skúseností spracovateľa mlieka vychádza napríklad určenie zloženia kultúry baktérií mliečneho kvasenia, teploty, trvania odpočinku, množstva a pomeru pridaných baktérií a podmienok skladovania.

Jedným z možných vplyvov ich skúseností je špecifické skladovanie a zrenie mlieka spôsobom priaznivým pre tvorbu baktérií mliečneho kvasenia, ktoré výrazne zlepšujú vlastnosti syra z hľadiska trvanlivosti, vône a chuti. Množstvo teľacieho syridla, čas a spôsob krájania kyslého (zrazeného) mlieka a veľkosť syreniny, následný vývoj syra a zahrievanie zmesi syreniny a srvátky sú výsledkom špecifických skúseností výrobcu syra a podieľajú sa na kvalite výrobku „Vorarlberger Bergkäse“.

Výrobca syra musí veľmi pozorne sledovať každú fázu výroby syra a určiť správny čas pre každú fázu spracovania. Napríklad starostlivé zohrievanie výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ na 51 – 54 °C po nakrájaní zrazeného mlieka je dôležitým predpokladom dlhej trvanlivosti syra. Zároveň je potrebné zaobchádzať s mliekom opatrne, aby sa zachovali aromatické a mikrobiologické vlastnosti a súčasti, a tým osobitné kvality mlieka. K tomu sa pridáva skutočnosť, že mlieko z dôvodu prirodzene premenlivých podmienok kŕmenia na horských pasienkoch nemá štandardizované vlastnosti, ale jeho kvalita, napríklad obsah bielkovín alebo iné zloženie mlieka, kolíše. Výrobcovia výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ si vedia na základe svojich bohatých skúseností s týmito prirodzenými výkyvmi poradiť.

Starostlivé zaobchádzanie výrobcu syra vo všetkých fázach procesu je rozhodujúce pre zvyšok procesu zrenia, a tým aj pre kvalitu konečného výrobku. Počas zrenia sa musí venovať osobitná pozornosť aj šetrnému zaobchádzaniu so syrom. Syrár na základe svojich skúseností inštinktívne pozná, kedy je potrebné syr otáčať, kefovať a trieť, a tým výrazne ovplyvňuje kvalitu syra.

Pravidelné stretnutia vedúcich pracovníkov spracovateľov mlieka a/alebo syrárov, na ktorých si vymieňajú získané poznatky, vedú k neustálemu procesu vzdelávania, ktorý pomáha udržiavať kvalitu a tradíciu výrobku „Vorarlberger Bergkäse“.

Dôvody

Vykonali sa zmeny výrobného procesu s cieľom zabezpečiť nezameniteľnú kvalitu výrobku „Vorarlberger Bergkäse“, ktorá je založená najmä na znalostiach výrobcov o tradičnom spôsobe výroby. Spolu so znením – teraz zmeneným –, ktoré už bolo súčasťou pôvodnej špecifikácie, sa tento tradičný spôsob výroby opisuje podrobnejšie, najmä presnejším vymedzením spôsobu spracovania. Slová „s obsahom tuku 3,3 %“ boli vypustené bez toho, aby boli nahradené, pretože sú vzhľadom na existujúce právne požiadavky nadbytočné.

Jednotlivé zmeny sa týkajú týchto bodov:

| — | Surovina – mlieko |
| --- | --- |

—

Surovina – mlieko

Surovina – mlieko

S cieľom zabezpečiť vyvážený prísun živín potrebných pre dobré životné podmienky zvierat, nezávisle od výnimočných klimatických podmienok, ako sú suchá, bolo umožnené nakupovať drvené obilie a používať ho ako kompenzačné a doplnkové krmivo až do podielu 30 % sušiny ročne. Doplnkové krmivo vo forme drveného obilia až do podielu 30 % je takisto potrebné pre dobré životné podmienky zvierat, aby sa zabezpečilo primerané kŕmenie počas období vysokej dojivosti. Uvedená výnimka pre doplnky krmiva nemá vplyv na vysokú a stálu úroveň kvality mlieka, pretože väčšina objemového krmiva musí pochádzať z vymedzenej oblasti.

Ďalšia preprava z jednej mliekarne do druhej v rámci vymedzenej oblasti má byť v budúcnosti povolená, pretože vzhľadom na súčasný stav technológie už nemá vplyv na kvalitu. Okrem toho denná dodávka mlieka nie je vzhľadom na súčasný stav technológie rozhodujúcim parametrom kvality, a preto bol tento text z pôvodnej špecifikácie vypustený. Preprava mlieka k inej zmluvnej strane musí byť takisto zdokumentovaná. Časť Pokyny pre výrobcov mlieka týkajúce sa kvality uvedená v prílohe k špecifikácii bola vypustená, lebo spôsob výroby sa uvádza uvedený podrobnejšie a komplexnejšie a posudzovanie kvality sa teraz opisuje v bode 4.7 (Kontrola). Okrem toho sa zrušila Asociácia pre riadenie kvality potravín z Vorarlberska.

Pokyny pre výrobcov mlieka týkajúce sa kvality

| — | Výroba |
| --- | --- |

—

Výroba

Výroba

Výroba výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ je podrobne opísaná od spracovania surového mlieka až po fázu zrenia počas sušenia na vzduchu. Uvádzajú sa technické parametre, ktoré je potrebné dodržiavať na zabezpečenie kvality.

Syrenina sa teraz môže zohriať na teplotu 51 až 54 °C (namiesto doterajších 51,5 až 52,5 °C). Povolený je širší rozsah teplôt ohrevu, lebo v prípade ručného ohrevu nie je možné nastaviť presnú teplotu, čo znamená, že je potrebná väčšia tolerancia. Nový rozsah tolerancie teploty ohrevu nemá negatívny vplyv na kvalitu výrobku. Pridávanie konzervačných látok, stabilizátorov a chemicky vyrábaných prísad naďalej nie je povolené. Táto skutočnosť bola ešte jasnejšie vyjadrená presnejším znením.

Pokiaľ ide o srvátkové alebo mliečne kultúry z vlastnej výroby poľnohospodárskeho podniku, spresnilo sa, že historická základná kultúra sa v súčasnosti vyrába centrálne a potom sa pestuje vo vnútri podniku na ďalšie použitie pri výrobe výrobku „Vorarlberger Bergkäse“. V tejto súvislosti zohrávajú rozhodujúcu úlohu skúsenosti spracovateľov mlieka.

Obsah soli sa spresnil a prispôsobil prakticky overiteľným kritériám, pričom sa ako merná jednotka použili stupne Baumé (°Bé). Hodnota pH soľného kúpeľa, ktorá bola pôvodne uvedená v špecifikácii, nie je v praxi relevantná vzhľadom na technickú náročnosť monitorovania, a preto bola nahradená stupňami Baumé (°Bé) ako mernou jednotkou.

V dôsledku technologického pokroku sa zrenie už nemusí uskutočňovať vo vlastných dozrievacích pivniciach výrobcu syra, ale môže sa uskutočňovať aj v externých pivniciach nachádzajúcich sa vo vymedzenej zemepisnej oblasti, v ktorých sú optimálne aj podmienky na reguláciu parametrov dôležitých pre kontrolu.

Vzhľadom na rozdielne vlastnosti dozrievacích pivníc a tendenciu požiadaviek trhu na kvalitu smerom k predĺženiu času zrenia syra bolo potrebné upraviť teplotný rozsah z 12 – 15 °C na 10 – 15 °C a vlhkosť na viac ako 80 %. Vďaka špeciálnym odborným znalostiam vedúceho syrárne sa zachovala pôvodná kvalita výrobku „Vorarlberger Bergkäse“.

Ďalej sa objasnila tvorba kôry typickej pre výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ a s ňou spojená kvalita syra a poukázalo sa na riadenie zo strany výrobcu syra a klímu zrenia.

| — | Odborné znalosti – znalosť výroby |
| --- | --- |

—

Odborné znalosti – znalosť výroby

Odborné znalosti – znalosť výroby

Keďže existujúca špecifikácia neobsahovala žiadne podstatné pripomienky k tradičným znalostiam výrobcov, špecifikácia sa v tomto ohľade bližšie spresnila a uviedli sa opisy osvedčení odborníkov. Je tam aj opis prebiehajúcich činností zameraných na odovzdávanie tradície s cieľom zabezpečiť kvalitu, čím možno účinne zastaviť stratu a oslabovanie odborných znalostí a zachovať tradičné znalosti o výrobku. Asociácia pre riadenie kvality potravín z Vorarlberska bola zrušená. Za priebežné vzdelávanie a všetku výmenu informácií je teraz zodpovedná skupina žiadateľov. Kvalita surovín a riadenie kvality v spracovateľskom závode sa riadia právnymi predpismi na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ a zodpovedajúcim spôsobom sa monitorujú.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Informácie, ktoré boli predtým uvedené v bode 5 písm. d) (Dôkaz o pôvode) a v bode 5 písm. f) (Súvislosť) pôvodnej špecifikácie výrobku, a doplnenia oboch bodov boli zhrnuté v bode 4.6 (Súvislosť so zemepisnou oblasťou).

Objem výroby, ako aj literatúra týkajúca sa historického vývoja syra boli vypustené.

Dôvody

Špecifikácia bola upravená podľa požiadaviek nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, takže historické skutočnosti, ako napríklad písomné dôkazy a staré tradície týkajúce sa výrobku „Vorarlberger Bergkäse“, ktoré sa pôvodne opisovali v oddiele o dôkaze o pôvode, sa presunuli do bodu 4.6 (Súvislosť so zemepisnou oblasťou).

Komplexne sa opisuje vplyv klimatických a ľudských faktorov v zemepisnej oblasti, pričom sa podrobne opisujú špecifické odborné znalosti regionálnych výrobcov, ktoré boli predtým v špecifikácii len okrajovo spomenuté, ako napríklad tradičné znalosti špeciálnych techník skladovania a vysoká úroveň odborných znalostí v oblasti výrobných postupov a riadenia zrenia, ktoré sú rozhodujúce pre dosiahnutie organoleptických vlastností syra.

Strata objemu výroby je spôsobená neustálou zmenou vyrábaných množstiev.

Historický vývoj syra je teraz podrobne opísaný v bode 4.6 (Súvislosť so zemepisnou oblasťou). Bibliografia týkajúca sa historického vývoja syra sa tak stala nadbytočnou, a preto bola vypustená, najmä z dôvodu lepšej čitateľnosti.

6.   Označovanie

Označovanie

Pôvodný text bodu 5 písm. h) (Označovanie) špecifikácie výrobku a jeho doplnenia boli teraz presunuté do bodu 4.4 (Dôkaz o pôvode) a prispôsobené súčasným požiadavkám na dokumentáciu.

Napríklad požiadavky v pôvodnej špecifikácii (týkajúce sa umiestnenia dátumu výroby a čísla podniku na výrobok) sa stali nepotrebnými v dôsledku dokumentácie, ktorá sa musí poskytnúť na účely dôkazu o pôvode. Objasnilo sa, aká kazeínová značka sa má používať. Umiestňovanie tejto značky na obaly porciovaných syrov sa stalo nadbytočným, lebo v prípade porciovaných syrov je zaručená vysledovateľnosť šarže.

Pravidlá týkajúce sa vlastných značiek uvedené v bode 5 písm. h) (Označovanie) pôvodnej špecifikácie výrobku sa presunuli do bodu 4.8 (Označovanie).

„Používanie vlastných značiek je povolené. Vlastná značka nesmie byť taká, aby zavádzala spotrebiteľa alebo poškodzovala dobré meno CHOP.“

Dôvody

Objasnili sa a rozšírili požiadavky týkajúce sa riadenia vlastných značiek. Toto riadenie bude naďalej povolené.

7.   Redakčné zmeny

Redakčné zmeny

7.1.   Aktualizoval sa názov a údaje príslušného orgánu členského štátu.

7.2.   Aktualizovalo sa meno a adresa žiadateľa.

Dôvody

Spoločnosť ARGE Milch Vorarlberg je právnym nástupcom pôvodnej skupiny žiadateľov, pokiaľ ide o všetky práva a povinnosti vyplývajúce z chráneného označenia pôvodu „Vorarlberger Bergkäse“. Aktualizovali sa informácie o príslušnom orgáne.

7.3.   Inšpekčný orgán

Inšpekčný orgán

V oddiele obsahujúcom kontaktné údaje inšpekčného orgánu boli vykonané zmeny, lebo týmto orgánom je teraz súkromná spoločnosť, konkrétne Lacon GmbH.

7.4.   Zmeny v usporiadaní/prezentácii špecifikácie výrobku

Zmeny v usporiadaní/prezentácii špecifikácie výrobku

Prečíslovanie a zmena niektorých názvov s cieľom sprehľadniť a spresniť informácie.

7.5.   Vnútroštátne požiadavky

Vnútroštátne požiadavky

Nadpis Vnútroštátne požiadavky bol vypustený bez toho, aby bol nahradený, lebo vzhľadom na regulačné požiadavky nie je potrebný.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Vorarlberger Bergkäse“

„Vorarlberger Bergkäse“

EÚ č.: PDO-AT-1419-AM01 – 5. 4. 2022

EÚ č.: PDO-AT-1419-AM01 – 5. 4. 2022

CHOP (X) CHZO ( )

CHOP (X) CHZO ( )

1.   Názov [CHOP alebo CHZO]

Názov [CHOP alebo CHZO]

„Vorarlberger Bergkäse“

2.   Členský štát alebo tretia krajina

Členský štát alebo tretia krajina

Rakúsko

3.   Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1.   Druh výrobku [uvedený v prílohe XI]

Druh výrobku [uvedený v prílohe XI]

Trieda 1.3. Syry

3.2.   Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ predstavuje tvrdý syr vyrobený z prírodného surového kravského mlieka z alpských oblastí alebo údolí bez použitia siláže. Poľnohospodárske podniky, v ktorých sa kŕmi mladý dobytok silážou (zmiešané farmy), nesmú dodávať mlieko určené na použitie. Hmotnosť syrových bochníkov sa pohybuje od 7 kg do 40 kg, ich výška je 8 – 12 cm a zrejú najmenej 3 mesiace.

Syr má pod mazom vyzretú až vysušenú zrnitú kôru hnedožltej až hnedej farby a pevnú až hladkú štruktúru. Jeho farba je slonovinová až svetložltá. Pri krájaní sa na syre objavia rovnomerne, ale riedko rozmiestnené matné až lesklé okrúhle otvory veľkosti približne zrnka hrachu. V syre sa môžu vytvoriť malé praskliny (dlhé 0,5 – 1 cm). Chuť je pikantná, ktorá sa s pribúdajúcim zrením stáva ostrou.

3.3.   Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Na výrobu výrobku „Vorarlberger Bergkäse“ sa môže použiť len mlieko z poľnohospodárskych podnikov, ktoré obhospodarujú trávne porasty – bez výroby siláže alebo kŕmenia silážou.

Používanie drveného obilia ako kompenzačného a doplnkového krmiva z iných oblastí je povolené do výšky 30 % sušiny ročne.

Drvené obilie možno kúpiť z iných oblastí, keďže príslušná zemepisná oblasť, ktorá je typickým horským regiónom s charakteristickým trávnym porastom a plytkou vrstvou humusu, nie je vhodná na pestovanie plodín. To znamená, že v tejto oblasti sa nepestujú a nevyrábajú takmer žiadne obilniny ani podobné plodiny, takže sa musia dovážať z iných oblastí.

Podiel krmiva zo zemepisnej oblasti preto nesmie byť nižší ako 70 % celkovej sušiny, ktorou sa ročne kŕmia kravy v období laktácie. Pridávanie drveného obilia pochádzajúceho z iných miest je povolené do výšky 30 % sušiny príslušnej kŕmnej dávky.

3.4.   Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Suroviny sa musia vyrábať, spracovávať a dozrievať vo vymedzenej oblasti.

3.5.   Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

3.6.   Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Syry musia byť označené kazeínovou značkou so sériovým číslom. Za správu a pridelenie sériového čísla je zodpovedné združenie žiadateľov.

4.   Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Výrobok „Vorarlberger Bergkäse“ sa vyrába zo surového mlieka vyrobeného vo Vorarlbersku v týchto regiónoch spolkovej krajiny: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau a Rheintal.

5.   Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť so zemepisnou oblasťou

„Vorarlberger Bergkäse“ je výrobok, ktorý sa na území dnešnej spolkovej krajiny Vorarlbersko vyrába a konzumuje už po stáročia. Pôvodne a po celé stáročia sa syr vyrábal predovšetkým na vlastnú spotrebu a regionálny predaj.

Regionálne podmienky, ako sú nadmorská výška, podnebie, flóra a fauna a malá štruktúra poľnohospodárskych podnikov, viedli v polovici 18. storočia k rozvoju výroby tučných syrov, ktorá zahŕňala špecifické techniky výroby syra. To viedlo k dlhšej trvanlivosti a vyššej pridanej hodnote.

Technické znalosti a zručnosti výroby syra nahromadené vo vymedzenej zemepisnej oblasti (technológia výroby, zrenie, kŕmenie zvierat a spracovanie mlieka) sa odovzdávali z generácie na generáciu. Založenie združení okolo roku 1890 viedlo k posilneniu výmeny a šírenia poznatkov. Tieto združenia boli neskôr nahradené družstvami, ktoré existujú dodnes.

Cieľavedomé skladovanie a zrenie mlieka podporili baktérie mliečneho kvasenia, ktoré výrazne zlepšili vlastnosti syra z hľadiska trvanlivosti, vône a chuti. Tradičné baktérie mliečneho kvasenia z voľne žijúcich kultúr tvoria v súčasnosti základ zásobnej kultúry pre poľnohospodárske kultúry, ktoré sa naďalej pestujú v poľnohospodárskom podniku. Použitie teľacieho syridla, načasovanie a spôsob krájania zrazeného mlieka a veľkosť syreniny, vývoj syra a zahrievanie zmesi syreniny a srvátky sú výsledkom špecifických skúseností výrobcu syra a podieľajú sa na kvalite výrobku „Vorarlberger Bergkäse“. Tieto znalosti a zručnosti sa ďalej rozvíjali a dodnes slúžia ako základ výroby výrobku „Vorarlberger Bergkäse“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku

Odkaz na uverejnenie špecifikácie výrobku

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergerbergkaese/

Špecifikácia je dostupná aj priamo na webovom sídle Rakúskeho patentového úradu (www.patentamt.at) po zvolení týchto položiek: „Ochranné známky/Zemepisné označenia/Zoznam rakúskych zemepisných označení“. Text sa na tejto stránke nachádza pod názvom označenia kvality.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

---