# Eiropas Savienības C 148/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 148 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 28. aprīlis |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 148

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 28. aprīlis

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | II   Informācija |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 148/01 | Komisijas paziņojums par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI) Glābiet bites un lauksaimniekus! Virzībā uz bitēm draudzīgu lauksaimniecību veselīgai videi | 1 |

Saturs

Lappuse

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 148/01

Komisijas paziņojums par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI) Glābiet bites un lauksaimniekus! Virzībā uz bitēm draudzīgu lauksaimniecību veselīgai videi

1

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2023/C 148/02 | Euro maiņas kurss – 2023. gada 27. aprīlis | 13 |
| | Revīzijas palāta |
| 2023/C 148/03 | Īpašais ziņojums 10/2023 – Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai: dažas atziņas ir gūtas, tomēr laika ierobežojumu un nebūtisko rezultātu dēļ tās potenciāls kļūt par izmēģinājuma vidi nolūkā palielināt ES aizsardzības izdevumus ir neliels | 14 |
| 2023/C 148/04 | Īpašais ziņojums 11/2023 – ES atbalsts skolu digitalizācijai: ir veikti ievērojami ieguldījumi, bet dalībvalstīs trūkst stratēģiskas mērķorientācijas ES finansējuma izmantošanā | 15 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2023/C 148/05 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  ) | 16 |
| 2023/C 148/06 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 148/07 | Komisijas paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas attiecas uz regulāriem gaisa pārvadājumiem (
  1
  ) | 18 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2023/C 148/02

Euro maiņas kurss – 2023. gada 27. aprīlis

13

Revīzijas palāta

2023/C 148/03

Īpašais ziņojums 10/2023 – Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai: dažas atziņas ir gūtas, tomēr laika ierobežojumu un nebūtisko rezultātu dēļ tās potenciāls kļūt par izmēģinājuma vidi nolūkā palielināt ES aizsardzības izdevumus ir neliels

14

2023/C 148/04

Īpašais ziņojums 11/2023 – ES atbalsts skolu digitalizācijai: ir veikti ievērojami ieguldījumi, bet dalībvalstīs trūkst stratēģiskas mērķorientācijas ES finansējuma izmantošanā

15

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2023/C 148/05

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  )

1

16

2023/C 148/06

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām (
  1
  )

1

17

2023/C 148/07

Komisijas paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā – Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas attiecas uz regulāriem gaisa pārvadājumiem (
  1
  )

1

18

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 148/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 148/1

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI) “Glābiet bites un lauksaimniekus! Virzībā uz bitēm draudzīgu lauksaimniecību veselīgai videi”

(2023/C 148/01)

1.   IEVADS. PILSOŅU INICIATĪVA

ES pilsoņi var Eiropas Komisijai lūgt nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu par jautājumu, kas, viņuprāt, lai nodrošinātu ES līgumu ievērošanu, ir jārisina juridiski. Lai to izdarītu, viņiem ir jāiesniedz Eiropas pilsoņu iniciatīva saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu, kas paredz, ka jāsavāc paraksti vismaz no viena miljona ES dalībvalstu pilsoņu, kuri pārstāv ievērojamu skaitu dalībvalstu. Detalizēti noteikumi par Eiropas pilsoņu iniciatīvu ir izklāstīti Regulā (ES) 2019/788 (1) (“EPI regula”).

Iniciatīva “Glābiet bites un lauksaimniekus! Virzībā uz bitēm draudzīgu lauksaimniecību veselīgai videi” (2) ir septītā Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI), kas sasniegusi Līgumā un EPI regulā noteikto slieksni (3). Lai aizsargātu bites un cilvēku veselību, iniciatīva Komisiju aicina nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu nolūkā līdz 2035. gadam pakāpeniski izbeigt sintētisko pesticīdu lietošanu, atjaunot biodaudzveidību un atbalstīt lauksaimniekus pārejas posmā šādos veidos:

| — | sākot ar visbīstamākajiem pesticīdiem, sintētisko pesticīdu lietošanu ES lauksaimniecībā līdz 2030. gadam pakāpeniski samazināt par 80 % un līdz 2035. gadam sintētisko pesticīdu lietošanu izbeigt pavisam; |
| --- | --- |

—

sākot ar visbīstamākajiem pesticīdiem, sintētisko pesticīdu lietošanu ES lauksaimniecībā līdz 2030. gadam pakāpeniski samazināt par 80 % un līdz 2035. gadam sintētisko pesticīdu lietošanu izbeigt pavisam;

| — | lauksaimniecības platībās atjaunot dabiskās ekosistēmas, lai lauksaimniecība kļūtu par biodaudzveidības atjaunošanās vektoru; |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības platībās atjaunot dabiskās ekosistēmas, lai lauksaimniecība kļūtu par biodaudzveidības atjaunošanās vektoru;

| — | veikt lauksaimniecības reformu, par prioritāti izvirzot daudzveidīgu un ilgtspējīgu maza mēroga lauksaimniecību, atbalstot strauju agroekoloģiskās un bioloģiskās lauksaimniecības prakses pieaugumu un nodrošinot neatkarīgu, uz lauksaimniekiem orientētu apmācību un pētniecību pesticīdu un no ĢMO brīvas lauksaimniecības jomā. |
| --- | --- |

—

veikt lauksaimniecības reformu, par prioritāti izvirzot daudzveidīgu un ilgtspējīgu maza mēroga lauksaimniecību, atbalstot strauju agroekoloģiskās un bioloģiskās lauksaimniecības prakses pieaugumu un nodrošinot neatkarīgu, uz lauksaimniekiem orientētu apmācību un pētniecību pesticīdu un no ĢMO brīvas lauksaimniecības jomā.

Pēc šīs EPI organizatoru 2019. gada 31. jūlija lūguma Komisija iniciatīvu reģistrēja (4)2019. gada 30. septembrī. Tā kā iniciatīvas ietvaros paziņojumi par atbalstu tika vākti Covid-19 pandēmijas laikā, uz to attiecās iespēja 12 mēnešu termiņu par gadu pagarināt (parakstu vākšanai no 2019. gada 30. septembra līdz 2021. gada 30. septembrim) (5). Pēc tam, kad dalībvalstu iestādes savāktos paziņojumus par atbalstu bija verificējušas, 2022. gada 7. oktobrī organizatori iniciatīvu iesniedza Komisijai. Komisija iniciatīvu izskatīja, balstoties uz EPI regulu, ko piemēro no 2020. gada 1. janvāra.

2022. gada 25. novembrī notikušajā sanāksmē ar Komisiju organizatori detalizēti izskaidroja iniciatīvas mērķus. Viņi ar to iepazīstināja Eiropas Parlamenta rīkotajā atklātajā uzklausīšanā 2023. gada 24. janvārī. 2022. gada 14. decembrī atzinumu par EPI pieņēma Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (6). 2023. gada 16. martā Eiropas Parlaments sarīkoja plenārsēdes debates par iniciatīvu.

Šajā paziņojumā ir izklāstīti Komisijas juridiskie un politiskie secinājumi par šo iniciatīvu un pasākumi, ko tā plāno veikt, reaģējot uz to saskaņā ar EPI regulas 15. panta 2. punktu.

2.   KONTEKSTS

2.1.   Lauku saimniecības un lauksaimniecības sistēmas ES

ES ir aptuveni 9 miljoni lauku saimniecību. Aptuveni 39,5 % saimniecību specializējas laukaugu (piemēram, graudaugu, eļļas augu un proteīnaugu) audzēšanā, bet 21,5 % saimniecību specializējas ilggadīgajos stādījumos, no kuriem 4,7 % ir vīndārzi. Aptuveni 21,7 % saimniecību specializējas lopkopībā, un neliela daļa saimniecību specializējas dārzkopībā (2,3 %). Aptuveni 14,2 % saimniecību ir jauktas saimniecības (kurās audzē dažādus kultūraugus un/vai lauksaimniecības dzīvniekus) (7). 30 % lauksaimniecības platību aizņem ilggadīgie zālāji.

Salīdzinoši lielākajai daļai saimniecību (42,6 %) ir mazāk nekā 2 hektāri lauksaimniecībā izmantojamās zemes, bet 21,2 % saimniecību tādas ir no 2 līdz 5 hektāriem7. Nodarbinātības situācija saimniecībās ievērojami atšķiras. Piemēram, ļoti mazas saimniecības saviem īpašniekiem bieži vien nespēj nodrošināt pietiekamu iztikas minimumu.

No 2012. līdz 2020. gadam bioloģiski apstrādātā zemes daļa palielinājās vidēji par 5,7 % gadā. 2020. gadā bioloģiskajai lauksaimniecībai tika izmantoti 14,7 miljoni hektāru jeb 9,1 % no ES lauksaimniecības zemes (8). Aptuveni 42 % no bioloģiskajā lauksaimniecībā izmantotās zemes aizņem ilggadīgie zālāji, kam seko zaļbarības kultūras (17 %), graudaugi (16 %), ilggadīgie stādījumi (11 %), tehniskās kultūras (4 %) un kaltējamie pākšaugi (3 %) (9).

2.2.   Pesticīdu izmantošana ES lauksaimniecībā

Tradicionālajā lauksaimniecībā kā galveno metodi, kā novērst kaitēkļu radītos ražas zudumus, bieži izmanto ķīmiskos pesticīdus (10). Kaut arī šie ķīmiskie līdzekļi tiek izmantoti pret konkrētiem kaitēkļiem, tiem ir kaitīga ietekme arī uz citiem organismiem, arī ūdens ekosistēmās. Pesticīdu lietošana ir viens no galvenajiem biodaudzveidības samazināšanās faktoriem. Citās lauksaimniecības sistēmās kaitēkļu apkarošana notiek citādi, piemēram, agroekoloģiskās sistēmās kaitēkļu apkarošanai vairāk izmanto biodaudzveidībā balstītas metodes un citus neķīmiskus risinājumus (11). Bioloģiskajā lauksaimniecībā sintētiskos pesticīdus lietot nav atļauts.

ES ik gadu tiek pārdoti aptuveni 350 000 tonnu dažādu pesticīdu. Laikā no 2012. līdz 2019. gadam šis daudzums ir saglabājies nemainīgs. Ir palielinājušies neķīmisko un zema riska ķīmisko pesticīdu pārdošanas apjomi, tomēr tie joprojām veido vien nelielu daļu no kopējā pārdoto pesticīdu daudzuma (12).

2.3.   Biodaudzveidība ES lauksaimnieciskajās ekosistēmās

ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam izvērtējumā (13) tika uzsvērts, ka biodaudzveidības stāvoklis ES agroekosistēmās kopš 2010. gada ir turpinājis pasliktināties, pastiprinot iepriekšējās desmitgadēs novērojamo biodaudzveidības samazināšanos. Īpaši smagi tas skar pļavu tauriņus, lauku putnus, kā arī saskaņā ar dabas direktīvām aizsargājamās ar agroekosistēmām saistītās dzīvotnes un sugas.

No 1991. līdz 2018. gadam pļavu tauriņu populācijas samazinājās par 25 % (14). Saskaņā ar Eiropas Sarkanās grāmatas novērtējumu samazinās aptuveni trešdaļas bišu, tauriņu un ziedmušu sugu populācijas, un desmitajai daļai bišu un tauriņu sugu un trešdaļai ziedmušu sugu draud izmiršana (15). Novērtējumā norādīts, ka būtiska nozīme šajā iznīkšanas procesā ir intensīvajai lauksaimnieciskajai praksei. Intensīvās lauksaimniecības teritorijas ir asociētas ar intensīvāku pesticīdu lietošanu un dzīvotņu izzušanu, piemēram, daudzveidības ziņā augstvērtīgu ainavas elementu, citu neapstrādātu dzīvotņu vai daļēji dabisku zālāju zudumu.

Atšķirībā no savvaļas apputeksnētāju sugām medus bišu kā apsaimniekotu apputeksnētāju sugu populācijas ES līmenī nesarūk. No 2018. līdz 2021. gadam medus bišu saimju skaits palielinājās par 15,7 % (16).

Laikā no 1990. līdz 2021. gadam visu bieži sastopamo putnu populācijas ES saruka par 12 %: bieži sastopamo meža putnu populācijas saruka par 5 %, turpretī bieži sastopamo lauku putnu populācijas tajā pašā laikā saruka par 36 % (17).

2020. gada ziņojums par dabas stāvokli (18) liecina, ka vairāk nekā 45 % aizsargājamo dzīvotņu (19), kas ir atkarīgas no lauksaimniecības vai ko lauksaimniecība ietekmē, ir sliktā saglabāšanās stāvoklī. Iemesli ir divējādi: no vienas puses, intensīvākas kļuvušas dažas lauksaimniecības prakses, kas ietver augstu pesticīdu lietošanas līmeni un intensīvu augsnes apstrādi, intensīvu ganīšanu vai pļaušanu, kā arī dažu zālāju pārmērīgu mēslošanu. No otras puses, lauksaimnieciskās darbības pārtraukšana vai lauksaimniecības zemju pārveidošana par citādi izmantotu zemi ir izraisījusi dabas aizsardzībai svarīgu daļēji dabisku biotopu (piemēram, daļēji dabisku zālāju) izzušanu. Ziņojums turklāt liecina, ka aizsargājamos zālājos, kas ir īpaši svarīgi apputeksnētājiem, ir lielāks tādu sugu īpatsvars, kam ir slikts saglabāšanās stāvoklis un negatīvākas saglabāšanās stāvokļa tendences nekā citos aizsargājamajos zālājos.

Kā minēts paziņojumā “Jaunais kurss attiecībā uz apputeksnētājiem” (20) un kā liecina pierādījumi, biodaudzveidības un apputeksnētāju samazināšanos izraisa arī citi faktori, nevis tikai intensīva lauksaimniecība un pesticīdu lietošana. Šie faktori ir zemes izmantojuma maiņa un urbanizācija, klimata pārmaiņas un invazīvas svešzemju sugas.

2.4.   ES rīcībpolitikas konteksts

Kopš organizatori 2019. gada jūlijā nāca klajā ar šo Eiropas pilsoņu iniciatīvu, ir pagājuši vairāk nekā trīsarpus gadi, jo parakstu vākšanas termiņš Covid-19 pandēmijas dēļ tika pagarināts. Šajā laikā ES rīcībpolitikas satvars ir ievērojami mainījies. 2019. gada decembrī Komisija pieņēma Eiropas zaļo kursu (21) — jaunu izaugsmes stratēģiju, kuras mērķis ir stiprināt ekonomiku, uzlabot cilvēku veselību un dzīves kvalitāti, kā arī rūpēties par dabu. Ilgtspējīgas pārtikas sistēmas ir Eiropas zaļā kursa kodols. Turklāt likumdevēji 2021. gada decembrī pieņēma reformēto ES kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) (22), ko Komisija ierosināja 2018. gada jūnijā, un 2023. gada 1. janvārī stājās spēkā dalībvalstu stratēģiskie plāni. Tie palīdzēs atbalstīt ar lauksaimniecības nozari saistīto zaļā kursa mērķu īstenošanu.

ES stratēģija “No lauka līdz galdam” (23) un Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam (24), kas pieņemtas 2020. gada maijā, kā arī ES Nulles piesārņojuma rīcības plāns (25), kas pieņemts 2021. gada maijā, ir Eiropas zaļā kursa pamatiniciatīvas. Saskaņā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģiju Komisija 2022. gada jūnijā pieņēma divus novatoriskus priekšlikumus — regulai par dabas atjaunošanu (26) un regulai par augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu (RAALIL) (27). Visas šīs iniciatīvas ir tieši saistītas ar šo pilsoņu iniciatīvu. Tāpat ar to ir saistīts arī globālais biodaudzveidības satvars (28), par kuru tika panākta vienošanās Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 15. sanāksmē 2022. gada decembrī.

Ņemot vērā Krievijas agresijas karu pret Ukrainu un cenas ziņā pieejamas pārtikas problēmu, kas saistīta ar augsto inflāciju un pārtikas cenām, Komisija ir publicējusi vairākus rīcībpolitikas dokumentus (29) par nodrošinātību ar pārtiku un mēslošanas līdzekļu pieejamību un lietošanas efektivitāti. Tajos uzsvērts, ka pāreja uz ilgtspējīgu pārtikas ražošanu ir vislabākā pieeja, kā panākt lauksaimniecības nozares noturību ES un pasaulē. Pēc 2021. gada ANO samita par pārtikas sistēmām Komisija kā nozīmīga partnere iesaistījās astoņās pārtikas sistēmu koalīcijās, jo īpaši koalīcijā par agroekoloģiju, kuras mērķis ir lielākā mērogā izvērst agroekoloģisko praksi un vērtības ķēdes. Šīs koalīcijas ir apliecinājums tam, ka ES ir konkrēti iesaistījusies ilgtspējīgu pārtikas sistēmu izveides veicināšanā daudzpusējos forumos. Šī pilsoņu iniciatīva veicina publiskās debates, kas tiek virzītas arī starptautiskā līmenī, par to, kā šo izveidi rezultatīvi īstenot.

3.   ATBILDE UZ EIROPAS PILSOŅU INICIATĪVU

3.1.   Pilsoņu prasība: sākot ar visbīstamākajiem pesticīdiem, sintētisko pesticīdu lietošanu ES lauksaimniecībā līdz 2030. gadam pakāpeniski samazināt par 80 % un līdz 2035. gadam sintētisko pesticīdu lietošanu izbeigt pavisam

2009. gadā pieņemtās Pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas direktīvas (PILD) (30) mērķis ir samazināt pesticīdu lietošanas radīto risku un ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Viens no tās galvenajiem elementiem ir integrētā augu aizsardzība (IAA), kas veicina veselīgu kultūraugu audzēšanu un kaitēkļu dabisku apkarošanu, savukārt ķīmisku apkarošanu paredz tikai kā galēju līdzekli.

Reaģējot uz agrāku EPI “Aizliegt glifozātu un aizsargāt no kaitīgiem pesticīdiem gan cilvēkus, gan vidi” (31), kas tika iesniegta 2017. gadā, Komisija galveno uzmanību pievērsa PILD īstenošanas veicināšanai un saskaņotu riska rādītāju izveidei, lai varētu sekot līdzi tendencēm ES līmenī. Komisija apņēmās iegūtos datus izmantot par pamatu turpmāku rīcībpolitisko risinājumu noteikšanai un vēlāk situāciju izvērtēt atkārtoti, sākotnēji to darot īstenošanas ziņojumā. 2019. gadā tika pieņemta Regula par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē (32).

Rādītāji liecina, ka, salīdzinot situāciju 2015.–2017. gada periodā un 2020. gadā, ķīmisko pesticīdu lietošanas apmērs un to radītais risks samazinājās par 14 % un bīstamāko pesticīdu lietošanas apmērs samazinājās par 26 % (33). Izskaidrojums tam, kāpēc kopējais pārdošanas apjoms ir palicis nemainīgs, ir zemāka riska pesticīdu izmantojuma pieaugums — tos lieto lielākos daudzumos uz hektāru. Tomēr PILD izvērtējumā atklājās, ka direktīvas īstenošanā un izpildē joprojām ir nepilnības un ka tās mērķi nav sasniegti pietiekamā mērā (34).

Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu tika paziņota iecere ievērojami samazināt ķīmisko pesticīdu lietošanu un to radīto risku. Stratēģijā “No lauka līdz galdam” Komisija apņēmās rīkosies, lai līdz 2030. gadam ķīmisko pesticīdu vispārējo izmantojumu un ar tiem saistīto risku samazinātu par 50 % un bīstamāko pesticīdu izmantojumu par 50 %.

RAALIL priekšlikumā, ko Komisija pieņēma 2022. gada jūnijā, tika ierosināti juridiski saistoši mērķrādītāji ES līmenī līdz 2030. gadam par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu izmantojumu, to radīto risku un bīstamāko pesticīdu lietošanu, kā arī ierosināti pasākumi, kā uzlabot IAA. Priekšlikums dalībvalstīm uzliek pienākumu pieņemt juridiski saistošus nacionālos mērķrādītājus, kas atbilst ES līmeņa mērķrādītājiem. Tajā arī ierobežota pesticīdu lietošana jutīgās teritorijās, to vidū teritorijās, kas nodrošina dzīves vidi apputeksnētāju sugām, kurām draud izmiršana.

RAALIL priekšlikumā atzīta iniciatīva “Glābiet bites un lauksaimniekus” un nepieciešamība samazināt ķīmisko pesticīdu lietošanu. Priekšlikumu pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome.

RAALIL priekšlikumā iekļautie mērķrādītāji atbalsta ES apņemšanos saskaņā ar 2022. gada decembrī pieņemto globālo biodaudzveidības satvaru kopējo ar pesticīdiem saistīto risku līdz 2030. gadam samazināt vismaz uz pusi (35).

RAALIL priekšlikuma pamatā esošajā ietekmes novērtējumā Komisija pētīja, vai būtu lietderīgi noteikt mērķrādītājus, kas būtu vērienīgāki nekā 50 %. Nosakot ES līmeņa mērķrādītājus vides jomā, ir jāsabalansē trīs savstarpēji saistīti faktori — vides un cilvēka veselības aizsardzība, politiskā īstenojamība un ekonomiskā dzīvotspēja. Ietekmes novērtējums rādīja, ka vislielāko pozitīvo ietekmi uz cilvēka veselību un vidi radītu 70–80 % samazinājuma mērķrādītājs. Tomēr, tā kā tas prasītu straujas un krasas izmaiņas lauksaimniecības praksē, pirms būs pieejamas alternatīvas, tas, visticamāk, vairāk ietekmētu kultūraugu ražu un attiecīgi radītu vislielākās ekonomiskās izmaksas ne tikai lauksaimniekiem, bet arī visai ekonomikai un patērētājiem. Komisija uzskatīja, ka piemērotākais un līdzsvarotākais risinājums, kas aizsargās vidi un cilvēka veselību un dos iespēju izvairīties no smagām sekām attiecībā uz pārtikas pieejamību cenas ziņā, ir samazinājums par 50 % (36).

Saskaņā ar RAALIL priekšlikumu Komisija četrus gadus pēc regulas piemērošanas dienas veiks izvērtējumu, kurā novērtēs panākto progresu pesticīdu riska un izmantojuma samazināšanā. Svarīgi faktori, kas jāņem vērā, novērtējot progresu regulas mērķu sasniegšanā, būs IAA, bioloģiskās lauksaimniecības un precīzās lauksaimniecības ieviešanas dinamika.

RAALIL priekšlikumā lauksaimniekiem ir noteikts pienākums ievērot IAA lēmumu pieņemšanas procesu, lai viņi vienmēr vispirms izskatītu alternatīvas ķīmiskajiem pesticīdiem. Attiecībā uz kultūraugiem, kas dalībvalstīs aizņem 90 % lauksaimniecības platību, lauksaimniekiem būtu pienākums ievērot detalizētus valsts noteikumus, kas attiecas uz konkrētiem kultūraugiem un ar ko IAA principus piemēro vietējiem apstākļiem. Komisija plāno aktīvi atbalstīt un uzraudzīt šādu noteikumu izstrādi dalībvalstīs. Šajā nolūkā Komisija plāno uzsākt programmas LIFE
  projektu, kas dalībvalstis atbalstīs šo noteikumu izstrādē. Tā pamatā būtu izmēģinājuma projekts IPM Toolbox for farmers (“IAA rīkkopa lauksaimniekiem”) (37), kurā tika analizēti IAA ieviešanu veicinošie faktori un šķēršļi tai un apkopota izmantotā prakse.

Lai samazinātu ķīmisko pesticīdu izmantojumu, ir svarīgi, lai būtu pieejamas alternatīvas. Komisija jau ir veikusi nozīmīgus pasākumus šīs situācijas uzlabošanai. Tā (38) saskaņā ar Augu aizsardzības līdzekļu regulu (39) ir pieņēmusi četras īstenošanas regulas, ar kurām pārskatītas datu prasības, apstiprināšanas kritēriji un novērtēšanas metodikas, lai atļautu mikroorganismus saturošus bioloģiskos pesticīdus, tādējādi paātrinot to piekļuvi tirgum. Iniciatīvas “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” (40) ietvaros ir pieejamas iespējas iziet apmācību, lai uzlabotu zināšanas par pesticīdos izmantoto mikroorganismu riska novērtējumu veikšanu, par IAA pasākumu īstenošanu un kontroli saimniecību līmenī, kā arī par pesticīdu lietošanas iekārtu testēšanu. Komisija ir arī izsludinājusi uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus saskaņā ar Vienotā tirgus programmu par finansiālām dotācijām dalībvalstīm (10 miljoni EUR piecu gadu laikā), lai uzlabotu to spējas izvērtēt lietošanas dokumentāciju, jo īpaši attiecībā uz mikroorganismiem. Vairāki pašreizējie pētniecības projekti, kas tiek īstenoti programmu “Apvārsnis Eiropa” un “Apvārsnis 2020” ietvaros, ir vērsti uz ķīmisko pesticīdu alternatīvu meklēšanu un uz instrumentu un tehnoloģiju kombinētu izmantošanu integrētai augu aizsardzībai.

Atkarību no pesticīdiem palīdz samazināt arī jaunu pret kaitēkļiem izturīgu augu šķirņu radīšana. Visiem selekcijas veidiem, to vidū jauniem genomiskajiem paņēmieniem, ir potenciāls šo procesu paātrināt, un Komisija 2023. gadā nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu par to izmantošanu. Arī šajā aspektā programma “Apvārsnis 2020” un programma “Apvārsnis Eiropa” atbalsta vairākus projektus pret kaitēkļiem izturīgu un pret klimata pārmaiņām noturīgu augu šķirņu selekcijai.

RAALIL priekšlikumā paredzēts, ka lauksaimniekiem piecu gadu pārejas periodā saskaņā ar KLP var kompensēt visas izmaksas, kas saistītas ar jaunu prasību ievērošanu. Tas papildinās daudzās intervences, kas jau ir plānotas jaunajā KLP, piemēram, ekoshēmu vai lauku attīstības iniciatīvu ietvaros, ar mērķi atbalstīt pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu (sk. 3.3.2. sadaļu). Tas dos iespēju ar KLP dot būtisku atspaidu lauksaimniekiem ceļā uz ilgtspējīgāku pesticīdu lietošanu.

Pirms pesticīdu var lietot, dalībvalstīm tas ir jāatļauj, pamatojoties uz Augu aizsardzības līdzekļu regulu. ES ir viens no pasaulē stingrākajiem tiesiskajiem regulējumiem (41), kas nodrošina augstus drošības standartus, kuri aizsargā cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi, arī bites. Komisija ir aizliegusi lietot bitēm bīstamus pesticīdus (piemēram, neonikotinoīdus (42) un sulfoksafloru (43)) vai ierobežojusi to lietošanu un ir veikusi pasākumus, lai padarītu stingrāku pesticīdu riska novērtējumu attiecībā uz bitēm (44). Konkrētāk, 2019. gadā Komisija Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi lūdza (EFSA) atjaunināt norādījumu dokumentu par bitēm, lai pilnībā ņemtu vērā jaunākās zinātnes atziņas. EFSA pašlaik tuvojas šīs izskatīšanas noslēgumam. Kad EFSA pārskatīto norādījumu dokumentu par bitēm būs pieņēmusi, Komisija grozīs saistītās īstenošanas regulas un centīsies panākt, lai norādījumu dokumentu par bitēm apstiprinātu dalībvalstis. Komisija ir arī uzsākusi darba plānu, lai izstrādātu visus nepieciešamos un vēl neizstrādātos protokolus pesticīdu testēšanai attiecībā uz apputeksnētājiem, īpašu uzmanību pievēršot savvaļas sugām.

Apputeksnētāju iznīkšana ir globāla parādība. Tāpēc Komisija nesen pieņēma regulu (45), ar ko maksimāli pieļaujamos atlieku līmeņus diviem neonikotinoīdiem, kas ES vairs nav atļauti (klotianidīnam un tiametoksāmam), visos pārtikas produktos samazina līdz zemākajam līmenim, ko var izmērīt ar jaunākajām tehnoloģijām, neatkarīgi no tā, vai produkts ir ražots ES vai importēts no trešām valstīm. Komisija ir arī sagatavojusi regulas projektu, ar ko izveidos darba programmu pesticīdos izmantoto aizsargvielu un sinerģistu izskatīšanai un iespējamai apstiprināšanai ES līmenī. Nesen tā pieņēma īstenošanas regulu, kurā izklāstīti detalizēti noteikumi par nepieņemamu papildvielu identificēšanu pesticīdos (46). Abas regulas attiecas uz ietekmi uz bitēm un citiem apputeksnētājiem.

2022. gada oktobrī Komisija nulles piesārņojuma paketes ietvaros pieņēma tiesību akta priekšlikumu (47), ar ko pārskatītu virszemes un pazemes ūdeņu piesārņotāju, to skaitā pesticīdu, sarakstus, un tas pašlaik tiek apspriests Eiropas Parlamentā un Padomē. Dalībvalstīm būtu jāsamazina visu šo piesārņotāju emisijas, lai panāktu atbilstību jaunajiem kvalitātes standartiem.

Lai atbalstītu pašreizējos rīcībpolitikas pasākumus un veidotu tiesību aktus arī pēc 2030. gada, ir vajadzīgi labāki dati par pesticīdu lietošanu un klātbūtni vidē. Dati par pesticīdu lietošanu būs pieejami saskaņā ar 2022. gada decembrī pieņemto Regulu par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi (48). Komisija nesen saskaņā ar Augu aizsardzības līdzekļu regulu pieņēma īstenošanas regulu (49), ar ko paredz kopīgus noteikumus par reģistriem, kas jākārto profesionāliem pesticīdu lietotājiem.

Visbeidzot, Komisija 2023. gadā plāno ierosināt juridiski saistošus mērķrādītājus pārtikas izšķērdēšanas mazināšanai (50). Pārtikas izmešana atkritumos ir lauksaimniecības ielaides resursu, arī pesticīdu, izšķērdēšana. Komisija 2023. gadā plāno ierosināt tiesisko regulējumu ilgtspējīgām pārtikas sistēmām (51), lai noteiktu kopīgas definīcijas, vispārīgus principus un mērķus, kas dotu iespēju ilgtspēju integrēt ar pārtiku saistītās rīcībpolitikās.

3.2.   Pilsoņu prasība: lauksaimniecības platībās atjaunot dabiskās ekosistēmas, lai lauksaimniecība kļūtu par biodaudzveidības atjaunošanās vektoru

Eiropas pilsoņu iniciatīvas otrais mērķis — lauksaimniecības platībās atjaunot dabiskās ekosistēmas, lai lauksaimniecība kļūtu par biodaudzveidības atjaunošanās vektoru — atbilst ES mērķim, kas noteikts biodaudzveidības stratēģijā 2030. gadam, proti, ļaut dabai atgriezties lauksaimniecības zemēs plašāka ES dabas atjaunošanas plāna ietvaros. Stratēģijā ir uzsvērta lauksaimniecības nozares lielā nozīme biodaudzveidības saglabāšanā, un tajā lauksaimnieki ir atzīti par mūsu zemes kopējiem, kuri ir jāatbalsta un jāmudina pāriet uz ilgtspējīgu zemes apsaimniekošanu.

Lai dotu vairāk vietas dabai, biodaudzveidības stratēģijā ir noteikts, ka vismaz 10 % lauksaimniecības platību vajadzētu būt daudzveidības ziņā augstvērtīgiem ainavas elementiem. Šie elementi nodrošina būtiskus resursus daudzām sugām, piemēram, barošanās, ligzdošanas un vairošanās vietas. Turklāt stratēģijā paredzēts, ka ievērojami jāpalielina agroekoloģisko prakšu izmantošana, un stratēģijā “No lauka līdz galdam” noteikts mērķis, ka vismaz 25 % lauksaimniecības zemju jāapsaimnieko bioloģiski. Tas pavērs vietu biodaudzveidībai produktīvās lauksaimniecības ainavu daļās un atbalstīs pāreju uz ilgtspējīgu pārtikas ražošanas sistēmu. Lai sasniegtu ES mērķrādītāju un palīdzētu bioloģiskās lauksaimniecības nozarei pilnībā īstenot savu potenciālu, Komisija ir izstrādājusi ES bioloģiskās ražošanas rīcības plānu, kas aptver laikposmu no 2021. līdz 2027. gadam (52).

Lai veicinātu biodaudzveidības atjaunošanos lauksaimniecības ekosistēmās, ir ļoti svarīgi arī samazināt ķīmisko piesārņotāju un citu vielu radīto slodzi. Tas jo īpaši attiecas uz pesticīdiem, kā aprakstīts iepriekšējā sadaļā, kā arī uz piesārņojumu, kas rodas no mēslošanas līdzekļiem. Biodaudzveidības stratēģijā ir izvirzīts mērķis barības vielu zudumus līdz 2030. gadam samazināt vismaz par 50 % un vienlaikus gādāt, lai nepasliktinātos augsnes auglība. Tas tiks panākts, īstenojot virkni pasākumu, to vidū integrētas barības vielu pārvaldības plānu (53).

Lai visā Eiropā atjaunotu iedragātās ekosistēmas un nodrošinātu bioloģiski daudzveidīgas un noturīgas dabas ilgtspējīgu atjaunošanos ilgtermiņā, Komisija 2022. gada jūnijā pieņēma pirmo ES mēroga priekšlikumu regulai par dabas atjaunošanu (54). Tas ietver visaptverošu atjaunošanas mērķi apvienojumā ar saistošiem mērķrādītājiem konkrētām ekosistēmām. Atjaunošanas pasākumi lauksaimniecības zemēs ietver ekosistēmu funkciju un pakalpojumu atjaunošanu, kuru vidū viens no būtiskākajiem ir dzīvnieku nodrošināta apputeksnēšana. Ierosinātie pienākumi attiecībā uz lauksaimniecības ekosistēmām ietver pasākumus, kas pavērs iespēju atjaunot pļavu tauriņu un lauku putnu populācijas, atjaunot kūdrāju hidroloģisko režīmu un palielināt lauksaimniecības zemju daļu ar daudzveidības ziņā augstvērtīgiem ainavas elementiem.

Ierosinātajā dabas atjaunošanas regulā ir iekļauts konkrēts juridiski saistošs mērķrādītājs dalībvalstīm līdz 2030. gadam apvērst apputeksnētāju populāciju samazināšanos un pēc tam panākt to palielināšanos, un tajā ir iekļauta regulāra apputeksnētāju monitoringa metode. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu dalībvalstīm ir Komisijai jāiesniedz nacionāli atjaunošanas plāni, kuros norādīts, kā tās šos mērķrādītājus sasniegs. Tām būs arī jāmonitorē progress un par to jāziņo.

Dabas atjaunošanas pasākumi ir nepieciešami arī pašai zemei. 2021. gada novembrī Komisija pieņēma ES Augsnes stratēģiju 2030. gadam (55). Stratēģijā ir uzsvērta augsnes biodaudzveidības nozīme ekosistēmu veselībā un izklāstītas konkrētas darbības, kā labāk izprast un aizsargāt augsnes biodaudzveidību, cita starpā izmantojot programmas “Apvārsnis Eiropa” misiju “Augsnes kurss Eiropai” (56). Augsnes biodaudzveidības samazināšanās apturēšana un apvēršana ir būtisks aspekts stratēģijas redzējumā, kā līdz 2050. gadam panākt veselīgu augsni. Lai šo redzējumu īstenotu, Komisija 2023. gadā plāno pieņemt priekšlikumu tiesību aktam par augsnes veselību.

Jaunajā kopējā lauksaimniecības politikā (KLP) 2023.–2027. gadam salīdzinājumā ar iepriekšējo politiku ir ievērojami kāpināts vidisko ieceru vēriens. Konkrētāk, tajā ir ietverts vidisku nosacījumu kopums, kas jāievēro visiem lauksaimniekiem, kuri saņem KLP atbalstu (57), un šie nosacījumi attiecas uz aptuveni 90 % ES lauksaimniecības platību. Šajos nosacījumos ir ietverti zemes “laba lauksaimnieciskā un vidiskā stāvokļa” (LLVS) standarti, no kuriem vairāki ir vērsti uz biodaudzveidības aizsardzību un atjaunošanu. Piemēram, lauksaimniekiem 4 % no aramzemes jāatvēl ar ražošanu nesaistītiem elementiem un platībām, piemēram, dzīvžogiem, dīķiem, laukmalēm, puķu joslām un papuvei, un tas attiecas uz visiem lauksaimniekiem, kas saņem KLP platībatkarīgos vai dzīvniekatkarīgos maksājumus. Vēl viens LLVS nosacījums paredz, ka lauksaimniekiem gar ūdenstecēm jāveido buferjoslas, kurās neizmanto pesticīdus un mēslošanas līdzekļus.

Papildus šiem nosacījumiem 2023.–2027. gada KLP atbalstīs lauksaimniekus, kuri brīvprātīgi īsteno ilgtspējīgāku praksi. Līdz 2027. gadam vidiskās un klimatiskās pārkārtošanās atbalstam tajā ir paredzēti gandrīz 100 miljardi EUR — trešdaļa no KLP budžeta. Lai to panāktu, dalībvalstis ierosina jaunas ekoshēmas, kurās vismaz 25 % no budžeta koncentrēti tiešajiem maksājumiem, kā arī lauku attīstības instrumentu kopumu, kuri vismaz 35 % no budžeta piešķir vidiskai praksei (sk. 3.3. sadaļu).

Visbeidzot, 2023. gada 24. janvārī Eiropas Komisija pieņēma paziņojumu “Jaunais kurss attiecībā uz apputeksnētājiem” (58), ar kuru pārskatīta 2018. gada ES apputeksnētāju iniciatīva. Tā ir atbilde uz aizvien biežāk izskanējušajiem aicinājumiem rīkoties, arī Eiropas Revīzijas palātas (59) un EPI “Glābiet bites un lauksaimniekus” aicinājumiem, lai uzlabotu apputeksnētāju saglabāšanu un novērstu to iznīkšanas cēloņus un sekas, kas skar nodrošinātību ar pārtiku, cilvēku veselību, dzīves kvalitāti un ekosistēmas. Tā pamatā ir visaptverošs apspriešanās process, un tas ir turpinājums 2021. gada maijā veiktajai apputeksnētāju iniciatīvas (60) izskatīšanai. Minētajā izskatīšanā noskaidrojās, ka, lai gan šī iniciatīva joprojām ir derīgs rīcībpolitikas instruments, vēl arvien ir jāpārvar lielas problēmas, lai apputeksnētāju iznīkšanas tendenci apturētu un apvērstu.

Jaunajā kursā attiecībā uz apputeksnētājiem ir noteikts vērienīgs satvars. Tajā ietverti 42 pasākumi, kas vērstu uz to, lai novērstu apputeksnētāju iznīkšanas cēloņus, uzlabotu zināšanas un mobilizētu visus sabiedrības dalībniekus. Konkrētāk, tā mērķi ir

| i) | izveidot pamatīgu monitoringa sistēmu, kurā sekot līdzi apputeksnētāju sugām un riskiem, ar ko tie saskaras; |
| --- | --- |

i)

izveidot pamatīgu monitoringa sistēmu, kurā sekot līdzi apputeksnētāju sugām un riskiem, ar ko tie saskaras;

| ii) | kartēt galvenās apputeksnētāju teritorijas un izveidot ekoloģisko koridoru — “sanošo līniju” — tīklu, lai šīs teritorijas pienācīgi savienotu; |
| --- | --- |

ii)

kartēt galvenās apputeksnētāju teritorijas un izveidot ekoloģisko koridoru — “sanošo līniju” — tīklu, lai šīs teritorijas pienācīgi savienotu;

| iii) | veicināt apputeksnētājiem labvēlīgu lauksaimniecības praksi saskaņā ar KLP; |
| --- | --- |

iii)

veicināt apputeksnētājiem labvēlīgu lauksaimniecības praksi saskaņā ar KLP;

| iv) | mīkstināt pesticīdu izmantošanas ietekmi uz apputeksnētājiem; |
| --- | --- |

iv)

mīkstināt pesticīdu izmantošanas ietekmi uz apputeksnētājiem;

| v) | mobilizēt uzņēmumus un iedzīvotājus, jo īpaši — atbalstot jauniešu iesaistīšanos un līdzdalīgu pārvaldību, kā arī |
| --- | --- |

v)

mobilizēt uzņēmumus un iedzīvotājus, jo īpaši — atbalstot jauniešu iesaistīšanos un līdzdalīgu pārvaldību, kā arī

| vi) | veicināt pasākumus, kas palīdz apputeksnētājiem, valsts, reģionālā un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

vi)

veicināt pasākumus, kas palīdz apputeksnētājiem, valsts, reģionālā un vietējā līmenī.

Jaunais kurss attiecībā uz apputeksnētājiem papildina Komisijas priekšlikumu par dabas atjaunošanas aktu un īsteno biodaudzveidības stratēģijā noteikto apņemšanos savvaļas apputeksnētāju iznīkšanas tendenci līdz 2030. gadam apvērst.

3.3.   Pilsoņu prasība: veikt lauksaimniecības reformu, par prioritāti izvirzot daudzveidīgu un ilgtspējīgu maza mēroga lauksaimniecību, atbalstot strauju agroekoloģiskās un bioloģiskās lauksaimniecības prakses pieaugumu un nodrošinot neatkarīgu, uz lauksaimniekiem orientētu apmācību un pētniecību pesticīdu un no ĢMO brīvas lauksaimniecības jomā

Gadu gaitā KLP ar tādiem svarīgiem instrumentiem kā savstarpējā atbilstība un agrovidiski pasākumi arvien vairāk ir integrēti vidiski jautājumi. Kā minēts iepriekš, ar jauno rīcībpolitiku 2023.–2027. gadam tiek veikti nozīmīgi pasākumi, lai atbalstītu pāreju uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, un paredzams, ka tā dos būtisku ieguldījumu stratēģijas “No lauka līdz galdam” un biodaudzveidības stratēģijas ieceru īstenošanā, tādējādi veicinot arī Eiropas pilsoņu iniciatīvas prasību izpildi. Balstoties uz vietējo apstākļu un vajadzību novērtējumu, dalībvalstis ir sagatavojušas nacionālos KLP stratēģiskos plānus 2023.–2027. gadam (turpmāk “plāni” (61)), kuros paskaidrots, kā tās novirzīs atbalstu KLP nosprausto ekonomisko, vidisko un sociālo mērķu sasniegšanai.

3.3.1.   Atbalsts daudzveidīgai maza mēroga lauksaimniecībai

KLP tiek veikti turpmāki pasākumi, lai panāktu taisnīgāku ienākumu atbalsta sadali un atbalstu mērķtiecīgāk novirzītu saimniecībām, kurām tas nepieciešams visvairāk, jo īpaši mazajām un vidējām saimniecībām. Saskaņā ar to tiek piešķirti gandrīz 29 miljardi EUR gadā, lai sašaurinātu pastāvīgo plaisu starp ienākumiem lauksaimniecībā un vidējo algu visā ekonomikā, kā arī ienākumu atšķirības starp dažādām lauksaimniecības nozarēm un saimniecību veidiem. Mazāki lauksaimnieki var saņemt lielāku ienākumu atbalstu ar papildu maksājumiem, kas pārdala ienākumu atbalstu no lielākām saimniecībām.

KLP turpinās atbalstīt biškopības nozari, un saskaņā ar pašreizējiem plāniem ES ikgadējais ieguldījums būs 60 miljoni EUR. Atbalstu var piešķirt tehniskajai palīdzībai, apmācībai un konsultāciju pakalpojumiem, pētniecībai, biškopības produktu un bišu zaudējumu laboratoriskai analīzei, popularizēšanas pasākumiem un tirgvedībai. KLP atbalsta arī investīcijas ražošanas uzlabošanā, cīņā pret kaitēkļiem un slimībām un nelabvēlīgu klimatisko apstākļu radītā kaitējuma novēršanā.

Attiecībā uz daudzveidīgu lauksaimniecību KLP atbalsta lauksaimnieku ienākumus un veicina ģeogrāfisko līdzsvaru ES, saglabājot lauksaimniecību nomaļās teritorijās. Tā palīdz ierobežot pārmērīgu specializāciju un izvairīties no ražošanas koncentrācijas visražīgākajos apvidos. Tas palīdz saglabāt lielāku ražošanas un lauksaimniecības sistēmu daudzveidību lauku apvidos.

3.3.2.   Atbalsts ilgtspējīgai, agroekoloģiskai un bioloģiskai praksei

Dalībvalstu plānos ir iekļauti tālāk aprakstītie pasākumi, kuru mērķis ir atbalstīt lauksaimniekus pārejā uz noturīgu un ilgtspējīgu lauksaimniecību.

| — | Kopumā ES mērķrādītājs (62) attiecībā uz lauksaimniecības zemes daļu, kurai jāpiedāvā atbalsts pesticīdu lietošanas un riska samazināšanai, ir vairāk nekā 26 %. Lauksaimnieki var pieteikties ekoshēmām integrētajai augu aizsardzībai vai citiem pesticīdu pārvaldības veidiem. Te ietilpst, piemēram, ķīmiskās kaitēkļu apkarošanas aizliegums (tas iekļauts 15 plānos) vai pesticīdu lietošanas aizliegums vai ierobežojums daudzuma vai laika ziņā (tas iekļauts 17 plānos). 16 plānos ir iekļauts atbalsts lauku attīstības ietvaros, kas ierobežo pesticīdu lietošanu vai to aizliedz noteiktās ģeogrāfiskajās teritorijās, piemēram, Natura 2000 teritorijās vai dzeramā ūdens aizsardzības zonās. Citas lauku attīstības saistības attiecas uz precīzo tehnoloģiju un integrētās augu aizsardzības metožu izmantošanu, piemēram, tradicionālu vai tolerantu kultūraugu šķirņu izmantošanu, kam nepieciešams mazāk pesticīdu, vai ekstensīvu augseku, kas samazina kaitēkļu invāzijas risku. |
| --- | --- |

—

Kopumā ES mērķrādītājs (62) attiecībā uz lauksaimniecības zemes daļu, kurai jāpiedāvā atbalsts pesticīdu lietošanas un riska samazināšanai, ir vairāk nekā 26 %. Lauksaimnieki var pieteikties ekoshēmām integrētajai augu aizsardzībai vai citiem pesticīdu pārvaldības veidiem. Te ietilpst, piemēram, ķīmiskās kaitēkļu apkarošanas aizliegums (tas iekļauts 15 plānos) vai pesticīdu lietošanas aizliegums vai ierobežojums daudzuma vai laika ziņā (tas iekļauts 17 plānos). 16 plānos ir iekļauts atbalsts lauku attīstības ietvaros, kas ierobežo pesticīdu lietošanu vai to aizliedz noteiktās ģeogrāfiskajās teritorijās, piemēram, Natura 2000 teritorijās vai dzeramā ūdens aizsardzības zonās. Citas lauku attīstības saistības attiecas uz precīzo tehnoloģiju un integrētās augu aizsardzības metožu izmantošanu, piemēram, tradicionālu vai tolerantu kultūraugu šķirņu izmantošanu, kam nepieciešams mazāk pesticīdu, vai ekstensīvu augseku, kas samazina kaitēkļu invāzijas risku.

| — | Tiek lēsts, ka ES mērķrādītājs biodaudzveidības saglabāšanas vai atjaunošanas atbalstam ir 31 % no ES lauksaimniecības platībām (gandrīz 49,5 miljoni hektāru). Īpašs atbalsts tiks piešķirts aptuveni 2,86 miljoniem hektāru ainavas elementu uzturēšanai vai saglabāšanai, izmantojot ekoshēmas vai lauku attīstības pasākumus. Šādi ainavas elementi ietver dzīvotnes, kas vajadzīgas apputeksnētāju dzīves ciklam. Ekoshēmu gadījumā te ietilpst, piemēram, koku un dzīvžogu stādīšana (iekļauta 16 plānos), zemes atstāšana papuvē (iekļauta 17 plānos) un buferjoslu veidošana ar zāli, puķēm un nektāraugiem (iekļauta 16 plānos). Dažos plānos ir paredzēts lauku attīstības atbalsts par ainavas elementiem, to skaitā puķu joslām laukos vai laukmalēs. Dalībvalstis piedāvā arī atbalstu investīcijām ainavas elementu izveidē. Turklāt dažos plānos paredzēts atbalsts ar mērķi saglabāt tradicionālās lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas un ainavas, piemēram, tradicionālo šķirņu vīndārzus, augļudārzus vai dabiskus, sugām bagātus zālājus, ko apsaimnieko, ļoti ierobežoti izmantojot ķīmiskos pesticīdus (vai pilnīgi bez tiem). Turklāt 13 plānos ir iekļauti maksājumi par Natura 2000 teritorijām. |
| --- | --- |

—

Tiek lēsts, ka ES mērķrādītājs biodaudzveidības saglabāšanas vai atjaunošanas atbalstam ir 31 % no ES lauksaimniecības platībām (gandrīz 49,5 miljoni hektāru). Īpašs atbalsts tiks piešķirts aptuveni 2,86 miljoniem hektāru ainavas elementu uzturēšanai vai saglabāšanai, izmantojot ekoshēmas vai lauku attīstības pasākumus. Šādi ainavas elementi ietver dzīvotnes, kas vajadzīgas apputeksnētāju dzīves ciklam. Ekoshēmu gadījumā te ietilpst, piemēram, koku un dzīvžogu stādīšana (iekļauta 16 plānos), zemes atstāšana papuvē (iekļauta 17 plānos) un buferjoslu veidošana ar zāli, puķēm un nektāraugiem (iekļauta 16 plānos). Dažos plānos ir paredzēts lauku attīstības atbalsts par ainavas elementiem, to skaitā puķu joslām laukos vai laukmalēs. Dalībvalstis piedāvā arī atbalstu investīcijām ainavas elementu izveidē. Turklāt dažos plānos paredzēts atbalsts ar mērķi saglabāt tradicionālās lauksaimnieciskās ražošanas sistēmas un ainavas, piemēram, tradicionālo šķirņu vīndārzus, augļudārzus vai dabiskus, sugām bagātus zālājus, ko apsaimnieko, ļoti ierobežoti izmantojot ķīmiskos pesticīdus (vai pilnīgi bez tiem). Turklāt 13 plānos ir iekļauti maksājumi par Natura 2000 teritorijām.

| — | Ir pieejams arī atbalsts pilnsaimniecības sistēmām, piemēram, agromežsaimniecības un agroekoloģijas sistēmām. ES mērķrādītājs atbalstam jaunu zemju apmežošanai, ieskaitot agromežsaimniecību un koku ainavu elementus, ir teju 623 000 hektāru. |
| --- | --- |

—

Ir pieejams arī atbalsts pilnsaimniecības sistēmām, piemēram, agromežsaimniecības un agroekoloģijas sistēmām. ES mērķrādītājs atbalstam jaunu zemju apmežošanai, ieskaitot agromežsaimniecību un koku ainavu elementus, ir teju 623 000 hektāru.

| — | Bioloģiskajā lauksaimniecībā pesticīdu lietošana ir stingri ierobežota ar produktu sarakstu, kurā sintētisko pesticīdu nav (63). KLP aktīvi veicina un atbalsta bioloģisko lauksaimniecību kā līdzekli, kas palīdz sasniegt stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķrādītāju, kurš paredz līdz 2030. gadam panākt, lai ES līmenī vismaz 25 % no ES lauksaimniecības platībām tiktu apsaimniekotas bioloģiski. Visas dalībvalstis ar ekoshēmām un/vai lauku attīstību atbalsta gan pāreju uz bioloģisko lauksaimniecību, gan tās saglabāšanu. Sešas dalībvalstis savos plānos ir iekļāvušas nacionālus mērķrādītājus attiecībā uz bioloģisko lauksaimniecību 2027. gada perspektīvā un 14 dalībvalstis — 2030. gada perspektīvā. 19 dalībvalstu mērķis ir proporcionālā izteiksmē palielināt bioloģiskās lauksaimniecības īpatsvaru vismaz par 25 % salīdzinājumā ar 2020. gadu, un 9 no šīm dalībvalstīm mērķis ir šo īpatsvaru vismaz divkāršot. |
| --- | --- |

—

Bioloģiskajā lauksaimniecībā pesticīdu lietošana ir stingri ierobežota ar produktu sarakstu, kurā sintētisko pesticīdu nav (63). KLP aktīvi veicina un atbalsta bioloģisko lauksaimniecību kā līdzekli, kas palīdz sasniegt stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķrādītāju, kurš paredz līdz 2030. gadam panākt, lai ES līmenī vismaz 25 % no ES lauksaimniecības platībām tiktu apsaimniekotas bioloģiski. Visas dalībvalstis ar ekoshēmām un/vai lauku attīstību atbalsta gan pāreju uz bioloģisko lauksaimniecību, gan tās saglabāšanu. Sešas dalībvalstis savos plānos ir iekļāvušas nacionālus mērķrādītājus attiecībā uz bioloģisko lauksaimniecību 2027. gada perspektīvā un 14 dalībvalstis — 2030. gada perspektīvā. 19 dalībvalstu mērķis ir proporcionālā izteiksmē palielināt bioloģiskās lauksaimniecības īpatsvaru vismaz par 25 % salīdzinājumā ar 2020. gadu, un 9 no šīm dalībvalstīm mērķis ir šo īpatsvaru vismaz divkāršot.

Visbeidzot, ES nesen pieņēma jaunu atbrīvojumu no ES konkurences noteikumiem (64), kas pieļauj iespēju starp lauksaimniecības produktu ražotājiem, kas darbojas paši vai sadarbībā ar citiem agropārtikas ķēdes dalībniekiem, noslēgt līgumus, kuru mērķis ir piemērot augstākus ilgtspējas standartus, nekā noteikts ES vai valsts tiesību aktos. Šādi līgumi var attiekties uz pesticīdu lietošanas samazināšanu, biodaudzveidības un ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu, kā arī citiem vidiskiem mērķiem, dzīvnieku veselību un labturību. Saskaņā ar šo noteikumu konkurences ierobežojumi ir atļauti, ja tie ir nepieciešami, lai sasniegtu paredzēto ilgtspējas standartu. Tas nozīmē, ka lauksaimniecības produktu ražotāji var gūt labumu, piemēram, no augstākas atlīdzības, noteikta piegādes daudzuma nodrošinājuma vai no citu ķēdes dalībnieku veiktas to produktu popularizēšanas apmaiņā pret ilgtspējas uzlabojumiem.

3.3.3.   Nodrošināt neatkarīgu, uz lauksaimniekiem orientētu apmācību un pētniecību pesticīdu un no ĢMO brīvas lauksaimniecības jomā

Ļoti svarīgas šajā ekoloģiskās pārkārtošanās procesā ir konsultācijas lauksaimniekiem, jo tās bieži palīdz ieviest jaunus paņēmienus, iespējams, izmantojot jaunus materiālus, vai efektīvi apsaimniekot resursus un ielaidi. Lielākā daļa dalībvalstu plāno izmantot KLP finansējumu, lai atbalstītu konsultāciju pakalpojumus. Dalībvalstīm ir arī jānodrošina, ka sniegtās konsultācijas ir objektīvas, konsultantiem ir piemērota kvalifikācija un izglītība un viņiem nav interešu konflikta. Lauksaimniecisko zināšanu un inovāciju sistēmas (65) mērķis ir nodrošināt, ka konsultanti ir sazobē ar pētniecību un informēti par jaunākajiem paņēmieniem un inovatīvu praksi.

Komisija turpinās sniegt atbalstu un, organizējot darbseminārus un seminārus, veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām, izmantojot KLP tīklu (66). Šajos pasākumos tiks iesaistīti konsultanti, kuri savukārt varēs labāk dot padomus lauksaimniekiem uz vietas.

Attiecībā uz pētniecību ES programma “Apvārsnis Eiropa” 2024. gadā uzsāks partnerību (67) ar dalībvalstīm, lai uzlabotu zināšanu bāzi un nodrošinātu risinājumus un rīkus, kas atbalstīs pāreju uz agroekoloģiju Eiropā. Partnerība pētīs, kā agroekoloģija var kļūt par galveno instrumentu, kā samazināt un pakāpeniski izbeigt pesticīdu lietošanu lauksaimniecībā un maksimalizēt lauksaimniecības ieguldījumu biodaudzveidības aizsardzībā un dabas atjaunošanā. Turklāt programma “Apvārsnis Eiropa” ar vismaz 200 miljonu EUR budžetu finansē vairāk nekā 30 pētniecības projektus par pesticīdu lietošanas samazināšanu lauksaimniecībā un ilgtspējīgu un apputeksnētājiem labvēlīgu lauksaimniecības praksi, piemēram, agroekoloģiju, bioloģisko lauksaimniecību un apputeksnēšanas pakalpojumu atjaunošanu.

4.   NOBEIGUMS

Eiropas pilsoņu iniciatīva “Glābiet bites un lauksaimniekus” atspoguļo sabiedrības bažas par Eiropas lauksaimniecības vidisko un sociālekonomisko ilgtspēju. Komisija šo iniciatīvu vērtē atzinīgi un atzīst tās nozīmīgumu, jo īpaši tāpēc, ka klimata pārmaiņas un biodaudzveidības izzušana rada arvien lielākas problēmas Eiropas lauksaimniecībai. Tā atbalso aicinājumus, kas izskanēja konferencē par Eiropas nākotni (68), kurā iedzīvotāji uzstāja, ka ir nepieciešama droša, ilgtspējīga, taisnīga, klimatiski atbildīga un cenas ziņā pieejama pārtikas ražošana, kas ievēro ilgtspējas principus, aizsargā vidi, biodaudzveidību un ekosistēmas, vienlaikus garantējot nodrošinātību ar pārtiku.

Kopš 2019. gada, kad iniciatīva tika iesniegta un tika uzsākta parakstu vākšana, Komisija Eiropas zaļā kursa ietvaros ir veikusi vērienīgus pasākumus, lai nodrošinātu pārtikas sistēmu ilgtspēju, arī ar ES stratēģiju “No lauka līdz galdam”, biodaudzveidības stratēģiju un nulles piesārņojuma rīcības plānu, kā arī KLP. Kopumā šie pasākumi veido visaptverošu atbildi uz šajā iniciatīvā izteiktajām prasībām.

Regulas par augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu priekšlikumā ir nosprausts vērienīgs kurss uz ķīmisko pesticīdu riska un izmantojuma samazināšanu ES lauksaimniecībā. Ar to samērīgi un līdzsvaroti tiek pastiprināta pašreizējā rīcība, kas paredz samazināt ķīmisko pesticīdu izmantojumu un risku sauszemes un ūdens ekosistēmām, kā arī ES pesticīdu atļauju sistēma. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu regula pēc četriem gadiem tiks izvērtēta.

Priekšlikumam par dabas atjaunošanas aktu un jaunajam kursam attiecībā uz apputeksnētājiem kopā ir potenciāls būtiski mainīt situāciju attiecībā uz apputeksnētāju aizsardzību ES līmenī. Tie kāpina ES biodaudzveidības stratēģijā noteikto ieceri līdz 2030. gadam apvērst apputeksnētāju populāciju samazināšanās tendenci un ļaut lauksaimniecības zemēs atgriezties dabai.

Lauksaimnieki — arī mazie lauksaimnieki — pārejas procesā uz lauksaimniecības sistēmu ilgtspējas un noturības palielināšanu 2023.–2027. gadā tiks atbalstīti ar dalībvalstu plāniem saskaņā ar KLP.

Šo iemeslu dēļ tā vietā, lai ierosinātu jaunus tiesību aktus, prioritāte ir nodrošināt, lai priekšlikumi, par kuriem pašlaik notiek sarunas ar likumdevējiem, tiktu ātri pieņemti un pēc tam īstenoti kopā ar KLP. Komisija darīs visu iespējamo, lai šo mērķi sasniegtu, un tā mudina visus iesaistītos aktorus dot ieguldījumu tā sasniegšanā. Vairāk nekā viens miljons paziņojumu par atbalstu šai pilsoņu iniciatīvai ir skaidrs signāls un pamudinājums, ka Komisijas priekšlikumu ieceru vēriens ir jāsaglabā. Eiropas zaļā kursa panākumi šīs pārkārtošanās veicināšanā ir atkarīgi no visas sabiedrības, arī iedzīvotājiem, lauksaimniekiem, uzņēmumiem, zinātniekiem, publiskā sektora iestādēm un Eiropas iestādēm.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/788 (2019. gada 17. aprīlis) par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (OV L 130, 17.5.2019., 55. lpp.).

(2)  https://europa.eu/citizens-initiative/select-language?destination=/initiatives/details/2019/000016.

(3)  Kopš šīs EPI iesniegšanas Komisijai noteikto parakstu skaitu savākušas vēl divas derīgas iniciatīvas, kopējam sekmīgo EPI skaitam tādējādi sasniedzot deviņas.

(4)  Komisijas Lēmums (ES) 2019/1566 (2019. gada 4. septembris) par ierosināto pilsoņu iniciatīvu “Glābiet bites un lauksaimniekus! Virzībā uz bitēm draudzīgu lauksaimniecību veselīgai videi” (OV L 241, 19.9.2019., 10. lpp.).

(5)  Iniciatīvai bija piemērojami parakstu vākšanas perioda pagarinājumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/1042 (2020. gada 15. jūlijs), ar ko paredz pagaidu pasākumus attiecībā uz Regulā (ES) 2019/788 par Eiropas pilsoņu iniciatīvu paredzēto vākšanas, verificēšanas un izskatīšanas posmu termiņiem, ņemot vērā Covid-19 uzliesmojumu (OV L 231, 17.7.2020., 7. lpp.), Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2020/2200 (2020. gada 17. decembris), ar ko pagarina paziņojumu par atbalstu konkrētām Eiropas pilsoņu iniciatīvām vākšanas posmus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/1042 (OV L 434, 23.12.2020., 56. lpp.) un Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/360 (2021. gada 19. februāris), ar ko pagarina paziņojumu par atbalstu konkrētām Eiropas pilsoņu iniciatīvām vākšanas posmus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/1042 (OV L 69, 26.2.2021., 9. lpp.).

(6)  NAT/868-EESC-2022.

(7)  Eurostat:Farm indicators by legal status of the holding, utilised agricultural area, type and economic size of the farm and NUTS2 region (2023) [“Lauku saimniecību rādītāji sadalījumā pēc saimniecības juridiskā statusa, lauksaimniecībā izmantotās zemes, saimniecības veida un ekonomiskā lieluma un NUTS2 reģiona (2023)”].

(8)  Ikgadējā bioloģiski audzēto kultūru statistika (pēc dalībvalstu bioloģiskās lauksaimniecības sertifikācijas struktūru apkopotajiem datiem).

(9)  Eurostat: Organic crop area by agricultural production methods and crops (2023) [“Bioloģiski audzēto kultūru platības sadalījumā pa lauksaimnieciskās ražošanas metodēm un kultūrām (2023)”].

(10)  Ķīmiskie pesticīdi ir dabiski vai mākslīgi (sintētiskie pesticīdi). Jēdziens “pesticīdi” šajā paziņojumā attiecas uz augu aizsardzības līdzekļiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.), un tas aptver ķīmiskos pesticīdus (mākslīgus vai dabiskus, piemēram, augu ekstraktus) un neķīmiskos pesticīdus, piemēram, mikroorganismus.

(11)  Piemēram, kaitēkļu dabiskie ienaidnieki, augseka vai mehāniska ravēšana. Sk. arī citus piemērus, kas uzskaitīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/128/EK (2009. gada 21. oktobris), ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.) III pielikumā iekļautajos integrētās augu aizsardzības principos.

(12)  Eurostat: Pesticide sales by categorisation of active substances (2023) [“Pesticīdu pārdošanas apjomi sadalījumā pa aktīvo vielu kategorijām (2023)”].

(13)  SWD(2022) 284 final.

(14)  Eiropas Vides aģentūra: European grassland butterfly indicator (2019) [“Eiropas pļavu tauriņu indikators (2019)”].

(15)  https://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist.

(16)  https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2022-10/market-presentation-honey_autumn2022_en.pdf.

(17)  Eurostat: Common bird indices (2022) [“Plaši izplatīto putnu sugu populāciju indekss (2022)”].

(18)  Eiropas Vides aģentūra: State of nature in the EU. Results from reporting under the nature directives 2013-2018 (2020) [“Dabas stāvoklis ES. Sagatavots pēc ziņojumiem par dabas direktīvu īstenošanu 2013.–2018. gadā (2020)”].

(19)  Dzīvotnes, kas iekļautas Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību I pielikumā. (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.)

https://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/index_en.htm

(20)  COM(2023) 35 final.

(21)  COM(2019) 640 final.

(22)  https://agriculture.ec.europa.eu/common-agricultural-policy/cap-overview/cap-glance_lv.

(23)  COM(2020) 381 final.

(24)  COM(2020) 380 final.

(25)  COM(2021) 400 final.

(26)  COM(2022) 304 final.

(27)  COM(2022) 305 final.

(28)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222.

(29)  COM(2022) 133 final; COM(2022) 590 final; SWD(2023) 4 final.

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/128/EK (2009. gada 21. oktobris), ar kurunosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.).

(31)  https://europa.eu/citizens-initiative/select-language?destination=/initiatives/details/2017/000002.

(32)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1381 (2019. gada 20. jūnijs) par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 1829/2003, (EK) Nr. 1831/2003, (EK) Nr. 2065/2003, (EK) Nr. 1935/2004, (EK) Nr. 1331/2008, (EK) Nr. 1107/2009, (ES) 2015/2283 un Direktīvu 2001/18/EK (OV L 231, 6.9.2019., 1. lpp.).

(33)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/sustainable-use-pesticides/farm-fork-targets-progress/eu-trends_en.

(34)  Sk. PILD izvērtējumu, kas pieejams dokumenta SWD(2022) 170 2. daļas (no 2) 8. pielikumā; Eiropas Parlamenta rezolūciju par Direktīvas 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu īstenošanu (2019); Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 05/2020 “Augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīga lietošana: ierobežots progress risku novērtēšanā un samazināšanā”.

(35)  https://www.cbd.int/article/cop15-final-text-kunming-montreal-gbf-221222; sk. 7. mērķrādītāju.

(36)  SWD(2022) 170 final.

(37)  https://agrilpm.eu.

(38)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/micro-organisms_en.

(39)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2009 (2009. gada 21. oktobris) par auguaizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

(40)  https://better-training-for-safer-food.ec.europa.eu/training/?redirect=0.

(41)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides_en.

(42)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/approval-active-substances/renewal-approval/neonicotinoids_en.

(43)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2022/686 (2022. gada 28. aprīlis), ar ko attiecībā uz darbīgās vielas sulfoksaflora apstiprināšanas nosacījumiem groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/1295 un (ES) Nr. 540/2011 (OV L 126, 29.4.2022., 18. lpp.).

(44)  https://food.ec.europa.eu/plants/pesticides/protection-bees_en.

(45)  Komisijas Regula (ES) 2023/334 (2023. gada 2. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 396/2005 II un V pielikumu groza attiecībā uz klotianidīna un tiametoksāma maksimālajiem atlieku līmeņiem konkrētos produktos vai uz tiem (OV L 47, 15.2.2023., 29. lpp.).

(46)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/574 (2023. gada 13. marts), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 nosaka detalizētus noteikumus par augu aizsardzības līdzekļos nepieņemamu papildvielu identificēšanu (OV L 75, 14.3.2023., 7. lpp.).

(47)  COM(2022) 540 final (ar ko groza Ūdens pamatdirektīvu, Vides kvalitātes standartu direktīvu un Gruntsūdeņu direktīvu).

(48)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2379 (2022. gada 23. novembris) par statistiku par lauksaimniecības ielaidi un izlaidi un ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 617/2008 un atceļ Eiropa Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1165/2008, (EK) Nr. 543/2009 un (EK) Nr. 1185/2009 un Padomes Direktīvu 96/16/EK (OV L 315, 7.12.2022., 1. lpp.).

(49)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2023/564 (2023. gada 10. marts) par tādu augu aizsardzības līdzekļu reģistru saturu un formātu, kurus profesionālie lietotāji kārto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (OV L 74, 13.3.2023., 4. lpp.).

(50)  https://food.ec.europa.eu/safety/food-waste/eu-actions-against-food-waste/food-waste-reduction-targets_en.

(51)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/farm-fork-strategy/legislative-framework_en.

(52)  COM(2021) 141 final/2.

(53)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12899-Nutrients-action-plan-for-better-management_lv.

(54)  COM(2022) 304 final.

(55)  COM(2021) 699 final.

(56)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/eu-missions-horizon-europe/soil-health-and-food_en.

(57)  Jebkurš atbalsts, kas saņemts zemes platības vai dzīvnieku skaita dēļ.

(58)  COM(2023) 35 final.

(59)  Eiropas Revīzijas palāta, īpašais ziņojums 15/2020 “Savvaļas apputeksnētāju aizsardzība ES: Komisijas iniciatīvas nav devušas rezultātus”.

(60)  COM(2021) 261 final.

(61)  Ir 28 KLP stratēģiskie plāni — pa vienam katrai no 27 ES dalībvalstīm un divi Beļģijai.

(62)  Visu dalībvalstu KLP stratēģiskajos plānos iekļauto mērķrādītāju summa, kas jāsasniedz KLP stratēģiskā plāna perioda beigās.

(63)  Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/1165 (2021. gada 15. jūlijs), ar ko atļauj bioloģiskajā ražošanā izmantot noteiktus produktus un vielas un izveido to sarakstus (OV L 253, 16.7.2021., 13. lpp.).

(64)  Regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, 210.a pants, kas iekļauts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2117 (2021. gada 2. decembris), ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām, (ES) Nr. 251/2014 par aromatizētu vīna produktu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (OV L 435, 6.12.2021., 262. lpp.).

(65)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/2115 (2021. gada 2. decembris), ar ko izveido noteikumus par atbalstu stratēģiskajiem plāniem, kuri dalībvalstīm jāizstrādā saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (KLP stratēģiskie plāni) un kurus finansē no Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), un ar ko atceļ Regulas (ES) Nr. 1305/2013 un (ES) Nr. 1307/2013 (OV L 435, 6.12.2021., 1. lpp.) 15. pants.

(66)  https://eu-cap-network.ec.europa.eu.

(67)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/agriculture-forestry-and-rural-areas/ecological-approaches-and-organic-farming/partnership-agroecology_en.

(68)  https://futureu.europa.eu/lv.

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 148/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 148/13

---

Euro maiņas kurss (1)

2023. gada 27. aprīlis

(2023/C 148/02)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,1042 |
| JPY | Japānas jena | 147,16 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4538 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,88428 |
| SEK | Zviedrijas krona | 11,3805 |
| CHF | Šveices franks | 0,9862 |
| ISK | Islandes krona | 149,70 |
| NOK | Norvēģijas krona | 11,7140 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 23,512 |
| HUF | Ungārijas forints | 373,58 |
| PLN | Polijas zlots | 4,5900 |
| RON | Rumānijas leja | 4,9390 |
| TRY | Turcijas lira | 21,4528 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,6672 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5041 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 8,6679 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7940 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,4749 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 480,87 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 20,1452 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,6454 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 252,57 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,9280 |
| PHP | Filipīnu peso | 61,526 |
| RUB | Krievijas rublis | |
| THB | Taizemes bāts | 37,664 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 5,5532 |
| MXN | Meksikas peso | 20,0182 |
| INR | Indijas rūpija | 90,3185 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,1042

JPY

Japānas jena

147,16

DKK

Dānijas krona

7,4538

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,88428

SEK

Zviedrijas krona

11,3805

CHF

Šveices franks

0,9862

ISK

Islandes krona

149,70

NOK

Norvēģijas krona

11,7140

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

23,512

HUF

Ungārijas forints

373,58

PLN

Polijas zlots

4,5900

RON

Rumānijas leja

4,9390

TRY

Turcijas lira

21,4528

AUD

Austrālijas dolārs

1,6672

CAD

Kanādas dolārs

1,5041

HKD

Hongkongas dolārs

8,6679

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7940

SGD

Singapūras dolārs

1,4749

KRW

Dienvidkorejas vona

1 480,87

ZAR

Dienvidāfrikas rands

20,1452

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,6454

IDR

Indonēzijas rūpija

16 252,57

MYR

Malaizijas ringits

4,9280

PHP

Filipīnu peso

61,526

RUB

Krievijas rublis

THB

Taizemes bāts

37,664

BRL

Brazīlijas reāls

5,5532

MXN

Meksikas peso

20,0182

INR

Indijas rūpija

90,3185

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

Revīzijas palāta

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 148/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 148/14

---

Īpašais ziņojums 10/2023

“Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai: dažas atziņas ir gūtas, tomēr laika ierobežojumu un nebūtisko rezultātu dēļ tās potenciāls kļūt par izmēģinājuma vidi nolūkā palielināt ES aizsardzības izdevumus ir neliels”

(2023/C 148/03)

Eiropas Revīzijas palāta ir publicējusi īpašo ziņojumu 10/2023 “Sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai: dažas atziņas ir gūtas, tomēr laika ierobežojumu un nebūtisko rezultātu dēļ tās potenciāls kļūt par izmēģinājuma vidi nolūkā palielināt ES aizsardzības izdevumus ir neliels”.

Ziņojumu var tieši skatīt vai lejupielādēt Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē https://www.eca.europa.eu/en/publications/sr-2023-10

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 148/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 148/15

---

Īpašais ziņojums 11/2023

“ES atbalsts skolu digitalizācijai: ir veikti ievērojami ieguldījumi, bet dalībvalstīs trūkst stratēģiskas mērķorientācijas ES finansējuma izmantošanā”

(2023/C 148/04)

Eiropas Revīzijas palāta ir publicējusi īpašo ziņojumu 11/2023 “ES atbalsts skolu digitalizācijai: ir veikti ievērojami ieguldījumi, bet dalībvalstīs trūkst stratēģiskas mērķorientācijas ES finansējuma izmantošanā”.

Ziņojumu var tieši aplūkot vai lejupielādēt Eiropas Revīzijas palātas tīmekļa vietnē https://www.eca.europa.eu/lv/Pages/DocItem.aspx?did=63783

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 148/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 148/16

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 148/05)

| Dalībvalsts | Spānija |
| --- | --- |
| Attiecīgais maršruts | Menorca-Madrid |
| Līguma darbības periods | No 2023. gada 1. novembra līdz 2024. gada 30. aprīlim
  No 2024. gada 1. novembra līdz 2025. gada 30. aprīlim |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | Ne agrāk kā 2 mēnešus pēc dienas, kad publicēts šis paziņojums |
| Adrese, kurā var saņemt sabiedrisko pakalpojumu saistību tekstu un citu informāciju vai dokumentus. | Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana






  Dirección General de Aviación Civil |
| Sudireción General de Transporte Aéreo |
| Paseo de la Castellana 67 |
| 28071 Madrid |
| SPAIN |

Dalībvalsts

Spānija

Attiecīgais maršruts

Menorca-Madrid

Līguma darbības periods

No 2023. gada 1. novembra līdz 2024. gada 30. aprīlim

No 2024. gada 1. novembra līdz 2025. gada 30. aprīlim

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

Ne agrāk kā 2 mēnešus pēc dienas, kad publicēts šis paziņojums

Adrese, kurā var saņemt sabiedrisko pakalpojumu saistību tekstu un citu informāciju vai dokumentus.

Ministerio de Transportes, Movilidad y Agenda Urbana

Dirección General de Aviación Civil

Sudireción General de Transporte Aéreo

Paseo de la Castellana 67

28071 Madrid

SPAIN

Tālr. +34 915977837

Fakss +34 915978643

E-pasts: osp.dgac@mitma.es

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 148/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 148/17

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 17. panta 5. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Uzaicinājums iesniegt piedāvājumus par regulāro gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu saistībām

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 148/06)

| Dalībvalsts | Grieķija |
| --- | --- |
| Attiecīgie maršruti | Athens–Kozani–Kastoria
  Corfu–Aktio–Kefalonia–Zakynthos
  Limnos–Mytilini–Chios–Samos–Rhodos
  Thessaloniki–Corfu
  Thessaloniki–Kalamata
  Rhodos–Karpathos–Kasos–Siteia
  Rhodos–Kastelorizo
  Rhodos–Kos–Kalymnos–Leros–Astypalaia |
| Līguma darbības periods | 1.11.2023. – 31.10.2027. |
| Piedāvājumu iesniegšanas termiņš | 61 diena pēc tam, kad publicēts paziņojums par sabiedrisko pakalpojumu saistībām |
| Adrese, kurā bez maksas var saņemt uzaicinājuma piedalīties konkursā tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu saistībām | Hellenic Civil Aviation Authority
  General Directorate for Economic Oversight & Administrative Support
  Athens International Airport, Building 45,
  P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE
  Tālr. +30 210 3541313, 3541333
  E-pasta adreses: info@hcaa.gov.gr , gd.ecfin@hcaa.gov.gr , m.savvidou@hcaa.gov.gr , a5.c@hcaa.gov.gr
  Internets: https://hcaa.gov.gr/
  Visa sarakste, informācijas pieprasījumi, dokumenti un piedāvājumi saistībā ar šo uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus jāiesniedz e-iepirkumu portāla tīmekļvietnē www.promitheus.gov.gr. |

Dalībvalsts

Grieķija

Attiecīgie maršruti

Athens–Kozani–Kastoria

Corfu–Aktio–Kefalonia–Zakynthos

Limnos–Mytilini–Chios–Samos–Rhodos

Thessaloniki–Corfu

Thessaloniki–Kalamata

Rhodos–Karpathos–Kasos–Siteia

Rhodos–Kastelorizo

Rhodos–Kos–Kalymnos–Leros–Astypalaia

Līguma darbības periods

1.11.2023. – 31.10.2027.

Piedāvājumu iesniegšanas termiņš

61 diena pēc tam, kad publicēts paziņojums par sabiedrisko pakalpojumu saistībām

Adrese, kurā bez maksas var saņemt uzaicinājuma piedalīties konkursā tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus, kas saistīti ar atklāto konkursu un sabiedrisko pakalpojumu saistībām

Hellenic Civil Aviation Authority

General Directorate for Economic Oversight & Administrative Support

Athens International Airport, Building 45,

P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE

Tālr. +30 210 3541313, 3541333

E-pasta adreses: info@hcaa.gov.gr , gd.ecfin@hcaa.gov.gr , m.savvidou@hcaa.gov.gr , a5.c@hcaa.gov.gr

Internets: https://hcaa.gov.gr/

Visa sarakste, informācijas pieprasījumi, dokumenti un piedāvājumi saistībā ar šo uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus jāiesniedz e-iepirkumu portāla tīmekļvietnē www.promitheus.gov.gr.

---

| 28.4.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 148/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 148/18

---

Komisijas paziņojums saskaņā ar 16. panta 4. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1008/2008 par kopīgiem noteikumiem gaisa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai Kopienā

Sabiedrisko pakalpojumu saistības, kas attiecas uz regulāriem gaisa pārvadājumiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2023/C 148/07)

| Dalībvalsts | GRIEĶIJA |
| --- | --- |
| Attiecīgie maršruti | | Athens–Kozani–Kastoria |

Dalībvalsts

GRIEĶIJA

Attiecīgie maršruti

Athens–Kozani–Kastoria

| | Corfu–Aktio–Kefalonia–Zakynthos |
| --- | --- |

Corfu–Aktio–Kefalonia–Zakynthos

| | Limnos–Mytilini–Chios–Samos–Rhodos |
| --- | --- |

Limnos–Mytilini–Chios–Samos–Rhodos

| | Thessaloniki–Corfu |
| --- | --- |

Thessaloniki–Corfu

| | Thessaloniki–Kalamata |
| --- | --- |

Thessaloniki–Kalamata

| | Rhodos–Karpathos–Kasos–Siteia |
| --- | --- |

Rhodos–Karpathos–Kasos–Siteia

| | Rhodos–Kastelorizo |
| --- | --- |

Rhodos–Kastelorizo

| | Rhodos–Kos–Kalymnos–Leros–Astypalaia |
| --- | --- |

Rhodos–Kos–Kalymnos–Leros–Astypalaia

Datums, kad stājas spēkā sabiedrisko pakalpojumu saistības

2023. gada 1. novembris

Adrese, kurā bez maksas var saņemt sabiedrisko pakalpojumu saistību tekstu un visu attiecīgo informāciju un/vai dokumentus

Hellenic Civil Aviation Authority

General Directorate for Economic Oversight &

Administrative Support

| Athens International Airport, Building 45, |
| --- |
| P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE |

Athens International Airport, Building 45,

P.O. 190 19, P.O. 190 19, Spata, GREECE

Tālr. +30 210 3541313, 3541327, 3541349, 3541333

E-pasta adreses: info@hcaa.gov.gr, gd.ecfin@hcaa.gov.gr , a4.a@hcaa.gov.gr , pso@hcaa.gov.gr

Internets: https://hcaa.gov.gr/

---