# Službeni list C 132/14.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 132 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.14. travnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 132

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.14. travnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022. – 2023.Dnevne sjednice od 3. do 6. listopada 2022.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022. – 2023.Dnevne sjednice od 3. do 6. listopada 2022.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 4. listopada 2022. |
| 2023/C 132/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o naporima za održivu i konkurentnu akvakulturu EU-a: put naprijed (2021/2189(INI)) | 2 |
| 2023/C 132/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o utjecaju novih tehnologija na oporezivanje: kriptotehnologija i lanac blokova (2021/2201(INI)) | 15 |
| 2023/C 132/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o centru AccessibleEU za potporu politika pristupačnosti na unutarnjem tržištu EU-a (2022/2013(INI)) | 23 |
| | srijeda, 5. listopada 2022. |
| 2023/C 132/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o položaju Roma koji žive u naseljima u EU-u (2022/2662(RSP)) | 29 |
| 2023/C 132/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o strateškim ciljevima EU-a za 19. sastanak Konferencije stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore (CITES), koji će se održati u Panami od 14. do 25. studenoga 2022. (2022/2681(RSP)) | 41 |
| 2023/C 132/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o pristupu vodi kao ljudskom pravu: vanjska dimenzija (2021/2187(INI)) | 54 |
| 2023/C 132/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o odgovoru EU-a na porast cijena energije u Europi (2022/2830(RSP)) | 65 |
| | četvrtak, 6. listopada 2022. |
| 2023/C 132/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o stanju ljudskih prava na Haitiju, posebno u vezi s nasiljem bandi (2022/2856(RSP)) | 74 |
| 2023/C 132/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o represiji slobode medija u Mjanmaru, posebno slučajevima Htet Htet Khine, Sithua Aunga Myinta i Nyein Nyein Aye (2022/2857(RSP)) | 79 |
| 2023/C 132/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o aktualnoj humanitarnoj situaciji i stanju ljudskih prava u Tigreu u Etiopiji, posebno u pogledu djece (2022/2858(RSP)) | 84 |
| 2023/C 132/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o smrti Mahse Jine Amini i represiji nad prosvjednicima za prava žena u Iranu (2022/2849(RSP)) | 89 |
| 2023/C 132/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o ruskoj eskalaciji agresivnog rata protiv Ukrajine (2022/2851(RSP)) | 94 |
| 2023/C 132/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o ishodu Komisijina preispitivanja Akcijskog plana u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju (2022/2692(RSP)) | 99 |
| 2023/C 132/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o Pristupu EU-a upravljanju svemirskim prometom – EU-ov doprinos globalnom pitanju (2022/2641(RSP)) | 103 |
| 2023/C 132/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o djelovanju u korist oceana: bolje upravljanje oceanima i povećanje njihove bioraznolikosti (2022/2836(RSP)) | 106 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 5. listopada 2022. |
| 2023/C 132/16 | Preporuka Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o strateškom odnosu i partnerstvu EU-a s Rogom Afrike (2021/2206(INI)) | 115 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 4. listopada 2022.

2023/C 132/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o naporima za održivu i konkurentnu akvakulturu EU-a: put naprijed (2021/2189(INI))

2

2023/C 132/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o utjecaju novih tehnologija na oporezivanje: kriptotehnologija i lanac blokova (2021/2201(INI))

15

2023/C 132/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o centru AccessibleEU za potporu politika pristupačnosti na unutarnjem tržištu EU-a (2022/2013(INI))

23

srijeda, 5. listopada 2022.

2023/C 132/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o položaju Roma koji žive u naseljima u EU-u (2022/2662(RSP))

29

2023/C 132/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o strateškim ciljevima EU-a za 19. sastanak Konferencije stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore (CITES), koji će se održati u Panami od 14. do 25. studenoga 2022. (2022/2681(RSP))

41

2023/C 132/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o pristupu vodi kao ljudskom pravu: vanjska dimenzija (2021/2187(INI))

54

2023/C 132/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o odgovoru EU-a na porast cijena energije u Europi (2022/2830(RSP))

65

četvrtak, 6. listopada 2022.

2023/C 132/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o stanju ljudskih prava na Haitiju, posebno u vezi s nasiljem bandi (2022/2856(RSP))

74

2023/C 132/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o represiji slobode medija u Mjanmaru, posebno slučajevima Htet Htet Khine, Sithua Aunga Myinta i Nyein Nyein Aye (2022/2857(RSP))

79

2023/C 132/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o aktualnoj humanitarnoj situaciji i stanju ljudskih prava u Tigreu u Etiopiji, posebno u pogledu djece (2022/2858(RSP))

84

2023/C 132/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o smrti Mahse Jine Amini i represiji nad prosvjednicima za prava žena u Iranu (2022/2849(RSP))

89

2023/C 132/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o ruskoj eskalaciji agresivnog rata protiv Ukrajine (2022/2851(RSP))

94

2023/C 132/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o ishodu Komisijina preispitivanja Akcijskog plana u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju (2022/2692(RSP))

99

2023/C 132/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o Pristupu EU-a upravljanju svemirskim prometom – EU-ov doprinos globalnom pitanju (2022/2641(RSP))

103

2023/C 132/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o djelovanju u korist oceana: bolje upravljanje oceanima i povećanje njihove bioraznolikosti (2022/2836(RSP))

106

PREPORUKE

Europski parlament

srijeda, 5. listopada 2022.

2023/C 132/16

Preporuka Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o strateškom odnosu i partnerstvu EU-a s Rogom Afrike (2021/2206(INI))

115

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 4. listopada 2022. |
| 2023/C 132/17 | P9_TA(2022)0332Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti | 130 |
| 2023/C 132/18 | P9_TA(2022)0333Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU | 132 |
| 2023/C 132/19 | P9_TA(2022)0336Mjere upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjive na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjivih na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjivih na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 | 133 |
| 2023/C 132/20 | P9_TA(2022)0337Fleksibilna pomoć područjima (FAST – CARE) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) 2021/1060 u pogledu dodatne fleksibilnosti za ublažavanje posljedica vojne agresije Ruske Federacije FAST – CARE (Flexible Assistance for Territories – fleksibilna pomoć područjima) (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013 i (EU) 2021/1060 u pogledu dodatne fleksibilnosti radi odgovora na posljedice vojne agresije Ruske Federacije FAST (Flexible Assistance for Territories – fleksibilna pomoć područjima) – CARE | 134 |
| 2023/C 132/21 | P9_TA(2022)0338Direktiva o radijskoj opremi: jedinstveni punjač za elektroničke uređaje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/53/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/53/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu | 135 |
| 2023/C 132/22 | P9_TA(2022)0340Jedinstveno sučelje Europske unije za carinu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okruženja jedinstvenog sučelja Europske unije za carinu i izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okruženja jedinstvenog sučelja Europske unije za carinu i izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 | 136 |
| 2023/C 132/23 | P9_TA(2022)0341Statistika poljoprivrednih inputa i outputa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statistici poljoprivrednih inputa i outputa i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1165/2008, (EZ) br. 543/2009, (EZ) br. 1185/2009 i Direktive Vijeća 96/16/EZ (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o statistici poljoprivrednog inputa i outputa, izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 617/2008 i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1165/2008, (EZ) br. 543/2009 i (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive Vijeća 96/16/EZ | 137 |
| 2023/C 132/24 | P9_TA(2022)0342Izmjena priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima | 139 |
| | četvrtak, 6. listopada 2022. |
| 2023/C 132/25 | P9_TA(2022)0348Obveze iskorištenosti slotova u zračnim lukama Unije: privremeno ublažavanje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog ublažavanja obveze iskorištenosti slotova u zračnim lukama Zajednice zbog pandemije bolesti COVID-19 (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog oslobođenja od pravilâ o iskorištavanju slotova u zračnim lukama Unije zbog epidemiološke situacije ili vojne agresije | 141 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 4. listopada 2022.

2023/C 132/17

P9_TA(2022)0332Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti

130

2023/C 132/18

P9_TA(2022)0333Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU

132

2023/C 132/19

P9_TA(2022)0336Mjere upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjive na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjivih na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjivih na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007

133

2023/C 132/20

P9_TA(2022)0337Fleksibilna pomoć područjima (FAST – CARE) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) 2021/1060 u pogledu dodatne fleksibilnosti za ublažavanje posljedica vojne agresije Ruske Federacije FAST – CARE (Flexible Assistance for Territories – fleksibilna pomoć područjima) (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013 i (EU) 2021/1060 u pogledu dodatne fleksibilnosti radi odgovora na posljedice vojne agresije Ruske Federacije FAST (Flexible Assistance for Territories – fleksibilna pomoć područjima) – CARE

134

2023/C 132/21

P9_TA(2022)0338Direktiva o radijskoj opremi: jedinstveni punjač za elektroničke uređaje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/53/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/53/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu

135

2023/C 132/22

P9_TA(2022)0340Jedinstveno sučelje Europske unije za carinu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okruženja jedinstvenog sučelja Europske unije za carinu i izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okruženja jedinstvenog sučelja Europske unije za carinu i izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013

136

2023/C 132/23

P9_TA(2022)0341Statistika poljoprivrednih inputa i outputa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statistici poljoprivrednih inputa i outputa i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1165/2008, (EZ) br. 543/2009, (EZ) br. 1185/2009 i Direktive Vijeća 96/16/EZ (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o statistici poljoprivrednog inputa i outputa, izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 617/2008 i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1165/2008, (EZ) br. 543/2009 i (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive Vijeća 96/16/EZ

137

2023/C 132/24

P9_TA(2022)0342Izmjena priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima

139

četvrtak, 6. listopada 2022.

2023/C 132/25

P9_TA(2022)0348Obveze iskorištenosti slotova u zračnim lukama Unije: privremeno ublažavanje ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog ublažavanja obveze iskorištenosti slotova u zračnim lukama Zajednice zbog pandemije bolesti COVID-19 (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog oslobođenja od pravilâ o iskorištavanju slotova u zračnim lukama Unije zbog epidemiološke situacije ili vojne agresije

141

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

14.4.2023

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 132/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022. – 2023.

Dnevne sjednice od 3. do 6. listopada 2022.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 4. listopada 2022.

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/2

---

P9_TA(2022)0334

Napori za održivu i konkurentnu akvakulturu EU-a: put naprijed

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o naporima za održivu i konkurentnu akvakulturu EU-a: put naprijed (2021/2189(INI))

(2023/C 132/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. svibnja 2021. o strateškim smjernicama za održiviju i konkurentniju akvakulturu u EU-u za razdoblje od 2021. do 2030. (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. svibnja 2021. o strateškim smjernicama za održiviju i konkurentniju akvakulturu u EU-u za razdoblje od 2021. do 2030. (COM(2021)0236),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. ožujka 2021. o akcijskom planu za razvoj ekološkog sektora (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 25. ožujka 2021. o akcijskom planu za razvoj ekološkog sektora (COM(2021)0141),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), i Rezoluciju Parlamenta od 20. listopada 2021. (1) o toj strategiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), i Rezoluciju Parlamenta od 20. listopada 2021. (1) o toj strategiji,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), i Rezoluciju Parlamenta od 9. lipnja 2021. (2) o toj strategiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), i Rezoluciju Parlamenta od 9. lipnja 2021. (2) o toj strategiji,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640) i Rezoluciju Parlamenta od 15. siječnja 2020. (3) o istoj temi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu (COM(2019)0640) i Rezoluciju Parlamenta od 15. siječnja 2020. (3) o istoj temi,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1004 (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1004 (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (7) (Direktiva o pticama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (7) (Direktiva o pticama),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (10),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2021. o strateškim smjernicama za održivi razvoj akvakulture EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2021. o strateškim smjernicama za održivi razvoj akvakulture EU-a,

| — | uzimajući u obzir nacrt mišljenja o održivom plavom gospodarstvu i akvakulturi, koji je Europski odbor regija sastavio od 1. do 3. prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt mišljenja o održivom plavom gospodarstvu i akvakulturi, koji je Europski odbor regija sastavio od 1. do 3. prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 17. prosinca 2015. o budućnosti europske akvakulture, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 17. prosinca 2015. o budućnosti europske akvakulture,

| — | uzimajući u obzir strategiju za održivo ribarstvo i akvakulturu u Sredozemnom i Crnome moru do 2030., koju je donijela Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja pri Organizaciji UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju za održivo ribarstvo i akvakulturu u Sredozemnom i Crnome moru do 2030., koju je donijela Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja pri Organizaciji UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO),

| — | uzimajući u obzir privremenu evaluaciju otvorene metode koordinacije u akvakulturi EU-a (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremenu evaluaciju otvorene metode koordinacije u akvakulturi EU-a (11),

| — | uzimajući u obzir Posebno istraživanje Eurobarometra br. 515 iz 2021. o potrošačkim navikama u EU-u u pogledu proizvoda ribarstva i akvakulture, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Posebno istraživanje Eurobarometra br. 515 iz 2021. o potrošačkim navikama u EU-u u pogledu proizvoda ribarstva i akvakulture,

| — | uzimajući u obzir studiju o učincima pandemije bolesti COVID-19 na ribarstvo i akvakulturu koju je zatražio njegov Odbor za ribarstvo (PECH), objavljenu 7. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju o učincima pandemije bolesti COVID-19 na ribarstvo i akvakulturu koju je zatražio njegov Odbor za ribarstvo (PECH), objavljenu 7. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2018. naslovljenu „Ususret održivom i konkurentnom europskom sektoru akvakulture: sadašnje stanje i budući izazovi” (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. lipnja 2018. naslovljenu „Ususret održivom i konkurentnom europskom sektoru akvakulture: sadašnje stanje i budući izazovi” (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. prosinca 2008. o donošenju europskog plana za upravljanje populacijama kormorana u cilju smanjenja sve većeg utjecaja kormorana na riblje stokove, ribarstvo i akvakulturu (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. prosinca 2008. o donošenju europskog plana za upravljanje populacijama kormorana u cilju smanjenja sve većeg utjecaja kormorana na riblje stokove, ribarstvo i akvakulturu (13),

| — | uzimajući u obzir članke 3., 4., 38. I 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 3., 4., 38. I 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0215/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0215/2022),

| A. | budući da je u zajedničkoj ribarstvenoj politici navedeno da bi akvakultura trebala doprinijeti očuvanju potencijala za proizvodnju hrane na održivoj osnovi u cijeloj Uniji, tako da jamči dugoročnu sigurnost opskrbe hranom, uključujući i zalihe hrane, rast i zaposlenost za građane Unije, i da doprinese namirivanju rastuće svjetske potražnje za hranom akvatičnog podrijetla; budući da u okviru zajedničke ribarstvene politike treba obratiti punu pažnju na zdravlje i dobrobit životinja te na zdravstvenu ispravnost hrane i hrane za životinje; smanjenju administrativnih opterećenja i provedbi prava Unije učinkovitijom i u skladu s potrebama dionika. |
| --- | --- |

A.

budući da je u zajedničkoj ribarstvenoj politici navedeno da bi akvakultura trebala doprinijeti očuvanju potencijala za proizvodnju hrane na održivoj osnovi u cijeloj Uniji, tako da jamči dugoročnu sigurnost opskrbe hranom, uključujući i zalihe hrane, rast i zaposlenost za građane Unije, i da doprinese namirivanju rastuće svjetske potražnje za hranom akvatičnog podrijetla; budući da u okviru zajedničke ribarstvene politike treba obratiti punu pažnju na zdravlje i dobrobit životinja te na zdravstvenu ispravnost hrane i hrane za životinje; smanjenju administrativnih opterećenja i provedbi prava Unije učinkovitijom i u skladu s potrebama dionika.

| B. | budući da sektor ribarstva i sektor uzgoja školjki imaju važnu i vrijednu ulogu u EU-u u gospodarskom, društvenom i okolišnom smislu te da doprinose boljoj kvaliteti života na obalnim i unutarnjim područjima Unije te u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

B.

budući da sektor ribarstva i sektor uzgoja školjki imaju važnu i vrijednu ulogu u EU-u u gospodarskom, društvenom i okolišnom smislu te da doprinose boljoj kvaliteti života na obalnim i unutarnjim područjima Unije te u najudaljenijim regijama;

| C. | budući da su sigurnost opskrbe hranom i sredstva za život od ribolova i akvakulture od temeljne važnosti u brojnim obalnim, riječnim, otočnim, kopnenim i lagunarnim regijama; |
| --- | --- |

C.

budući da su sigurnost opskrbe hranom i sredstva za život od ribolova i akvakulture od temeljne važnosti u brojnim obalnim, riječnim, otočnim, kopnenim i lagunarnim regijama;

| D. | budući da se europskim zelenim planom, strategijom za bioraznolikost i strategijom „od polja do stola” nastoje postići ugljično neutralna Europa do 2050. te pravedni, zdravi i ekološki prihvatljivi prehrambeni sustavi u cijeloj Uniji; budući da akvakultura može osigurati zdravu hranu s manjim klimatskim i ekološkim otiskom od nevodene kopnene poljoprivrede; |
| --- | --- |

D.

budući da se europskim zelenim planom, strategijom za bioraznolikost i strategijom „od polja do stola” nastoje postići ugljično neutralna Europa do 2050. te pravedni, zdravi i ekološki prihvatljivi prehrambeni sustavi u cijeloj Uniji; budući da akvakultura može osigurati zdravu hranu s manjim klimatskim i ekološkim otiskom od nevodene kopnene poljoprivrede;

| E. | budući da se u Deklaraciji FAO-a o održivom ribarstvu i akvakulturi navodi da je akvakultura u posljednjih pet desetljeća najbrže rastuća industrija proizvodnje hrane u svijetu, da je zahvaljujući njoj udvostručena globalna potrošnja ribe po stanovniku od 1960. i da se njome sve više osiguravaju hrana i sredstva za život sve brojnijeg stanovništva; |
| --- | --- |

E.

budući da se u Deklaraciji FAO-a o održivom ribarstvu i akvakulturi navodi da je akvakultura u posljednjih pet desetljeća najbrže rastuća industrija proizvodnje hrane u svijetu, da je zahvaljujući njoj udvostručena globalna potrošnja ribe po stanovniku od 1960. i da se njome sve više osiguravaju hrana i sredstva za život sve brojnijeg stanovništva;

| F. | budući da su u strateškim smjernicama EU-a za održiviju i konkurentniju akvakulturu u EU-u, Šangajskoj deklaraciji FAO-a iz rujna 2021. o akvakulturi za hranu i održivi razvoj te Kodeksu o zdravlju akvatičnih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja iz 2021. utvrđeni ciljevi u području dobrobiti životinja u akvakulturi kako bi se pružila potpora proizvođačima i potrošačima; |
| --- | --- |

F.

budući da su u strateškim smjernicama EU-a za održiviju i konkurentniju akvakulturu u EU-u, Šangajskoj deklaraciji FAO-a iz rujna 2021. o akvakulturi za hranu i održivi razvoj te Kodeksu o zdravlju akvatičnih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja iz 2021. utvrđeni ciljevi u području dobrobiti životinja u akvakulturi kako bi se pružila potpora proizvođačima i potrošačima;

| G. | budući da akvakulturna proizvodnja Unije čini samo 1,15 % svjetske proizvodnje prema najnovijim podacima iz 2018. (14); |
| --- | --- |

G.

budući da akvakulturna proizvodnja Unije čini samo 1,15 % svjetske proizvodnje prema najnovijim podacima iz 2018. (14);

| H. | budući da pokretanje ili širenje akvakulturnog uzgoja u Uniji zahtijeva ishođenje raznih dozvola i ovlaštenja te da je postupak izdavanja tih službenih dokumenata katkad općenito spor, složen i neizvjestan u smislu pravne sigurnosti i gospodarske predvidivosti; budući da takvo stanje sprječava razvoj sektora, odvraća od poslovnih ulaganja te uzrokuje prekomjerne troškove u sektoru, a usto i potiče uvoz iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

H.

budući da pokretanje ili širenje akvakulturnog uzgoja u Uniji zahtijeva ishođenje raznih dozvola i ovlaštenja te da je postupak izdavanja tih službenih dokumenata katkad općenito spor, složen i neizvjestan u smislu pravne sigurnosti i gospodarske predvidivosti; budući da takvo stanje sprječava razvoj sektora, odvraća od poslovnih ulaganja te uzrokuje prekomjerne troškove u sektoru, a usto i potiče uvoz iz trećih zemalja;

| I. | budući da se u izvješću FAO-a o stanju u području ribarstva i akvakulture za 2020. navodi da je na globalnoj razini udio žena u ukupnoj radnoj snazi u akvakulturi (19 %) veći od njihova udjela u ribarstvu (12 %) i da žene općenito imaju ključnu ulogu u cijelom vrijednosnom lancu ribarstva i akvakulture te osiguravaju radnu snagu i u općem komercijalnom sektoru i u artizanalnom sektoru; budući da je u EU-u u sektoru akvakulture izravno zasposleno ukupno više od 74 000 osoba u više od 12 000 poduzeća (15); |
| --- | --- |

I.

budući da se u izvješću FAO-a o stanju u području ribarstva i akvakulture za 2020. navodi da je na globalnoj razini udio žena u ukupnoj radnoj snazi u akvakulturi (19 %) veći od njihova udjela u ribarstvu (12 %) i da žene općenito imaju ključnu ulogu u cijelom vrijednosnom lancu ribarstva i akvakulture te osiguravaju radnu snagu i u općem komercijalnom sektoru i u artizanalnom sektoru; budući da je u EU-u u sektoru akvakulture izravno zasposleno ukupno više od 74 000 osoba u više od 12 000 poduzeća (15);

| J. | budući da svaki četvrti morski prehrambeni proizvod koji se konzumira u Europi potječe iz akvakulture; budući ja između 2018. i 2019. zabilježeno povećanje potrošnje uzgojenih proizvoda od 2 % po stanovniku;; budući da je 2019. samodostatnost EU-a u pogledu ribe i drugih morskih prehrambenih proizvoda iznosila 41,12 %, a samo 10 % morskih prehrambenih proizvoda koji se konzumiraju u EU-u potječe iz akvakulture EU-a, što je manje od 2 % ukupne svjetske proizvodnje; |
| --- | --- |

J.

budući da svaki četvrti morski prehrambeni proizvod koji se konzumira u Europi potječe iz akvakulture; budući ja između 2018. i 2019. zabilježeno povećanje potrošnje uzgojenih proizvoda od 2 % po stanovniku;; budući da je 2019. samodostatnost EU-a u pogledu ribe i drugih morskih prehrambenih proizvoda iznosila 41,12 %, a samo 10 % morskih prehrambenih proizvoda koji se konzumiraju u EU-u potječe iz akvakulture EU-a, što je manje od 2 % ukupne svjetske proizvodnje;

| K. | budući da je gotovo 70 % proizvodnje u akvakulturi u EU-u koncentrirano u četiri države članice (Španjolska, Francuska, Italija i Grčka), s velikom većinom proizvodnje dagnji, pastrve, morske pange, kamenica, lubina, šarana i ladinka; budući da i dalje postoji velik potencijal za daljnji rast i diversifikaciju u pogledu zemalja proizvodnje i vrsta koje se uzgajaju; |
| --- | --- |

K.

budući da je gotovo 70 % proizvodnje u akvakulturi u EU-u koncentrirano u četiri države članice (Španjolska, Francuska, Italija i Grčka), s velikom većinom proizvodnje dagnji, pastrve, morske pange, kamenica, lubina, šarana i ladinka; budući da i dalje postoji velik potencijal za daljnji rast i diversifikaciju u pogledu zemalja proizvodnje i vrsta koje se uzgajaju;

| L. | budući da, iako je 2021. gotovo dvije trećine Europljana jelo proizvode ribarstva ili akvakulture kod kuće barem jednom mjesečno, to je silazni trend u usporedbi s 2018.; budući da su potrošači 2021. bili podijeljeni u pogledu svoje sklonosti divljim ili uzgojenim proizvodima, pri čemu je oko trećina prednost davala divljim proizvodima, trećina proizvodima iz uzgoja, a sličan udio nije imao preferenciju; |
| --- | --- |

L.

budući da, iako je 2021. gotovo dvije trećine Europljana jelo proizvode ribarstva ili akvakulture kod kuće barem jednom mjesečno, to je silazni trend u usporedbi s 2018.; budući da su potrošači 2021. bili podijeljeni u pogledu svoje sklonosti divljim ili uzgojenim proizvodima, pri čemu je oko trećina prednost davala divljim proizvodima, trećina proizvodima iz uzgoja, a sličan udio nije imao preferenciju;

| M. | budući da neke početne procjene upućuju na smanjenje obujma prodaje za 17 % i smanjenje ukupnih prihoda za 18 %, a utjecaj je posebno znatan na sektor školjkaša; |
| --- | --- |

M.

budući da neke početne procjene upućuju na smanjenje obujma prodaje za 17 % i smanjenje ukupnih prihoda za 18 %, a utjecaj je posebno znatan na sektor školjkaša;

| N. | budući da se proizvodnja školjkaša u Uniji sastoji prvenstveno od školjaka, konkretno dagnji, kamenica i ladinki, te da je općenito riječ o tradicionalnoj akvakulturnoj djelatnosti obiteljske prirode i s velikim intenzitetom radne snage, koja se u potpunosti uklapa u lokalni krajolik; |
| --- | --- |

N.

budući da se proizvodnja školjkaša u Uniji sastoji prvenstveno od školjaka, konkretno dagnji, kamenica i ladinki, te da je općenito riječ o tradicionalnoj akvakulturnoj djelatnosti obiteljske prirode i s velikim intenzitetom radne snage, koja se u potpunosti uklapa u lokalni krajolik;

| O. | budući da je u strategiji za održivo ribarstvo i akvakulturu u Sredozemnom i Crnome moru do 2030., koju je donijela Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja, utvrđeno da akvakulturna proizvodnja mora zadovoljiti potražnju, održivo rasti, iskoristiti inovacije, digitalizaciju i razmjenu znanja te povećati svoju privlačnost za ulaganja; budući da se u strategiji nadalje navodi da su praćenje i smanjenje ekološkog otiska sektora, rješavanje problema klimatskih promjena i onečišćenja te osiguravanje zdravlja i dobrobiti životinja ključni za postizanje održivosti sektora; |
| --- | --- |

O.

budući da je u strategiji za održivo ribarstvo i akvakulturu u Sredozemnom i Crnome moru do 2030., koju je donijela Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja, utvrđeno da akvakulturna proizvodnja mora zadovoljiti potražnju, održivo rasti, iskoristiti inovacije, digitalizaciju i razmjenu znanja te povećati svoju privlačnost za ulaganja; budući da se u strategiji nadalje navodi da su praćenje i smanjenje ekološkog otiska sektora, rješavanje problema klimatskih promjena i onečišćenja te osiguravanje zdravlja i dobrobiti životinja ključni za postizanje održivosti sektora;

| P. | budući da se u gospodarskom izvješću o sektoru akvakulture EU-a za 2020. koje je objavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo navodi da gotovo 80 % svih poduzeća iz područja akvakulture u EU-u čine mikropoduzeća s manje od 10 zaposlenika; |
| --- | --- |

P.

budući da se u gospodarskom izvješću o sektoru akvakulture EU-a za 2020. koje je objavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo navodi da gotovo 80 % svih poduzeća iz područja akvakulture u EU-u čine mikropoduzeća s manje od 10 zaposlenika;

| Q. | budući da je u privremenoj evaluaciji otvorene metode koordinacije zaključeno da države članice moraju uložiti dodatan napor kako bi se postigao otporan i konkurentan rast sektora akvakulture EU-a, a posebno osigurati pristup prostoru i vodi te transparentan i učinkovit regulatorni i administrativni okvir; |
| --- | --- |

Q.

budući da je u privremenoj evaluaciji otvorene metode koordinacije zaključeno da države članice moraju uložiti dodatan napor kako bi se postigao otporan i konkurentan rast sektora akvakulture EU-a, a posebno osigurati pristup prostoru i vodi te transparentan i učinkovit regulatorni i administrativni okvir;

| R. | budući da razvoj akvakulture u najudaljenijim regijama i dalje znatno zaostaje unatoč potencijalu tog sektora; |
| --- | --- |

R.

budući da razvoj akvakulture u najudaljenijim regijama i dalje znatno zaostaje unatoč potencijalu tog sektora;

| S. | budući da se u izvješću Europskog tržišnog opservatorija za proizvode ribarstva i akvakulture o ribljem brašnu i ribljem ulju iz rujna 2021. navodi da se većina ribljeg brašna za hranidbu akvakulturnih vrsta koristi u Aziji i da je 2019. godine 34 % ribljeg brašna upotrijebljeno u Kini, 35 % u drugim azijskim zemljama, a 9 % u Europi; budući da se godišnje ulovi 20 milijuna tona ribe za potrebe hranidbe životinja; budući da na globalnim tržištima hrane za životinje postoji sve veće tržišno natjecanje u pogledu ribljeg brašna između proizvođača iz sektora akvakulture i onih iz sektora stočarstva; budući da zbog viših cijena hrane za životinje dolazi do povećanja potrebe za daljnjim razvojem alternativne hrane za životinje kao i za visokom učinkovitošću hrane za životinje kako bi se osigurala profitabilnost visokovrijednih proizvoda akvakulture; |
| --- | --- |

S.

budući da se u izvješću Europskog tržišnog opservatorija za proizvode ribarstva i akvakulture o ribljem brašnu i ribljem ulju iz rujna 2021. navodi da se većina ribljeg brašna za hranidbu akvakulturnih vrsta koristi u Aziji i da je 2019. godine 34 % ribljeg brašna upotrijebljeno u Kini, 35 % u drugim azijskim zemljama, a 9 % u Europi; budući da se godišnje ulovi 20 milijuna tona ribe za potrebe hranidbe životinja; budući da na globalnim tržištima hrane za životinje postoji sve veće tržišno natjecanje u pogledu ribljeg brašna između proizvođača iz sektora akvakulture i onih iz sektora stočarstva; budući da zbog viših cijena hrane za životinje dolazi do povećanja potrebe za daljnjim razvojem alternativne hrane za životinje kao i za visokom učinkovitošću hrane za životinje kako bi se osigurala profitabilnost visokovrijednih proizvoda akvakulture;

| T. | budući da tehnički dokument FAO-a od 19. veljače 2019. o ribarstvu i akvakulturi naslovljen „A third assessment of global marine fisheries discards” (Treća procjena odbačenog ulova u globalnom morskom ribarstvu) pokazuje da odbačeni ulov iznosi ukupno 9,1 milijun tona, što predstavlja 10,8 % prosječnoga godišnjeg ulova između 2010. i 2014.; |
| --- | --- |

T.

budući da tehnički dokument FAO-a od 19. veljače 2019. o ribarstvu i akvakulturi naslovljen „A third assessment of global marine fisheries discards” (Treća procjena odbačenog ulova u globalnom morskom ribarstvu) pokazuje da odbačeni ulov iznosi ukupno 9,1 milijun tona, što predstavlja 10,8 % prosječnoga godišnjeg ulova između 2010. i 2014.;

| U. | budući da se u izvješću o ekološkoj akvakulturi u EU-u koje je u svibnju 2017. objavio Europski tržišni opservatorij za proizvode ribarstva i akvakulture navodi da se ekološka akvakulturna proizvodnja u nekim državama članicama znatno povećava, dok su druge još uvijek u ranim fazama razvoja te metode proizvodnje; |
| --- | --- |

U.

budući da se u izvješću o ekološkoj akvakulturi u EU-u koje je u svibnju 2017. objavio Europski tržišni opservatorij za proizvode ribarstva i akvakulture navodi da se ekološka akvakulturna proizvodnja u nekim državama članicama znatno povećava, dok su druge još uvijek u ranim fazama razvoja te metode proizvodnje;

| V. | budući da je akvakultura posebno osjetljiva na ekstremne vremenske uvjete u riječnim koritima i obalnim područjima, koji su sve češći zbog globalnog zatopljenja, uključujući suše, poplave, oluje i valove, koji nanose ozbiljnu štetu infrastrukturi i vrstama koje se uzgajaju; |
| --- | --- |

V.

budući da je akvakultura posebno osjetljiva na ekstremne vremenske uvjete u riječnim koritima i obalnim područjima, koji su sve češći zbog globalnog zatopljenja, uključujući suše, poplave, oluje i valove, koji nanose ozbiljnu štetu infrastrukturi i vrstama koje se uzgajaju;

| W. | budući da se Direktivom 2014/89/EU o prostornom planiranju morskog područja zahtijeva od svih obalnih država članica da dostave Komisiji nacionalne prostorne planove „što je prije moguće, a najkasnije 31. ožujka 2021.”. |
| --- | --- |

W.

budući da se Direktivom 2014/89/EU o prostornom planiranju morskog područja zahtijeva od svih obalnih država članica da dostave Komisiji nacionalne prostorne planove „što je prije moguće, a najkasnije 31. ožujka 2021.”.

| X. | budući da su najudaljenije regije posebno izložene nestabilnim klimatskim uvjetima i teškim vremenskim prilikama, što može ugroziti potencijal tog sektora u tim regijama; |
| --- | --- |

X.

budući da su najudaljenije regije posebno izložene nestabilnim klimatskim uvjetima i teškim vremenskim prilikama, što može ugroziti potencijal tog sektora u tim regijama;

| Y. | budući da se populacija kormorana znatno povećala; budući da to povećanje uzrokuje ozbiljnu štetu brojnim morskim sektorima, uključujući akvakulturu; |
| --- | --- |

Y.

budući da se populacija kormorana znatno povećala; budući da to povećanje uzrokuje ozbiljnu štetu brojnim morskim sektorima, uključujući akvakulturu;

| Z. | budući da je svojoj u Rezoluciji o donošenju europskog plana za upravljanje populacijama kormorana u cilju smanjenja sve većeg utjecaja kormorana na riblje stokove, ribarstvo i akvakulturu, koja je donesena prije 13 godina, Parlament predložio nekoliko mogućih mjera za rješavanje problema kormorana, koji je još uvijek prisutan; |
| --- | --- |

Z.

budući da je svojoj u Rezoluciji o donošenju europskog plana za upravljanje populacijama kormorana u cilju smanjenja sve većeg utjecaja kormorana na riblje stokove, ribarstvo i akvakulturu, koja je donesena prije 13 godina, Parlament predložio nekoliko mogućih mjera za rješavanje problema kormorana, koji je još uvijek prisutan;

| AA. | budući da je u Rezoluciji naslovljenoj „Ususret održivom i konkurentnom europskom sektoru akvakulture: sadašnje stanje i budući izazovi” među ostalim istaknuta važnost smanjenja sve većeg utjecaja kormorana na akvakulturu; |
| --- | --- |

AA.

budući da je u Rezoluciji naslovljenoj „Ususret održivom i konkurentnom europskom sektoru akvakulture: sadašnje stanje i budući izazovi” među ostalim istaknuta važnost smanjenja sve većeg utjecaja kormorana na akvakulturu;

| AB. | budući da je subjektima u akvakulturi i ribarstvu dostupna financijska naknada za gubitke koji proizlaze iz interakcije kormorana s ribarstvom; |
| --- | --- |

AB.

budući da je subjektima u akvakulturi i ribarstvu dostupna financijska naknada za gubitke koji proizlaze iz interakcije kormorana s ribarstvom;

| AC. | budući da će povećanje troškova električne energije i plina negativno utjecati na cijeli sektor akvakulture u Europi, s još lošijim predviđanjima u pogledu povećanja troškova proizvodnje i nesigurnosti trgovanja, među ostalim i zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

AC.

budući da će povećanje troškova električne energije i plina negativno utjecati na cijeli sektor akvakulture u Europi, s još lošijim predviđanjima u pogledu povećanja troškova proizvodnje i nesigurnosti trgovanja, među ostalim i zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19;

| AD. | budući da veliki proizvođači ribe i ribljih proizvoda u susjedstvu EU-a planiraju do 2030. udvostručiti svoju proizvodnju u akvakulturi u odnosu na razine iz 2020., što bi moglo povećati pritisak na proizvodnju EU-a; |
| --- | --- |

AD.

budući da veliki proizvođači ribe i ribljih proizvoda u susjedstvu EU-a planiraju do 2030. udvostručiti svoju proizvodnju u akvakulturi u odnosu na razine iz 2020., što bi moglo povećati pritisak na proizvodnju EU-a;

| AE. | budući da neke države članice ne posvećuju dovoljno pozornosti potencijalu razvoja akvakulture ili njegovim mogućim društveno-gospodarskim i ekološkim učincima; |
| --- | --- |

AE.

budući da neke države članice ne posvećuju dovoljno pozornosti potencijalu razvoja akvakulture ili njegovim mogućim društveno-gospodarskim i ekološkim učincima;

| AF. | budući da se godišnja potrošnja ribljih proizvoda po stanovniku u EU-u znatno razlikuje, od oko 6 kg do približno 60 kg; budući da bi stoga potražnja za proizvodima akvakulture u EU-u mogla porasti u doglednoj budućnosti; |
| --- | --- |

AF.

budući da se godišnja potrošnja ribljih proizvoda po stanovniku u EU-u znatno razlikuje, od oko 6 kg do približno 60 kg; budući da bi stoga potražnja za proizvodima akvakulture u EU-u mogla porasti u doglednoj budućnosti;

| AG. | budući da je mnogim poduzećima teško zadržati tržišne udjele bilo na domaćem bilo na inozemnom tržištu; |
| --- | --- |

AG.

budući da je mnogim poduzećima teško zadržati tržišne udjele bilo na domaćem bilo na inozemnom tržištu;

| AH. | budući da je prema najnovijim podacima Eurostata i FAO-a oko 76 % ribe koja se konzumirala u EU-u 2019. bilo divlje, a 24 % uzgojeno; |
| --- | --- |

AH.

budući da je prema najnovijim podacima Eurostata i FAO-a oko 76 % ribe koja se konzumirala u EU-u 2019. bilo divlje, a 24 % uzgojeno;

| AI. | budući da su samo 62 proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP) registrirana u razredu 1.7. – Svježa riba, mekušci i rakovi te proizvodi dobiveni od njih od ukupno 1 382 proizvoda sa ZOZP-om; budući da su u tijeku postupci zaštite za 14 drugih proizvoda; budući da registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (ZTS) sadržava samo četiri proizvoda u tom razredu; budući da su neke od uspješnih registracija bili proizvodi akvakulture; |
| --- | --- |

AI.

budući da su samo 62 proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP) registrirana u razredu 1.7. – Svježa riba, mekušci i rakovi te proizvodi dobiveni od njih od ukupno 1 382 proizvoda sa ZOZP-om; budući da su u tijeku postupci zaštite za 14 drugih proizvoda; budući da registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (ZTS) sadržava samo četiri proizvoda u tom razredu; budući da su neke od uspješnih registracija bili proizvodi akvakulture;

| AJ. | budući da su fondovi EU-a za ribarstvo (Europski fond za ribarstvo (EFR), Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPR)) pružili financijsku potporu sektoru akvakulture EU-a; |
| --- | --- |

AJ.

budući da su fondovi EU-a za ribarstvo (Europski fond za ribarstvo (EFR), Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPR)) pružili financijsku potporu sektoru akvakulture EU-a;

| AK. | budući da prebjezi iz akvakulturnih uzgajališta mogu uzrokovati genetske promjene u divljim populacijama; |
| --- | --- |

AK.

budući da prebjezi iz akvakulturnih uzgajališta mogu uzrokovati genetske promjene u divljim populacijama;

Doprinos akvakulture europskom zelenom planu

| 1. | pozdravlja komunikaciju Komisije o strateškim smjernicama za održiviju i konkurentniju akvakulturu u EU-u za razdoblje od 2021. do 2030.; smatra da su te smjernice sveobuhvatne, pouzdane i prikladne za promicanje održive i konkurentne akvakulture EU-a te su dugoročno usmjerene na održivost sektora akvakulture i na njegov doprinos europskom zelenom planu; međutim, žali zbog činjenice što su previše usmjerene na ekološke aspekte i da je potrebna veća ambicija kako bi se potaknuli održiva proizvodnja i razvoj istinski uspješnog i konkurentnog sektora akvakulture u EU-u; smatra da je važno utvrditi kvantitativne ciljeve za rast tog sektora u okviru smjernica, kao što su Strategija o bioraznolikosti, Strategija „od polja do stola” i druge strategije u okviru zelenog plana kojima se postavljaju ciljevi zaštite okoliša; potiče države članice i Savjetodavno vijeće za akvakulturu da poduzmu mjere preporučene smjernicama; poziva Komisiju da redovito prati usklađenost s tim smjernicama i o tome izvješćuje Parlament; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava važnost pravilne i koordinirane provedbe smjernica u državama članicama kako bi se postigli njihovi ciljevi; ističe važnost Komisijine uloge u pomaganju i koordinaciji provedbe među državama članicama kako bi se osigurali jednaki uvjeti za uzgajivače u akvakulturi u EU-u; potiče Komisiju da kontinuirano prati provedbu tih smjernica i drugih pravnih akata koji utječu na akvakulturu, kao što je Uredba o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda (16), te da prema potrebi predstavi izmjene ove Uredbe, a potencijalno i drugih, s ciljem otklanjanja prepreka ostvarenju ciljeva EU-a u pogledu ekološke proizvodnje, kao što su oni utvrđeni u Strategiji „od polja do stola”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe potencijal doprinosa sektora akvakulture postizanju ciljeva europskog zelenog plana i naglašava da je potrebno osigurati dugoročnu održivost i otpornost tog sektora, posebno s obzirom na krizu prouzročenu bolešću COVID-19; smatra da prelazak na održiv prehrambeni sustav u Europi mora iskoristiti neiskorišteni potencijal sektora akvakulture jer on može biti važan i još veći dio kružnoga gospodarstva i kao neto doprinositelja transformaciji viška hranjivih tvari u visokokvalitetne bjelančevine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da akvakultura EU-a ispunjava visoke standarde u pogledu kvalitete proizvoda i zdravlja životinja, ali da još uvijek ima prostora za poboljšanje u smislu diversifikacije, konkurentnosti i okolišne učinkovitosti; napominje da akvakultura s malim utjecajem na okoliš (kao što su niskotrofička, multitrofička i ekološka akvakultura) i usluge ekosustava iz akvakulture mogu, ako se dodatno razviju, znatno pridonijeti europskom zelenom planu, Strategiji „od polja do stola” i održivom plavom gospodarstvu (17); |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da se očekuje da će akvakultura doprinijeti opskrbi hranom i sigurnosti opskrbe hranom ponovnom uspostavom ravnoteže između ponude i potrošnje ribe s obzirom na to da EU uvozi 70 % sve hrane akvatičnog podrijetla koja se u Uniji konzumira, što uzrokuje godišnji trgovinski deficit od 21 milijarde EUR (2019.); smatra da akvakultura ima znatan potencijal za razvoj i rast koji je potrebno povećati, ali uz to da ostane u ekološkim ograničenjima, kako bi se mogli osigurati održivi i kvalitetni prehrambeni proizvodi, smanjiti naša ovisnost o uvozu hrane akvatičnog podrijetla i otvoriti više radnih mjesta te drugih socioekonomskih mogućnosti, osobito u obalnim regijama, ali i u ruralnim područjima; poziva Komisiju i države članice da osiguraju čvrst, pouzdan, predvidljiv i racionaliziran pravni okvir koji pogoduje poslovanju te da u potpunosti iskoriste dostupna financijska sredstva EFPRA-e s obzirom na to da je to instrument financiranja koji je posebno namijenjen ciljevima upravljanja ribarstvom i akvakulturom EU-a; apelira na države članice da namijene dovoljna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost radi pružanja podrške inovacijama, održivosti i otpornosti sektora akvakulture EU-a; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je akvakultura razvijena kao društvena potreba da se osigura stalna opskrba svježom hranom akvatičnog podrijetla u razdobljima i regijama u kojima nije osigurana ulovom, čime je ispunjena jedna od najvažnijih uloga za društvo, odnosno pružanje zdrave svježe hrane uglavnom za lokalno ili regionalno tržište; stoga naglašava da je širenje akvakulture u Europi snažno povezano s tradicionalnim kulturnim praksama koje su bile više ili manje specifične za jedan ili drugi dio kontinenta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost točnih podataka i statistika o proizvodima akvakulture, posebno u vezi s potrošnjom, uvozom i izvozom, kako bi se osiguralo da ostvarujemo ciljeve koje postavljamo za taj sektor; poziva na to da u tom pogledu bude dostupno i pristupačno više podataka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da neravnoteža u bilanci vanjske trgovine Unije proizvodima mora i drugih voda nije prihvatljiva, kako s gospodarskog stajališta zbog trgovinskog deficita koji podrazumijeva, tako ni sa socijalnog stajališta zbog neiskorištenih prilika za otvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da napredak u ostvarivanju ciljeva europskog zelenog plana mora biti usklađen s jamčenjem sigurnosti opskrbe hranom u trećim zemljama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podržava uspostavu novog mehanizma EU-a za pomoć u području akvakulture kao inovativnog alata kojim će se Komisiji, državama članicama, regionalnim tijelima, industriji i drugim dionicima pomoći u razvoju daljnjih smjernica i objedinjavanju najboljih praksi u različitim relevantnim područjima; smatra da bi svi relevantni dionici, uključujući Parlament, trebali biti uključeni u stvaranje tog mehanizma, posebno svi članovi Savjetodavnog vijeća za akvakulturu, u skladu s člankom 11. UEU-a u kojemu se participativna demokracija priznaje kao temeljno demokratsko načelo; poziva na pokretanje smislenog dijaloga s civilnim društvom; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da potencijal rasta sektora akvakulture EU-a treba razvijati na održiv način, uzimajući u obzir sva tri stupa održivosti – gospodarski, socijalni i okolišni; ističe da je potrebno imati privlačan i tržišno orijentirani sektor, među ostalim i za nove uzgajivače riba, s pravnim okvirom za privlačenje poslovnih ulaganja, stvaranje i održavanje dobrih radnih uvjeta i zaštitu okoliša korištenjem održivih izvora hrane za životinje te poboljšanjem zdravlja i biološke sigurnosti u akvatičnom okruženju, kao i smanjenjem upotrebe antimikrobnih sredstava u skladu s najboljim dostupnim znanstvenim savjetima, uz poticanje odgovornih i razboritih praksi u skladu sa strategijom „od polja do stola”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da sektor akvakulture može dosljedno doprinositi uslugama ekosustava za društvo, a uzgoj akvakulture u ribnjacima te uzgoj algi i školjkaša mogu doprinijeti dekarbonizaciji gospodarstva EU-a i ublažavanju klimatskih promjena; naglašava, međutim, da je sekvestracija ugljika pri uzgoju algi i školjkaša u trenutku izlova proizvoda ograničena ovisno o metodi proizvodnje i upotrebi; podržava predložene mjere u pogledu klimatskih promjena, ali naglašava potrebu za zajedničkom metodologijom za mjerenje ugljičnog otiska pojedinačnih akvakulturnih uzgajališta i traži da se provede procjena učinka svih predloženih mjera, uključujući njihov učinak na pojedinačne sektore akvakulture; poziva države članice da, prema potrebi, promiču učinkovite kratke lance opskrbe kako bi doprinijele borbi protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da su potrebna velika ulaganja u mjere za ublažavanje i mjere prilagodbe kako bi se spriječio i smanjio utjecaj katastrofa i ekstremnih vremenskih uvjeta na sektore ribarstva i akvakulture u cilju ojačanja produktivnih i otpornih vodnih ekosustava i održavanja koristi za potrošače i dobrobit životinja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da bi pri provedbi strateških smjernica više pozornosti trebalo posvetiti mikropoduzećima i malim poduzećima iz sektora akvakulture i njihovim konkretnim potrebama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da podrži uspostavu programa strukovnog osposobljavanja za sektor akvakulture pružanjem tehničkih i financijskih sredstava kako bi se privukli mladi ljudi i omogućila prekvalifikacija ribara, što će pomoći u stvaranju radnih mjesta u obalnim i otočnim regijama koje tradicionalno više ovise o ribolovnim aktivnostima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da olakšaju, potiču i pruže odgovarajuću potporu za ekološki prihvatljivu akvakulturu, kao što su ekološka akvakultura, akvakultura zatvorenog sustava, alge, školjkaši, uzgoj riba u ribnjacima i integrirani multitrofički akvakulturni sustavi te akvaponika; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da je potrebno poduprijeti razvoj akvaponskih sustava, odnosno zatvorenih proizvodnih sustava na kopnu koji kombiniraju proizvodnju akvakulture i proizvodnju usjeva, pri čemu potonji upotrebljavaju organske tvari u vodi, a time se smanjuju učinci onečišćenja uzrokovanog prekomjernom organskom tvari; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da je slatkovodna akvakultura vrlo važna u mnogim ruralnim regijama Europe i da pruža ne samo visokokvalitetnu hranu i radna mjesta, već i zanimljive usluge ekosustava; poziva Komisiju da generalizira upotrebu termina „hrana akvatičnog podrijetla” jer je to sveobuhvatniji i uključiviji izraz kojim se ne zapostavljaju slatkovodni uzgajivači; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da u slatkovodnoj akvakulturi konkretno postoje i problemi s predatorima, sušom koja se odražava na količinu, veličinu i kvalitetu uzgojene ribe, te u konačnici koji negativno utječu na profitabilnost sektora; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno ističe potrebu za sustavom sljedivosti hrane u EU-u kojim će se poboljšati održivost sektora akvakulture i koji će zadovoljiti zahtjeve potrošača pružanjem informacija o tome gdje su, kada i kako uzgojene koje vrste ribe ili hrane akvatičnog podrijetla, prvenstveno kako bi se poboljšala sigurnost hrane, ali i kako bi se duž cijelog lanca omogućile provjere proizvoda iz EU-a i onih uvezenih iz zemalja izvan EU-a te kako bi se suzbile prijevare; smatra da bi taj sustav trebao uključivati sve aktere u vrijednosnom lancu kako bi oni mogli međusobno surađivati koristeći se digitalnim sustavima, umjetnom inteligencijom i drugim tehnološkim inovacijama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da europski potrošači cijene oznake kvalitete, kako zaštićene oznake izvornosti, tako i zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla; poziva Komisiju i države članice da potiču njihovu uporabu na akvakulturnim proizvodima koji imaju potrebne kvalitete i ispunjavaju potrebne zahtjeve predviđene Uredbom EU-a o kvaliteti, kao što je ZOI Mexillon de Galicia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja namjeru Komisije da podrži zelene poslovne modele, kao što su oni koji se temelje na sekvestraciji ugljika, kako bi lanci opskrbe postali održiviji; u tom pogledu naglašava da određene prakse u akvakulturi, kao što su uzgoj dagnji ili kamenica i uzgoj polikultura u ribnjacima, mogu biti uspješni modeli za buduće sustave emisijskih jedinica u kontekstu zakonodavstva EU-a o klimi; poziva Komisiju i države članice da podrže tu vrstu zelenog poslovanja s obzirom na ciljeve strategije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe važnost primjene standarda i intervencija utemeljenih na dokazima kako bi se poboljšala dobrobit riba tijekom držanja, prijevoza i usmrćivanja, uključujući održavanje kvalitete vode unutar granica relevantnih za dobrobit i okoliš, kako bi se smanjili prevalencija bolesti i njihovo širenje te dodatno umanjila potreba za uporabom antibiotika, što bi u svakom slučaju trebalo dodatno smanjiti; poziva na to da se posebna pozornost posveti metodama hranjenja kako bi se kontrolirale razine organskih tvari, bilo u otvorenim ili zatvorenim krugovima, u cilju održavanja i poboljšanja dobrih ekoloških praksi; ističe važnost daljnjeg poboljšanja metoda uzgoja u skladu s najnovijim dostupnim znanstvenim spoznajama kako bi se postigla dobrobit životinja koja doprinosi boljim rezultatima u području okoliša, otpornost na klimatske promjene i optimizacija u pogledu upotrebe resursa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponavlja da zbog njihove prirode neke preporuke o dobrobiti životinja nisu primjenjive na sektor ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice da nastave poticati uzgoj algi te da olakšaju upotrebu i razvoj algi kao hrane i hrane za životinje, uključujući omogućavanjem jednostavnijih postupaka odobravanja, a da pritom ne zanemaruju uzgoj drugih vrsta u akvakulturi; ističe da u uzgoju algi postoji neiskorišten potencijal za otvaranje novih radnih mjesta i pružanje usluga ekosustava te ekološki prihvatljivije hrane i hrane za životinje; smatra da bi, uz uzgoj algi, bolje upravljanje populacijom algi moglo biti učinkovit način borbe protiv eutrofikacije i uklanjanja viška dušika i fosfora iz vode, kao i viška ugljika ako alge ostanu u vodi i talože se na morskom dnu; pozdravlja namjeru Komisije da predstavi posebnu inicijativu za podršku potrošnji algi u Uniji; ističe da bolja zaštita populacije morskih algi može pružati usluge ekosustava, djelovati kao ponor ugljika i doprinijeti poboljšanju biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja ulogu žena u lancima vrijednosti akvakulture i u skladu s tim poziva da im se zajamče pristojni uvjeti rada te da se poštuje načelo jednake plaće za jednak rad ili rad jednake vrijednosti; nadalje smatra da bi trebalo poboljšati njihovu vidljivost i zastupljenost u strukturama i postupcima donošenja odluka; |
| --- | --- |

26.

Glavne prepreke za akvakulturu u Uniji i moguća rješenja

| 27. | apelira na Komisiju i države članice da osiguraju da se u okviru nacionalnih planova za održivi razvoj akvakulture u obzir uzmu glavne prepreke za razvoj potencijala tog sektora te da odgovarajućim prostornim planiranjem uvaže potrebu za dodjelom prostora akvakulturi; ističe važnost transparentnog i participativnog mehanizma, u skladu s Direktivom 2014/89/EU o prostornom planiranju morskog područja, za ravnopravnu dodjelu prostora svim dionicima, među ostalim za postojeća i nova ribolovna područja i uzgajališta u akvakulturi, zaštićena morska područja te ograničena područja za ribolov; žali zbog toga što neke države članice još nisu Komisiji dostavile svoje nacionalne prostorne planove za morsko područje unatoč roku iz Direktive te ih potiče da ih što prije dostave; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podržava Komisijin cilj da pokrene promotivne kampanje za poticanje potrošnje proizvoda akvakulture EU-a i istakne akvakulturu EU-a te da dodatno podupre njezin održivi razvoj; u tom pogledu ističe potrebu za sveobuhvatnim i pristupačnim informacijama za potrošače, među ostalim o zdravoj prehrani, koristima za okoliš i drugim parametrima održivosti kao što je utjecaj na klimu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da se postrojenja za proizvodnju u akvakulturi koja su planirana i uspostavljena u otvorenim vodama ne bi smjela podudarati s ribolovnim zonama niti biti u sukobu s njima; nadalje smatra da bi sektor ribarstva te njegovi gospodarski subjekti i predstavnici trebali biti u potpunosti uključeni u taj proces; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da je proizvodnja u akvakulturi EU-a i dalje usko ograničena s obzirom na države članice i vrste koje se uzgajaju, te postoji znatan potencijal za diversifikaciju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da je prostorno planiranje jedan od ključnih instrumenta kojim se stvaraju preduvjeti za dugoročan razvoj akvakulture i koji treba osigurati odgovarajuće lokacije za planiranje akvakulture, uzimajući u obzir i ostale aktivnosti u prostoru; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da razvoj akvakulture zahtijeva čvrst, pouzdan, jasan i administrativno jednostavan pravni okvir za korištenje prostora i dozvola koji će pružati povjerenje i sigurnost za ulaganja u sektor; ističe da bi prostorno planiranje trebalo rezultirati učinkovitim i fleksibilnim planom kojim se u obzir uzimaju morski i slatkovodni okoliš koji se stalno mijenjaju, a unutar kojih akvakultura funkcionira te da pretjerano restriktivna podjela zona može imati odvraćajući učinak na ulaganja i razvoj; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe važnost pravne sigurnosti i predvidivosti ulaganja za održiv rast akvakulturnog sektora u Uniji; naglašava da bi sve mjere koje donesu razna javna tijela država članica trebale doprinijeti pojednostavnjenju rokova i administrativnih postupaka kako bi javne uprave mogle izvršavati svoje obveze, donositi rješenja u rokovima i izbjeći neopravdana kašnjenja u postupcima izdavanja dozvole ili koncesije; osuđuje retroaktivnost u smanjenju rokova trajanja koncesija ili njihovih produljenja te poziva države članice da zaštite povjerenje i legitimna očekivanja koncesionara; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da u odnosu na izdavanje dozvola i planiranje postojeća birokratska složenost i kašnjenja uzrokuju dodatne troškove potencijalnim ulagačima; poziva Komisiju i države članice da osiguraju jasne i transparentne postupke izdavanja dozvola kako bi se potaknulo ulagače; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da bi trebalo dalje provoditi otvorenu metodu koordinacije kako bi se postigla koordinacija s nacionalnim, regionalnim i lokalnim javnim upravama koje imaju nadležnosti u sektoru akvakulture; smatra da je ta koordinacija prijeko potrebna za racionalizaciju nacionalnog zakonodavstva i pružanje smjernica o regulatornom okviru mjerodavnom za sektor; poziva Komisiju da objavi posebne preporuke po zemlji i usmjeri države članice u pogledu razvoja akvakulture u EU-u; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju bolju koordinaciju u pogledu zajedničkih nadležnosti EU-a, te koordinaciju nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela vlasti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da su održivi sastojci hrane za životinje važni za akvakulturu u Uniji; smatra da se akvakulturom može smanjiti jaz između ponude i potrošnje ribe samo ako sve vrste koje se uzgajaju osiguraju neto povećanje u pogledu ribljih bjelančevina, što bi značilo da se u akvakulturi ne koristi više divlje ribe iz oceana i drugih vodnih tijela za potrebe hranidbe akvakulturnih vrsta nego što se proizvodi; ističe da se na globalnoj razini velik udio ribe koja se upotrebljava za proizvodnju ribljeg brašna i ribljeg ulja lovi u isključivim gospodarskim pojasevima zemalja u razvoju; ističe da je potrebno promicati upotrebu ekološki održivih morskih bjelančevina i ulja kao hrane za životinje u obliku nusproizvoda i ostataka, druge bjelančevine i inovativna rješenja, kao što su brašno od insekata i mikroalge, te postupno zamijeniti morske bjelančevine i ulja alternativnim proizvodima koji ne potječu iz mora i koji se proizvode na održiv način; poziva Komisiju i države članice da ulažu u istraživanje i inovacije kako bi se promicao prelazak na održive i nove izvore bjelančevina te traži od Komisije da procijeni jesu li u tom pogledu potrebne zakonodavne izmjene; poziva Komisiju i države članice da promiču održive prakse i povećaju postotak neovisno certificiranog ribljeg brašna i ribljeg ulja u hrani za životinje, pri čemu se certificiranje provodi u okviru vjerodostojnih i neovisnih sustava ekološkog i socijalnog certificiranja koji se temelje na kriterijima procjene niskog indeksa trofičnosti i Kodeksu ponašanja FAO-a; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uviđa da trenutačno nije moguće osigurati dovoljno ribljeg brašna i ribljeg ulja za akvakulturu samo s pomoću odbačenog ulova i nusproizvoda iz ribarske industrije, djelomice i zbog sve veće potražnje na tržištu ribljeg brašna; poziva Komisiju i države članice da osiguraju održivu proizvodnju ribljeg brašna i ribljeg ulja te da zajedno pojačaju napore u području istraživanja i inovacija kako bi se problem povećane potražnje na tržištu ribljeg brašna riješio razvojem održivih alternativa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | zabrinut je zbog sve većeg broja tvornica ribljeg brašna i ribljeg ulja na zapadnoafričkoj obali, kojima uglavnom upravljaju kineska poduzeća čija neodrživa proizvodnja uzrokuje egzistencijalne probleme za regionalni i neindustrijski ribolov, te stoga poziva Komisiju da zajamči da se hrana za životinje iz takve proizvodnje ne upotrebljava u postrojenjima akvakulture u EU-u; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju da upotrebljava digitalne sustave i umjetnu inteligenciju kako bi poboljšala sljedivost i održivost proizvoda akvakulture te proširila sljedivost na hranu za životinje koja se upotrebljava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da prepozna važnost provođenja komunikacijskih kampanja na razini Unije o održivoj akvakulturi u EU-u i važnost proizvodnje uz pomoć sredstava u okviru izravnog upravljanja u skladu s ciljevima strateških smjernica; poziva države članice i Komisiju da, u skladu s ciljevima strateških smjernica, organizaciju informativnih i komunikacijskih kampanja uključe u sve operativne programe o posebnim podsektorima održive akvakulture EU-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče Komisiju da promiče programe u okviru politike EU-a za promicanje poljoprivrede u kojima se proizvodi akvakulture mogu posebno i samostalno promicati; naglašava važnost iskorištavanja trenutačne revizije politike za promicanje poljoprivrede kako bi se bolje pozicioniralo promicanje održivih akvakulturnih proizvoda i potiče Komisiju da iskoristi politiku za promicanje poljoprivrede kako bi poduprla sektore i subjekte koji sami po sebi doprinose ili vode tranziciju prema postizanju ciljeva zelenog plana; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja kvalitetu rada Europskog tržišnog opservatorija za proizvode ribarstva i akvakulture (EUMOFA); poziva Komisiju da EUMOFA-i dodijeli dodatna ciljana sredstva za prevođenje izvješćâ Opservatorija na sve službene jezike EU-a jer su ona često dostupna na samo jednom ili najviše pet službenih jezika EU-a; smatra da će takve informacije pomoći sektoru akvakulture u dobivanju ažuriranih i visokokvalitetnih informacija kako bi se poboljšala njegova tržišna učinkovitost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | potiče Komisiju i države članice da znatno povećaju sredstva za istraživanje i inovacije u sektoru akvakulture (i morske i slatkovodne), posebno za nova područja znanja kao što su istraživanje mikrobioma ili znanstveno praćenje usluga akvakulture u području okoliša; poziva države članice da osiguraju ili povećaju financijska sredstva za istraživanje i razvoj u sektoru akvakulture te da poboljšaju prijenos znanstveno utemeljenog znanja industriji i drugim dionicima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva države članice i njihove javne uprave da osiguraju šire iskorištavanje potencijala sustava kvalitete poljoprivrednih proizvoda i hrane za proizvode akvakulture; podsjeća na mogućnost uspostave regionalnih ili nacionalnih sustava kvalitete koji mogu pomoći proizvođačima da povećaju svoju vidljivost, a time i svoju tržišnu učinkovitost i prihode; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da su znanje i inovacije (uključujući upotrebu digitalne tehnologije) ključni za postizanje drugih ciljeva utvrđenih za sektor akvakulture u EU-u te da Obzor Europa, okvirni program EU-a za istraživanje i inovacije, pruža važnu priliku za napredak u tom području; |
| --- | --- |

46.

| 47. | potiče Komisiju da s pomoću studija održivosti i povratnih informacija poboljša potencijal sektora akvakulture u najudaljenijim regijama i prikupi informacije o njemu te da pruži posebnu potporu novoosnovanim poduzećima koja žele raditi u tom sektoru u tim regijama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | izražava svoju čvrstu podršku inovacijama i napretku u uzgoju novih akvakulturnih vrsta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prima na znanje činjenicu da inovativni sektor akvakulture isto tako zahtijeva razvoj odgovarajućih vještina koji se postiže promicanjem specijaliziranih kurikuluma i znanja o akvakulturi (npr. specijalizirani veterinarski studiji za ribu i osposobljavanje subjekata u akvakulturi o zdravlju riba), kao i cjeloživotnim osposobljavanjem poljoprivrednika o inovativnim pristupima u sektoru akvakulture; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da nastavi raditi na izjednačavanju uvjeta za akvakulturu EU-a u odnosu na proizvođače iz trećih zemalja revizijom međunarodnih trgovinskih sporazuma i mogućim potpisivanjem novih u budućnosti, u pogledu uvoza proizvoda koji nemaju isti pristup tržištu, okolišnu i socijalnu održivost ili standarde dobrobiti ribe kao oni proizvedeni u EU-u, među ostalim ažuriranjem pravila za bolju provedbu označivanja hrane akvatičnog podrijetla; smatra da bi u posebnim slučajevima, kao što je označivanje kavijara, trebalo revidirati pravni okvir o informiranju potrošača; poziva Komisiju da u okviru procjene učinka analizira uključivanje održivih sektora akvakulture u mehanizam EU-a za graničnu prilagodbu emisija ugljika kako bi se stvorili poticaji za europske industrije i trgovinske partnere EU-a da dekarboniziraju svoje industrije u korist provedbe mjera koje će pozitivno doprinijeti smanjenju stakleničkih plinova s ciljem postizanja nulte neto stope emisija, i kako bi se time poduprle klimatske politike EU-a i globalne klimatske politike usmjerene na neutralnost u pogledu stakleničkih plinova, koje pritom ne smiju biti diskriminirajuće ili obuhvaćati prikriveno ograničavanje međunarodne trgovine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podsjeća na mogućnosti sektora da poveća trgovinu proizvodima akvakulture, posebno u zemljama i regijama u kojima je potrošnja tih proizvoda niska; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju i države članice da podrže znanstvene spoznaje o dobrobiti riba te da promiču najbolje akvakulturne prakse za dobrobit riba i osnivanje referentnih centara EU-a za dobrobit riba; naglašava da su dobre prakse u području dobrobiti životinja najbolji preventivni korak za smanjenje potrebe za lijekovima i osiguravanje zdravlja i dobrobiti riba; potiče daljnju upotrebu tehnologija i inovacija za ciljaniju borbu protiv bolesti, čime se smanjuje količina potrebnih lijekova; naglašava potrebu za poboljšanjem dostupnosti veterinarskih lijekova za sektor akvakulture kada su potrebni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | preporučuje Komisiji da izradi zakonodavne prijedloge na temelju najnovijih znanstvenih spoznaja o potrebama riba i drugih akvatičnih životinja te o metodama prijevoza kako bi se maksimalno smanjila njihova patnja tijekom prijevoza; ističe da bi nove odredbe trebale sadržavati detaljan kontrolni popis za planiranje i pripremu prije prijevoza, specifične odredbe u pogledu parametara kvalitete vode, gustoće, rukovanja tijekom utovara i istovara te kontrole dobrobiti životinja nakon prijevoza; poziva Komisiju da osigura ažuriranost svojih smjernica na temelju najnovijih znanstvenih dokaza i njihovu usklađenost s Uredbom (EZ) br. 1/2005 te poziva na posebne zahtjeve za komercijalni prijevoz ribe; nadalje, naglašava da bi trebalo osigurati posebno osposobljavanje i certificiranje u pogledu prijevoza ribe; |
| --- | --- |

53.

| 54. | podržava povećanje kapaciteta programa Copernicus i Europske mreže nadgledanja i prikupljanja podataka o moru za promatranje, modeliranje i predviđanje s ciljem boljeg predviđanja učinaka ekstremnih vremenskih uvjeta i na kopnu i na moru na koje su objekti akvakulture posebno osjetljivi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava važnost odgovarajućeg osposobljavanja i nadležnih tijela i poljoprivrednika o tome kako ograničiti utjecaj praksi akvakulture na okoliš i osigurati poštovanje visokih standarda dobrobiti i zdravlja životinja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da pripremi prijedlog plana EU-a za upravljanje populacijama velikih kormorana kojim bi se na odgovarajući način i konačno mogao riješiti problem s kojim se sektor akvakulture suočava već dugi niz godina, na temelju najboljih dostupnih znanstvenih savjeta te iskustava i praksi već testiranih u državama članicama; poziva na to da se plan osmisli za učinkovito ublažavanje i kontrolu njihova učinka na uzgajališta u akvakulturi kako bi se smanjio njihov gospodarski, okolišni i socijalni učinak na proizvodnju i biološku raznolikost; naglašava da bi plan trebao uključivati popis prihvatljivih mjera za preventivna rješenja za suživot i odgovarajuću kompenzaciju za gubitke i mjere koje se financiraju sredstvima EU-a ili nacionalnim sredstvima; ustraje u tome da je financijska potpora za prilagođena istraživanja usmjerena na pronalaženje i ispitivanje preventivnih mjera ključna, ali i kako bi se omogućilo odgovarajuće praćenje, uključujući bilježenje i analizu učinaka poduzetih mjera; poziva države članice da provedu te mjere na lokalnoj razini i pojedinačnoj osnovi te da svake godine izvješćuju Komisiju o provedbi plana, uključujući o učinkovitosti odabranih mjera; poziva Komisiju da svakih pet godina ocijeni plan EU-a za upravljanje populacijama velikih kormorana i o tome izvijesti Parlament; potiče Komisiju da kao hitnu mjeru pripremi smjernice o načinu primjene odstupanja iz članka 9. Direktive o pticama te da procijeni potrebu za izmjenom postojećeg zakonodavstva ako se preventivne mjere pokažu nedostatnima, a financijski i socijalni učinak ne dopušta rješenja za suživot, u skladu s najboljim znanstvenim savjetima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju pojednostavljenje postupaka te da ulože daljnje napore i osiguraju dodatnu pomoć potrebnu kako bi korisnici Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu ostvarili pristup sredstvima; |
| --- | --- |

57.

Ekološka akvakultura

| 58. | pozdravlja Komunikaciju Komisije o akcijskom planu za razvoj ekološkog sektora i 23 mjere uvrštene u njezin prilog; ističe da ekološka akvakultura mora imati ključnu ulogu u planiranom rastu sektora akvakulture s obzirom na njezin velik neiskorišteni potencijal za razvoj, u skladu s prelaskom na održiv prehrambeni sustav u Europi, za koji bi trebalo osigurati pomoć u okviru EFPRA-e; |
| --- | --- |

58.

| 59. | slaže se da ekološka akvakultura ima potencijal, ali naglašava razlike ekološke akvakulture proizvodnje među pojedinim državama članicama; |
| --- | --- |

59.

| 60. | slaže se s ciljem znatnog povećanja ekološke akvakulture do 2030. bez određivanja konkretnog postotka u tom planu s obzirom na to da je riječ o relativno novom sektoru čiji rast nije lako predvidjeti; međutim, potiče države članice da postave ciljeve, prema potrebi, uzimajući u obzir znanje o lokalnim i regionalnim posebnostima i kretanjima na tržištu; ističe da je, iako je posljednjih godina u određenim zemljama zabilježen porast uzgoja određenih vrsta u okviru ekološke akvakulture u EU-u (uključujući losos u Irskoj i dagnje u Danskoj), potražnja za ekološkom akvakulturom u EU-u nesigurna te je, osim toga, gospodarski rezultat ekološke akvakulture u nekim područjima još uvijek nedostatan; |
| --- | --- |

60.

| 61. | smatra da će održiva akvakultura općenito, a posebno ekološka akvakultura imati ključnu ulogu u ostvarivanju ambicije EU-a u pogledu ugljično neutralne Europe do 2050. smanjenjem emisija stakleničkih plinova i doprinosom ublažavanju klimatskih promjena, uz istodobno pružanje dodatnih koristi za okoliš i biološku raznolikost; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ističe da održiva akvakultura općenito, a posebno ekološka akvakultura mogu pomoći u namirivanju potražnje potrošača za raznolikom visokokvalitetnom hranom proizvedenom na način kojim se poštuje okoliš i osigurava dobrobit ribe, čime se premošćuje jaz između ponude proizvoda ribarstva u EU-u i potražnje za njima te smanjuje pritisak na divlje stokove; |
| --- | --- |

62.

| 63. | Poziva Komisiju i države članice da u okviru nacionalnih planova za održivi razvoj akvakulture analiziraju glavne prepreke za razvoj ekološke akvakulture i predlože odgovarajuće mjere; poziva nadalje države članice da na temelju ex ante procjene učinka uvrste povećanje ekološke akvakulture u ciljeve svojih revidiranih višegodišnjih nacionalnih strateških planova za akvakulturu; smatra da bi se EFPRA trebala koristiti za promicanje održivih praksi akvakulture, uključujući ekološku proizvodnju, i pružanje potpore tijekom prijelaznog razdoblja, čime bi se osigurali jednaki uvjeti u odnosu na druge ekološke uzgajivače; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da je potrebno pojačati potporu za istraživanje i inovacije u pogledu alternativnih izvora hranjivih tvari, liječenja, rasploda i dobrobiti životinja u akvakulturi; smatra da je potrebno promicati ulaganja u prilagođene sustave polikulture i multitrofičke akvakulture te promicati aktivnosti rastilišta i mrijestilišta za nedorasle ribe iz ekološkog uzgoja; pozdravlja otvorenu metodu koordinacije za razmjenu najboljih praksi i inovacija u ekološkoj akvakulturi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe da su se inovacije, uključujući različite vrste akvakulture, razvile od donošenja Uredbe o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda; u tom pogledu ističe da su određene odredbe, kao što su one o razmnožavanju, loše pripremljene za nove inovativne i održive metode akvakulture koje su razvijene; potiče Komisiju da u skladu s time ocijeni ovu Uredbu i predstavi potrebne izmjene; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisiju da analizira kako se pravila za ekološku akvakulturu tumače, provode i prate u svakoj državi članici; apelira na Komisiju da na temelju zaključaka te analize objavi smjernice za države članice, tijela za certificiranje i uzgajivače ribe s ciljem smanjenja heterogenosti u provedbi Uredbe o ekološkoj proizvodnji; |
| --- | --- |

66.

| 67. | potiče Komisiju da u obzir uzme ponovno odobravanje upotrebe 30 % dnevne doze ribljeg brašna i ribljeg ulja iz ostataka iz neekološke akvakulture ili ostataka ribe ulovljene za prehranu ljudi koja potječe od održivih proizvoda ribarstva EU-a u prijelaznom razdoblju od pet godina za sve nove uzgajivače u sektoru ekološke akvakulture s obzirom na njezin pozitivan učinak na kružno gospodarstvo i kao nužnu potpornu mjeru s obzirom na slabu dostupnost i visoku cijenu ekološke hrane za životinje; poziva Komisiju da razmotri i vrste (koje se ne bi mogle prirodno mrijestiti u Europi) za koje se inducirano razmnožavanje provodi upotrebom hipofiznih ekstrakata, vrste koje se upotrebljavaju u praksama polikulture kako bi se koristile druge trofičke niše u kulturnom okruženju, čime bi se doprinijelo sekvestraciji ugljika, ublažavanju eutrofikacije, povećanju ukupne produktivnosti ribnjaka i smanjenju opterećenja hranjivim tvarima u uzgoju riba; |
| --- | --- |

67.

| 68. | naglašava da je potrebno osigurati jednake uvjete za ekološke uzgajivače EU-a diljem Unije, kao i za uvezene ekološke proizvode, s pomoću istih pravila, pružanjem potpore i usklađivanjem načina liječenja bolesti koji se koriste u ekološkoj akvakulturi i ekološkom stočarstvu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | podsjeća da se u Rezoluciji Parlamenta naslovljenoj „Ususret održivom i konkurentnom europskom sektoru akvakulture: sadašnje stanje i budući izazovi” predlažu 92 mjere za oslobađanje potencijala akvakulture EU-a: pojednostavljenjem administrativnih postupaka; osiguravanjem nepristranosti u interakciji s drugim sektorima; povećanjem konkurentnosti akvakulture EU-a unutar i izvan granica Unije; poboljšanjem informacija za potrošače; osiguravanjem dobrobiti životinja i dostupnosti veterinarskih proizvoda; provođenjem boljih promotivnih kampanja i komunikacijom; podupiranjem istraživanja i inovacija; poticanjem osposobljavanja i zapošljavanja; poboljšanjem održivosti sektora akvakulture u EU-u; osiguravanjem odgovarajućeg financiranja u okviru EFPR-a i ostalih strukturnih fondova; te postizanjem skladne simbioze s ribarstvom; potiče Komisiju da blisko surađuje s državama članicama na provedbi tih mjera; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe da sukob između ribolova i akvakulture nema smisla u kontekstu kao što je trenutačni, u kojem potražnja za morskim proizvodima raste, a istodobno se u Uniji ostvaruje napredak prema postupnom smanjenju pritiska na populacije divljih riba, te potvrđuje da su te dvije djelatnosti komplementarne; |
| --- | --- |

70.

| 71. | naglašava da se suradnjom između akvakulture s jedne strane te djelatnosti konzerviranja i prerađivačke djelatnosti s druge može stvoriti dodana vrijednost za proizvode akvakulture ako se ta suradnja razvije u sinergiji, uz promicanje obiju djelatnosti; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te savjetodavnim vijećima za zajedničku ribarstvenu politiku. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  SL C 184, 5.5.2022., str. 2.

(2)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(3)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(4)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(5)  SL L 247, 13.7.2021., str. 1.

(6)  SL L 257, 28.8.2014., str. 135.

(7)  SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

(8)  SL L 303, 18.11.2009., str. 1.

(9)  SL L 3, 5.1.2005., str. 1.

(10)  SL L 221, 8.8.1998., str. 23.

(11)  Europska komisija, Glavna uprava za pomorstvo i ribarstvo, Studija o privremenoj evaluaciji otvorene metode koordinacije za održiv razvoj akvakulture EU-a, 2019.

(12)  SL C 28, 27.1.2020., str. 26.

(13)  SL C 21 E, 28.1.2010., str. 11.

(14)  Europska komisija, Glavna uprava za pomorstvo i ribarstvo, Tržište proizvoda ribarstva Unije, izdanje iz 2020., Ured za publikacije, 2021.

(15)  Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) – The EU Aquaculture Sector (Sektor akvakulture EU-a) – Gospodarsko izvješće za 2020. (STECF-20-12). EUR 28359 EN, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2021.

(16)  Uredba (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda. (SL L 150, 14.6.2018., str. 1.).

(17)  Preobrazba plavog gospodarstva EU-a za održivu budućnost (2021.) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0240&from=EN

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/15

---

P9_TA(2022)0335

Utjecaj novih tehnologija na oporezivanje: kriptotehnologija i lanac blokova

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o utjecaju novih tehnologija na oporezivanje: kriptotehnologija i lanac blokova (2021/2201(INI))

(2023/C 132/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan za pravedno i jednostavno oporezivanje kojim se podupire strategija oporavka” (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2020. naslovljenu „Akcijski plan za pravedno i jednostavno oporezivanje kojim se podupire strategija oporavka” (COM(2020)0312),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 24. rujna 2020. o uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima kriptoimovine (COM(2020)0593), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 24. rujna 2020. o uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima kriptoimovine (COM(2020)0593),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. rujna 2020. o strategiji za digitalne financije za EU (COM(2020)0591), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. rujna 2020. o strategiji za digitalne financije za EU (COM(2020)0591),

| — | uzimajući u obzir izvješće Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) od 12. listopada 2020. naslovljeno „Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues” (Oporezivanje virtualnih valuta: pregled poreznih tretmana i novonastalih pitanja porezne politike), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) od 12. listopada 2020. naslovljeno „Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues” (Oporezivanje virtualnih valuta: pregled poreznih tretmana i novonastalih pitanja porezne politike),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2021. naslovljenu „Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće” (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2021. naslovljenu „Oporezivanje poslovanja za 21. stoljeće” (COM(2021)0251),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz 2021. o oporezivanju i strukturnim reformama naslovljen „Cryptocurrencies: an empirical view from a tax perspective” (Kriptovalute: empirijsko stajalište s poreznog aspekta), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz 2021. o oporezivanju i strukturnim reformama naslovljen „Cryptocurrencies: an empirical view from a tax perspective” (Kriptovalute: empirijsko stajalište s poreznog aspekta),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 20. srpnja 2021. o uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o informacijama koje se prilažu prijenosima novčanih sredstava i određene kriptoimovine (COM(2021)0422), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 20. srpnja 2021. o uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o informacijama koje se prilažu prijenosima novčanih sredstava i određene kriptoimovine (COM(2021)0422),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Svjetske banke naslovljen „Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers” (Aktivnost kriptoimovine diljem svijeta: razvoj i makrofinancijski pokretači), objavljen 8. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Svjetske banke naslovljen „Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers” (Aktivnost kriptoimovine diljem svijeta: razvoj i makrofinancijski pokretači), objavljen 8. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir dokument o javnom savjetovanju OECD-a objavljen 22. ožujka 2022. naslovljen „Crypto-Asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard” (Okvir za izvješćivanje o kriptoimovini i izmjene zajedničkog standarda izvješćivanja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument o javnom savjetovanju OECD-a objavljen 22. ožujka 2022. naslovljen „Crypto-Asset Reporting Framework and Amendments to the Common Reporting Standard” (Okvir za izvješćivanje o kriptoimovini i izmjene zajedničkog standarda izvješćivanja),

| — | uzimajući u obzir svoju studiju od 15. listopada 2018. naslovljenu „Prijevare povezane s PDV-om: gospodarski učinak, izazovi i politička pitanja”, studiju iz srpnja 2018. naslovljenu „Kriptovalute i lanac blokova – Pravni kontekst i posljedice u pogledu financijskog kriminala, pranja novca i utaje poreza” te studiju od 15. veljače 2018. naslovljenu „Utjecaj digitalizacije na međunarodna porezna pitanja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju od 15. listopada 2018. naslovljenu „Prijevare povezane s PDV-om: gospodarski učinak, izazovi i politička pitanja”, studiju iz srpnja 2018. naslovljenu „Kriptovalute i lanac blokova – Pravni kontekst i posljedice u pogledu financijskog kriminala, pranja novca i utaje poreza” te studiju od 15. veljače 2018. naslovljenu „Utjecaj digitalizacije na međunarodna porezna pitanja”,

| — | uzimajući u obzir svoju studiju od 21. listopada 2021. naslovljenu „Istraživanje mogućnosti i izazova novih tehnologija za poreznu upravu i poreznu politiku EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju studiju od 21. listopada 2021. naslovljenu „Istraživanje mogućnosti i izazova novih tehnologija za poreznu upravu i poreznu politiku EU-a”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0204/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0204/2022),

| A. | budući da se zbog primjene novih tehnologija na jedinstvenom tržištu EU-a i digitalizacije poreznih uprava diljem Europe preobražavaju odnosi između poreznih obveznika, to jest građana i poduzeća, s jedne strane i nacionalnih poreznih tijela s druge strane; budući da bi EU mogao imati vodeću ulogu u koordinaciji postupovnih i tehničkih aspekata digitalizacije poreznih uprava kako bi se izbjegle prepreke koje stoje na putu interoperabilnosti nacionalnih tehničkih platformi; |
| --- | --- |

A.

budući da se zbog primjene novih tehnologija na jedinstvenom tržištu EU-a i digitalizacije poreznih uprava diljem Europe preobražavaju odnosi između poreznih obveznika, to jest građana i poduzeća, s jedne strane i nacionalnih poreznih tijela s druge strane; budući da bi EU mogao imati vodeću ulogu u koordinaciji postupovnih i tehničkih aspekata digitalizacije poreznih uprava kako bi se izbjegle prepreke koje stoje na putu interoperabilnosti nacionalnih tehničkih platformi;

| B. | budući da bi različita obilježja različitih vrsta kriptoimovine i granice između različitih vrsta kriptoimovine mogli biti relevantni za utvrđivanje njihova poreznog tretmana; |
| --- | --- |

B.

budući da bi različita obilježja različitih vrsta kriptoimovine i granice između različitih vrsta kriptoimovine mogli biti relevantni za utvrđivanje njihova poreznog tretmana;

| C. | budući da je iz tržišne dinamike kriptoimovine razvidno da je potrebno izraditi jasan, stabilan i transparentan pravni okvir; |
| --- | --- |

C.

budući da je iz tržišne dinamike kriptoimovine razvidno da je potrebno izraditi jasan, stabilan i transparentan pravni okvir;

| D. | budući da se porezna tijela u današnje vrijeme suočavaju s brojnim izazovima u pogledu djelotvorne provedbe oporezivanja, posebno prekogranične suradnje, s obzirom na ubrzavanje digitalnih transakcija, sve veću mobilnost poreznih obveznika, broj prekograničnih transakcija i internacionalizaciju ekonomskih transakcija i poslovnih modela, kao i rizike od dvostrukog oporezivanja ili složenih agresivnih poreznih sustava; |
| --- | --- |

D.

budući da se porezna tijela u današnje vrijeme suočavaju s brojnim izazovima u pogledu djelotvorne provedbe oporezivanja, posebno prekogranične suradnje, s obzirom na ubrzavanje digitalnih transakcija, sve veću mobilnost poreznih obveznika, broj prekograničnih transakcija i internacionalizaciju ekonomskih transakcija i poslovnih modela, kao i rizike od dvostrukog oporezivanja ili složenih agresivnih poreznih sustava;

| E. | budući da porezna tijela moraju biti u toku s potencijalnim rizicima za održivost poreznih sustava i njihovu sposobnost provedbe nacionalnih i europskih pravnih okvira u pogledu oporezivanja; |
| --- | --- |

E.

budući da porezna tijela moraju biti u toku s potencijalnim rizicima za održivost poreznih sustava i njihovu sposobnost provedbe nacionalnih i europskih pravnih okvira u pogledu oporezivanja;

| F. | budući da porezne uprave mogu upotrebljavati nova tehnološka rješenja kao što je lanac blokova za bolje ispunjavanje potreba poreznih obveznika, razmjenu informacija između nadležnosti, različite vrste vođenja evidencije i odvraćanje i/ili suzbijanje korupcije, ali se takve tehnologije mogu i zloupotrebljavati i služiti kao sredstva za nezakonite aktivnosti, uz kriminalnu namjeru da se izbjegne plaćanje poreza; budući da bi povećana vidljivost transakcija lanca blokova posebno mogla olakšati nastojanja poreznih uprava za borbu protiv porezne prijevare; |
| --- | --- |

F.

budući da porezne uprave mogu upotrebljavati nova tehnološka rješenja kao što je lanac blokova za bolje ispunjavanje potreba poreznih obveznika, razmjenu informacija između nadležnosti, različite vrste vođenja evidencije i odvraćanje i/ili suzbijanje korupcije, ali se takve tehnologije mogu i zloupotrebljavati i služiti kao sredstva za nezakonite aktivnosti, uz kriminalnu namjeru da se izbjegne plaćanje poreza; budući da bi povećana vidljivost transakcija lanca blokova posebno mogla olakšati nastojanja poreznih uprava za borbu protiv porezne prijevare;

| G. | budući da nekoliko poreznih uprava diljem Europe već poduzima važne korake usmjerene na digitalizaciju postupaka, iako to čine u različitoj mjeri, zahvaljujući čemu porezna disciplina postaje jednostavnija, brža i djelotvornija; budući da među državama članicama i dalje postoje znatne razlike u primjeni novih tehnologija; budući da je nacionalnim poreznim upravama uglavnom potrebna dodatna stimulacija kako bi uvele više poticaja i mjera za podizanje razine osviještenosti s ciljem ostvarivanja potencijala u području tehnološke i digitalne transformacije; budući da tehnologija može poslužiti za olakšavanje suradnje između različitih vladinih tijela, konkretno na pitanjima povezanim s oporezivanjem; |
| --- | --- |

G.

budući da nekoliko poreznih uprava diljem Europe već poduzima važne korake usmjerene na digitalizaciju postupaka, iako to čine u različitoj mjeri, zahvaljujući čemu porezna disciplina postaje jednostavnija, brža i djelotvornija; budući da među državama članicama i dalje postoje znatne razlike u primjeni novih tehnologija; budući da je nacionalnim poreznim upravama uglavnom potrebna dodatna stimulacija kako bi uvele više poticaja i mjera za podizanje razine osviještenosti s ciljem ostvarivanja potencijala u području tehnološke i digitalne transformacije; budući da tehnologija može poslužiti za olakšavanje suradnje između različitih vladinih tijela, konkretno na pitanjima povezanim s oporezivanjem;

| H. | budući da su porezne uprave zbog porasta upotrebe kriptoimovine primorane prilagoditi aktualne porezne prakse na jedinstvenom tržištu; budući da je utvrđivanje aktivnosti relevantnih za oporezivanje na tržištu kriptoimovine složeno jer se u manjoj mjeri oslanja na tradicionalne financijske posrednike koji obično dostavljaju informacije za porezne svrhe; |
| --- | --- |

H.

budući da su porezne uprave zbog porasta upotrebe kriptoimovine primorane prilagoditi aktualne porezne prakse na jedinstvenom tržištu; budući da je utvrđivanje aktivnosti relevantnih za oporezivanje na tržištu kriptoimovine složeno jer se u manjoj mjeri oslanja na tradicionalne financijske posrednike koji obično dostavljaju informacije za porezne svrhe;

| I. | budući da pet od 27 država članica ima posebne zakonske odredbe o oporezivanju kriptoimovine; budući da 19 država članica ima administrativne smjernice o oporezivanju kriptoimovine; |
| --- | --- |

I.

budući da pet od 27 država članica ima posebne zakonske odredbe o oporezivanju kriptoimovine; budući da 19 država članica ima administrativne smjernice o oporezivanju kriptoimovine;

| J. | budući da se zahvaljujući zajedničkom standardu izvješćivanja OECD-a poboljšala međunarodna porezna transparentnost jer se od nadležnosti zahtijeva pribavljanje informacija o imovini u inozemstvu koja se drži u financijskim institucijama te automatska godišnja razmjena tih informacija s nadležnostima čiji su porezni obveznici rezidenti; budući da kriptoimovina, međutim, u većini slučajeva nije obuhvaćena područjem primjene zajedničkog standarda izvješćivanja, koji se primjenjuje na tradicionalnu financijsku imovinu i fiducijarne valute; |
| --- | --- |

J.

budući da se zahvaljujući zajedničkom standardu izvješćivanja OECD-a poboljšala međunarodna porezna transparentnost jer se od nadležnosti zahtijeva pribavljanje informacija o imovini u inozemstvu koja se drži u financijskim institucijama te automatska godišnja razmjena tih informacija s nadležnostima čiji su porezni obveznici rezidenti; budući da kriptoimovina, međutim, u većini slučajeva nije obuhvaćena područjem primjene zajedničkog standarda izvješćivanja, koji se primjenjuje na tradicionalnu financijsku imovinu i fiducijarne valute;

| K. | budući da se na međunarodnoj razini nastoji bolje urediti pošteno oporezivanje digitalnog gospodarstva; budući da bi se kriptoimovina mogla iskoristiti za podrivanje postojećih međunarodnih inicijativa za poreznu transparentnost, što je prepoznao OECD; budući da je u tom kontekstu ključno da EU preuzme vodeću ulogu, posebno kroz blisku suradnju među državama članicama s ciljem poštenog i transparentnog oporezivanja kriptoimovine; |
| --- | --- |

K.

budući da se na međunarodnoj razini nastoji bolje urediti pošteno oporezivanje digitalnog gospodarstva; budući da bi se kriptoimovina mogla iskoristiti za podrivanje postojećih međunarodnih inicijativa za poreznu transparentnost, što je prepoznao OECD; budući da je u tom kontekstu ključno da EU preuzme vodeću ulogu, posebno kroz blisku suradnju među državama članicama s ciljem poštenog i transparentnog oporezivanja kriptoimovine;

| L. | budući da se globalna ekonomija mijenja i postupno postaje digitalizirana te da načela na kojima se temelji aktualni međunarodni porezni okvir postupno zastarijevaju i njima se više ne može zajamčiti oporezivanje dobiti na mjestu obavljanja gospodarskih djelatnosti kojima je ta dobit ostvarena i na mjestu gdje je stvorena vrijednost; |
| --- | --- |

L.

budući da se globalna ekonomija mijenja i postupno postaje digitalizirana te da načela na kojima se temelji aktualni međunarodni porezni okvir postupno zastarijevaju i njima se više ne može zajamčiti oporezivanje dobiti na mjestu obavljanja gospodarskih djelatnosti kojima je ta dobit ostvarena i na mjestu gdje je stvorena vrijednost;

| M. | budući da ne postoji međunarodni instrument za oporezivanje kriptoimovine i da se pristupi različitih država tom pitanju veoma razlikuju; budući da EU mora biti predvodnik u nastojanjima da se ostvari uključivije financijsko sudjelovanje građana unutar njegovih granica i izvan njih u okviru odgovarajućih međunarodnih platformi; |
| --- | --- |

M.

budući da ne postoji međunarodni instrument za oporezivanje kriptoimovine i da se pristupi različitih država tom pitanju veoma razlikuju; budući da EU mora biti predvodnik u nastojanjima da se ostvari uključivije financijsko sudjelovanje građana unutar njegovih granica i izvan njih u okviru odgovarajućih međunarodnih platformi;

| N. | budući da OECD u svojem izvješću iz 2020. o oporezivanju virtualnih valuta utvrđuje niz značajnih pitanja koja je potrebno rješavati, konkretno definiciju oporezivih događaja, oblike prihoda koji se povezuju s virtualnim valutama i načine na koje se oporezivanje može prilagoditi karakteru i dinamici kriptoimovine kako bi se pošteno i učinkovito obuhvatila dobit, među ostalim aspektima; |
| --- | --- |

N.

budući da OECD u svojem izvješću iz 2020. o oporezivanju virtualnih valuta utvrđuje niz značajnih pitanja koja je potrebno rješavati, konkretno definiciju oporezivih događaja, oblike prihoda koji se povezuju s virtualnim valutama i načine na koje se oporezivanje može prilagoditi karakteru i dinamici kriptoimovine kako bi se pošteno i učinkovito obuhvatila dobit, među ostalim aspektima;

| O. | budući da je Unija već poduzela važne korake usmjerene na jasno definiranje određene kriptoimovine i pružatelja usluga kriptoimovine te općenitije na uspostavu odgovarajućeg regulatornog okvira za kriptoimovinu – Uredba o tržištima kriptoimovine (MiCA); budući da će se tim okvirom i definicijama olakšati pošteno i jednostavno oporezivanje navedenih oblika imovine; budući da definicije te kriptoimovine moraju biti usklađene s međunarodnim normama, konkretno normama koje su izradili OECD i Stručna skupina za financijsko djelovanje; |
| --- | --- |

O.

budući da je Unija već poduzela važne korake usmjerene na jasno definiranje određene kriptoimovine i pružatelja usluga kriptoimovine te općenitije na uspostavu odgovarajućeg regulatornog okvira za kriptoimovinu – Uredba o tržištima kriptoimovine (MiCA); budući da će se tim okvirom i definicijama olakšati pošteno i jednostavno oporezivanje navedenih oblika imovine; budući da definicije te kriptoimovine moraju biti usklađene s međunarodnim normama, konkretno normama koje su izradili OECD i Stručna skupina za financijsko djelovanje;

| P. | budući da definicije kriptoimovine moraju biti usklađene u cijelom EU-u i usklađene s međunarodnim normama; budući da ista kriptoimovina može biti kategorizirana kao „predmet oporezivanja” na brojne različite načine diljem EU-a, što može dovesti do različitih poreznih tretmana; |
| --- | --- |

P.

budući da definicije kriptoimovine moraju biti usklađene u cijelom EU-u i usklađene s međunarodnim normama; budući da ista kriptoimovina može biti kategorizirana kao „predmet oporezivanja” na brojne različite načine diljem EU-a, što može dovesti do različitih poreznih tretmana;

| Q. | budući da su određena područja porezne politike u nacionalnoj nadležnosti i da je suradnja među državama članicama i dalje neophodna i potrebna kako bi se odgovorilo na izazove u pogledu integriteta jedinstvenog tržišta i održivosti poreznih sustava, među ostalim na povećanu upotrebu kriptoimovine; budući da bi okvir od 27 znatno različitih pristupa oporezivanju kriptoimovine mogao dovesti do velikih prepreka za ispunjavanje ciljeva digitalnog jedinstvenog tržišta; budući da stoga postoje jasni argumenti koji govore u prilog koordinaciji i suradnji na razini EU-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da su određena područja porezne politike u nacionalnoj nadležnosti i da je suradnja među državama članicama i dalje neophodna i potrebna kako bi se odgovorilo na izazove u pogledu integriteta jedinstvenog tržišta i održivosti poreznih sustava, među ostalim na povećanu upotrebu kriptoimovine; budući da bi okvir od 27 znatno različitih pristupa oporezivanju kriptoimovine mogao dovesti do velikih prepreka za ispunjavanje ciljeva digitalnog jedinstvenog tržišta; budući da stoga postoje jasni argumenti koji govore u prilog koordinaciji i suradnji na razini EU-a;

| R. | budući da EU i njegovo jedinstveno tržište moraju osigurati poduzećima (posebno malim i srednjim poduzećima (MSP) te start-up poduzećima) okruženje pogodno za inovacije u pogledu novih tehnologija u području financijskih usluga i kriptoimovine; budući da taj glavni cilj iziskuje snažnu opredijeljenost država članica u njihovim politikama, konkretno u području oporezivanja, kako bi se zajamčio stabilan, jasan i siguran regulatorni okvir u kojem će poduzeća napredovati i doprinositi gospodarskom rastu; naposljetku, budući da taj napor iziskuje snažnu predanost zaštiti prava građana kao poreznih obveznika i korisnika financijskih usluga; |
| --- | --- |

R.

budući da EU i njegovo jedinstveno tržište moraju osigurati poduzećima (posebno malim i srednjim poduzećima (MSP) te start-up poduzećima) okruženje pogodno za inovacije u pogledu novih tehnologija u području financijskih usluga i kriptoimovine; budući da taj glavni cilj iziskuje snažnu opredijeljenost država članica u njihovim politikama, konkretno u području oporezivanja, kako bi se zajamčio stabilan, jasan i siguran regulatorni okvir u kojem će poduzeća napredovati i doprinositi gospodarskom rastu; naposljetku, budući da taj napor iziskuje snažnu predanost zaštiti prava građana kao poreznih obveznika i korisnika financijskih usluga;

| S. | budući da su neophodne jasne smjernice za pošten i djelotvoran sustav oporezivanja kojim bi se, ako ga države članice djelotvorno provedu, mogle ostvariti korisne reforme u smislu smanjenja administrativnih troškova i vremena, smanjenja prepreka za ulazak i jamčenja sigurnosti i stabilnosti, što su preduvjeti za konkurentnost i premošćivanje jazova među poduzećima, posebno za MSP-ove; |
| --- | --- |

S.

budući da su neophodne jasne smjernice za pošten i djelotvoran sustav oporezivanja kojim bi se, ako ga države članice djelotvorno provedu, mogle ostvariti korisne reforme u smislu smanjenja administrativnih troškova i vremena, smanjenja prepreka za ulazak i jamčenja sigurnosti i stabilnosti, što su preduvjeti za konkurentnost i premošćivanje jazova među poduzećima, posebno za MSP-ove;

| T. | budući da se okruženje kriptoimovine brzo razvija i donositelji politika moraju održavati jednak tempo; budući da još uvijek treba pomno razmotriti implikacije za poreznu politiku i utaju poreza jer su to važni aspekti ukupnog regulatornog okvira; |
| --- | --- |

T.

budući da se okruženje kriptoimovine brzo razvija i donositelji politika moraju održavati jednak tempo; budući da još uvijek treba pomno razmotriti implikacije za poreznu politiku i utaju poreza jer su to važni aspekti ukupnog regulatornog okvira;

| U. | budući da je Parlament već istaknuo da „u kontekstu digitalizacije i globalizacije gospodarstva trenutačna međunarodna pravila o porezu na dobit više nisu prikladna” i da „razvoj digitalizacije i veće oslanjanje na nematerijalnu imovinu te njihovo povećanje u lancima vrijednosti stvaraju izglede i izazove u pogledu sljedivosti gospodarskih operacija i oporezivih događaja, uključujući omogućivanje praksi izbjegavanja plaćanja poreza, posebno kada su te operacije prekogranične ili se odvijaju izvan Unije”; (1) |
| --- | --- |

U.

budući da je Parlament već istaknuo da „u kontekstu digitalizacije i globalizacije gospodarstva trenutačna međunarodna pravila o porezu na dobit više nisu prikladna” i da „razvoj digitalizacije i veće oslanjanje na nematerijalnu imovinu te njihovo povećanje u lancima vrijednosti stvaraju izglede i izazove u pogledu sljedivosti gospodarskih operacija i oporezivih događaja, uključujući omogućivanje praksi izbjegavanja plaćanja poreza, posebno kada su te operacije prekogranične ili se odvijaju izvan Unije”; (1)

| V. | budući da je organizacija kripto svijeta, za razliku od tradicionalnih financija, katkad decentralizirana, što otežava oslanjanje na posrednike za pomoć poreznim tijelima; budući da ti posrednici često služe kao pružatelji relevantnih informacija u tradicionalnim sustavima poreznog izvješćivanja treće strane; budući da se na sjecištu kripto sektora i tradicionalnog financijskog sustava često nalazi posrednik kao što je burza; |
| --- | --- |

V.

budući da je organizacija kripto svijeta, za razliku od tradicionalnih financija, katkad decentralizirana, što otežava oslanjanje na posrednike za pomoć poreznim tijelima; budući da ti posrednici često služe kao pružatelji relevantnih informacija u tradicionalnim sustavima poreznog izvješćivanja treće strane; budući da se na sjecištu kripto sektora i tradicionalnog financijskog sustava često nalazi posrednik kao što je burza;

Potencijal novih tehnologija kao što je lanac blokova da bolje služe poreznim obveznicima, odvrate koruptivne prakse, ojačaju položaj poreznih uprava i riješe pitanja porezne prijevare i utaje poreza

| 1. | smatra da bi nacionalne porezne uprave trebale u većoj mjeri raspolagati odgovarajućim resursima koji će im olakšati učinkovitu naplatu poreza, provedbu pravila, bolje usluživanje poreznih obveznika i jamčenje discipline; poziva države članice da se s obzirom na sve veće izazove digitalne tranzicije obvežu na dostatna ulaganja u ljudske resurse, uključujući osposobljavanje, digitalnu infrastrukturu te stručno osoblje i opremu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da u budućim zakonodavnim prijedlozima razmotri načine na koje se može zajamčiti neodvojiva povezanost tehnologije na kojoj se temelji novodoneseno zakonodavstvo s ispravnom primjenom zakonodavstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da prilagodba informatičkih kapaciteta poreznih tijela s pomoću novih tehnologija u nastajanju, kao što su tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija poput lanca blokova ili umjetna inteligencija, ima potencijala za poticanje pametnih, djelotvornih i učinkovitih poreznih i administrativnih postupaka, odvraćanje i ograničavanje korupcije, olakšavanje porezne discipline građana i poduzeća te povećanje sljedivosti i utvrđivanja oporezivih transakcija i vlasništva nad materijalnom i nematerijalnom imovinom u globaliziranom okruženju u kojemu je porastao broj prekograničnih transakcija, čime se stvaraju mogućnosti za bolje i pravednije oblikovane porezne sustave za oporezivanje mobilnih poreznih obveznika i mobilne imovine; traži od Komisije da analizira i ocijeni učinke koje će provedba mogućeg poreza na pohranu osobnih podataka imati na zaštitu podataka i prihode; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da bi tehnologije u nastajanju kao što su tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija i lanac blokova, zahvaljujući svojim jedinstvenim značajkama kao što su sljedivost i mogućnost pohrane nepromjenjivih i pouzdanih podataka, kojima se štiti integritet navedenih podataka, mogle omogućiti nov način za automatizaciju naplate poreza; smatra da bi se time zajamčilo da osobe plaćaju koliko duguju te bi se zajamčila učinkovita porezna disciplina i omogućilo pravovremeno ubiranje poreznih prihoda na izvoru u različitim fazama životnog ciklusa proizvoda ili usluge, uz istovremenu zaštitu osobnih podataka građana i jamstvo visokog standarda zaštite podataka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je potrebno utvrditi najbolje načine kako tehnologiju iskoristiti da bi se ojačao analitički kapacitet poreznih uprava (boljom analizom podataka), da bi se standardizirali podaci radi olakšavanja porezne discipline za MSP-ove i porezne obveznike (među ostalim primjenom zajedničkih standarda izvješćivanja) i da bi se osiguralo da oporezivanje točnije odražava poslovnu klimu u digitalnom dobu te da istodobno jamči visoke razine zaštite podataka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prima na znanje pokretanje Zajednice EU-a za naprednu međunarodnu administrativnu suradnju (Zajednica AIAC EU-a) i vrijedan doprinos sastanka na vrhu poreznih uprava EU-a (TADEUS) raspravi o učinku novih tehnologija na rad nacionalnih poreznih tijela; stoga poziva Komisiju da te forume uključi u oblikovanje posebnog programa osposobljavanja za osoblje poreznih uprava o primjeni novih tehnologija u borbi protiv porezne prijevare i utaje poreza, kao i da proširi njihovu ulogu u poboljšanju interoperabilnosti poreznih sustava u pogledu standardizacije podataka i automatske razmjene podataka u stvarnom vremenu u prekograničnom kontekstu; podsjeća da se takav program mora integrirati u aktivnost programa Fiscalis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava, međutim, da primjena lanca blokova, umjetne inteligencije i ostalih digitalnih alata od strane poreznih uprava ima svojih prednosti, ali i rizika koje je potrebno na odgovarajući način ublažiti, posebno kako bi se spriječile povrede privatnosti te pristran i diskriminirajući tretman poreznih obveznika; |
| --- | --- |

7.

| 8. | posebno ističe rizike povezane s kvalitetom podataka; u tom pogledu napominje da je lanac blokova s ograničenim dopuštenjima koja se daju posrednicima od ključne važnosti u kontekstu poreznih uprava i mogao bi pridonijeti poboljšanju integriteta sustava, budući da omogućuje razmjenu poreznih informacija i drugih podataka u sigurnom okruženju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da procijeni načine na koje različite države članice oporezuju kriptoimovinu i različite nacionalne politike za borbu protiv porezne prijevare i utaje poreza u području kriptoimovine, uz isticanje najboljih praksi i potencijalnih rupa u zakonu te iskorištavanje platformi za suradnju u području oporezivanja, konkretno programa Fiscalis; poziva Komisiju da uz potporu Skupine za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja poradi na rješavanju štetnih poreznih praksi u području kriptoimovine u EU-u; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uviđa da se stajališta o utjecaju novih tehnologija, poput lanca blokova, na porezna pitanja mogu razlikovati ovisno o tome je li naglasak na izravnom oporezivanju (na primjer, porez po odbitku), neizravnom oporezivanju (PDV ili carinske pristojbe) ili disciplini; ističe potencijal tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija za povećanje učinkovitosti sustava poreza po odbitku u svakoj državi, ali i za olakšavanje neometanih prekograničnih postupaka i sprečavanje prijevarnih radnji; savjetuje Komisiji da uzme u obzir posebna obilježja svake dimenzije; poziva Komisiju da uzme u obzir postojeća digitalna rješenja u državama članicama i ocijeni mogućnost za integriranje rješenja temeljenih na lancu blokova na platformama za razmjenu informacija radi promicanja revizija i razmjene informacija u stvarnom vremenu, uz puno poštovanje pravila EU-a o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da ocijeni izradu nove platforme za osposobljavanje i razmjenu najboljih praksi među nacionalnim poreznim tijelima u području borbe protiv porezne prijevare i utaje poreza u digitalnom gospodarstvu, osobito primjenom kriptoimovine; prima na znanje da bi se ta nova platforma mogla integrirati u postojeće inicijative kao što je program Fiscalis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da nastavi ocjenjivati operativni učinak i aspekte poreznog upravljanja koje imaju lanac blokova i druge tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija, osobito putem programa Fiscalis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na svoj prijedlog inicijative Komisije za „standard za internetsko izvješćivanje o podacima za (u prvom redu) prekograničnu trgovinu u Uniji, po mogućnosti upotrebom podataka iz e-računa (ili iz neke druge mogućnosti, ali uz poštovanje načela da se podaci moraju dostaviti samo jednom), uključujući učinkovitu i vrlo sigurnu centraliziranu/decentraliziranu obradu podataka za otkrivanje prijevara” (2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | ustraje u pozivu državama članicama da „nastave s reformom poreznih tijela, ubrzaju digitalizaciju i počnu primjenjivati strateške pristupe za potporu MSP-ovima u izvršenju poreznih obveza te da utvrde mogućnosti za smanjenje opterećenja” (3); |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da istraži sve mogućnosti koje europska infrastruktura za usluge lanaca blokova (EBSI) – mreža ravnopravnih članova koja obuhvaća međusobno povezane čvorove koji upravljaju infrastrukturom za usluge temeljenom na lancu blokova – pruža nacionalnim poreznim tijelima, uglavnom u području discipline PDV-a, uz potpuno poštovanje najviših standarda zaštite podataka i privatnosti, s ciljem da im se stave na raspolaganje višestruki i inovativni protokoli temeljeni na lancu blokova i s misijom da se nacionalnim poreznim upravama pomogne da se prilagode upotrebi tih tehnologija; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na važnost europskog poreznog identifikacijskog broja i poziva Komisiju da ocijeni dodanu vrijednost tehnologija temeljenih na lancu blokova u nastojanjima da se zajamči odgovarajući prekogranični porezni identitet, uz visoke standarde zaštite podataka i mjere za zaštitu privatnosti; |
| --- | --- |

16.

Izazovi u području oporezivanja kriptoimovine

| 17. | smatra da kriptoimovina mora podlijegati poštenom, transparentnom i učinkovitom oporezivanju kako bi se zajamčili pošteno tržišno natjecanje i jednaki uvjeti među poreznim tretmanima imovine i financijskih proizvoda te među pružateljima financijskih usluga; prima na znanje da su odluke o oporezivanju kriptoimovine, u skladu s Ugovorima, u nadležnosti država članica; poziva tijela da razmotre mogućnost pojednostavnjenog poreznog tretmana za povremene ili male trgovce te male transakcije; zalaže se za okruženje koje je pogodno za inovacije na digitalnom jedinstvenom tržištu na kojemu poduzetnici, MSP-ovi i start-up poduzeća mogu napredovati, stvarati rast, otvarati radna mjesta i doprinositi gospodarskom oporavku poreznim prihodima u djelotvornom regulatornom okviru; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da se subjekti u digitalnom gospodarstvu mogu baviti značajnim poslovnim aktivnostima u nekoj državi članici bez da ondje uspostave fizičku prisutnost te stoga porezi plaćeni u jednoj nadležnosti više ne odražavaju vrijednost i dobit koji su ondje ostvareni; stoga naglašava da je potrebno prilagoditi koncept trajnog poslovnog nastana, konkretno jasnom definicijom virtualnog trajnog poslovnog nastana u skladu s međunarodnim normama; podsjeća, dakle, na važnost djelotvornog prenošenja prvog stupa uključivog okvira za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti koji su izradili OECD i skupina G20; |
| --- | --- |

18.

| 19. | priznaje da je definicija porezne osnovice za kriptoimovinu jedno od ključnih pitanja porezne politike; napominje da trenutačno ne postoji međunarodno prihvaćena standardna definicija kriptoimovine i vrsta imovine koje bi trebalo obuhvatiti tim pojmom; uviđa da je potreba za takvom definicijom jedan od glavnih prioriteta europskog zakonodavnog okvira kako bi se zajamčio vodeći položaj Unije na međunarodnoj razini; uviđa da OECD, kojem je tu zadaću povjerila skupina G20, radi na novom globalnom okviru za poreznu transparentnost kojim će se omogućiti izvješćivanje i razmjena informacija u području kriptoimovine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da je za porezne svrhe potrebna jasna i općeprihvaćena definicija kriptoimovine; naglašava da bi ta definicija trebala biti usklađena s definicijom iz Uredbe MiCA; insistira na tome da je nužno zajamčiti sustavnu usklađenost nekolicine pravnih instrumenata kojima se regulira ili kojima će se regulirati kriptoimovina (na primjer, Uredbe MiCA, Uredbe o prijenosu novčanih sredstava (4), Direktive o administrativnoj suradnji (5) i ostalih inicijativa za suzbijanje pranja novca) i da je najvažnije zaštititi pravnu sigurnost i stabilnost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da u slučaju kriptoimovine mogu postojati različite mogućnosti za definiranje relevantnog oporezivog događaja kao što je stvaranje kriptovaluta rudarenjem, mijenjanje kriptoimovine u fiducijarne valute ili drugu kriptoimovinu, tvrdo račvanje (eng. hard fork) ili držanje kriptoimovine u odgovarajućem novčaniku (eng. staking); napominje da je potrebno pronaći usklađenu definiciju oporezivog događaja kako bi se osigurala odgovarajuća razina oporezivanja, uz izbjegavanje slučajeva dvostrukog oporezivanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da predstavi procjenu konverzije jedne vrste kriptoimovine u drugu vrstu kriptoimovine i da predstavi mogućnosti za definiranje oporezivog događaja, imajući na umu rizik od znatnog povećanja broja oporezivih događaja, uz pojavu znatnih problema pri vrednovanju; poziva Komisiju da provjeri mogućnost da bi konverzija kriptoimovine u fiducijarnu valutu mogla biti prikladniji izbor za oporezivi događaj ako je ostvaren dobitak; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da je svaka država pri osmišljavanju nacionalnih regulatornih rješenja za kriptoimovinu sklona upotrebljavati vlastitu terminologiju, što bi moglo dovesti do pravne nesigurnosti za građane i poduzeća, ugroziti integritet jedinstvenog tržišta EU-a, budući da bi prekogranična suradnja mogla biti znatno otežana, te nenamjerno dovesti do rupa u zakonu koje će omogućiti zlouporabu poreza i izbjegavanje plaćanja poreza i koje će se iskorištavati za podrivanje postojećih međunarodnih standarda porezne transparentnosti kao što je zajednički standard izvješćivanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da je zbog dinamike tržištâ kriptoimovine (6) hitno potrebno donijeti pravila kojima će se definirati vrsta oporezivanja koja će se primjenjivati, definicija oporezivog događaja, vrijeme i mjesto pojave oporezivog događaja i njegovo vrednovanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da se oporezivanje kriptoimovine u prekograničnim situacijama povezuje s nekoliko dimenzija porezne politike, kao što su porez na dobit i PDV, i da su te dimenzije trenutačno podijeljene između nacionalnih i europskih nadležnosti, no prednosti zajedničkog europskog pristupa mogle bi biti najizraženije u područjima povezanim, među ostalim, s administrativnom suradnjom, razmjenom informacija i oporezivanjem trgovačkih društava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisiju da uzme u obzir dimenziju kriptoimovine, digitalizacije i novih tehnologija u svim svojim planiranim i budućim zakonodavnim prijedlozima koji se tiču poreznih pitanja, posebno u predstojećem prijedlogu naslovljenom „Poslovanje u Europi: okvir za oporezivanje dobiti (BEFIT)”; u tom kontekstu poziva države članice da budu ambiciozne i da budu predvodnici u međunarodnoj raspravi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice da u svojim nacionalnim poreznim reformama uzmu u obzir posebnosti upotrebe kriptoimovine te da razmotre mogućnost provedbe djelotvornijih sustava kojima se osiguravaju niži troškovi usklađivanja i manja administrativna opterećenja, no istodobno se jamči pošteno, transparentno, razmjerno i djelotvorno oporezivanje kriptoimovine; naglašava da bi privremeni i opravdani porezni poticaji mogli biti primjereni za promicanje tehnoloških inovacija i razvoja, posebno u sektoru tehnologije lanca blokova; naglašava ključnu važnost zajedničkih standarda izvješćivanja za pružatelje usluga kriptoimovine, kao i za pojedince i subjekte; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da s različitim vrstama kriptoimovine postupaju na način usklađen s poreznim tretmanom slične imovine koja nije kriptoimovina; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da u okviru svojih zakonodavnih mogućnosti koje se odnose na porezni tretman kriptoimovine uzmu u obzir ciljeve politike EU-a utvrđene u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji, a posebno izrazito konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo i visoku razinu zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša; |
| --- | --- |

29.

| 30. | traži od Komisije da ocijeni usklađenost i pravednost poreznog tretmana kriptoimovine u odnosu na porezni tretman druge imovine, posebno u vezi s tretmanom te imovine u pogledu PDV-a; |
| --- | --- |

30.

Napredak u razvoju djelotvornog regulatornog/pravnog okvira

| 31. | ističe da je kriptoimovina globalna pojava te da porezni tretman kriptoimovine iziskuje koordiniran međunarodni pristup; razumije da je u tom pogledu potrebno dodatno pregovarati o međunarodnim instrumentima za to pitanje; smatra da bi OECD, koji je već obavio znatan posao u području oporezivanja i tretmana kriptoimovine, mogao biti prikladan forum u tom pogledu, posebno za reviziju zajedničkog standarda izvješćivanja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da je OECD već započeo s radom na novom okviru za izvješćivanje o kriptoimovini; |
| --- | --- |

32.

| 33. | s obzirom na to da ne postoji međunarodni sporazum o oporezivanju kriptoimovine, smatra da EU-u i njegovim državama članicama nedostaje temelj na kojem će graditi pametan pristup usmjeren na budućnost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da predstavi procjenu značajnih poreznih događaja i oblika prihoda koji se povezuju s kriptoimovinom, s naglaskom na poreznim posljedicama brojnih ključnih operacija kao što su izdavanje kriptoimovine, mijenjanje kriptoimovine za fiducijarne valute, dobra ili usluge te dodjela u obliku dara ili nasljedstva, kao i gubitak ili krađa itd.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | traži od Komisije da provede procjenu učinka za utvrđene najbolje prakse za pošteno i djelotvorno oporezivanje kriptoimovine, uz poštovanje skupa nadležnosti EU-a u poreznim pitanjima, da istraži ulogu pružateljâ usluga kriptoimovine te da utvrdi u kojoj se mjeri kriptoimovina uklapa u postojeći porezni okvir; smatra da bi poreznu politiku trebalo integrirati u kvalitetan regulatorni okvir za kriptoimovinu i da bi on trebao biti usklađen s ostalim aspektima politike, uključujući poreznu transparentnost te pravne i financijske zahtjeve i zahtjeve u pogledu zaštite potrošača; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da je za potpuno integrirano jedinstveno tržište EU-a potreban zajednički pristup oporezivanju kriptoimovine, uz poštovanje nadležnosti definiranih Ugovorima; stoga poziva Vijeće da, u svojem sastavu za ekonomske i financijske poslove, pokrene strukturiran dijalog s Parlamentom o tom pitanju; također poziva predsjednika Euroskupine da s ministrima financija europodručja pokrene raspravu o oporezivanju kriptoimovine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je potrebno izmijeniti područje primjene Direktive o administrativnoj suradnji kako bi se u okvir za razmjenu informacija u području oporezivanja uključili kriptoimovina i elektronički novac; poziva OECD da bez ikakvog daljnjeg odlaganja donese novu definiciju standarda izvješćivanja za razmjenu informacija; smatra reviziju Direktive o administrativnoj suradnji prioritetom u području oporezivanja; poziva Komisiju da u svoju buduću reviziju Direktive bez ikakva odlaganja uključi buduće preporuke OECD-a o izvješćivanju povezanom s kriptoimovinom i revizije zajedničkog standarda izvješćivanja, kao i preporuke Parlamenta iznijete u njegovoj rezoluciji o provedbi zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija (7); poziva Vijeće da čim prije usvoji te predložene promjene; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava da je važno zajamčiti da se budućom revizijom Direktive o administrativnoj suradnji nadopune obveze izvješćivanja iz drugih pravnih instrumenata na način da se tijelima pomogne u automatskoj razmjeni podataka o kriptoimovini i elektroničkom novcu kako bi mogla pristupiti koristima i prihodima od ulaganja i plaćanja izvršenih s pomoću kriptoimovine i elektroničkog novca; ističe da je potrebno zaštititi sustavnu usklađenost kojom se pružaju pravna sigurnost subjektima i tehničke smjernice nacionalnim poreznim tijelima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju i nacionalna javna tijela da zajamče usklađenost tehnologije lanca blokova koja se upotrebljava za provedbu pravila ili pružanje javnih usluga s temeljnim pravima, kao i s normama povezanim s kibersigurnošću i sprečavanjem pranja novca te borbom protiv financiranja terorizma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče Komisiju da uzme u obzir postojeća digitalna rješenja, zakonske odredbe i administrativne smjernice koji se primjenjuju u državama članicama da bi procijenila kako što bolje iskoristiti tehnologije lanca blokova i ostale tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija za sprečavanje porezne prijevare i izbjegavanja plaćanja poreza te za suzbijanje korupcije; podupire razvoj europske infrastrukture za usluge lanca blokova; |
| --- | --- |

40.

| 41. | traži od Komisije da ocijeni kako pružiti potporu poboljšanoj poreznoj disciplini, uzimajući u obzir brze promjene vrijednosti kriptoimovine i nedostatak očitog prevođenja u fiducijarne valute u nekim slučajevima, ali i izazov s kojim se suočavaju porezne uprave pri dobivanju pouzdanih i pravovremenih informacija o tim transakcijama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | smatra da, budući da je kripto sektor trenutačno u tranziciji te da se ne očekuje njegova stabilizacija u skoroj budućnosti, potreba da se procijeni situacija ne bi trebala spriječiti institucije EU-a u donošenju zakonodavstva o boljem nadzoru i boljem oporezivanju kriptoimovine; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe potrebu da se porezna politika često preispituje i prilagođava kako bi se moglo odgovoriti na razvoj dotičnog sektora i kako bi se zajamčilo da ta politika ostane relevantna usprkos tehnološkim i tržišnim promjenama povezanim s virtualnim valutama i drugim vrstama imovine u nastajanju; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Rezolucija Europskog parlamenta od 10. ožujka 2022. s preporukama Komisiji o pravednom i jednostavnijem oporezivanju kojim se podupire strategija oporavka (EP-ovo praćenje akcijskog plana Komisije iz srpnja i njegovih 25 inicijativa u području PDV-a, oporezivanja poslovanja i pojedinačnog oporezivanja) (SL C 347, 9.9.2022., str. 211.).

(2)  SL C 347, 9.9.2022., str. 211.

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta od 15. veljače 2022. o učinku nacionalnih poreznih reformi na gospodarstvo EU-a (SL C 342, 6.9.2022., str. 14.).

(4)  Uredba (EU) 2015/847 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o informacijama koje su priložene prijenosu novčanih sredstava (SL L 141, 5.6.2015., str. 1.).

(5)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

(6)  Gospodarska veličina tržišta kriptovaluta procijenjena je na 2,2 bilijuna EUR u svibnju 2021., pri čemu je vrhunac iznosio 2,5 bilijuna EUR u listopadu 2021. (Zajednički istraživački centar Komisije, 2021.).

(7)  Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o provedbi zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija: napredak, stečena iskustva i prepreke koje treba prevladati (SL C 117, 11.3.2022., str. 120.).

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/23

---

P9_TA(2022)0339

Centar AccessibleEU za potporu politika pristupačnosti na unutarnjem tržištu EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o centru AccessibleEU za potporu politika pristupačnosti na unutarnjem tržištu EU-a (2022/2013(INI))

(2023/C 132/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 19., 48., članak 67. stavak 4., članke 153., 165., 168. i 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 19., 48., članak 67. stavak 4., članke 153., 165., 168. i 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 3., 21., 24., 26., 34., 35., 41. i 47., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 3., 21., 24., 26., 34., 35., 41. i 47.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) i njezino stupanje na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) i njezino stupanje na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir opće napomene uz Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koje je sastavio Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom i koje služe kao mjerodavne smjernice za njezino uvođenje, a posebno opću napomenu br. 2 o članku 9.: Pristupačnost, usvojenu 11. travnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opće napomene uz Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koje je sastavio Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom i koje služe kao mjerodavne smjernice za njezino uvođenje, a posebno opću napomenu br. 2 o članku 9.: Pristupačnost, usvojenu 11. travnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir Kodeks ponašanja sklopljen između Vijeća, država članica i Komisije kojim se uspostavljaju interni mehanizmi u Europskoj uniji za provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom konvencijom (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks ponašanja sklopljen između Vijeća, država članica i Komisije kojim se uspostavljaju interni mehanizmi u Europskoj uniji za provedbu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom i zastupanja EU-a u vezi s tom konvencijom (2),

| — | uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom od 2. listopada 2015. o početnom izvješću Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključne napomene Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom od 2. listopada 2015. o početnom izvješću Europske unije,

| — | uzimajući u obzir stratešku istragu Europskog ombudsmana o tome kako Europska komisija prati potrošnju sredstava EU-a za promicanje prava osoba s invaliditetom i starijih osoba na neovisan život, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stratešku istragu Europskog ombudsmana o tome kako Europska komisija prati potrošnju sredstava EU-a za promicanje prava osoba s invaliditetom i starijih osoba na neovisan život,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030.” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030.” (COM(2021)0101),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o provedbi načela jednakoga postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426, Direktiva o borbi protiv diskriminacije) i stajalište Parlamenta o tom prijedlogu od 2. travnja 2009. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o provedbi načela jednakoga postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426, Direktiva o borbi protiv diskriminacije) i stajalište Parlamenta o tom prijedlogu od 2. travnja 2009. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o europskoj strategiji za osobe s invaliditetom za razdoblje nakon 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/782 Europskog Parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prijevozu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/782 Europskog Parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o pravima i obvezama putnika u željezničkom prijevozu (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (6) (Europski akt o pristupačnosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (6) (Europski akt o pristupačnosti),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/2102 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pristupačnosti internetskih stranica i mobilnih aplikacija tijela javnog sektora (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1972 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2022/612 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. travnja 2022. o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (preinaka) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2022/612 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. travnja 2022. o roamingu u javnim pokretnim komunikacijskim mrežama u Uniji (preinaka) (9),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2010. o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789),

| — | uzimajući u obzir Novu strategiju za potrošače (COM(2020)0696), u kojoj se u pet prioriteta ubrajaju posebne potrebe određenih skupina potrošača, među kojima su i osobe s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Novu strategiju za potrošače (COM(2020)0696), u kojoj se u pet prioriteta ubrajaju posebne potrebe određenih skupina potrošača, među kojima su i osobe s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (11) (Direktiva o javnoj nabavi), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (11) (Direktiva o javnoj nabavi),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (12),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2018/254 od 15. veljače 2018. o sklapanju, u ime Europske unije, Marakeškog ugovora o olakšanju pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU) 2018/254 od 15. veljače 2018. o sklapanju, u ime Europske unije, Marakeškog ugovora o olakšanju pristupa objavljenim djelima za osobe koje su slijepe, koje imaju oštećenje vida ili imaju drugih poteškoća u korištenju tiskanim materijalima (13),

| — | uzimajući u obzir standarde pristupačnosti koji proizlaze iz mandata Komisije 376, 554, 420 i 473, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir standarde pristupačnosti koji proizlaze iz mandata Komisije 376, 554, 420 i 473,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravima putnika u autobusnom prijevozu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 181/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o pravima putnika u autobusnom prijevozu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (14),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1177/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o pravima putnika kada putuju morem ili unutarnjim plovnim putovima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1177/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o pravima putnika kada putuju morem ili unutarnjim plovnim putovima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (15),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o pravima osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti u zračnom prijevozu (16); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o pravima osoba s invaliditetom i osoba smanjene pokretljivosti u zračnom prijevozu (16);

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o utvrđivanju općih pravila odštete i pomoći putnicima u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta u polasku te o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 295/91 (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o utvrđivanju općih pravila odštete i pomoći putnicima u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta u polasku te o stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 295/91 (17),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 1300/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (18); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EU) br. 1300/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (18);

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0209/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0209/2022),

| A. | budući da osobe s invaliditetom imaju jednaka prava na jednakoj osnovi kao i ostale osobe u svim područjima života i budući da imaju neotuđiva prava na dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život, autonomiju i potpuno sudjelovanje u društvu, što je korisno za sve razine društva; |
| --- | --- |

A.

budući da osobe s invaliditetom imaju jednaka prava na jednakoj osnovi kao i ostale osobe u svim područjima života i budući da imaju neotuđiva prava na dostojanstvo, jednako postupanje, neovisan život, autonomiju i potpuno sudjelovanje u društvu, što je korisno za sve razine društva;

| B. | budući da više od 87 milijuna osoba u Uniji ima neki oblik invaliditeta i budući da se mora voditi računa o demografskom trendu starenja stanovništva u Uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da više od 87 milijuna osoba u Uniji ima neki oblik invaliditeta i budući da se mora voditi računa o demografskom trendu starenja stanovništva u Uniji;

| C. | budući da je pristupačnost ključan preduvjet kako bi osobe s invaliditetom mogle u potpunosti uživati ljudska prava i temeljne slobode; budući da se u članku 9. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom o pristupačnosti navodi da, kako bi se osobama s invaliditetom omogućilo da žive samostalno i u potpunosti sudjeluju u svim aspektima života, države stranke Konvencije moraju poduzeti primjerene mjere kako bi tim osobama osigurale, na ravnopravnoj osnovi s drugima, pristup fizičkom okruženju, prijevozu, informacijama i komunikaciji, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) i sustave, te ostalim objektima i uslugama otvorenima za javnost ili namijenjenima javnosti, kako u urbanim, tako i u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

C.

budući da je pristupačnost ključan preduvjet kako bi osobe s invaliditetom mogle u potpunosti uživati ljudska prava i temeljne slobode; budući da se u članku 9. Konvencije o pravima osoba s invaliditetom o pristupačnosti navodi da, kako bi se osobama s invaliditetom omogućilo da žive samostalno i u potpunosti sudjeluju u svim aspektima života, države stranke Konvencije moraju poduzeti primjerene mjere kako bi tim osobama osigurale, na ravnopravnoj osnovi s drugima, pristup fizičkom okruženju, prijevozu, informacijama i komunikaciji, uključujući informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) i sustave, te ostalim objektima i uslugama otvorenima za javnost ili namijenjenima javnosti, kako u urbanim, tako i u ruralnim područjima;

| D. | budući da države članice moraju osigurati da pristupačnost postane integrirana na svim razinama, ne samo u javnim zgradama i prometu, već i u zdravstvu i obrazovanju, te da se poveća mobilnost i integracija osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

D.

budući da države članice moraju osigurati da pristupačnost postane integrirana na svim razinama, ne samo u javnim zgradama i prometu, već i u zdravstvu i obrazovanju, te da se poveća mobilnost i integracija osoba s invaliditetom;

| E. | budući da je u Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom „univerzalni dizajn” definiran kao dizajn proizvoda, okruženja, programa i usluga koji je takav da ih mogu koristiti svi ljudi u najvećoj mogućoj mjeri, bez potrebe prilagođavanja ili posebnog oblikovanja i bez isključivanja pomoćnih uređaja za određene skupine osoba s invaliditetom; budući da je pristupačnost jedno od općih načela Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i budući da su EU i države članice zakonski obvezane tom Konvencijom na temelju Odluke 2010/48/EZ; budući da se u općoj napomeni br. 2 o Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom navodi obveza država stranaka Konvencije da usvoje akcijske planove i strategije kako bi se utvrdile postojeće prepreke pristupačnosti, postavili vremenski okviri s konkretnim rokovima i osigurali ljudski i materijalni resursi potrebni za uklanjanje tih prepreka; budući da je pristupačnost ključna kako bi osobe s invaliditetom mogle ostvarivati prava na privatnost, nediskriminaciju, zapošljavanje, uključivo obrazovanje, političko sudjelovanje i druga prava sadržana u Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

E.

budući da je u Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom „univerzalni dizajn” definiran kao dizajn proizvoda, okruženja, programa i usluga koji je takav da ih mogu koristiti svi ljudi u najvećoj mogućoj mjeri, bez potrebe prilagođavanja ili posebnog oblikovanja i bez isključivanja pomoćnih uređaja za određene skupine osoba s invaliditetom; budući da je pristupačnost jedno od općih načela Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i budući da su EU i države članice zakonski obvezane tom Konvencijom na temelju Odluke 2010/48/EZ; budući da se u općoj napomeni br. 2 o Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom navodi obveza država stranaka Konvencije da usvoje akcijske planove i strategije kako bi se utvrdile postojeće prepreke pristupačnosti, postavili vremenski okviri s konkretnim rokovima i osigurali ljudski i materijalni resursi potrebni za uklanjanje tih prepreka; budući da je pristupačnost ključna kako bi osobe s invaliditetom mogle ostvarivati prava na privatnost, nediskriminaciju, zapošljavanje, uključivo obrazovanje, političko sudjelovanje i druga prava sadržana u Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom;

| F. | budući da lokalne vlasti imaju ključnu ulogu u pružanju potpore državama članicama u razvoju socijalnih politika, što uključuje politike u području invaliditeta i pristupačnosti, i to kroz analizu potreba na terenu i provedbu konkretnih mjera; |
| --- | --- |

F.

budući da lokalne vlasti imaju ključnu ulogu u pružanju potpore državama članicama u razvoju socijalnih politika, što uključuje politike u području invaliditeta i pristupačnosti, i to kroz analizu potreba na terenu i provedbu konkretnih mjera;

| G. | budući da će se osiguravanjem visokokvalitetnih i cjenovno pristupačnih pomoćnih tehnologija poticati potpuno uključivanje osoba s invaliditetom u društvo te će to biti korisno kako i osobama s invaliditetom tako i pružateljima tih tehnologija, kao i društvu u cjelini; budući da će pomoćne tehnologije pomoći u smanjenju nejednakosti među državama članicama i budući da te tehnologije mogu funkcionirati samo u pristupačnim okruženjima; |
| --- | --- |

G.

budući da će se osiguravanjem visokokvalitetnih i cjenovno pristupačnih pomoćnih tehnologija poticati potpuno uključivanje osoba s invaliditetom u društvo te će to biti korisno kako i osobama s invaliditetom tako i pružateljima tih tehnologija, kao i društvu u cjelini; budući da će pomoćne tehnologije pomoći u smanjenju nejednakosti među državama članicama i budući da te tehnologije mogu funkcionirati samo u pristupačnim okruženjima;

| H. | budući da više stope zaposlenosti osoba s invaliditetom, veća pristupačnost i veća uključenost te skupine u radnu snagu imaju jasan gospodarski potencijal; |
| --- | --- |

H.

budući da više stope zaposlenosti osoba s invaliditetom, veća pristupačnost i veća uključenost te skupine u radnu snagu imaju jasan gospodarski potencijal;

| I. | budući da je Unija uspostavila sveobuhvatan pravni okvir za pristupačnost na unutarnjem tržištu, konkretno donošenjem posebnog zakonodavstva o pristupačnosti, kao što je Europski akt o pristupačnosti, te uključivanjem obveza u pogledu pristupačnosti u raznom sektorskom zakonodavstvu, među ostalim u uredbama o fondovima EU-a; budući da će se Europskim aktom o pristupačnosti, koji će se početi primjenjivati 28. lipnja 2025., uvesti znatni novi zahtjevi u pogledu pristupačnosti proizvoda i usluga; |
| --- | --- |

I.

budući da je Unija uspostavila sveobuhvatan pravni okvir za pristupačnost na unutarnjem tržištu, konkretno donošenjem posebnog zakonodavstva o pristupačnosti, kao što je Europski akt o pristupačnosti, te uključivanjem obveza u pogledu pristupačnosti u raznom sektorskom zakonodavstvu, među ostalim u uredbama o fondovima EU-a; budući da će se Europskim aktom o pristupačnosti, koji će se početi primjenjivati 28. lipnja 2025., uvesti znatni novi zahtjevi u pogledu pristupačnosti proizvoda i usluga;

| J. | budući da će stvarna provedba politika povezanih s invaliditetom pozitivno doprinijeti konkurentnosti unutarnjeg tržišta EU-a te stoga predstavlja ključan resurs za gospodarstvo EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da će stvarna provedba politika povezanih s invaliditetom pozitivno doprinijeti konkurentnosti unutarnjeg tržišta EU-a te stoga predstavlja ključan resurs za gospodarstvo EU-a;

| K. | budući da je evaluacija Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. pokazala da je ona doprinijela poboljšanju situacije u nizu područja, ali je također istaknuta činjenica da se osobe s invaliditetom i dalje suočavaju sa znatnim preprekama u pristupu zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, prometu, izgrađenom okolišu, informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, zapošljavanju i rekreativnim aktivnostima, kao i sudjelovanju u političkom životu i drugim područjima života; |
| --- | --- |

K.

budući da je evaluacija Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020. pokazala da je ona doprinijela poboljšanju situacije u nizu područja, ali je također istaknuta činjenica da se osobe s invaliditetom i dalje suočavaju sa znatnim preprekama u pristupu zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, prometu, izgrađenom okolišu, informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, zapošljavanju i rekreativnim aktivnostima, kao i sudjelovanju u političkom životu i drugim područjima života;

1.

pozdravlja komunikaciju Komisije naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030.” (Strategija) čiji je cilj osigurati da sve osobe s invaliditetom u Europi mogu uživati svoja prava, sudjelovati u društvu i gospodarstvu pod jednakim uvjetima i da više ne budu izložene diskriminaciji, pri čemu se odgovara na znatne prepreke istaknute u evaluaciji Europske strategije za osobe s invaliditetom 2010. – 2020.;

2.

pozdravlja inicijativu Komisije, najavljenu u Strategiji, za uspostavu centra AccessibleEU (Centar); prepoznaje da je cilj Centra povećati dosljednost usklađenih politika u području pristupačnosti, poduprijeti njihovu provedbu i olakšati pristup relevantnom znanju i vještinama, promičući pritom kulturu jednakih mogućnosti i potpuno sudjelovanje u društvu za osobe s invaliditetom, uključujući na profesionalnoj razini, u ozračju suradnje između javnih uprava, predstavnika poduzeća, civilnog društva u području invaliditeta, stručnjaka za pristupačnost i korisnika;

3.

konstatira da se bolji ishodi pristupačnosti u društvu mogu postići samo ako Centar primjenjuje pristup „univerzalnog dizajna”; naglašava da je potrebno zajamčiti da taj sveobuhvatni pristup pristupačnosti bude na odgovarajući način uzet u obzir, posebno kad je riječ o fizičkom okruženju, prijevozu, informacijama, komunikaciji, uslugama te ugovorima o javnoj nabavi i natječajima za javnu nabavu; smatra da taj pristup također podrazumijeva istinsko sudjelovanje svih dionika i nositelja prava u navedenim postupcima;

4.

naglašava da je EU uspostavio sveobuhvatni pravni okvir za pristupačnost na jedinstvenom tržištu koji je utemeljen na mandatu Konvencije o pravima osoba s invaliditetom te koji među ostalim uključuje Europski akt o pristupačnosti, Direktivu o pristupačnosti interneta, direktive o audiovizualnim medijskim uslugama i elektroničkim komunikacijama te tehničke specifikacije za željezničke postaje i vozila; podsjeća da su rokovi za provedbu određenih aspekata tog okvira u budućnosti te potiče daljnje napore za postizanje rane provedbe; žali zbog činjenice da se, u slučajevima kada je to već obvezno, provedba takvog ključnog zakonodavstva znatno razlikuje među državama članicama i da općenito još uvijek nije zadovoljavajuća, uglavnom zbog manjka kvalificiranih stručnjaka za pristupačnost; stoga ističe potrebu za podizanjem razine općeg znanja o politikama pristupačnosti, kao i s time povezanog praktičnog i teoretskog iskustva među javnim upravama, gospodarskim subjektima i u društvu općenito kako bi se na taj način doprinijelo pronalaženju odgovarajućih, održivih i cjenovno prihvatljivih rješenja u svakoj državi članici, te tako poboljšala provedba postojećih i budućih zahtjeva o pristupačnosti; u tom kontekstu naglašava da bi Centar trebao predstavljati važan resurs za pružanje takvog znanja i potpore državama članicama u fazi provedbe;

5.

prima na znanje osnivanje ad hoc radnih skupina za provedbu određenog zakonodavstva o pristupačnosti; smatra, međutim, da je nedostatak okvira za koordinaciju i suradnju između EU-a, država članica, a posebno javnih tijela koja prate ili izvršavaju zakone o pristupačnosti, te relevantnih dionika koji podupiru međusektorska rješenja, odnosno osoba s invaliditetom posredstvom predstavničkih organizacija, stručnjaka u području pristupačnosti i privatnog sektora, dodatna prepreka uvođenju zakona o pristupačnosti i njihovoj usklađenoj provedbi u cijelom EU-u;

6.

poziva Komisiju da osigura odgovarajuće resurse, kako u pogledu financiranja tako i u pogledu ljudskih resursa, za uspostavu i funkcioniranje Centra; poziva države članice da osiguraju sredstva potrebna za provedbu i primjenu politika pristupačnosti, među ostalim s pomoću fondova EU-a; naglašava da su dostatna financijska sredstva nužna za provedbu učinkovitih javnih politika o pristupačnosti, kao i za postizanje napretka u širokom rasponu tema kao što su podizanje svijesti putem komunikacijskih aktivnosti, posebno prema organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom, priznavanje nevidljivog invaliditeta i usklađivanje nacionalnih iskaznica za osobe s invaliditetom ili standarda pristupačnosti;

Struktura

Struktura

| 7. | poziva Komisiju da uspostavi tajništvo i forum koji će usmjeravati rad Centra i njime upravljati; naglašava da bi taj forum trebao osigurati uravnoteženo sudjelovanje dionika iz javnog i privatnog sektora i nositelja prava s odgovarajućim iskustvom u području pristupačnosti; naglašava da je nužno osigurati rodnu ravnotežu; naglašava da se sudjelovanje organizacija koje predstavljaju osobe s invaliditetom mora osigurati kao ključan aspekt rada Centra kako bi se osigurala najviša moguća razina transparentnosti u pogledu njegovih aktivnosti; smatra da bi Centar trebao objavljivati godišnji program rada i da bi u forum trebalo uključiti predstavnike odabrane među zastupnicima u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisiju da uspostavi tajništvo i forum koji će usmjeravati rad Centra i njime upravljati; naglašava da bi taj forum trebao osigurati uravnoteženo sudjelovanje dionika iz javnog i privatnog sektora i nositelja prava s odgovarajućim iskustvom u području pristupačnosti; naglašava da je nužno osigurati rodnu ravnotežu; naglašava da se sudjelovanje organizacija koje predstavljaju osobe s invaliditetom mora osigurati kao ključan aspekt rada Centra kako bi se osigurala najviša moguća razina transparentnosti u pogledu njegovih aktivnosti; smatra da bi Centar trebao objavljivati godišnji program rada i da bi u forum trebalo uključiti predstavnike odabrane među zastupnicima u Europskom parlamentu;

| 8. | ističe posebne izazove koje predstavljaju određeni aspekti politika pristupačnosti, kao što su izgrađeni okoliš, javna nabava, digitalne tehnologije, mediji i kultura, prijevoz, nove tehnologije i pomoćne tehnologije, te proizvodi i usluge koji su otvoreni za javnost; poziva Komisiju da uspostavi specijalizirane podskupine stručnjaka za određena područja; uvjeren je da bi te skupine trebale usko surađivati s Centrom, državama članicama, osobama s invaliditetom i organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom kako bi se osigurala bolja procjena, uvođenje, praćenje i provedba zakonodavstva vezanog uz pristupačnost; |
| --- | --- |

8.

ističe posebne izazove koje predstavljaju određeni aspekti politika pristupačnosti, kao što su izgrađeni okoliš, javna nabava, digitalne tehnologije, mediji i kultura, prijevoz, nove tehnologije i pomoćne tehnologije, te proizvodi i usluge koji su otvoreni za javnost; poziva Komisiju da uspostavi specijalizirane podskupine stručnjaka za određena područja; uvjeren je da bi te skupine trebale usko surađivati s Centrom, državama članicama, osobama s invaliditetom i organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom kako bi se osigurala bolja procjena, uvođenje, praćenje i provedba zakonodavstva vezanog uz pristupačnost;

| 9. | poziva države članice da uspostave nacionalne centre za pristupačnost, koji bi mogli uključivati kontaktne točke i zrcalne skupine stručnjaka koji bi surađivali s Centrom na uvođenju, praćenju i provedbi zakonodavstva o pristupačnosti; smatra da bi nacionalni centri za pristupačnost trebali olakšati razmjenu i koordinaciju među relevantnim dionicima i nositeljima prava, uključujući gospodarske subjekte, organizacije osoba s invaliditetom i nacionalna tijela nadležna za pristupačnost i provedbu sektorskog zakonodavstva; uvjeren je da bi stručnjaci za predmetno područje u Centru trebali pružati smjernice i osigurati osposobljavanje za sve relevantne dionike; vjeruje da bi takve skupine mogle pomoći u pronalasku rješenja pristupačnosti u kojima se uzimaju u obzir nacionalne specifičnosti; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice da uspostave nacionalne centre za pristupačnost, koji bi mogli uključivati kontaktne točke i zrcalne skupine stručnjaka koji bi surađivali s Centrom na uvođenju, praćenju i provedbi zakonodavstva o pristupačnosti; smatra da bi nacionalni centri za pristupačnost trebali olakšati razmjenu i koordinaciju među relevantnim dionicima i nositeljima prava, uključujući gospodarske subjekte, organizacije osoba s invaliditetom i nacionalna tijela nadležna za pristupačnost i provedbu sektorskog zakonodavstva; uvjeren je da bi stručnjaci za predmetno područje u Centru trebali pružati smjernice i osigurati osposobljavanje za sve relevantne dionike; vjeruje da bi takve skupine mogle pomoći u pronalasku rješenja pristupačnosti u kojima se uzimaju u obzir nacionalne specifičnosti;

Mandat

Mandat

| 10. | smatra da bi Centar trebao funkcionirati kao središte koje relevantnim tijelima i institucijama EU-a i njegovim državama članicama pri provedbi zakona Unije pruža redovnu pomoć i stručno znanje vezano uz politike pristupačnosti i tehničke zahtjeve; smatra da bi Centar trebao uspostaviti i koordinirati okvir za suradnju kojim bi se povezala relevantna nacionalna tijela i tijela Unije sa svim skupinama korisnika, osobito organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom, organizacijama civilnog društva, akademskom zajednicom, poduzećima i profesionalcima iz svih područja vezanih uz pristupačnost i prava potrošača, radi podupiranja usklađene primjene i provedbe u cijelom EU-u, pružanja usmjeravanja i osposobljavanja kao i poticanja napretka i inovativnosti na nacionalnoj razini i na razini EU-a, uključujući kroz prepoznavanje i dijeljenje najboljih praksi u svim sektorima, te kroz izradu alata čiji je cilj olakšanje provedbe prava Unije; nadalje, smatra da bi Centar mogao unaprijediti suradnju između navedenih tijela i organizacija s vrlo inovativnim dionicima kako bi se potaknuo razvoj pomoćnih tehnologija; smatra da bi Centar također trebao pružati savjete, uključujući smjernice, relevantnim institucijama i tijelima EU-a i državama članicama o njihovim unutarnjim politikama i praksama u pogledu pristupačnosti; |
| --- | --- |

10.

smatra da bi Centar trebao funkcionirati kao središte koje relevantnim tijelima i institucijama EU-a i njegovim državama članicama pri provedbi zakona Unije pruža redovnu pomoć i stručno znanje vezano uz politike pristupačnosti i tehničke zahtjeve; smatra da bi Centar trebao uspostaviti i koordinirati okvir za suradnju kojim bi se povezala relevantna nacionalna tijela i tijela Unije sa svim skupinama korisnika, osobito organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom, organizacijama civilnog društva, akademskom zajednicom, poduzećima i profesionalcima iz svih područja vezanih uz pristupačnost i prava potrošača, radi podupiranja usklađene primjene i provedbe u cijelom EU-u, pružanja usmjeravanja i osposobljavanja kao i poticanja napretka i inovativnosti na nacionalnoj razini i na razini EU-a, uključujući kroz prepoznavanje i dijeljenje najboljih praksi u svim sektorima, te kroz izradu alata čiji je cilj olakšanje provedbe prava Unije; nadalje, smatra da bi Centar mogao unaprijediti suradnju između navedenih tijela i organizacija s vrlo inovativnim dionicima kako bi se potaknuo razvoj pomoćnih tehnologija; smatra da bi Centar također trebao pružati savjete, uključujući smjernice, relevantnim institucijama i tijelima EU-a i državama članicama o njihovim unutarnjim politikama i praksama u pogledu pristupačnosti;

| 11. | naglašava moguće koristi Centra u smislu pružanja podrške radu Komisije, među ostalim, u prepoznavanju i pomoći u svladavanju nedostataka i nedosljednosti u trenutačnom zakonodavstvu, pružanju političkih preporuka za ažuriranje i razvoj zakona o pristupačnosti, uključivanju pristupačnosti u sve relevantne politike za koje su odgovorne različite glavne uprave Komisije, uključujući utvrđivanjem prioritetnih područja u kojima je pristupačnost potrebno poboljšati, vođenju projekata kojima se istražuju inovativni načini uvođenja pristupačnosti, pomoći u izradi tehničkih specifikacija pristupačnosti i pomoći agencijama i tijelima EU-a s pitanjima vezanima uz pristupačnost; |
| --- | --- |

11.

naglašava moguće koristi Centra u smislu pružanja podrške radu Komisije, među ostalim, u prepoznavanju i pomoći u svladavanju nedostataka i nedosljednosti u trenutačnom zakonodavstvu, pružanju političkih preporuka za ažuriranje i razvoj zakona o pristupačnosti, uključivanju pristupačnosti u sve relevantne politike za koje su odgovorne različite glavne uprave Komisije, uključujući utvrđivanjem prioritetnih područja u kojima je pristupačnost potrebno poboljšati, vođenju projekata kojima se istražuju inovativni načini uvođenja pristupačnosti, pomoći u izradi tehničkih specifikacija pristupačnosti i pomoći agencijama i tijelima EU-a s pitanjima vezanima uz pristupačnost;

| 12. | smatra da bi Centar trebao biti izvor dragocjenog znanja o pitanjima pristupačnosti utemeljenog na istraživanjima i studijama, koje bi trebao stavljati na raspolaganje i Komisiji i državama članicama, kao i da bi trebao prikupljati i konsolidirati specijalizirane i usporedive informacije i u potpunosti dostupne podatke, uključujući povratne informacije o uvođenju zakona o pristupačnosti; naglašava da bi se na taj način doprinijelo tome da politike pristupačnosti budu čvrsto utemeljene na zahtjevima i iskustvima korisnika; naglašava da bi Centar trebao pomoći u popunjavanju nedostataka u prikupljanju statističkih podataka o položaju osoba s invaliditetom na nacionalnoj razini te da bi trebalo predvidjeti njegovu suradnju s relevantnim statističkim tijelima, posebno s Eurostatom; |
| --- | --- |

12.

smatra da bi Centar trebao biti izvor dragocjenog znanja o pitanjima pristupačnosti utemeljenog na istraživanjima i studijama, koje bi trebao stavljati na raspolaganje i Komisiji i državama članicama, kao i da bi trebao prikupljati i konsolidirati specijalizirane i usporedive informacije i u potpunosti dostupne podatke, uključujući povratne informacije o uvođenju zakona o pristupačnosti; naglašava da bi se na taj način doprinijelo tome da politike pristupačnosti budu čvrsto utemeljene na zahtjevima i iskustvima korisnika; naglašava da bi Centar trebao pomoći u popunjavanju nedostataka u prikupljanju statističkih podataka o položaju osoba s invaliditetom na nacionalnoj razini te da bi trebalo predvidjeti njegovu suradnju s relevantnim statističkim tijelima, posebno s Eurostatom;

| 13. | smatra da bi Centar imao ključnu ulogu u pružanju Komisiji, državama članicama, dionicima i nositeljima prava znanja i podrške za uvođenje, praćenje i provedbu politika pristupačnosti, uključujući putem osposobljavanja i dokumenata sa smjernicama na svim službenim jezicima EU-a koje su napisane pristupačnim, razumljivim i lako čitljivim jezikom; |
| --- | --- |

13.

smatra da bi Centar imao ključnu ulogu u pružanju Komisiji, državama članicama, dionicima i nositeljima prava znanja i podrške za uvođenje, praćenje i provedbu politika pristupačnosti, uključujući putem osposobljavanja i dokumenata sa smjernicama na svim službenim jezicima EU-a koje su napisane pristupačnim, razumljivim i lako čitljivim jezikom;

| 14. | naglašava da bi Centar trebao pomoći u prevladavanju nedosljednosti između Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i politika EU-a te bi na taj način trebao pomoći državama članicama u postizanju primarnog cilja povećanja razine zaposlenosti osoba s invaliditetom; ističe da te aktivnosti sveobuhvatne primjene moraju uključivati EU i države članice, između ostalog i preko bliske suradnje s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom i drugim organizacijama civilnog društva, javnim tijelima i privatnim sektorom; |
| --- | --- |

14.

naglašava da bi Centar trebao pomoći u prevladavanju nedosljednosti između Konvencije o pravima osoba s invaliditetom i politika EU-a te bi na taj način trebao pomoći državama članicama u postizanju primarnog cilja povećanja razine zaposlenosti osoba s invaliditetom; ističe da te aktivnosti sveobuhvatne primjene moraju uključivati EU i države članice, između ostalog i preko bliske suradnje s organizacijama koje predstavljaju osobe s invaliditetom i drugim organizacijama civilnog društva, javnim tijelima i privatnim sektorom;

| 15. | primjećuje da je za uvođenje politika pristupačnosti potreban visok stupanj tehničkog stručnog znanja i da to nije u dovoljnoj mjeri sadržano u programima visokog obrazovanja, što doprinosi manjku kvalificiranih stručnjaka za pristupačnost u javnim i privatnim sektorima u svim područjima; naglašava da bi Centar trebao podupirati države članice u razvoju namjenskih obrazovnih programa za područja povezana s pristupačnošću te da bi trebao pružati osposobljavanje stručnjacima, javnim službenicima EU-a i nacionalnim javnim službenicima, kao i relevantnim dionicima i nositeljima prava, kako bi se povećala osviještenost o tim pitanjima; |
| --- | --- |

15.

primjećuje da je za uvođenje politika pristupačnosti potreban visok stupanj tehničkog stručnog znanja i da to nije u dovoljnoj mjeri sadržano u programima visokog obrazovanja, što doprinosi manjku kvalificiranih stručnjaka za pristupačnost u javnim i privatnim sektorima u svim područjima; naglašava da bi Centar trebao podupirati države članice u razvoju namjenskih obrazovnih programa za područja povezana s pristupačnošću te da bi trebao pružati osposobljavanje stručnjacima, javnim službenicima EU-a i nacionalnim javnim službenicima, kao i relevantnim dionicima i nositeljima prava, kako bi se povećala osviještenost o tim pitanjima;

| 16. | žali zbog toga što sustav normizacije ne omogućuje u dostatnoj mjeri osobama s invaliditetom i organizacijama koje ih predstavljaju da sudjeluju ravnopravno s ostalim dionicima u aktivnostima europskih i nacionalnih normizacijskih tijela u izradi standarda pristupačnosti; stoga poziva na bolju zastupljenost u sustavu normizacije i uravnoteženu zastupljenost imenovanih stručnjaka kako bi se zajamčio pravedan rezultat u pogledu zakonodavstva i normi Unije o pristupačnosti; smatra da bi Centar trebao imati važnu ulogu u sustavu utvrđivanja normi i pružati stručno znanje Komisiji kada Komisija sudjeluje u radu odbora za normizaciju, među ostalim na način da pruža savjete stručnjaka za normizaciju iz organizacija koje predstavljaju osobe s invaliditetom te da, ako je moguće, pomaže Komisiji u izradi tehničkih specifikacija i zahtjeva za europske norme i rezultate u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 (19), među ostalim preko uključivanja svih relevantnih dionika i nositelja prava; smatra da bi uključenost Centra donijela jasne koristi osobama s invaliditetom u pogledu kretanja diljem EU-a te bi ih osnažila u tome da uživaju svoja prava na rad, život i slobodno putovanje; |
| --- | --- |

16.

žali zbog toga što sustav normizacije ne omogućuje u dostatnoj mjeri osobama s invaliditetom i organizacijama koje ih predstavljaju da sudjeluju ravnopravno s ostalim dionicima u aktivnostima europskih i nacionalnih normizacijskih tijela u izradi standarda pristupačnosti; stoga poziva na bolju zastupljenost u sustavu normizacije i uravnoteženu zastupljenost imenovanih stručnjaka kako bi se zajamčio pravedan rezultat u pogledu zakonodavstva i normi Unije o pristupačnosti; smatra da bi Centar trebao imati važnu ulogu u sustavu utvrđivanja normi i pružati stručno znanje Komisiji kada Komisija sudjeluje u radu odbora za normizaciju, među ostalim na način da pruža savjete stručnjaka za normizaciju iz organizacija koje predstavljaju osobe s invaliditetom te da, ako je moguće, pomaže Komisiji u izradi tehničkih specifikacija i zahtjeva za europske norme i rezultate u skladu s Uredbom (EU) br. 1025/2012 (19

| 17. | poziva Komisiju da u roku od pet godina nakon osnivanja Centra provede procjenu kojom bi se ocijenila njegova djelotvornost i dodana vrijednost u poboljšanju politika o pristupačnosti unutar EU-a; naglašava da bi na temelju te procjene Komisija trebala poduzeti odgovarajuće korake za ažuriranje i poboljšanje Centra, uključujući razmatranje mogućnosti osnivanja agencije ako ciljevi navedeni u njegovu mandatu ne budu ostvareni; poziva Komisiju da prati rad Centra i njegova postignuća putem godišnjih izvješća koja će se podnositi Parlamentu; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da u roku od pet godina nakon osnivanja Centra provede procjenu kojom bi se ocijenila njegova djelotvornost i dodana vrijednost u poboljšanju politika o pristupačnosti unutar EU-a; naglašava da bi na temelju te procjene Komisija trebala poduzeti odgovarajuće korake za ažuriranje i poboljšanje Centra, uključujući razmatranje mogućnosti osnivanja agencije ako ciljevi navedeni u njegovu mandatu ne budu ostvareni; poziva Komisiju da prati rad Centra i njegova postignuća putem godišnjih izvješća koja će se podnositi Parlamentu;

o

o o

| 18. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i državama članicama. |
| --- | --- |

18.

nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i državama članicama.

---

(1)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

1

(2)  SL C 340, 15.12.2010., str. 11.

2

(3)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 68.

3

(4)  SL C 362, 8.9.2021., str. 8.

4

(5)  SL L 172, 17.5.2021., str. 1.

5

(6)  SL L 151, 7.6.2019., str. 70.

6

(7)  SL L 327, 2.12.2016., str. 1.

7

(8)  SL L 321, 17.12.2018., str. 36.

8

(9)  SL L 115, 13.4.2022., str. 1.

9

(10)  SL L 95, 15.4.2010., str. 1.

10

(11)  SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

11

(12)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

12

(13)  SL L 48, 21.2.2018., str. 1.

13

(14)  SL L 55, 28.2.2011., str. 1.

14

(15)  SL L 334, 17.12.2010., str. 1.

15

(16)  SL L 204, 26.7.2006., str. 1.

16

(17)  SL L 46, 17.2.2004., str. 1.

17

(18)  SL L 356, 12.12.2014., str. 110.

18

(19)  Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji. SL L 316, 14.11.2012., str. 12.

19

---

srijeda, 5. listopada 2022.

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/29

---

P9_TA(2022)0343

Položaj Roma koji žive u naseljima u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o položaju Roma koji žive u naseljima u EU-u (2022/2662(RSP))

(2023/C 132/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije i Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), Ugovor o funkcioniranju Europske unije i Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir pravni okvir Vijeća Europe za zaštitu manjina, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, posebno u pogledu očito diskriminirajućih praksi segregacije romske djece u obrazovanju, te sudsku praksu Suda Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravni okvir Vijeća Europe za zaštitu manjina, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, posebno u pogledu očito diskriminirajućih praksi segregacije romske djece u obrazovanju, te sudsku praksu Suda Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) (Direktiva o rasnoj jednakosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (1) (Direktiva o rasnoj jednakosti),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (3) (Okvirna direktiva o otpadu), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (3) (Okvirna direktiva o otpadu),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu odluku Vijeća 2008/913/PUP od 28. studenoga 2008. o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima (4),

| — | uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030.,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava i komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava i komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. veljače 2011. o strategiji EU-a za uključivanje Roma (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. veljače 2011. o strategiji EU-a za uključivanje Roma (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o rodnim aspektima europskog okvira za nacionalne strategije uključivanja Roma (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. prosinca 2013. o rodnim aspektima europskog okvira za nacionalne strategije uključivanja Roma (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2019. o potrebi za jačim strateškim okvirom EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. i o osnaživanju borbe protiv anticiganizma (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2019. o potrebi za jačim strateškim okvirom EU-a za nacionalne strategije integracije Roma nakon 2020. i o osnaživanju borbe protiv anticiganizma (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom nakon 2020. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. lipnja 2020. o Europskoj strategiji za osobe s invaliditetom nakon 2020. (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o provedbi nacionalnih strategija integracije Roma: borba protiv negativnih stavova prema osobama romskog podrijetla u Europi (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o provedbi nacionalnih strategija integracije Roma: borba protiv negativnih stavova prema osobama romskog podrijetla u Europi (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o pristupu pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja za sve (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o pristupu pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja za sve (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o pravima djece u pogledu strategije EU-a o pravima djeteta (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o pravima djece u pogledu strategije EU-a o pravima djeteta (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine (12),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. prosinca 2018. naslovljenu „Izvješće o evaluaciji okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (COM(2018)0785), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. prosinca 2018. naslovljenu „Izvješće o evaluaciji okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.” (COM(2018)0785),

| — | uzimajući u obzir Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II.) koje je objavila Agencija Europske unije za temeljna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Drugo istraživanje Europske unije o manjinama i diskriminaciji (EU-MIDIS II.) koje je objavila Agencija Europske unije za temeljna prava,

| — | uzimajući u obzir okvir Agencije Europske unije za temeljna prava za praćenje strateškog okvira EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okvir Agencije Europske unije za temeljna prava za praćenje strateškog okvira EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma,

| — | uzimajući u obzir bilten Agencije Europske unije za temeljna prava od 29. rujna 2020. naslovljen „Pandemija koronavirusa u EU-u – utjecaj na Rome i Putnike”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bilten Agencije Europske unije za temeljna prava od 29. rujna 2020. naslovljen „Pandemija koronavirusa u EU-u – utjecaj na Rome i Putnike”,

| — | uzimajući u obzir izjavu FEANTSA-e (Europska federacija nacionalnih organizacija za rad s beskućnicima) od 26. listopada 2020. naslovljenu „Stambena situacija Roma u EU-u i dalje je teška”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu FEANTSA-e (Europska federacija nacionalnih organizacija za rad s beskućnicima) od 26. listopada 2020. naslovljenu „Stambena situacija Roma u EU-u i dalje je teška”,

| — | uzimajući u obzir brifing Europske mreže za apatridnost od 10. ožujka 2022. naslovljen „Apatridi i osobe izložene riziku od apatridnosti koje su prisilno raseljene iz Ukrajine”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir brifing Europske mreže za apatridnost od 10. ožujka 2022. naslovljen „Apatridi i osobe izložene riziku od apatridnosti koje su prisilno raseljene iz Ukrajine”,

| — | uzimajući u obzir dokument o stajalištu Unicefa iz lipnja 2012. naslovljen „Pravo romske djece na obrazovanje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument o stajalištu Unicefa iz lipnja 2012. naslovljen „Pravo romske djece na obrazovanje”,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 14/2016 od 28. lipnja 2016. naslovljeno „Političke inicijative i financijska potpora EU-a za integraciju Roma: tijekom posljednjeg desetljeća postignut je znatan napredak, ali potrebni su dodatni napori na terenu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Revizorskog suda br. 14/2016 od 28. lipnja 2016. naslovljeno „Političke inicijative i financijska potpora EU-a za integraciju Roma: tijekom posljednjeg desetljeća postignut je znatan napredak, ali potrebni su dodatni napori na terenu”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. rujna 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0565),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. listopada 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. listopada 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. studenoga 2020. naslovljenu „Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje” (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. studenoga 2020. naslovljenu „Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje” (COM(2020)0758),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 12. ožujka 2021. o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 12. ožujka 2021. o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma (13),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. naslovljenu „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142) , |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. naslovljenu „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142) ,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća (EU) 2021/1004 od 14. lipnja 2021. o uspostavi europskog jamstva za djecu (14),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030.” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030.” (COM(2021)0101),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za Direktivu Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za Direktivu Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeroispovijest ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (15) (Direktiva o privremenoj zaštiti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (15) (Direktiva o privremenoj zaštiti),

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o položaju Roma koji žive u naseljima u EU-u (O-000022/2022 – B9-0018/2022 i O-000023/2022 – B9-0019/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o položaju Roma koji žive u naseljima u EU-u (O-000022/2022 – B9-0018/2022 i O-000023/2022 – B9-0019/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| A. | budući da u društvu koje poštuje raznolikost, pluralizam, nediskriminaciju, toleranciju, pravdu, solidarnost i rodnu ravnopravnost prevladavaju vrijednosti EU-a; budući da države članice imaju posebnu odgovornost zajamčiti te vrijednosti svima, uključujući Rome; |
| --- | --- |

A.

budući da u društvu koje poštuje raznolikost, pluralizam, nediskriminaciju, toleranciju, pravdu, solidarnost i rodnu ravnopravnost prevladavaju vrijednosti EU-a; budući da države članice imaju posebnu odgovornost zajamčiti te vrijednosti svima, uključujući Rome;

| B. | budući da su „Romi” krovni pojam koji obuhvaća širok raspon različitih osoba romskog podrijetla kao što su Romi, Sinti, Kale, Romaničeli i Bojaši/Rudari; budući da taj pojam obuhvaća i skupine kao što su Aškali, Egipćani, Jeniši, Domi, Lomi, Romi i Abdali te populacije koje putuju, uključujući etničke Putnike i stanovništvo koje se označuje administrativnim izrazom „gens du voyage”, kao i osobe koje se izjašnjavaju kao Cigani, Tsigani ili Tzigani, pri čemu se ne negiraju njihova specifična obilježja; |
| --- | --- |

B.

budući da su „Romi” krovni pojam koji obuhvaća širok raspon različitih osoba romskog podrijetla kao što su Romi, Sinti, Kale, Romaničeli i Bojaši/Rudari; budući da taj pojam obuhvaća i skupine kao što su Aškali, Egipćani, Jeniši, Domi, Lomi, Romi i Abdali te populacije koje putuju, uključujući etničke Putnike i stanovništvo koje se označuje administrativnim izrazom „gens du voyage”, kao i osobe koje se izjašnjavaju kao Cigani, Tsigani ili Tzigani, pri čemu se ne negiraju njihova specifična obilježja;

| C. | budući da su Romi najveća etnička manjina u Europi; budući da neprihvatljivo velik broj Roma u Europi i dalje živi u siromaštvu i da su socijalno isključeni, zbog čega trpe iznimno prekarne, nesigurne i prenapučene životne uvjete u segregiranim ruralnim i urbanim područjima; budući da pitanje Roma koji žive u naseljima nije ograničeno na jednu zemlju i da je to stoga europski problem koji kao takav treba i riješiti; budući da prostorna segregacija predstavlja ključan uzrok nejednakog pristupa zdravstvenoj skrbi, ranoj skrbi za djecu i obrazovanju, zapošljavanju i osnovnim uslugama, uključujući pristup cestama, opskrbi vodom, sanitarnim i kanalizacijskim objektima, električnoj energiji i prikupljanju otpada i da se ti fenomeni uzajamno osnažuju; budući da posljedica toga nisu samo fizičke i gospodarske, već i psihološke i sociološke, kako na pojedince tako i na zajednice; budući da je međugeneracijsko siromaštvo u romskim naseljima po prirodi socioekonomsko s ozbiljnim posljedicama za fizičko i mentalno zdravlje i dobrobit Roma, njihove životne prilike i uživanje njihovih temeljnih prava; |
| --- | --- |

C.

budući da su Romi najveća etnička manjina u Europi; budući da neprihvatljivo velik broj Roma u Europi i dalje živi u siromaštvu i da su socijalno isključeni, zbog čega trpe iznimno prekarne, nesigurne i prenapučene životne uvjete u segregiranim ruralnim i urbanim područjima; budući da pitanje Roma koji žive u naseljima nije ograničeno na jednu zemlju i da je to stoga europski problem koji kao takav treba i riješiti; budući da prostorna segregacija predstavlja ključan uzrok nejednakog pristupa zdravstvenoj skrbi, ranoj skrbi za djecu i obrazovanju, zapošljavanju i osnovnim uslugama, uključujući pristup cestama, opskrbi vodom, sanitarnim i kanalizacijskim objektima, električnoj energiji i prikupljanju otpada i da se ti fenomeni uzajamno osnažuju; budući da posljedica toga nisu samo fizičke i gospodarske, već i psihološke i sociološke, kako na pojedince tako i na zajednice; budući da je međugeneracijsko siromaštvo u romskim naseljima po prirodi socioekonomsko s ozbiljnim posljedicama za fizičko i mentalno zdravlje i dobrobit Roma, njihove životne prilike i uživanje njihovih temeljnih prava;

| D. | budući da se Romi suočavaju s višim stopama niskog intenziteta rada, nesigurnosti radnih mjesta i nezaposlenosti te često rade na netipičnim ili nesigurnim radnim mjestima, čime im se otežava pristup sustavima za nezaposlenost i mirovinskim pravima; budući da Romi nemaju mreže zapošljavanja i da trpe diskriminaciju u pristupu zapošljavanju i na radnom mjestu, a usto su koncentrirani u regijama u nepovoljnom socioekonomskom položaju; budući da 6 milijuna Roma koji borave u EU-u predstavlja znatan i rastući dio stanovništva EU-a koji ima golem potencijal, koji će moći ostvariti samo ako se poboljša njihovo zapošljavanje i socijalna uključenost; |
| --- | --- |

D.

budući da se Romi suočavaju s višim stopama niskog intenziteta rada, nesigurnosti radnih mjesta i nezaposlenosti te često rade na netipičnim ili nesigurnim radnim mjestima, čime im se otežava pristup sustavima za nezaposlenost i mirovinskim pravima; budući da Romi nemaju mreže zapošljavanja i da trpe diskriminaciju u pristupu zapošljavanju i na radnom mjestu, a usto su koncentrirani u regijama u nepovoljnom socioekonomskom položaju; budući da 6 milijuna Roma koji borave u EU-u predstavlja znatan i rastući dio stanovništva EU-a koji ima golem potencijal, koji će moći ostvariti samo ako se poboljša njihovo zapošljavanje i socijalna uključenost;

| E. | budući da je prema Drugom istraživanju o manjinama i diskriminaciji u EU-u (EU-MIDIS II) samo svaki četvrti Rom u dobi od 16 ili više godina za svoju glavnu djelatnost prijavio da je zaposlen ili samozaposlen i budući da su Romkinje prijavile znatno niže stope zaposlenosti od Roma – 16 % u odnosu na 34 %; budući da je situacija u kojoj se nalaze mladi bila posebno zabrinjavajuća s prosječnom stopom od 63 % Roma koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, u usporedbi s prosjekom EU-a od 12 %; budući da su rezultati za tu dobnu skupinu također pokazali znatnu razliku među spolovima, pri čemu je 72 % mladih Romkinja svrstano u skupinu NEET, u usporedbi s 55 % mladih Roma; budući da su te brojke u oštrom kontrastu s ostatkom stanovništva (35 %); budući da je prijavljeno da čak 80 % Roma živi ispod praga rizika od siromaštva svoje zemlje; budući da svaki treći Rom živi u stambenom prostoru bez vode iz slavine te da svaki deseti Rom živi u stambenom prostoru bez električne energije; budući da je svako treće romsko dijete barem jednom mjesečno iskusilo da je jedan od članova njegove obitelji u krevet išao gladan, a gotovo polovica Roma u dobi od 6 do 24 godine nije pohađala školu; |
| --- | --- |

E.

budući da je prema Drugom istraživanju o manjinama i diskriminaciji u EU-u (EU-MIDIS II) samo svaki četvrti Rom u dobi od 16 ili više godina za svoju glavnu djelatnost prijavio da je zaposlen ili samozaposlen i budući da su Romkinje prijavile znatno niže stope zaposlenosti od Roma – 16 % u odnosu na 34 %; budući da je situacija u kojoj se nalaze mladi bila posebno zabrinjavajuća s prosječnom stopom od 63 % Roma koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, u usporedbi s prosjekom EU-a od 12 %; budući da su rezultati za tu dobnu skupinu također pokazali znatnu razliku među spolovima, pri čemu je 72 % mladih Romkinja svrstano u skupinu NEET, u usporedbi s 55 % mladih Roma; budući da su te brojke u oštrom kontrastu s ostatkom stanovništva (35 %); budući da je prijavljeno da čak 80 % Roma živi ispod praga rizika od siromaštva svoje zemlje; budući da svaki treći Rom živi u stambenom prostoru bez vode iz slavine te da svaki deseti Rom živi u stambenom prostoru bez električne energije; budući da je svako treće romsko dijete barem jednom mjesečno iskusilo da je jedan od članova njegove obitelji u krevet išao gladan, a gotovo polovica Roma u dobi od 6 do 24 godine nije pohađala školu;

| F. | budući da nedostatak značajnih političkih mjera ili ulaganja, ograničena dostupnost i niska kvaliteta socijalnog stanovanja, diskriminacija na tržištu stambenih nekretnina i segregacija održavaju jaz u pristupu stanovanju između Roma i neromskog stanovništva na mrtvoj točki (16); |
| --- | --- |

F.

budući da nedostatak značajnih političkih mjera ili ulaganja, ograničena dostupnost i niska kvaliteta socijalnog stanovanja, diskriminacija na tržištu stambenih nekretnina i segregacija održavaju jaz u pristupu stanovanju između Roma i neromskog stanovništva na mrtvoj točki (16);

| G. | budući da bi Romi koji žive u naseljima trebali imati pristup pristojnim stambenim prostorima koje je pristupačno, povoljno, okolišno sigurno, zdravo i desegregirano; |
| --- | --- |

G.

budući da bi Romi koji žive u naseljima trebali imati pristup pristojnim stambenim prostorima koje je pristupačno, povoljno, okolišno sigurno, zdravo i desegregirano;

| H. | budući da duboko ukorijenjeni strukturni i institucionalni anticiganizam i dalje postoji na svim razinama europskog društva te je velika prepreka Romima da u potpunosti uživaju svoja temeljna prava kao građani EU-a u svim područjima života, uključujući zapošljavanje, stanovanje, obrazovanje, zdravstvenu skrb, osobnu skrb, socijalnu zaštitu i druge ključne javne usluge; budući da se 41 % Roma u devet država članica EU-a obuhvaćenih istraživanjem za EU-MIDIS II osjećalo diskriminirano zbog romskog podrijetla u barem jednom području svakodnevnog života, kao što je traženje posla, rad, stanovanje, zdravstvo i obrazovanje; budući da integracija Roma zahtijeva osjetljivost na lokalne kontekste, na etničku i socioekonomsku raznolikost unutar romske zajednice i prepreke socijalnoj mobilnosti te na isprepletene oblike diskriminacije, posebno u pogledu roda, dobi i invaliditeta; budući da su rodna ravnopravnost i položaj romske djece i mladih dva ključna područja intervencije za socijalnu uključenost Roma kojima se ne posvećuje dovoljno pozornosti na europskoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

H.

budući da duboko ukorijenjeni strukturni i institucionalni anticiganizam i dalje postoji na svim razinama europskog društva te je velika prepreka Romima da u potpunosti uživaju svoja temeljna prava kao građani EU-a u svim područjima života, uključujući zapošljavanje, stanovanje, obrazovanje, zdravstvenu skrb, osobnu skrb, socijalnu zaštitu i druge ključne javne usluge; budući da se 41 % Roma u devet država članica EU-a obuhvaćenih istraživanjem za EU-MIDIS II osjećalo diskriminirano zbog romskog podrijetla u barem jednom području svakodnevnog života, kao što je traženje posla, rad, stanovanje, zdravstvo i obrazovanje; budući da integracija Roma zahtijeva osjetljivost na lokalne kontekste, na etničku i socioekonomsku raznolikost unutar romske zajednice i prepreke socijalnoj mobilnosti te na isprepletene oblike diskriminacije, posebno u pogledu roda, dobi i invaliditeta; budući da su rodna ravnopravnost i položaj romske djece i mladih dva ključna područja intervencije za socijalnu uključenost Roma kojima se ne posvećuje dovoljno pozornosti na europskoj i nacionalnoj razini;

| I. | budući da stanje u romskim naseljima predstavlja kršenje ljudskih i temeljnih prava utvrđenih u Ugovorima EU-a, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, Povelji EU-a o temeljnim pravima, Europskoj socijalnoj povelji, Konvenciji UN-a o pravima djeteta i Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kao i načela priznata u europskom stupu socijalnih prava; budući da je zabrinjavajuće da se ta prava Roma koji žive u naseljima u praksi ne poštuju; |
| --- | --- |

I.

budući da stanje u romskim naseljima predstavlja kršenje ljudskih i temeljnih prava utvrđenih u Ugovorima EU-a, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, Povelji EU-a o temeljnim pravima, Europskoj socijalnoj povelji, Konvenciji UN-a o pravima djeteta i Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, kao i načela priznata u europskom stupu socijalnih prava; budući da je zabrinjavajuće da se ta prava Roma koji žive u naseljima u praksi ne poštuju;

| J. | budući da je začarani krug međugeneracijskog siromaštva u marginaliziranim romskim naseljima složen fenomen koji treba rješavati horizontalno u različitim međusobno povezanim područjima politika, na sveobuhvatan način i uz blisku suradnju svih relevantnih dionika; budući da učinkovita rješenja zahtijevaju potpunu suradnju na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u suradnji s inicijativama civilnog društva, uključujući dobrotvorne organizacije i crkvene organizacije, socijalne partnere i privatne aktere, te učenje iz najboljih praksi i inovativnih rješenja u državama članicama i njihovo reproduciranje na široj razini; |
| --- | --- |

J.

budući da je začarani krug međugeneracijskog siromaštva u marginaliziranim romskim naseljima složen fenomen koji treba rješavati horizontalno u različitim međusobno povezanim područjima politika, na sveobuhvatan način i uz blisku suradnju svih relevantnih dionika; budući da učinkovita rješenja zahtijevaju potpunu suradnju na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini u suradnji s inicijativama civilnog društva, uključujući dobrotvorne organizacije i crkvene organizacije, socijalne partnere i privatne aktere, te učenje iz najboljih praksi i inovativnih rješenja u državama članicama i njihovo reproduciranje na široj razini;

| K. | budući da mnoge lokalne i regionalne vlasti i predstavnici civilnog društva već duže vrijeme aktivno surađuju s Romima koji žive u naseljima s dokazanim i inovativnim pristupima i projektima, ali se često ne koriste dostupnim europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) jer su ti procesi vrlo opterećujući i složeni; budući da su najčešće utvrđene prepreke pristupu europskim strukturnim i investicijskim fondovima nepostojanje partnerskog pristupa i kašnjenje u isplati nadoknade troškova, isplata sredstava iz ESIF-a korisniku na temelju sustava za nadoknadu troškova kao najčešća opcija, zbog čega korisnik ovisi o vlastitim sredstvima; dugotrajne i opetovane provjere javne nabave, nedosljednosti među zaključcima provjera, što dovodi do toga da se korisnike optužuje za pogreške zbog kojih se od njih može zahtijevati povrat sredstava, čime dolazi do opasnosti da se sredstva preraspodjeljuju iz drugih područja, pa čak i insolventnosti, slaba uključenost i suradnja kontrolora iz upravljačkih ili posredničkih tijela s korisnicima tijekom postupka nabave te postavljanje proizvoljnih ograničenja i zahtjeva za različite aspekte projekata; |
| --- | --- |

K.

budući da mnoge lokalne i regionalne vlasti i predstavnici civilnog društva već duže vrijeme aktivno surađuju s Romima koji žive u naseljima s dokazanim i inovativnim pristupima i projektima, ali se često ne koriste dostupnim europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) jer su ti procesi vrlo opterećujući i složeni; budući da su najčešće utvrđene prepreke pristupu europskim strukturnim i investicijskim fondovima nepostojanje partnerskog pristupa i kašnjenje u isplati nadoknade troškova, isplata sredstava iz ESIF-a korisniku na temelju sustava za nadoknadu troškova kao najčešća opcija, zbog čega korisnik ovisi o vlastitim sredstvima; dugotrajne i opetovane provjere javne nabave, nedosljednosti među zaključcima provjera, što dovodi do toga da se korisnike optužuje za pogreške zbog kojih se od njih može zahtijevati povrat sredstava, čime dolazi do opasnosti da se sredstva preraspodjeljuju iz drugih područja, pa čak i insolventnosti, slaba uključenost i suradnja kontrolora iz upravljačkih ili posredničkih tijela s korisnicima tijekom postupka nabave te postavljanje proizvoljnih ograničenja i zahtjeva za različite aspekte projekata;

| L. | budući da se Romi suočavaju s nerazmjernim preprekama u pristupu zdravstvenim uslugama, što je dodatno pogoršano neposjedovanjem dokumenata o osiguranju ili osobnim identifikacijskim dokumentima, diskriminacijom od strane zdravstvenih djelatnika i segregacijom u zdravstvenim ustanovama; budući da su zbog trajnih nejednakosti u području zdravstva, uključujući specifični učinak prostorne segregacije i prenapučenosti stambenih prostora na zdravlje, Romi u ranjivom položaju; |
| --- | --- |

L.

budući da se Romi suočavaju s nerazmjernim preprekama u pristupu zdravstvenim uslugama, što je dodatno pogoršano neposjedovanjem dokumenata o osiguranju ili osobnim identifikacijskim dokumentima, diskriminacijom od strane zdravstvenih djelatnika i segregacijom u zdravstvenim ustanovama; budući da su zbog trajnih nejednakosti u području zdravstva, uključujući specifični učinak prostorne segregacije i prenapučenosti stambenih prostora na zdravlje, Romi u ranjivom položaju;

| M. | budući da se svih 27 država članica obvezalo raditi na iskorjenjivanju beskućništva do 2030. potpisivanjem Lisabonske deklaracije iz lipnja 2020. i uspostaviti Europsku platformu za borbu protiv beskućništva, čiji je cilj promicanje politika koje se temelje na integriranom pristupu usmjerenom na pojedinca i predvođenom stambenim politikama; |
| --- | --- |

M.

budući da se svih 27 država članica obvezalo raditi na iskorjenjivanju beskućništva do 2030. potpisivanjem Lisabonske deklaracije iz lipnja 2020. i uspostaviti Europsku platformu za borbu protiv beskućništva, čiji je cilj promicanje politika koje se temelje na integriranom pristupu usmjerenom na pojedinca i predvođenom stambenim politikama;

| N. | budući da EU pruža znatnu financijsku potporu za mjere socijalnog uključivanja, među ostalim za mjere kojima se promiče uključivanje Roma, posebno najpotrebitijih; budući da se u dokumentima za planiranje država članica navodi da je za socioekonomsku integraciju ranjivih skupina pojedinaca tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. izdvojeno 1,5 milijardi EUR (17); |
| --- | --- |

N.

budući da EU pruža znatnu financijsku potporu za mjere socijalnog uključivanja, među ostalim za mjere kojima se promiče uključivanje Roma, posebno najpotrebitijih; budući da se u dokumentima za planiranje država članica navodi da je za socioekonomsku integraciju ranjivih skupina pojedinaca tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. izdvojeno 1,5 milijardi EUR (17);

| O. | budući da i dalje postoji jaz između romskog i neromskog stanovništva na svim razinama obrazovanja; budući da je prema EU-MIDIS-u II 2018. samo 53 % romske djece u dobi od 4 do 6 godina sudjelovalo u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju; budući da je segregacija romskih učenika u školama raširena unatoč zakonskoj zabrani takvih praksi i njihovoj neusklađenosti sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava; budući da takva segregacija u obrazovanju obično ima tri različita oblika: nerazmjeran broj romske djece u „posebnim” školama za djecu s intelektualnim teškoćama, segregirani razredi ili odjeli za romske učenike u „mješovitim” školama i raširenost „geto-škola”; budući da se romska djeca suočavaju s dodatnim preprekama ravnopravnom sudjelovanju u obrazovanju, uključujući nepodmirivanje troškova povezanih s obrazovanjem (uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje), prostornu segregaciju, nedostatak ustanova za skrb o djeci u blizini ili nejednak ili nepostojeći pristup učenju na internetu i/ili učenju na daljinu; budući da siromaštvo i nedostatak pristupa osnovnim uslugama imaju znatan utjecaj na fizički, mentalni i emocionalni razvoj djece te povećavaju njihove izglede da zaostanu u svim aspektima života u odrasloj dobi; |
| --- | --- |

O.

budući da i dalje postoji jaz između romskog i neromskog stanovništva na svim razinama obrazovanja; budući da je prema EU-MIDIS-u II 2018. samo 53 % romske djece u dobi od 4 do 6 godina sudjelovalo u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju; budući da je segregacija romskih učenika u školama raširena unatoč zakonskoj zabrani takvih praksi i njihovoj neusklađenosti sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava; budući da takva segregacija u obrazovanju obično ima tri različita oblika: nerazmjeran broj romske djece u „posebnim” školama za djecu s intelektualnim teškoćama, segregirani razredi ili odjeli za romske učenike u „mješovitim” školama i raširenost „geto-škola”; budući da se romska djeca suočavaju s dodatnim preprekama ravnopravnom sudjelovanju u obrazovanju, uključujući nepodmirivanje troškova povezanih s obrazovanjem (uključujući rani i predškolski odgoj i obrazovanje), prostornu segregaciju, nedostatak ustanova za skrb o djeci u blizini ili nejednak ili nepostojeći pristup učenju na internetu i/ili učenju na daljinu; budući da siromaštvo i nedostatak pristupa osnovnim uslugama imaju znatan utjecaj na fizički, mentalni i emocionalni razvoj djece te povećavaju njihove izglede da zaostanu u svim aspektima života u odrasloj dobi;

| P. | budući da je niska stopa pohađanja predškolskog obrazovanja glavna odrednica stope prijevremenog napuštanja školovanja među Romima, što je dodatno pogoršano kasnim započinjanjem i neredovitim pohađanjem škole; budući da do ranog napuštanja školovanja dolazi uglavnom u trenutku prijelaza iz jedne u drugu vrstu škole; budući da sudjelovanje u srednjoškolskom obrazovanju ometaju čimbenici kao što su putovanje, segregacija u stanovanju i loše funkcioniranje usluga usmjeravanja; budući da se jaz u obrazovanju dodatno pogoršava zbog sve većeg digitalnog jaza između romske i neromske djece; |
| --- | --- |

P.

budući da je niska stopa pohađanja predškolskog obrazovanja glavna odrednica stope prijevremenog napuštanja školovanja među Romima, što je dodatno pogoršano kasnim započinjanjem i neredovitim pohađanjem škole; budući da do ranog napuštanja školovanja dolazi uglavnom u trenutku prijelaza iz jedne u drugu vrstu škole; budući da sudjelovanje u srednjoškolskom obrazovanju ometaju čimbenici kao što su putovanje, segregacija u stanovanju i loše funkcioniranje usluga usmjeravanja; budući da se jaz u obrazovanju dodatno pogoršava zbog sve većeg digitalnog jaza između romske i neromske djece;

| Q. | budući da su se tijekom pandemije Romi suočili s većim rizikom od zaraze bolešću COVID-19 zbog ukorijenjenih zdravstvenih i socijalnih nejednakosti te su nerazmjerno pogođeni mjerama poduzetima za suzbijanje virusa; budući da su negativne socijalne i gospodarske posljedice pandemije posebno štetne za romsko stanovništvo u EU-u zbog velikog udjela Roma koji sudjeluju u neformalnoj ekonomiji i sezonskom radu te zbog nedostatka mjera prilagođenih njihovoj specifičnoj situaciji u politikama za ublažavanje posljedica zdravstvene krize; budući da je pandemija u javnosti dovela do prebacivanja krivnje na Rome i govora mržnje protiv njih; budući da je zdravstvena kriza ponovno otkrila kritičnu razliku između potreba na lokalnoj razini i kapaciteta za njihovo rješavanje te je istaknula potrebu za hitnim i dugoročnim političkim mjerama, posebno u području zapošljavanja, obrazovanja i stanovanja (18); |
| --- | --- |

Q.

budući da su se tijekom pandemije Romi suočili s većim rizikom od zaraze bolešću COVID-19 zbog ukorijenjenih zdravstvenih i socijalnih nejednakosti te su nerazmjerno pogođeni mjerama poduzetima za suzbijanje virusa; budući da su negativne socijalne i gospodarske posljedice pandemije posebno štetne za romsko stanovništvo u EU-u zbog velikog udjela Roma koji sudjeluju u neformalnoj ekonomiji i sezonskom radu te zbog nedostatka mjera prilagođenih njihovoj specifičnoj situaciji u politikama za ublažavanje posljedica zdravstvene krize; budući da je pandemija u javnosti dovela do prebacivanja krivnje na Rome i govora mržnje protiv njih; budući da je zdravstvena kriza ponovno otkrila kritičnu razliku između potreba na lokalnoj razini i kapaciteta za njihovo rješavanje te je istaknula potrebu za hitnim i dugoročnim političkim mjerama, posebno u području zapošljavanja, obrazovanja i stanovanja (18);

| R. | budući da se prikupljanje podataka o jednakosti odnosi na prikupljanje svih vrsta raščlanjenih podataka koji se upotrebljavaju za procjenu usporednog položaja određenih skupina kojima prijeti rizik od diskriminacije, oblikovanje javnih politika koje doprinose promicanju jednakosti i procjenu njihove provedbe te se provodi na temelju dokaza, a ne pukih pretpostavki; budući da su planiranje, provedba, praćenje i evaluacija mjera EU-a i nacionalnih mjera za socijalno uključivanje Roma otežani zbog nedostatka sveobuhvatnih kvalitetnih podataka razvrstanih prema etničkoj pripadnosti; |
| --- | --- |

R.

budući da se prikupljanje podataka o jednakosti odnosi na prikupljanje svih vrsta raščlanjenih podataka koji se upotrebljavaju za procjenu usporednog položaja određenih skupina kojima prijeti rizik od diskriminacije, oblikovanje javnih politika koje doprinose promicanju jednakosti i procjenu njihove provedbe te se provodi na temelju dokaza, a ne pukih pretpostavki; budući da su planiranje, provedba, praćenje i evaluacija mjera EU-a i nacionalnih mjera za socijalno uključivanje Roma otežani zbog nedostatka sveobuhvatnih kvalitetnih podataka razvrstanih prema etničkoj pripadnosti;

| S. | budući da mnogi Romi žive u područjima u kojima su nerazmjerno izloženi propadanju okoliša i onečišćenju koje dolazi od odlagališta otpada ili onečišćenih lokacija te im je uskraćen pristup osnovnim uslugama zaštite okoliša i javnim komunalnim uslugama; |
| --- | --- |

S.

budući da mnogi Romi žive u područjima u kojima su nerazmjerno izloženi propadanju okoliša i onečišćenju koje dolazi od odlagališta otpada ili onečišćenih lokacija te im je uskraćen pristup osnovnim uslugama zaštite okoliša i javnim komunalnim uslugama;

| T. | budući da su Romkinje izložene višestrukim i intersekcijskim oblicima diskriminacije zbog kombinacije njihove etničke pripadnosti, roda i društvenog statusa te rodno uvjetovanog nasilja, što je bilo posebno vidljivo tijekom pandemije bolesti COVID-19; budući da se ravnopravnost žena i muškaraca mora zajamčiti i poticati u svim područjima, uključujući sudjelovanje na tržištu rada, uvjete zapošljavanja, uključujući plaće, obrazovanje i osposobljavanje te promjene i napredovanje u karijeri; |
| --- | --- |

T.

budući da su Romkinje izložene višestrukim i intersekcijskim oblicima diskriminacije zbog kombinacije njihove etničke pripadnosti, roda i društvenog statusa te rodno uvjetovanog nasilja, što je bilo posebno vidljivo tijekom pandemije bolesti COVID-19; budući da se ravnopravnost žena i muškaraca mora zajamčiti i poticati u svim područjima, uključujući sudjelovanje na tržištu rada, uvjete zapošljavanja, uključujući plaće, obrazovanje i osposobljavanje te promjene i napredovanje u karijeri;

| U. | budući da oko 10 – 20 % od procijenjenih 400 000 Roma koji žive u Ukrajini nema državljanstvo ili im prijeti apatridnost (19); budući da su u posebno osjetljivoj situaciji romske izbjeglice koje bježe od rata u Ukrajini i koje a nemaju dokumente kojima se potvrđuje njihovo ukrajinsko državljanstvo ili njihov boravišni status; |
| --- | --- |

U.

budući da oko 10 – 20 % od procijenjenih 400 000 Roma koji žive u Ukrajini nema državljanstvo ili im prijeti apatridnost (19); budući da su u posebno osjetljivoj situaciji romske izbjeglice koje bježe od rata u Ukrajini i koje a nemaju dokumente kojima se potvrđuje njihovo ukrajinsko državljanstvo ili njihov boravišni status;

Potreba za djelovanjem na nacionalnoj razini

| 1. | žali zbog činjenice da u EU-u još uvijek ima ljudi koji nemaju pristup sigurnom i pristojnom stambenom prostoru, čistoj vodi za piće, električnoj energiji, sanitarnim uslugama, kanalizaciji i objektima za obradu otpada, obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi i uslugama skrbi; duboko je zabrinut zbog znatnog jaza između izjava i obveza u pogledu snažne socijalne Europe i stvarnosti na terenu, među ostalim i u svjetlu pandemije bolesti COVID-19, koja je istaknula izostanak napretka u poboljšanju pristupa osnovnoj infrastrukturi tijekom prethodnog programskog razdoblja; poziva Komisiju i države članice da hitno riješe situaciju Roma koji žive u naseljima na sveobuhvatan i učinkovit način, uz odgovarajuće kratkoročne i dugoročne politike koje se podupiru dostatnim sredstvima EU-a i nacionalnim sredstvima, kako bi se osiguralo da Romi u EU-u i susjednim zemljama ne budu zapostavljeni; ističe činjenicu da takvi katastrofalni uvjeti, kao i negativan psihološki i sociološki učinak segregacije, ne utječu samo na ljude koji žive u naseljima, već i na širu zajednicu; |
| --- | --- |

1.

Stanovanje

| 2. | naglašava da je pristup pristojnom desegregiranom stanovanju ključan za prekidanje začaranog kruga međugeneracijskog siromaštva i socijalne isključenosti; napominje da je pristup stanovanju preduvjet za ljudsko dostojanstvo i da je usko povezan s potpunim uživanjem ljudskih prava; prima na znanje da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da loši uvjeti stanovanja predstavljaju sistemski rizik za sustav javnog zdravstva, što nerazmjerno opterećuje Rome, posebno Romkinje; ponavlja svoj poziv državama članicama da spriječe i uhvate se u koštac s problemom beskućništva te da se pozabave problemom stambene isključenosti dugoročnim rješenjima kao što su odgovarajuće socijalno stanovanje, cjenovno pristupačni programi stanovanja za najam i ciljane naknade za stanovanje koje su dio integriranih nacionalnih strategija s naglaskom na pristupu usmjerenom na stanovanje i pristupu „stanovanje na prvom mjestu” kojim se građanima u stvarnosti jamči jednak pristup odgovarajućem desegregiranom stanovanju i osnovnim uslugama bez diskriminacije; poziva države članice da provedu koncept „odgovarajućeg stanovanja” za sve, uključujući Rome, kako ga je definirao UN (20); poziva na davanje prednosti pristupima desegregacije koji koriste integrirano socijalno stanovanje ili ulažu u njega, uz financiranje dostupnih kvalitetnih socijalnih usluga i kvalitetnog socijalnog rada koji uključuje savjetovanje s pripadnicima romske zajednice i njihovo sudjelovanje kao način da Romi napuste naselja; ističe upotrebu e-platnih kartica za primanje socijalnih naknada popraćenih potrebnom digitalnom infrastrukturom kao dodatnim alatom za dobro financijsko upravljanje za Rome koji žive u naseljima kako bi se osigurao dostojanstven život i mogućnost iskorištavanja tih naknada za pristup financijskim sredstvima, primjerice mikrozajmovima; poziva države članice da hitno istraže njihovu moguću upotrebu; naglašava da e-platne kartice mogu biti jedno od rješenja za rješavanje socioekonomskih problema povezanih s lihvarstvom, zloupotrebom opojnih sredstava i kockanjem u naseljima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priznaje da se mnoga romska naselja nalaze na nesigurnom, rizičnom i nezakonito okupiranom zemljištu, što predstavlja veliku prepreku pronalasku učinkovitog načina za poboljšanje životnih uvjeta Roma i prepreka je ulaganjima EU-a; poziva države članice da riješe taj problem na centraliziranoj nacionalnoj razini uz blisku suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima provedbom politika povezanih sa stanovanjem, uključujući socijalno stanovanje i inovativne politike; |
| --- | --- |

3.

Obrazovanje

| 4. | naglašava ključnu ulogu predškolskog obrazovanja u uspjehu daljnjih faza obrazovanja, u postizanju pristojnog i kvalitetnog zaposlenja i prekidanju začaranog kruga prikraćenosti; primjećuje znatan jaz u pohađanju predškolskog obrazovanja između romske i neromske djece te vezu između stambene i obrazovne segregacije, koji su ključni pokretači stopa napuštanja školovanja; poziva države članice da što prije donesu sve potrebne mjere za postizanje ciljeva iz Barcelone, s posebnim naglaskom na mjere kojima se promiče i olakšava predškolsko obrazovanje romske djece; također poziva Komisiju da riješi nedostatke u pristupu kvalitetnoj skrbi za djecu između romske i neromske djece u predstojećoj reviziji ciljeva iz Barcelone u okviru paketa europske strategije za skrb; nadalje, poziva države članice da svoj romskoj djeci koja žive u naseljima zajamče učinkovit i besplatan pristup vrtićima kako bi se osiguralo njihovo sudjelovanje u skladu s europskim jamstvom za djecu; poziva države članice da sustavno prate rizike od napuštanja školovanja i nejednakosti u pristupu obrazovanju na svim razinama kako bi se omogućile pravodobne intervencije u pogledu pedagoške pomoći i individualnog savjetovanja, kao i izvannastavne aktivnosti za djecu i njihove roditelje; naglašava da bi se smislenim uključivanjem romskih roditelja također pomoglo u rješavanju rizika od napuštanja školovanja djece; poziva države članice da uspostave mjere i programe kojima bi se mlade romske učenike koji su završili razdoblja obveznog obrazovanja motiviralo da završe srednjoškolsko obrazovanje, na primjer posebnim naknadama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog kontinuirane segregacije romske djece u posebnom obrazovanju i programima izvan redovnih obrazovnih sustava, koji često proizlaze iz pogrešne dijagnoze kao invaliditeta na temelju rezultata kulturno i jezično pristranih testova; ističe da se standardizirana psihološka testiranja koja se koriste u nekim državama članicama ne bi trebala koristiti kao eliminacijski instrument za odgodu početka redovnih školskih programa; poziva države članice da uspostave mehanizme za reviziju i, prema potrebi, poništavanje dijagnostičkih odluka; nadalje, žali zbog stalne diskriminacije i segregacije romske djece u nekoliko država članica u redovnim školama, među ostalim putem odvojenih razreda i katova, segregacije unutar razreda i segregiranih obroka; ističe da se odvojeno školovanje temelji na pojednostavljenim programima, što romskim učenicima rijetko omogućuje da se uključe u opći školski sustav, visoko obrazovanje ili naknadno zaposlenje; poziva države članice da iskorijene prakse kontinuirane segregacije romske djece, da provedu sveobuhvatne strategije suzbijanja segregacije s jasnim ciljevima i dostatnim sredstvima za njihovu provedbu s jasnim i ambicioznim rokovima, da usvoje uključive metode učenja, da romskoj djeci zajamče potpuni pristup školskim aktivnostima i da provode antidiskriminacijske kampanje u školama; poziva sve države članice da daju prednost posebnim obrazovnim potrebama romske i ugrožene djece kako bi se zajamčilo njihovo pravo na sudjelovanje, obrazovanje i dobre ishode učenja, učinkovito smanjio jaz u obrazovanju između Roma i neromske djece te spriječila segregacija; ističe važnost integracije romske djece u službene nacionalne kurikulume, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | žali zbog činjenice da škole u kojima su Romi većina imaju nedovoljno financiranje, nekvalitetne objekte i kurikulume; poziva države članice da ulažu u osposobljavanje nastavnika tijekom njihove obuke i rada kako bi se povećala njihova sposobnost da na odgovarajući način poučavaju romsku djecu, s posebnim naglaskom na osjetljivost na romsku kulturu i identitet, nediskriminaciju kao ljudsko pravo i pozitivne strategije za promicanje tolerancije i borbu protiv diskriminirajućeg ponašanja i anticiganizma (21) koji doprinose predrasudama i neinformiranim stajalištima o sposobnosti i spremnosti romske djece da uče te dovodi do niskih akademskih očekivanja; poziva države članice da dodijele više financijskih sredstava za kvalitetne asistente u nastavi kako bi se osigurala neometana integracija djece iz romskih naselja u redovno obrazovanje; poziva države članice da uvedu sveobuhvatan dobno primjeren spolni odgoj i obrazovanje o odnosima te obrazovanje o odgovornom roditeljstvu mladih u školama kao sredstvo za sprečavanje maloljetnih trudnoća među romskim djevojkama koje žive u naseljima, što dodatno doprinosi začaranom krugu međugeneracijskog siromaštva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da su mjere ograničenja kretanja radi ograničavanja bolesti COVID-19 dodatno produbile postojeće nejednakosti u obrazovanju u nekoliko država članica, zbog čega romska djeca, posebno ona koja žive u segregiranim romskim naseljima, nemaju pristup internetskom obrazovanju zbog nedostatka pristupa digitalnoj infrastrukturi, povezivosti i digitalnim nastavnim materijalima; poziva države članice da osiguraju da sredstva EU-a za hitne slučajeve dodijeljena za borbu protiv bolesti COVID-19, kao što su ona predviđena u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, posebno odražavaju potrebe Roma i ranjive djece te da osiguraju kvalitetne i cjenovno pristupačne usluge u romskim zajednicama, među ostalim s pomoću posebnih pokazatelja u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost; poziva države članice da nastave s novim načinima uključivanja romske djece u digitalno obrazovanje, uključujući veća ulaganja u poboljšanje dostupnosti digitalne infrastrukture i digitalne pismenosti kako bi ih se pripremilo za digitalno doba; poziva države članice da podrže obrazovanje žena i djevojčica Romkinja, s posebnim naglaskom na važnost STEM-a, i da riješe problem njihove stope napuštanja školovanja; |
| --- | --- |

7.

Zdravlje i okoliš

| 8. | zabrinut je zbog viših stopa smrtnosti novorođenčadi u romskom stanovništvu u odnosu na neromsko stanovništvo, posebno Roma koji žive u naseljima; naglašava da se djeca u romskim naseljima rađaju u siromaštvu i okruženju koje nije pogodno za zdrav fizički i psihosocijalni razvoj; poziva Komisiju da prati ulaganja i provedbu europskog jamstva za djecu i posebnih ciljeva utvrđenih u nacionalnim akcijskim planovima za romsku djecu u državama članicama, posebno u pogledu njihova posebno nepovoljnog položaja, što se očituje u lošim obrazovnim ishodima i stopama napuštanja školovanja; poziva države članice da donesu potrebne mjere uz potporu znatno povećanih javnih ulaganja za brzu i učinkovitu provedbu europskog jamstva za djecu te snažno potiče države članice da više od najmanje 5 % sredstava Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) pod podijeljenim upravljanjem dodijele za podupiranje aktivnosti u okviru jamstva; poziva države članice da hitno poduzmu mjere kako bi se osiguralo da djeca u romskim naseljima dobiju potporu zdravstvenih djelatnika od rođenja i da po potrebi započnu liječenje, kao i da prepoznaju psihološko ili fizičko zlostavljanje djece, uz obvezu obavješćivanja nadležnih tijela o svim takvim slučajevima; podsjeća na prekomjernu zastupljenost romske djece u ustanovama za skrb i naglašava potrebu za pristupom usmjerenim na djecu kojim se posebna pozornost posvećuje pravima i potrebama najranjivijih skupina; u tu svrhu poziva države članice da učine široko dostupnima i pristupačnima centre za intervencije u ranom djetinjstvu i društvene centre koji zapošljavaju socijalne radnike na terenu, pedagoško osoblje i zdravstvene djelatnike, uključujući romske posrednike i asistente u području zdravstva i obrazovanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da podrže osviještenost o zdravlju i zdrave životne uvjete u ugroženim zajednicama, posebno romskim naseljima, putem mobilnih postaja za medicinske preglede i aktivnosti prevencije; nadalje naglašava da se rodna ravnopravnost u organizacijama za zdravstvenu skrb mora poštovati u skladu s Poveljom EU-a o temeljnim pravima te da bi inicijative kao što su uspostava mreže medicinskih sestara i domova za njegu, redoviti posjeti pedijatrima, liječnicima opće prakse za odrasle, usluge potpore obitelji, usluge kućne njege te skrbi za starije osobe i druge osobe kojima je potrebna skrb i potpora trebale biti dostupne i pristupačne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava ekološke rizike za zdravlje i živote Roma koji žive u naseljima, kao i šire zajednice, koje uzrokuje otrovni otpad koji okružuje njihova naselja; poziva države članice da hitno riješe situaciju kako bi se smanjila nerazmjerna izloženost Roma takvim rizicima te da razviju sveobuhvatne sustave i infrastrukturu za gospodarenje otpadom u skladu s Europskom okvirnom direktivom o otpadu (22); poziva države članice da razviju strategije za podizanje razine osviještenosti u pogođenim zajednicama o opasnostima koje uzrokuju otrovni otpad i nepravilno gospodarenje otpadom u romskim naseljima; naglašava ulogu Komisije u provedbi zakonodavstva EU-a u tom pogledu; poziva Komisiju i države članice da ciljano iskoriste političke alate i resurse za rješavanje energetskih kriza i osiguravanje pravedne tranzicije na zelenu energiju kako bi se romskim zajednicama osigurao pristup čistoj, cjenovno pristupačnoj i sigurnoj energiji, spriječilo daljnje pogoršanje energetskog siromaštva i poboljšalo zdravlje Roma koji žive u naseljima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da bi u skladu s novim obvezujućim standardima EU-a za tijela za ravnopravnost države članice trebale podupirati veće sudske ovlasti tih tijela dajući im pravo nastupanja pred sudovima u pojedinačnim i kolektivnim pritužbama i po službenoj dužnosti te bi trebale podupirati njihovu pravno obvezujuću ovlast donošenja odluka, među ostalim u situacijama u kojima postoji više institucija u sustavu nacionalnog tijela za ravnopravnost, kako bi mogla rješavati, identificirati i sankcionirati intersekcijsku diskriminaciju koja često pogađa Rome; smatra da bi države članice trebale osigurati da mandati tih tijela obuhvaćaju sve oblike diskriminacije, uključujući viktimizaciju i govor mržnje; |
| --- | --- |

11.

Zapošljavanje i socijalno uključivanje

| 12. | napominje da su visoke stope dugotrajne nezaposlenosti u romskim naseljima i raširenost Roma koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju dodatno pogoršani socijalnom isključenošću i siromaštvom s kojima se suočavaju njihovi stanovnici; poziva države članice da ulažu u socijalna poduzeća i najbolje prakse u cilju zapošljavanja dugotrajno nezaposlenih osoba; poziva ih da također ulažu u programe za Rome koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju, kao što je strukovno osposobljavanje, posebno u području digitalnih vještina i zelenih radnih mjesta, među ostalim putem programa oporavka; smatra da se akcijskim planom Komisije za socijalnu ekonomiju mogu poduprijeti navedeni napori država članica pružanjem smjernica o oporezivanju, pristupu državnim potporama i socijalnoj javnoj nabavi za organizacije socijalne ekonomije; smatra da bi se predstojećim prijedlogom preporuke Vijeća o razvoju okvira socijalne ekonomije trebao osigurati intersekcijski pristup usmjeren na ranjive skupine, uključujući Rome, a posebno Romkinje, koje se suočavaju s još većim preprekama od romskih muškaraca u pristupu tržištu rada; nadalje, poziva države članice da podrže otvaranje kvalitetnih i održivih radnih mjesta, reguliranje neformalnog rada i pristupačne mostove za zapošljavanje za romske radnike, kao što su javni programi zapošljavanja, što može biti privremeno rješenje za nezaposlenost i prilika za prekvalifikaciju i daljnje osposobljavanje; podsjeća da su mnogi Romi dugotrajno nezaposleni, što utječe na njihovo pravo na naknade i mirovine; naglašava važnost nacionalnih programa minimalnog dohotka u kombinaciji s poticajima za (ponovno) uključivanje na tržište rada u borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti; potiče države članice da podrže transparentnost plaća te etnički i rodno neutralne ocjene rada, promiču plaće kojima se osigurava pristojan životni standard i pokrenu antidiskriminacijske kampanje i kampanje osposobljavanja za borbu protiv netrpeljivosti prema Romima i promicanje raznolikosti na radnom mjestu, usmjerene na posrednike u zapošljavanju, poslodavce i radne kolege; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da društveni centri imaju ključnu ulogu u radu s Romima koji žive u naseljima; poziva države članice da osiguraju da svako romsko naselje ima odgovarajuće opremljen društveni centar kako bi se osigurao prostor za obrazovne aktivnosti, na primjer vrtiće, ustanove za skrb nakon nastave za školsku djecu, slobodne aktivnosti za djecu i odrasle te higijenske objekte, pri čemu bi romska zajednica sudjelovala u održavanju i upravljanju prostorima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da zapošljavanje mladih, posebno mladih Romkinja, učine prioritetom u provedbi svojih nacionalnih strategija integracije Roma; poziva države članice da u potpunosti iskoriste pojačanu Garanciju za mlade kako bi unaprijedile zapošljavanje i socijalnu uključenost mladih Roma; ističe neiskorišteni potencijal visokoobrazovanih mladih Roma kao pokretača pozitivnih promjena u romskim zajednicama i u borbi protiv duboko ukorijenjenih predrasuda i stereotipa među većinskim stanovništvom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice da osiguraju odgovarajuću uključenost tijela za socijalnu i pravnu zaštitu u predmetima koji se odnose na djecu i socijalno skrbništvo u marginaliziranim romskim naseljima kako bi se osiguralo da djeca dobiju zaštitu i skrb potrebnu za njihovu dobrobit i razvoj, poštujući pritom njihove najbolje interese; poziva na daljnje koordinirane napore i odgovarajući okvir mjera za uklanjanje štetnih pojava u naseljima, kao što su lihvarstvo, seksualno iskorištavanje djece, zlouporaba opojnih sredstava, kockanje i iskorištavanje radne snage; žali zbog visoke stope prisilnog prosjačenja među romskom djecom i poziva države članice koje to nisu učinile da donesu zakonodavstvo kojim se štite djeca i zabranjuje prisilno prosjačenje; naglašava potrebu da policijske snage prepoznaju posebne uvjete Roma i da države članice osiguraju osposobljavanje policijskih snaga za borbu protiv diskriminacije i kriminalizacije Roma, kako unutar romske zajednice tako i u većinskom stanovništvu; poziva države članice da rigorozno istražuju slučajeve policijskog zlostavljanja kako bi se osiguralo da ne postoji nekažnjavanje nasilja, mjera zastrašivanja i lošeg postupanja prema romskim pojedincima ili zajednicama te da riješe problem neodgovarajućeg pristupa Roma pravosuđu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja svoj poziv Komisiji da surađuje s državama članicama pri izradi zajedničke metodologije za prikupljanje i objavu podataka o ravnopravnosti razvrstanih prema etničkoj pripadnosti i različitim vrstama naselja, ako je to prepoznato u nacionalnom pravu, uz puno poštovanje standarda privatnosti i temeljnih prava, kako bi se procijenila situacija Roma i učinkovito ocijenio napredak u provedbi mjera u okviru strateškog okvira EU-a za rješavanje temeljnih uzroka njihove socijalne i ekonomske isključenosti; nadalje, poziva Komisiju da u pregled socijalnih pokazatelja uključi posebne ciljeve za zapošljavanje Roma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i države članice da promiču jačanje socijalnog dijaloga i kolektivnog zastupanja romskih radnika čime bi im se omogućio pristup kvalitetnim radnim mjestima s dostojnim radnim uvjetima; poziva države članice da poboljšaju svoje programe javnog rada kako bi se Romima i drugim pojedincima u ranjivom položaju omogućilo da razviju i poboljšaju relevantne vještine; |
| --- | --- |

17.

Korištenje financiranja EU-a i nacionalnog financiranja

| 18. | zabrinut je što je u nekim državama članicama upotreba sredstava namijenjenih Romima dosad bila niska, što bi moglo dovesti do znatnog gubitka financijskih sredstava do kraja ovog programskog razdoblja; žali zbog toga što trenutačni sustavi i uvjeti za povlačenje sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u nizu država članica ne omogućuju njihovu neometanu i učinkovitu apsorpciju, često zbog birokratskih i strukturnih prepreka u nacionalnim sustavima; u tom pogledu podsjeća na potrebu za smanjenjem administrativnog opterećenja, promicanjem upotrebe pojednostavljenih mogućnosti obračuna troškova i pružanjem dodatne pomoći i fleksibilnosti, uključujući izravnu raspodjelu sredstava regionalnim i lokalnim politikama i programima civilnog društva kako bi se upravljačkim tijelima i korisnicima koji odgovaraju na neposredne potrebe Roma koji žive u naseljima u EU-u olakšalo da se njima koriste; poziva države članice i Komisiju da hitno povećaju financiranje europskog jamstva za djecu s namjenskim proračunom od najmanje 20 milijardi EUR kako bi se suzbilo siromaštvo koje pogađa djecu i njihove obitelji te kako bi se pridonijelo cilju smanjenja siromaštva za najmanje 15 milijuna do 2030., uključujući najmanje 5 milijuna djece u svim državama članicama do 2030.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe nedostatak političke volje nekih tijela lokalne vlasti u državama članicama koje nerado provode nove projekte za poboljšanje životnih uvjeta Roma u naseljima; poziva države članice i njihova upravljačka tijela da obrate posebnu pozornost na ta lokalna tijela i da provedu strategije kojima bi ih se motiviralo da promijene svoj negativan pristup, među ostalim s pomoću mogućih mehanizama uvjetovanosti; u tom pogledu naglašava potrebu da se osigura političko sudjelovanje i zastupljenost Roma na svim razinama te da se suzbiju štetni negativni stereotipi koji potiču diskriminacijske stavove i ponašanje među neromskim stanovništvom; nadalje ističe da u nekim državama članicama postoje strukturne prepreke koje lokalnim vlastima i civilnom društvu otežavaju provedbu projekata te hitno poziva te države članice da ih uklone i da lokalnim vlastima ponude jasne instrumente potpore kako bi im se pomoglo da se uključe u nove projekte usmjerene na Rome koji žive u naseljima i njihovu širu zajednicu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da je za postizanje znatnog napretka u socioekonomskom osnaživanju i integraciji Roma često potrebno nekoliko generacija; poziva države članice da hitno u potpunosti iskoriste dostupne instrumente financiranja i resurse na nacionalnoj razini i razini EU-a kako bi se stvorili povoljni uvjeti za održivo financiranje i provedbu kontinuiranih programa i projekata na učinkovit, integriran, koordiniran i fleksibilan način te uklonile sve prepreke, uključujući izravne i neizravne oblike diskriminacije, koje ometaju apsorpciju sredstava, posebno ESF+, Europski fond za regionalni razvoj i Mehanizam za oporavak i otpornost; poziva Komisiju da podupire, prati i ocjenjuje mjere država članica u tom pogledu s pomoću njihovih nacionalnih planova za oporavak i otpornost, nacionalnih strateških okvira za Rome, nacionalnih akcijskih planova europskog jamstva za djecu, akcijskog plana EU-a za borbu protiv rasizma i preporuka po državama članicama u okviru europskog semestra; posebno poziva Komisiju i države članice da osiguraju da mjere i financijska sredstva EU-a dopru do Roma koji žive u naseljima te naglašava da bi se ciljane mjere i inicijative trebale prvenstveno temeljiti na načelu „odozdo prema gore” i dolaziti s lokalne razine i općina koje su najbliže dotičnim zajednicama, uz potporu financijske i administrativne pomoći na nacionalnoj razini ili razini EU-a; u tom pogledu poziva države članice da bolje iskoriste dostupna financijska sredstva za tehničku pomoć i da osiguraju da se izravna tehnička pomoć pruža i administratorima i određenim podnositeljima zahtjeva; potiče Komisiju da osigura da se utvrđivanje naselja i posebnih politika i mjera za rješavanje njihove situacije uključi u programe Kohezijskog fonda EU-a za razdoblje 2021. – 2027. i preporuke po državama članicama u okviru europskog semestra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Europski revizorski sud da provede sveobuhvatnu i temeljitu analizu učinka i uspješnosti korištenja europskih strukturnih i investicijskih fondova, posebno ESF-a + i Europskog fonda za regionalni razvoj, za godine od uspostave strategije EU-a za uključivanje Roma 2011., s posebnim naglaskom na trošenje na romska naselja i povezana socijalna pitanja; |
| --- | --- |

21.

Potreba za djelovanjem na razini EU-a

| 22. | ističe da trenutačne prakse u nekim državama članicama u pogledu Roma koji žive u naseljima pokazuju da procjena projekata koja se temelji samo na kvantitativnim rezultatima nije dovoljna te da čak može dovesti u zabludu u pogledu stvarnosti na terenu jer to znači da ne postoje informacije o kvaliteti napretka projekata; upozorava da bi zbog toga to moglo dovesti do odluka koje predstavljaju prijetnju dobrom financijskom upravljanju proračunom EU-a; stoga poziva na brzu primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna EU-a u odnosu na relevantne države članice; napominje da akcijski plan za europski stup socijalnih prava, europsko jamstvo za djecu i strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma za razdoblje 2020. – 2030. predstavljaju vjerodostojno mjerilo za kvalitativnu procjenu; poziva na to da se pri provedbi kvalitativnih procjena posebna pozornost posveti intersekcijskoj diskriminaciji i rješavanju prava i potreba najranjivijih skupina, posebno osoba s invaliditetom, djece i žena; smatra da je ključno da Komisija pri ocjenjivanju pojedinačnih projekata koji se financiraju iz ESIF-a u marginaliziranim romskim naseljima, osim kvantitativnih rezultata, zahtijeva konkretne kvalitativne ishode koji bolje odražavaju stvarnost na terenu; nadalje, poziva Komisiju da započne s praćenjem i ocjenjivanjem projekata koji se prije svega temelje na vlastitim opažanjima iz posjeta na licu mjesta kako bi se smanjila njezina ovisnost o informacijama dobivenima od vlada i medijskih izvješća te ojačao nadzor nad proračunom EU-a; u tom pogledu dodatno naglašava potrebu za jačanjem odjela za Rome Agencije za temeljna prava zapošljavanjem romskih istraživača; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i Parlament da redovito provode misije kako bi ispitali položaj Roma koji žive u naseljima u različitim državama članicama, ako je to moguće, kako bi doprinijeli podizanju razine osviještenosti među tvorcima politika i javnosti, razmjenjivali informacije o izazovima s kojima se Romi suočavaju između država članica i relevantnih tijela te razmijenili najbolje prakse i koordinaciju na razini EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da Komisija mora odlučno djelovati kao čuvarica Ugovora kako bi se osigurala potpuna i ispravna provedba prava EU-a te kako bi se poduzele odgovarajuće i pravodobne mjere u slučaju da države članice to ne učine, posebno u pogledu kršenja prava građana EU-a, uključujući prava Roma; napominje da postupci zbog povrede prava, kao što su slučajevi segregacije romskih učenika u obrazovanju, nisu rezultirali učinkovitim uklanjanjem uzroka diskriminacije; čvrsto vjeruje da bi Komisija trebala učiniti sve što je u njezinoj moći kako bi spriječila kršenja ljudskih prava i temeljnih vrijednosti EU-a, počevši od učinkovite prevencije upotrebe sredstava EU-a za potporu diskriminirajućim praksama u državama članicama; stoga poziva Komisiju da uspostavi mehanizam ranog upozoravanja za prijavljivanje rizika od zlouporabe ili zlouporabe ESIF-a i drugih fondova EU-a namijenjenih rješavanju situacije Roma u marginaliziranim naseljima; mišljenja je da bi nedostatak djelovanja i predanosti nekih država članica rješavanju pitanja Roma koji žive u naseljima, kao i strukturne i birokratske prepreke, mogli predstavljati kršenje temeljnih vrijednosti EU-a sadržanih u članku 2. UEU-a, a to su ljudsko dostojanstvo, jednakost i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina; poziva Vijeće i Komisiju da istraže situaciju Roma koji žive u marginaliziranim naseljima kako bi se utvrdilo predstavljaju li takva naselja i njihovi uvjeti jasan rizik od teškog kršenja Ugovora EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju aktivno sudjelovanje i smisleno sudjelovanje Roma, posebno Romkinja, mladih i drugih nedovoljno zastupljenih skupina, u razvoju, provedbi i praćenju javnih politika i projekata usmjerenih na njih na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se mogli aktivno uključiti u oblikovanje budućnosti EU-a i doprinijeti promjeni predodžbe u društvima EU-a; smatra da bi sudjelovanje i vodstvo Roma trebali biti kvalitativni cilj u okviru nacionalnih strateških okvira za Rome; smatra da bi potporu izabranim romskim dužnosnicima u općinskim vijećima trebalo poticati kao primjer dobre prakse za unapređenje socijalne uključenosti i demokratskog sudjelovanja Roma; |
| --- | --- |

25.

| 26. | napominje da se znatan dio romskog stanovništva suočava sa siromaštvom, socijalnom isključenošću i ograničenim pristupom zapošljavanju ili uslugama kao što su obrazovanje, zdravstvena skrb i stanovanje, među ostalim i zbog netrpeljivosti prema Romima i strukturne diskriminacije; poziva Komisiju i države članice da se bore protiv anticiganizma u svim područjima društva učinkovitim zakonodavnim i političkim mjerama, kako u državama članicama tako i u zemljama proširenja; poziva države članice da borbu protiv rasizma i netrpeljivosti prema Romima uključe u sva načela europskog stupa socijalnih prava jer je ona ključni strukturni pokretač isključenosti Roma; ističe da je potrebno okončati svaki oblik strukturne i institucionalne netrpeljivosti prema Romima, segregacije i diskriminacije u obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvu, stanovanju i pristupu socijalnoj zaštiti i drugim uslugama; smatra da je borba protiv anticiganizma horizontalno pitanje koje bi se trebalo uzeti u obzir u svim relevantnim područjima politike EU-a; poziva Komisiju da ojača provedbu Direktive o rasnoj jednakosti i poziva države članice da razviju i provedu učinkovite i ambiciozne nacionalne planove protiv rasizma i rasne diskriminacije, s naglaskom na svim oblicima rasizma, uključujući anticiganizam, oslanjajući se na zajednička vodeća načela koja je donijela Komisija; poziva države članice da odrede jasne i mjerljive ciljeve za borbu protiv diskriminacije te govora i kaznenih djela protiv Roma, u skladu s Okvirnom odlukom Vijeća 2008/913/PUP o suzbijanju rasizma i ksenofobije; nadalje, poziva Vijeće da deblokira pregovore o horizontalnoj direktivi o suzbijanju diskriminacije (23) jer je ona preduvjet za postizanje ravnopravnosti u EU-u; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava potrebu za priznavanjem kulturne i jezične baštine Roma te potiče Komisiju i države članice da očuvaju i promiču romsku kulturu i osviještenost javnosti putem programa i medija na njihovim razinama, čime se doprinosi raznolikosti zajednice EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče Komisiju da pojača napore za postupno iskorjenjivanje marginaliziranih romskih naselja diljem EU-a pokretanjem akcijskog plana EU-a za iskorjenjivanje romskih naselja do 2030. s ciljem jačanja upotrebe postojećih političkih i financijskih instrumenata; naglašava da bi taj akcijski plan EU-a trebao pružiti smjernice, utvrditi prioritete i konkretne ciljeve te predvidjeti sastavni dio transnacionalne suradnje i razmjene pozitivnih praksi među državama članicama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da su pitanja Roma koji žive u naseljima međusektorska i zahtijevaju pozornost i koordinirano sudjelovanje nekoliko povjerenika i glavnih uprava na razini EU-a; stoga poziva na uspostavu funkcije koordinatora Komisije za uključivanje i ravnopravnost Roma kako bi se sveobuhvatno pratio napredak u svim relevantnim instrumentima politike i izravno povezalo s Romima kako bi se stvarnost njihove situacije i zabrinutosti prenijele Radnoj skupini Komisije za ravnopravnost, kao i, među ostalim, nacionalnim kontaktnim točkama za Rome, Agenciji Europske unije za temeljna prava, mreži EURoma, Europskoj platformi za Rome i Skupini na visokoj razini za nediskriminaciju, ravnopravnost i raznolikost kako bi se stvorile sinergije i postigla ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma u EU-u; |
| --- | --- |

29.

| 30. | isto tako poziva na uspostavu funkcije koordinatora Parlamenta za uključivanje Roma, koju bi zauzeo jedan od potpredsjednika Parlamenta i koji bi radio na tome da se pitanja povezana s Romima uključe u relevantne politike i zakonodavne aktivnosti Parlamenta; istodobno poziva na uspostavu mreže za uključivanje Roma kojom bi predsjedao i koju bi koordinirao Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, a koja bi se sastojala od predstavnika svakog odbora Europskog parlamenta kako bi se dopunio i ojačao rad koordinatora, čime bi se ostvario sinergijski učinak u osiguravanju da se međusobno povezana i složena pitanja s kojima se suočava romska zajednica rješavaju sveobuhvatnim, horizontalnim pristupom; smatra da bi koordinator Parlamenta i mreža za uključivanje Roma trebali blisko surađivati s Međuklubom za borbu protiv rasizma i raznolikosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe dodatne izazove i potrebu za pojačanom suradnjom među državama članicama u vezi sa slobodnim kretanjem ljudi unutar EU-a, kao i s položajem Roma koji bježe od rata u Ukrajini; poziva države članice da poduzmu učinkovite mjere protiv segregacije romskih migranata i romskih izbjeglica iz Ukrajine unutar EU-a te da ih zaštite od nezakonitih protjerivanja i diskriminacije u pristupu osnovnim uslugama, posebno u području stanovanja, obrazovanja i zapošljavanja; poziva države članice da zajamče da se izbjeglice, uključujući Rome, ne profiliraju ili diskriminiraju pri podnošenju zahtjeva za privremenu zaštitu u skladu s Direktivom o privremenoj zaštiti i da nisu prisiljene podnijeti zahtjev za azil te ih također poziva da uključe organizacije civilnog društva kako bi se osiguralo da pomoć u naravi, besplatan prijevoz i smještaj jednako pogoduju svima koji bježe iz Ukrajine; poziva države članice da pojačaju napore kako bi osigurale pravilnu provedbu upisa rodnih listova za romsku djecu kako bi se među romskim zajednicama diljem EU-a stalo na kraj apatridnosti djece; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prima na znanje Strateški akcijski plan Vijeća Europe za uključivanje Roma i Putnika (2020. – 2025.); poziva Komisiju i države članice da dodatno udruže svoje napore za poticanje jednakih mogućnosti, raznolikosti i socijalne uključenosti te borbu protiv diskriminacije i anticiganizma s naporima Vijeća Europe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da programi i instrumenti kao što su Erasmus Plus i Garancija za mlade pružaju prilike mladima u nepovoljnom položaju te Romima i njihovim organizacijama; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(2)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(3)  SL L 312, 22.11.2008., str. 3.

(4)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(5)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 112.

(6)  SL C 468, 15.12.2016., str. 36.

(7)  SL C 449, 23.12.2020., str. 2.

(8)  SL C 362, 8.9.2021., str. 8.

(9)  SL C 385, 22.9.2021., str. 104.

(10)  SL C 456, 10.11.2021., str. 145.

(11)  SL C 474, 24.11.2021., str. 146.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0120.

(13)  SL C 93, 19.3.2021., str. 1.

(14)  SL L 223, 22.6.2021., str. 14.

(15)  SL L 212, 7.8.2001., str. 12.

(16)  Izjava FEANTSA-e naslovljena „The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult” („Stambena situacija Roma u EU-u i dalje je teška”).

(17)  Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 14/2016.

(18)  Bilten Agencije Europske unije za temeljna prava naslovljen „Pandemija koronavirusa u EU-u – utjecaj na Rome i Putnike”.

(19)  Brifing Europske mreže za apatridnost naslovljen „Apatridi i osobe izložene riziku od apatridnosti koje su prisilno raseljene iz Ukrajine”.

(20)  Članak 25. Opće deklaracije o ljudskim pravima.

(21)  Dokument o stajalištu Unicefa iz lipnja 2012. naslovljen „Pravo romske djece na obrazovanje”.

(22)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva, (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(23)  Komisijin Prijedlog direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/41

---

P9_TA(2022)0344

Ključni ciljevi za 19. sastanak Konferencije stranaka CITES-a u Panami

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o strateškim ciljevima EU-a za 19. sastanak Konferencije stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore (CITES), koji će se održati u Panami od 14. do 25. studenoga 2022. (2022/2681(RSP))

(2023/C 132/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) iz 2019. o bioraznolikosti i uslugama ekosustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalno izvješće o procjeni Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) iz 2019. o bioraznolikosti i uslugama ekosustava,

| — | uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za zaštitu okoliša i Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu naslovljeno „Stanje svjetskih šuma 2020.”, u kojem se naglašava ključna uloga šuma koje su stanište za više od 80 % svjetske kopnene biološke raznolikosti i koje pružaju brojne usluge ekosustava i osiguravaju sredstva za život mnogim zajednicama, uključujući autohtono stanovništvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Programa UN-a za zaštitu okoliša i Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu naslovljeno „Stanje svjetskih šuma 2020.”, u kojem se naglašava ključna uloga šuma koje su stanište za više od 80 % svjetske kopnene biološke raznolikosti i koje pružaju brojne usluge ekosustava i osiguravaju sredstva za život mnogim zajednicama, uključujući autohtono stanovništvo,

| — | uzimajući u obzir morsku i obalnu biološku raznolikost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir morsku i obalnu biološku raznolikost,

| — | uzimajući u obzir predstojeći 19. sastanak Konferencije stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore (CITES), koji će se održati u Panami od 14. do 25. studenoga 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstojeći 19. sastanak Konferencije stranaka Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore (CITES), koji će se održati u Panami od 14. do 25. studenoga 2022.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 75/311 Opće skupštine UN-a od 26. srpnja 2021. o suzbijanju nezakonitog trgovanja divljom faunom i florom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 75/311 Opće skupštine UN-a od 26. srpnja 2021. o suzbijanju nezakonitog trgovanja divljom faunom i florom,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Konferencije CITES-a 12.10 (Rev.CoP15) o registraciji procesa u kojima se životinjske vrste navedene u Dodatku I. uzgajaju u zatočeništvu i u komercijalne svrhe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Konferencije CITES-a 12.10 (Rev.CoP15) o registraciji procesa u kojima se životinjske vrste navedene u Dodatku I. uzgajaju u zatočeništvu i u komercijalne svrhe,

| — | uzimajući u obzir odluke CITES-a 18.226 i 18.227 o trgovini azijskim slonovima (Elephas maximus), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke CITES-a 18.226 i 18.227 o trgovini azijskim slonovima (Elephas maximus),

| — | uzimajući u obzir odluke CITES-a 18.81-18.85 o kriminalu u području divlje faune i flore povezanim s internetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke CITES-a 18.81-18.85 o kriminalu u području divlje faune i flore povezanim s internetom,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), i Rezoluciju Parlamenta od 9. lipnja 2021. o toj strategiji (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), i Rezoluciju Parlamenta od 9. lipnja 2021. o toj strategiji (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (2), čiji je cilj promicanje održavanja biološke raznolikosti i koja predstavlja temelj EU-ove politike očuvanja prirode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (2), čiji je cilj promicanje održavanja biološke raznolikosti i koja predstavlja temelj EU-ove politike očuvanja prirode,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o biološkoj raznolikosti i 15. sastanak Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti, koji će se održati od 7. do 19. prosinca 2022. u Montrealu, Kanada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o biološkoj raznolikosti i 15. sastanak Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti, koji će se održati od 7. do 19. prosinca 2022. u Montrealu, Kanada,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ (COM(2021)0851), koji je podnijela Komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti okoliša putem kaznenog prava i zamjeni Direktive 2008/99/EZ (COM(2021)0851), koji je podnijela Komisija,

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o ključnim ciljevima Konferencije stranaka CITES-a u Panami od 14. do 25. studenoga 2022. (O-000038/2022 – B9-0023/2022 i O-000039/2022 – B9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o ključnim ciljevima Konferencije stranaka CITES-a u Panami od 14. do 25. studenoga 2022. (O-000038/2022 – B9-0023/2022 i O-000039/2022 – B9-0024/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je dosad nezabilježen gubitak biološke raznolikosti u svijetu, koji se trenutačno odvija brzinom koja je desetke do stotine puta veća od prirodne stope izumiranja vrsta, izravna posljedica ljudskog djelovanja i zbog kojega oko milijunu životinjskih i biljnih vrsta prijeti izumiranje; budući da dostupni dokazi upućuju na to da nije prekasno da se zaustave i preokrenu trenutačni trendovi gubitka biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je dosad nezabilježen gubitak biološke raznolikosti u svijetu, koji se trenutačno odvija brzinom koja je desetke do stotine puta veća od prirodne stope izumiranja vrsta, izravna posljedica ljudskog djelovanja i zbog kojega oko milijunu životinjskih i biljnih vrsta prijeti izumiranje; budući da dostupni dokazi upućuju na to da nije prekasno da se zaustave i preokrenu trenutačni trendovi gubitka biološke raznolikosti;

| B. | budući da biološka raznolikost pozitivno doprinosi zdravlju ljudskog stanovništva; budući da je do 80 % lijekova koje koriste ljudi prirodnog podrijetla; |
| --- | --- |

B.

budući da biološka raznolikost pozitivno doprinosi zdravlju ljudskog stanovništva; budući da je do 80 % lijekova koje koriste ljudi prirodnog podrijetla;

| C. | budući da su oceani, koji čine 95 % biosfere, jedan od najvažnijih ponora ugljika jer reguliraju klimu i apsorbiraju CO2 iz atmosfere; |
| --- | --- |

C.

budući da su oceani, koji čine 95 % biosfere, jedan od najvažnijih ponora ugljika jer reguliraju klimu i apsorbiraju CO2 iz atmosfere;

| D. | budući da je važno zaštititi morsku i obalnu biološku raznolikost i uhvatiti se u koštac s prijetnjama koje za nju predstavlja neregulirano ili nedovoljno regulirano iskorištavanje živih morskih resursa; budući da je također važno zaštititi slatkovodnu biološku raznolikost, koja se smanjuje u većoj mjeri nego što je to slučaj s morskim i kopnenim ekosustavima, pri čemu se broj slatkovodnih populacija smanjio za 83 % između 1970. i 2014.; |
| --- | --- |

D.

budući da je važno zaštititi morsku i obalnu biološku raznolikost i uhvatiti se u koštac s prijetnjama koje za nju predstavlja neregulirano ili nedovoljno regulirano iskorištavanje živih morskih resursa; budući da je također važno zaštititi slatkovodnu biološku raznolikost, koja se smanjuje u većoj mjeri nego što je to slučaj s morskim i kopnenim ekosustavima, pri čemu se broj slatkovodnih populacija smanjio za 83 % između 1970. i 2014.;

| E. | budući da velika većina vrsta kojima se trguje nije zaštićena CITES-om; budući da je međunarodna trgovina takvim vrstama i dalje neregulirana i uvelike doprinosi izumiranju divljih populacija; |
| --- | --- |

E.

budući da velika većina vrsta kojima se trguje nije zaštićena CITES-om; budući da je međunarodna trgovina takvim vrstama i dalje neregulirana i uvelike doprinosi izumiranju divljih populacija;

| F. | budući da je CITES najveći svjetski sporazum o očuvanju divljih vrsta, sa 184 stranaka potpisnica, uključujući EU i njegovih 27 država članica; budući da se njime uviđa da je divlja fauna i flora u svojim mnogostrukim jedinstvenim i raznovrsnim oblicima nezamjenjivi dio Zemljinih prirodnih sustava i da ju je potrebno štititi za buduće generacije; |
| --- | --- |

F.

budući da je CITES najveći svjetski sporazum o očuvanju divljih vrsta, sa 184 stranaka potpisnica, uključujući EU i njegovih 27 država članica; budući da se njime uviđa da je divlja fauna i flora u svojim mnogostrukim jedinstvenim i raznovrsnim oblicima nezamjenjivi dio Zemljinih prirodnih sustava i da ju je potrebno štititi za buduće generacije;

| G. | budući da je cilj CITES-a osigurati da međunarodna trgovina divljim životinjama i biljkama ne predstavlja prijetnju za opstanak tih vrsta u divljini; |
| --- | --- |

G.

budući da je cilj CITES-a osigurati da međunarodna trgovina divljim životinjama i biljkama ne predstavlja prijetnju za opstanak tih vrsta u divljini;

| H. | budući da nezakonita i zakonita trgovina divljom faunom i florom i njihova upotreba te uništavanje prirodnih staništa znatno doprinose smanjenju biološke raznolikosti, potkopavaju globalne napore u borbi protiv klimatskih promjena te su uzrok i posljedica korupcije; |
| --- | --- |

H.

budući da nezakonita i zakonita trgovina divljom faunom i florom i njihova upotreba te uništavanje prirodnih staništa znatno doprinose smanjenju biološke raznolikosti, potkopavaju globalne napore u borbi protiv klimatskih promjena te su uzrok i posljedica korupcije;

| I. | budući da Dodatak I. CITES-u obuhvaća sve vrste kojima prijeti izumiranje, a koje jesu ili bi mogle biti pogođene trgovinom; budući da Dodatak II. obuhvaća sve vrste kojima bi moglo zaprijetiti izumiranje ako trgovina primjercima tih vrsta ne bude podlijegala strogim propisima kako bi se izbjeglo njihovo iskorištavanje koje nije kompatibilno s njihovim preživljavanjem i ako se njihova trgovina ne bude efektivno kontrolirala; |
| --- | --- |

I.

budući da Dodatak I. CITES-u obuhvaća sve vrste kojima prijeti izumiranje, a koje jesu ili bi mogle biti pogođene trgovinom; budući da Dodatak II. obuhvaća sve vrste kojima bi moglo zaprijetiti izumiranje ako trgovina primjercima tih vrsta ne bude podlijegala strogim propisima kako bi se izbjeglo njihovo iskorištavanje koje nije kompatibilno s njihovim preživljavanjem i ako se njihova trgovina ne bude efektivno kontrolirala;

| J. | budući da se zbog trgovine divljom faunom i florom povećava kontakt između ljudi i divlje faune i flore te stvara potencijalno visok rizik od pojave i širenja zoonoza; budući da je 70 % svih novih zaraznih bolesti kod ljudi zoonotskog podrijetla, da trgovina divljom faunom i florom predstavlja ozbiljan rizik za zdravlje životinja i ljudi; budući da postoji potreba za boljom i iscrpnijom kontrolom trgovine mesom i trgovine živim životinjama; budući da stručnjaci preporučuju ograničavanje zoonotskih rizika na način da se riješi problem tržnica sa živim životinjama i da se izradi „pozitivan popis” životinjskih vrsta za koje je dozvoljen međunarodni prijevoz, uzimajući u obzir zoonotske rizike i druge aspekte kao što su dobrobit životinja, stanje očuvanosti i trendovi u pogledu populacije; |
| --- | --- |

J.

budući da se zbog trgovine divljom faunom i florom povećava kontakt između ljudi i divlje faune i flore te stvara potencijalno visok rizik od pojave i širenja zoonoza; budući da je 70 % svih novih zaraznih bolesti kod ljudi zoonotskog podrijetla, da trgovina divljom faunom i florom predstavlja ozbiljan rizik za zdravlje životinja i ljudi; budući da postoji potreba za boljom i iscrpnijom kontrolom trgovine mesom i trgovine živim životinjama; budući da stručnjaci preporučuju ograničavanje zoonotskih rizika na način da se riješi problem tržnica sa živim životinjama i da se izradi „pozitivan popis” životinjskih vrsta za koje je dozvoljen međunarodni prijevoz, uzimajući u obzir zoonotske rizike i druge aspekte kao što su dobrobit životinja, stanje očuvanosti i trendovi u pogledu populacije;

| K. | budući da se trošak globalnih strategija za sprečavanje pandemija smanjenjem nezakonite trgovine divljom faunom i florom, izbjegavanjem prenamjene zemljišta i povećanjem nadzora procjenjuje na između 22 milijarde USD i 31 milijardu USD (3), što predstavlja tek mali dio troškova uzrokovanih pandemijom; |
| --- | --- |

K.

budući da se trošak globalnih strategija za sprečavanje pandemija smanjenjem nezakonite trgovine divljom faunom i florom, izbjegavanjem prenamjene zemljišta i povećanjem nadzora procjenjuje na između 22 milijarde USD i 31 milijardu USD (3), što predstavlja tek mali dio troškova uzrokovanih pandemijom;

| L. | budući da je 19 država članica podržalo dokument o stajalištu ciparske vlade o novom zakonodavnom okviru EU-a za pozitivan popis EU-a za držanje kućnih ljubimaca, koji je predstavljen na sastanku Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo 24. svibnja 2022.; |
| --- | --- |

L.

budući da je 19 država članica podržalo dokument o stajalištu ciparske vlade o novom zakonodavnom okviru EU-a za pozitivan popis EU-a za držanje kućnih ljubimaca, koji je predstavljen na sastanku Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo 24. svibnja 2022.;

| M. | budući da je EU glavno čvorište, tranzitna točka i odredište za zakonito i nezakonito stečene žive ili mrtve primjerke divlje faune i flore, njihove dijelove ili od njih dobivene proizvode; budući da su 2019. prijavljene transakcije uvoza divlje faune i flore zaštićene CITES-om u EU činile 36 % ukupnih uvoznih transakcija; |
| --- | --- |

M.

budući da je EU glavno čvorište, tranzitna točka i odredište za zakonito i nezakonito stečene žive ili mrtve primjerke divlje faune i flore, njihove dijelove ili od njih dobivene proizvode; budući da su 2019. prijavljene transakcije uvoza divlje faune i flore zaštićene CITES-om u EU činile 36 % ukupnih uvoznih transakcija;

| N. | budući da je između 2014. i 2018. EU bio na drugom mjestu, odmah nakon SAD-a, po uvozu lovačkih trofeja od divljih vrsta navedenih u CITES-u; budući da sve veći broj europskih zemalja poduzima ili razmatra poduzimanje mjera zabrane uvoza lovačkih trofeja; |
| --- | --- |

N.

budući da je između 2014. i 2018. EU bio na drugom mjestu, odmah nakon SAD-a, po uvozu lovačkih trofeja od divljih vrsta navedenih u CITES-u; budući da sve veći broj europskih zemalja poduzima ili razmatra poduzimanje mjera zabrane uvoza lovačkih trofeja;

| O. | budući da međunarodna trgovina divljom faunom i florom svake godine dosegne vrijednost mjerljivu u milijardama eura i uključuje milijune primjeraka takvih biljaka i te faune, budući da je nezakonita trgovina divljom faunom četvrto najveće crno tržište, nakon tržišta droge, trgovine ljudima i oružjem; budući da se kaznena djela nezakonite trgovine divljom faunom i florom često ne kažnjavaju dovoljno strogo da bi to djelovalo kao sredstvo odvraćanja te da se aktere na srednjim i visokim razinama rijetko kazneno goni; |
| --- | --- |

O.

budući da međunarodna trgovina divljom faunom i florom svake godine dosegne vrijednost mjerljivu u milijardama eura i uključuje milijune primjeraka takvih biljaka i te faune, budući da je nezakonita trgovina divljom faunom četvrto najveće crno tržište, nakon tržišta droge, trgovine ljudima i oružjem; budući da se kaznena djela nezakonite trgovine divljom faunom i florom često ne kažnjavaju dovoljno strogo da bi to djelovalo kao sredstvo odvraćanja te da se aktere na srednjim i visokim razinama rijetko kazneno goni;

| P. | budući da internet ima ključnu ulogu u olakšavanju nezakonite trgovine divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

P.

budući da internet ima ključnu ulogu u olakšavanju nezakonite trgovine divljom faunom i florom;

| Q. | budući da su pojačani napori za poboljšanje transparentnosti i djelotvornog sudjelovanja civilnog društva u donošenju odluka ključni; |
| --- | --- |

Q.

budući da su pojačani napori za poboljšanje transparentnosti i djelotvornog sudjelovanja civilnog društva u donošenju odluka ključni;

| R. | budući da EU ima jasnu ulogu u uspostavi konstruktivne suradnje i razmjene između vladinih i nevladinih utočišta i centara za spašavanje kako bi se u slučajevima zaplijenjenih divljih vrsta osigurala dugoročna rješenja prilagođena tim vrstama; |
| --- | --- |

R.

budući da EU ima jasnu ulogu u uspostavi konstruktivne suradnje i razmjene između vladinih i nevladinih utočišta i centara za spašavanje kako bi se u slučajevima zaplijenjenih divljih vrsta osigurala dugoročna rješenja prilagođena tim vrstama;

| S. | budući da su tradicionalni lijekovi među glavnim uzrocima kada je riječ o zapljenama robe povezanima s CITES-om koje su prijavile države članice; budući da upotreba divljih životinja u proizvodnji tradicionalnih lijekova šteti biološkoj raznolikosti, posebno kada je riječ o vrstama s crvenog popisa; budući da potražnja za tradicionalnim lijekovima sa životinjskim sastojcima dovodi do povećane nezakonite trgovine divljim životinjama; |
| --- | --- |

S.

budući da su tradicionalni lijekovi među glavnim uzrocima kada je riječ o zapljenama robe povezanima s CITES-om koje su prijavile države članice; budući da upotreba divljih životinja u proizvodnji tradicionalnih lijekova šteti biološkoj raznolikosti, posebno kada je riječ o vrstama s crvenog popisa; budući da potražnja za tradicionalnim lijekovima sa životinjskim sastojcima dovodi do povećane nezakonite trgovine divljim životinjama;

| T. | budući da su se populacije pelagičnih morskih pasa smanjile za 71 % od 1970. i da izumiranje prijeti ili gotovo prijeti više od 50 % svih vrsta morskih pasa (4) te da je trgovina njihovim dijelovima tijela jedan od glavnih uzroka tog smanjenja; budući da je 20 % populacija grebenskih morskih pasa proglašeno funkcionalno izumrlim; budući da su 2020. države članice EU-a bile izvor više od 45 % svih proizvoda povezanih s perajama morskih pasa uvezenih u tri glavna trgovinska centra: Hong Kong, Singapur i Tajvan; |
| --- | --- |

T.

budući da su se populacije pelagičnih morskih pasa smanjile za 71 % od 1970. i da izumiranje prijeti ili gotovo prijeti više od 50 % svih vrsta morskih pasa (4) te da je trgovina njihovim dijelovima tijela jedan od glavnih uzroka tog smanjenja; budući da je 20 % populacija grebenskih morskih pasa proglašeno funkcionalno izumrlim; budući da su 2020. države članice EU-a bile izvor više od 45 % svih proizvoda povezanih s perajama morskih pasa uvezenih u tri glavna trgovinska centra: Hong Kong, Singapur i Tajvan;

| U. | budući da je 2021. nakon što je u Africi došlo do smanjenja populacije afričkog savanskog slona (Loxodonta africana) za više od 60 % i afričkog šumskog slona (Loxodonta cyclotis) za 86 % tijekom tri generacije, Međunarodna unija za očuvanje prirode (IUCN) podigla razinu prijetnje za afričkog savanskog slona s razine „ranjivi” na „ugroženi” te je zasebno navela afričkog šumskog slona kao kritično ugroženog (5); |
| --- | --- |

U.

budući da je 2021. nakon što je u Africi došlo do smanjenja populacije afričkog savanskog slona (Loxodonta africana) za više od 60 % i afričkog šumskog slona (Loxodonta cyclotis) za 86 % tijekom tri generacije, Međunarodna unija za očuvanje prirode (IUCN) podigla razinu prijetnje za afričkog savanskog slona s razine „ranjivi” na „ugroženi” te je zasebno navela afričkog šumskog slona kao kritično ugroženog (5);

| V. | budući da je krivolov u svrhu trgovanja bjelokosti glavni uzrok smanjenja broja jedinki afričkih slonova; budući da nezakonita trgovina bjelokosti šteti gospodarskom razvoju, potiče organizirani kriminal, promiče korupciju i potiče sukobe; budući da se trgovina bjelokosti znatno povećala nakon što je uvedena zakonita prodaja; |
| --- | --- |

V.

budući da je krivolov u svrhu trgovanja bjelokosti glavni uzrok smanjenja broja jedinki afričkih slonova; budući da nezakonita trgovina bjelokosti šteti gospodarskom razvoju, potiče organizirani kriminal, promiče korupciju i potiče sukobe; budući da se trgovina bjelokosti znatno povećala nakon što je uvedena zakonita prodaja;

| W. | budući da je trgovina divljim tigrovima zabranjena; budući da se, međutim, propisima EU-a o trgovini divljom faunom i florom ne sprečava trgovina tigrovima iz uzgoja u zatočeništvu i njihovim dijelovima, iako se Odluka 14.69 CITES-a protivi komercijalnom uzgoju tigrova i trgovini njihovim dijelovima; budući da države članice i dalje uvoze i izvoze žive tigrove i dijelove tigrova registrirane pod CITES-ovom oznakom komercijalne trgovine; |
| --- | --- |

W.

budući da je trgovina divljim tigrovima zabranjena; budući da se, međutim, propisima EU-a o trgovini divljom faunom i florom ne sprečava trgovina tigrovima iz uzgoja u zatočeništvu i njihovim dijelovima, iako se Odluka 14.69 CITES-a protivi komercijalnom uzgoju tigrova i trgovini njihovim dijelovima; budući da države članice i dalje uvoze i izvoze žive tigrove i dijelove tigrova registrirane pod CITES-ovom oznakom komercijalne trgovine;

Uvod

| 1. | naglašava jasnu potrebu za opreznijim pristupom zaštiti divlje faune i flore s obzirom na stalnu prijetnju koju trgovina divljom faunom i florom predstavlja za pojedinačne životinje, vrste te zdravlje ljudi i životinja, kao i okoliš; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na povećanje usklađivanja između CITES-a i Konvencije o biološkoj raznolikosti, Konvencije o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja te drugih ugovora i sporazuma povezanih s biološkom raznolikošću kako bi se zaista ispunile međunarodne obveze u pogledu očuvanja biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zabrinut je zbog toga što tržište egzotičnih kućnih ljubimaca kao i opseg time pogođenih vrsta rastu i unutar EU-a i na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da bi se ekološki otisak proizvodnje i potrošnje EU-a trebao hitno smanjiti kako bi ostao unutar granica planeta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da su usluge ekosustava i resursi koje šume pružaju ključni za ljude u cijelom svijetu; poziva EU i države članice da se zalažu za donošenje Rezolucije CITES-a o šumama na konferenciji CoP19 kako bi se osiguralo da su vrste drveća koje su uvrštene na popis CITES-a adekvatno zaštićene i da se bilo kakva trgovina tim vrstama odvija samo ako je zakonita, održiva i sljediva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da je uključivanje žena u očuvanje divlje faune i flore korisno kako za rodnu ravnopravnost tako i za održivost okoliša te da omogućuje usmjerenije i učinkovitije mjere za borbu protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom; poziva Komisiju da surađuje s tajništvom CITES-a kako bi se rodni aspekti uključili u CITES te da podrži rodno osjetljive inicijative koje utječu i odnose se na kriminalno ponašanje povezano s divljom faunom i florom i na očuvanje divlje faune i flore; smatra da bi se u okviru primjene, donošenja odluka i provedbe u pogledu CITES-a trebala promicati rodna ravnopravnost te poziva EU i države članice da se zalažu za Akcijski plan za rodnu ravnopravnost u CITES-u, koji bi se mogao donijeti rezolucijom; |
| --- | --- |

6.

Provedba, usklađenost i izvršenje

| 7. | ističe da se u izvješću IPBES-a o globalnoj procjeni iz 2019. o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava utvrđuje niz nedostataka u CITES-u, kao što su usklađenost, izvršenje, potreba za znanstveno utemeljenim kvotama, financiranje, borba protiv korupcije i smanjenje potražnje; naglašava da bi se trebalo uhvatiti u koštac s tim nedostacima radi bolje provedbe Konvencije te apelira na sve stranke da na temeljit način pristupe rješavanju tih pitanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog neodgovarajuće provedbe zabrana i ograničenja trgovine zaštićenim vrstama zbog nedostatka kapaciteta i resursa koje su sve strane namijenile u tu svrhu; poziva sve strane da ulože veće napore u provedbu Konvencije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava zabrinutost zbog toga što se stranke CITES-a ne pozivaju na odgovornost zbog neuspješne provedbe odredbi Konvencije, uključujući zahtjev da se dozvole za uvoz i izvoz potkrijepe znanstveno utemeljenim savjetima da takav uvoz ili izvoz neće štetiti opstanku vrste (zaključci o neštetnosti); |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na dosljednu i nepristranu provedbu instrumenata predviđenih CITES-om i odluka donesenih u okviru Konvencije kako bi se promicala usklađenost s njom, uključujući program za pomoć u usklađivanju; poziva EU i sve stranke da izrade mjere kako se se osiguralo odgovarajuće i pravovremeno poštovanje Konvencije, uključujući izdvajanjem potrebnih resursa, te da donesu učinkovito nacionalno zakonodavstvo za provedbu odluka i rezolucija donesenih u okviru Konvencije; poziva na uzajamnu suradnju između stranaka te na razmjenu najboljih praksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nadalje poziva EU i njegove članice da donesu stroge mjere, uključujući odvraćajuće sankcije, u slučajevima neusklađenosti kada se utvrdi da određena stranka potkopava učinkovitost Konvencije i da ustvari ne prekida nezakonito ili neodrživo iskorištavanje i trgovinu, te da kao krajnju mjeru obustave trgovinu sa strankom koja krši odredbe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva sve stranke da povećaju zaštitu zviždača, novinara, čuvara divlje flore i faune te boraca za zaštitu okoliša i ljudska prava, koji imaju ključnu ulogu u zaštiti okoliša i zaustavljanju nezakonite trgovine divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ustraje u tome da bi sve stranke transnacionalni kriminal povezan s divljom faunom i florom trebale priznati kao ozbiljan organizirani kriminal, što bi se trebalo odražavati u dodjeli sredstava i podrazumijevati aktivno sudjelovanje specijaliziranih policijskih i carinskih istražnih agencija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe ključnu ulogu policije i carine te potiče sve države članice EU-a da na nacionalnoj razini uspostave specijalizirane jedinice usmjerene na kriminal povezan s divljom faunom i florom, čiji će mandat obuhvaćati cijelo državno područje i neće biti ograničen na određene regije ili druge teritorijalne jedinice; poziva države članice da ovlaste te specijalizirane jedinice da se aktivno uključe u međunarodnu suradnju i koordinaciju; naglašava da bi se suradnja s relevantnim tijelima u državama članicama u pitanjima nezakonite trgovine divljom faunom i florom mogla dodatno preispitati i ojačati putem skupine EU-a za provedbu koja okuplja službenike tijela u području izvršavanja zakonodavstva iz svih država članica EU-a, kao i Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europola), Eurojusta, Interpola, Svjetske carinske organizacije i tajništva CITES-a; poziva EU i države članice da poboljšaju osposobljavanje za provedbu zakona o trgovini divljom florom i faunom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je potrebna baza podataka stručnjaka za biologiju i/ili ekologiju kako bi se utvrdile vrste i kazneno gonili zločini povezani s divljom faunom i florom, kao što su krivolov, nezakonita trgovina i nezakonito iskorištavanje, te kako bi se tijelima kaznenog progona na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i međunarodnoj razini omogućilo bolje razumijevanje tog fenomena; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe prednosti baze podataka upravljačkih informacijskih sustava tijela kaznenog progona u borbi protiv organiziranog kriminala i nezakonite trgovine divljom faunom i florom; apelira na Komisiju i države članice da na razini EU-a uspostave bazu podataka sudskih predmeta o kaznenim djelima protiv okoliša, uključujući kaznena djela povezana s divljom faunom i florom, te o mjerama koje su tijela kaznenog progona provela u području kaznenih djela protiv okoliša; smatra da bi takva baza podataka trebala omogućiti centralizirano prikupljanje podataka i povećati stupanj digitalizacije i znanja; napominje da preispitivanje povijesnih slučajeva može biti korisno tijelima, agencijama i organizacijama u tom području; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote, u kojoj je Komisija pozvana da olakša izgradnju kapaciteta, uključujući prijenos znanja, razmjenu tehnologije i osposobljavanje za stjecanje vještina za zemlje korisnice radi provedbe CITES-a i drugih konvencija i sporazuma ključnih za zaštitu biološke raznolikosti u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa i inicijative „Pomoć za trgovinu” Svjetske trgovinske organizacije; ustraje na potrebi za jačanjem programa suradnje sa zemljama izvan EU-a radi očuvanja njihove autohtone bioraznolikosti, među ostalim kroz međuparlamentarni dijalog, te za pomaganjem zemljama u razvoju u provedbi tih programa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žali zbog toga što EU ne provodi preporuke CITES-a iz Rezolucije konferencije 12.10 (Rev.CoP15) o registraciji procesa u kojima se životinjske vrste navedene u Dodatku I. uzgajaju u zatočeništvu i u komercijalne svrhe; izražava zabrinutost da se time stvaraju rupe u zakonu i olakšava nezakonita trgovina; poziva države članice da u potpunosti provedu tu rezoluciju i registriraju sva relevantna uzgajališta tih vrsta te da Komisiji i tajništvu CITES-a dostave potpune i točne zahtjeve za registraciju; apelira na Komisiju i države članice da se usprotive bilo kakvim nastojanjima da se oslabi sustav za registraciju aktivnosti uzgoja u zatočeništvu za vrste navedene u Dodatku I.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potiče i podržava primjenu modernih i inovativnih metoda za označivanje i praćenje vrsta uvrštenih na popis CITES-a ili proizvoda od tih vrsta kako bi se omogućila diferencijacija jedinki i njihovih derivata uzgojenih u zatočeništvu od jedinki i njihovih derivata ulovljenih u divljini; |
| --- | --- |

19.

Donošenje odluka, transparentnost i izvješćivanje

| 20. | pozdravlja godišnja izvješća o nezakonitoj trgovini kao važan korak prema boljem razumijevanju nezakonite trgovine divljom faunom i florom te potiče EU i sve strane da ih pravodobno podnesu; ističe da bi ta izvješća trebala sadržavati informacije o izdanim dozvolama i potvrdama, količinama i vrstama primjeraka, kao i nazive vrsta kako su navedene u dodacima I., II. i III.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče sve strane i EU da osiguraju transparentnost u neosjetljivim aktivnostima i operacijama tajništva CITES-a, među ostalim objavljivanjem godišnjih izvješća o nezakonitoj trgovini te da se podaci pravovremeno učitaju u bazu podataka CITES-a o trgovini, uključujući informacije o naručivanju izvješća, izradi pravilnika i odabiru savjetnika; potiče sve strane da ulože dodatne napore kako bi osigurale da se razlike u dozvolama za izvoz i uvoz svedu na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da je veća transparentnost u komercijalnoj trgovini vrstama iz Dodatka I., uključujući vrste uzgojene u zatočeništvu, ključna za borbu protiv korupcije, nezakonite trgovine, krijumčarenja i prijevara s primjercima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na bolje vođenje evidencije kada je riječ o Dodatku I., uključujući primjerke koji se uzgajaju i drže u zatočeništvu te razvoj pokazatelja rizika u vezi s ekološkim, sigurnosnim i uzgojnim praksama, kao što su dodatne pojedinosti o načinu vođenja evidencije, upravljanju podacima i izvješćivanju, načinu upravljanja sustavom stokova/inventara i načinu na koji se taj sustav preispituje i osigurava u pogledu prijevoza, skladištenja i odlaganja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poziva Komisiju i države članice da predvode naporima da se okonča komercijalna trgovina ugroženim vrstama i njihovim dijelovima te poziva na potpunu i trenutačnu zabranu komercijalne trgovine, izvoza ili ponovnog izvoza bjelokosti na europskoj razini unutar EU-a i u odredišta izvan EU-a, uključujući bjelokost koja datira iz razdoblja prije Konvencije, ističući da bi trebalo zadržati ograničene iznimke za uvoz i izvoz znanstvenih proizvoda, glazbenih instrumenata zakonito stečenih prije 1975. i za trgovinu artefaktima i antikvitetima proizvedenima prije 1947., pod uvjetom da su popraćeni valjanim certifikatom; traži slična ograničenja za druge ugrožene vrste poput tigrova i nosoroga; poziva na to da se ta zabrana primijeni bez odgode; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja izmjene Uredbe Komisije (EZ) br. 865/2006 (6) i revidirane smjernice o režimu EU-a kojim se uređuje trgovina bjelokosti te potiče Komisiju da strogo prati provedbu revidirane uredbe u državama članicama; poziva Komisiju i države članice da ta pravila pretvore u pravno obvezujuće zakonodavstvo i da uklone preostale propuste; |
| --- | --- |

25.

Financiranje

| 26. | sa zabrinutošću konstatira da za mnoge odluke CoP18 nije osigurano financiranje; poziva sve strane da zajamče dostatna financijska sredstva za pravilnu provedbu cijele Konvencije, uključujući njezino izvršenje; poziva Komisiju i države članice da povećaju svoju financijsku i ostalu potporu za provedbu odluka CITES-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da provedba mnogih odluka CITES-a ovisi o dostupnosti vanjskog financiranja; poziva EU i sve stranke Konvencije da istraže mehanizme kojima bi se osiguralo da vanjsko financiranje odluka CITES-a bude u skladu s prioritetima njihovih programa rada te da se razvojnom pomoći EU-a zemljama primateljicama ne ugrožava održivost divljih vrsta, bioraznolikost, prirodna staništa, ekosustavi te usluge koje pružaju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izražava zabrinutost zbog sve većeg radnog opterećenja tajništva CITES-a, konferencije stranaka i odbora u odnosu na resurse koji su im dostupni; poziva EU da preuzme vodeću ulogu u rješavanju tog pitanja; potiče, među ostalim, sve strane da podrže pouzdanu provedbu nacrta odluka i preporuka Stalnog odbora CITES-a; |
| --- | --- |

28.

Strateška vizija CITES-a za razdoblje 2021. – 2030.

| 29. | pozdravlja priznavanje međusobne povezanosti CITES-a i ciljeva održivog razvoja, Konvencije o biološkoj raznolikosti i zaključaka IPBES-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi se na konferenciji CoP19 trebalo pozabaviti pitanjem revizije strateške vizije CITES-a u svjetlu globalnog okvira za biološku raznolikost (GBF) Konvencije o biološkoj raznolikosti, koji će biti usvojen ove godine, kako bi se zajamčilo da CITES doprinosi provedbi GBF-a; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče stranke da postignu cilj da do 2025. prakticiraju samo zakonitu i ekološki održivu trgovinu divljom faunom i florom; naglašava da bi cilj trebao biti iskorjenjivanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom koja je uvrštena na popis CITES-a, uključujući vrste uzgojene u zatočeništvu, a ne samo njezino smanjenje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da bi se odluke koje donose tijela Konvencije CITES trebale temeljiti na znanstvenim kriterijima usmjerenima na očuvanje vrsta, na najboljim dostupnim znanstvenim informacijama i na načelu predostrožnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žali zbog izostavljanja ključnog pitanja dobrobiti životinja u izjavi o viziji te poziva Komisiju, države članice i sve druge stranke da isprave taj propust; |
| --- | --- |

33.

Jačanje uloge EU-a u svjetskoj borbi protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom

| 34. | žali zbog nedostataka u provedbi uredbi EU-a o trgovini divljom faunom i florom jer njima nisu obuhvaćene sve kritične vrste i ne pruža se ista razina zaštite životinjama uzgojenima u zatočeništvu; potiče Komisiju da preispita i proširi postojeće zakonodavstvo kojim se uređuje trgovina divljom faunom i florom kako bi se osiguralo da uvoz, prekrcaj, izvoz, prodaja ili prijevoz divljih životinja ili biljaka koje se uzimaju, posjeduju, prevoze ili prodaju uz kršenje zakona zemlje podrijetla i tranzita budu zabranjeni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponovno poziva Komisiju i države članice da predvode u naporima kako bi se zaustavila komercijalna trgovina ugroženim vrstama i njihovim dijelovima; naglašava važnost razvoja ciljeva alata za prostorno praćenje i izvješćivanje (SMART) u tu svrhu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da bi u trgovinsku politiku EU-a trebalo sustavno uključiti nezakonitu trgovinu divljom faunom i florom i održivu potrošnju; ponavlja svoj poziv Vijeću da Konvenciju o biološkoj raznolikosti smatra ključnim elementom sporazuma o slobodnoj trgovini pod uvjetom da se dogovore obvezni mehanizmi za preispitivanje nacionalnih ciljeva (7); traži od Vijeća da CITES i Pariški sporazum učini ključnim elementima sporazuma o slobodnoj trgovini te da naglasi potrebu za njihovom učinkovitom provedbom; ističe važnost predstojeće reforme Uredbe o općem sustavu povlastica (8) za osiguravanje učinkovite provedbe multilateralnih konvencija o klimi i okolišu obuhvaćenih tom Uredbom, uključujući Konvenciju o biološkoj raznolikosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | potiče Komisiju da prilagodi europsku bazu podataka TRACES (integrirani računalni veterinarski sustav) kako bi se prikupile i objavile točne informacije o vrstama, količini i podrijetlu svih morskih ukrasnih riba kojima se trguje, te na taj način nadzirala ta trenutačno neregulirana i često neodrživa trgovina u kojoj je EU značajno tržište za uvoz; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ponovno poziva države članice EU-a da na razini EU-a uspostave pozitivan znanstveno utemeljen popis životinja koje se mogu držati kao kućni ljubimci, u adekvatnim uvjetima u pogledu njihove dobrobiti, bez nanošenja štete populacijama u divljini i europskoj biološkoj raznolikosti; u tom pogledu ističe da postoji potreba da Komisija provede studiju kojom bi se pospješilo usvajanje tog popisa, koji bi se temeljio, među ostalim, na postojećim iskustvima država članica i stečenim spoznajama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče Komisiju i države članice da hitno poduzmu učinkovite mjere i mjere u okviru svojih obveza navedenih u strategiji EU-a o biološkoj raznolikosti kako bi se zabranio uvoz lovačkih trofeja dobivenih od vrsta navedenih u Konvenciji CITES; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja nastojanja EU-a da pruži razvojnu potporu naporima koji se ulažu u suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom u zemljama u razvoju; poziva Komisiju da partnerskim zemljama koje su izvor divlje faune i flore i proizvoda od divlje faune i flore, tranzitne točke i/ili odredišta za prodavače i kupce pruži podršku u razvijanju održivih gospodarskih alternativa za egzistenciju i održivost lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

40.

Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom

| 41. | pozdravlja reviziju i nastavak akcijskog plana EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom; poziva Komisiju da bez odgode objavi ambiciozni akcijski plan EU-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | međutim, naglašava da će uspjeh budućeg akcijskog plana EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom uvelike ovisiti o raspodjeli sredstava; stoga poziva EU i države članice da namijene konkretna proračunska sredstva za njegovu provedbu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mišljenja je da akcijski plan nije pružio dovoljan poticaj za rješavanje pitanja uloge građana EU-a u poticanju potražnje za nezakonitim proizvodima od divlje faune i flore i kod kuće i u susjedstvu EU-a te smatra da bi trebalo ojačati akcijski plan EU-a; poziva Komisiju da u ključnim zemljama potrošačima, uključujući one unutar EU-a, provede inicijative utemeljene na dokazima za smanjenje potražnje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da bi akcijski plan EU-a protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom trebao dobiti odgovarajuća financijska sredstva, uključujući pomoć zemljama izvan EU-a te centrima za spašavanje i utočištima za divlju floru i faunu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | smatra da bi novi akcijski plan EU-a trebao utrti put za bolju provedbu zakona i inspekcije koje provode relevantna tijela diljem Unije te za bolje prikupljanje podataka i pristup podacima, što će omogućiti bolju procjenu trendova i analizu rizika; poziva Komisiju i države članice da dodijele dostatne ljudske i financijske resurse za provedbu akcijskog plana te da ulažu u izgradnju kapaciteta i osposobljavanje tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela; ističe da razmjena znanja s relevantnim službenicima, produbljivanje tog znanja i senzibilizacija javnosti moraju biti sastavni dio budućeg plana; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nadalje poziva Komisiju da u okviru akcijskog plana utvrdi jasne i provedive ciljeve i mjere te da razvije jasan mehanizam praćenja i evaluacije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da je ključno da akcijski plan bude u potpunosti usklađen sa strategijom za bioraznolikost za 2030. te da se njime osiguraju sinergije s relevantnim zakonodavstvom EU-a i globalnim okvirom za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020.; čvrsto vjeruje da bi se akcijskim planom posebno trebale utvrditi prioritetne vrste i riješiti pitanje vrsta zaštićenih na nacionalnoj razini kojima se nezakonito trguje u EU-u; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju i države članice da se u revidiranom akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom uhvate u koštac s trgovinom na internetu i izvan njega, kako bi osigurali da se kiberkriminalitetu u pogledu divlje faune i flore da jednaka razina prioriteta kao i drugim vrstama kiberkriminaliteta kojima se ugrožavaju ljudsko zdravlje, okoliš, gospodarstvo, sigurnost i obrazovanje, između ostalog komunikacijom, suradnjom i koordinacijom među uključenim javnim i privatnim sektorima; poziva Komisiju da hitno ocijeni kako bi Akt o digitalnim uslugama (9) mogao djelovati kao alat za borbu protiv nezakonite internetske trgovine životinjama i biljkama; |
| --- | --- |

48.

| 49. | napominje da postoje dokazi da zakonita trgovina divljim životinjama služi kao paravan za nezakonite trgovinske aktivnosti, pruža brojne mogućnosti za legalizaciju nezakonitog podrijetla i komplicira provedbu zakona; poziva EU da se pozabavi i zakonitom i nezakonitom trgovinom divljim životinjama u reviziji akcijskog plana EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da bi se u akcijskom planu trebao usvojiti sveobuhvatan pristup od izvora do potrošača; |
| --- | --- |

50.

| 51. | smatra važnim da privatni sektor bude uključen u akcijski plan i da je predan borbi protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom, te da se dovoljno javnih i privatnih ulaganja posveti istraživanju kako bi se povećalo naše znanje o trgovini divljom florom i faunom; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da bi revidirani akcijski plan trebao uključivati ljudska prava i rod, prepoznati ulogu organizacija civilnog društva i obuhvaćati sudjelovanje javnosti i savjetovanje s dionicima; |
| --- | --- |

52.

Organizirani kriminal, kibersigurnost i zaplijenjene životinje

| 53. | apelira na države članice da preko svojih nadležnih institucija uspostave prekograničnu suradnju i koordinaciju s raznim relevantnim međunarodnim tijelima i institucijama kako bi se suzbilo djelovanje organiziranih kriminalnih skupina u nezakonitoj trgovini divljim biljnim i životinjskim vrstama; |
| --- | --- |

53.

| 54. | potiče Komisiju i države članice da promiču pripremu i usvajanje ambicioznog i učinkovitog protokola o kaznenim djelima protiv okoliša u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta, kako se upućuje u Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. 2025. (10), koji bi uključivao odredbu kojom se stranke obvezuju da kriminaliziraju uvoz i trgovinu divljom faunom i florom koja je nezakonito uzeta iz zemlje podrijetla; |
| --- | --- |

54.

| 55. | snažno pozdravlja prijedlog revizije Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (2008/99/EZ) kako bi se obuhvatila većina oblika kaznenih djela protiv okoliša tako da podliježu usklađenim, odvraćajućim, učinkovitim i razmjernim sankcijama ili kaznama; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da osigura koordinaciju u provedbi Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava, uredbi EU-a o trgovini divljom faunom i florom i revidiranog akcijskog plana EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom, koristeći se na najučinkovitiji način alatima koji se nude u sklopu različitih okvira; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva da se nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani ribolov i podvodno onečišćenje bukom uključe u navedena kaznena djela revidirane Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava; |
| --- | --- |

57.

| 58. | žali zbog toga što se u prijedlogu ne razmatra dobrobit životinja; poziva Komisiju da zajamči da se okrutnost prema životinjama smatra otegotnom okolnošću koja omogućuje povećane kazne u skladu s revidiranom Direktivom o zaštiti okoliša putem kaznenog prava; |
| --- | --- |

58.

| 59. | potiče Komisiju da donese posebne smjernice EU-a za borbu protiv kiberkriminaliteta u pogledu divlje faune i flore, osiguravajući usklađene politike u državama članicama i suradnju među svim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

59.

| 60. | apelira na države članice da učinkovito i u potpunosti provedu odluke CITES-a 18.81 – 18.85 o kriminalu u području divlje faune i flore povezanom s internetom te da pritom u potpunosti koriste Interpolov „Kriminal u području divlje faune i flore povezan s internetom – Praktične smjernice za službenike u području izvršavanja zakonodavstva”, izrađene radi provedbe relevantnih odredbi Odluke CITES-a 17.93; |
| --- | --- |

60.

| 61. | potiče EU da promiče i podupire inicijative za znatno povećanje kapaciteta za spašavanje i obnovu divljih vrsta pomoću resursa, financiranja, osposobljavanja i, što je još važnije, uspostave mreže odgovornih i akreditiranih objekata za spašavanje i utočišta te nacionalnih akcijskih planova za upravljanje zaplijenjenim živim životinjama; |
| --- | --- |

61.

| 62. | napominje da nedostatak nacionalnih kapaciteta za spašavanje i utočišta može doprinijeti nedovoljnoj provedbi relevantnih odredbi povezanih s trgovinom divljom faunom i florom u državi članici te može dovesti do mjera koje nisu prikladne za odvraćanje od kriminala povezanog s divljom faunom i florom; smatra da bi revidirana Direktiva o zaštiti okoliša putem kaznenog prava mogla obuhvaćati, na primjer, pravila za upravljanje zaplijenjenom dobiti, uključujući odgovarajuću skrb za zaplijenjene žive životinje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | naglašava važnost sustavnog provođenja financijskih istraga i postupaka povrata imovine; poziva EU i njegove države članice da podrže mjere usmjerene na zapljenu pogubnih nezakonitih financijskih tokova i zapljenu prihoda od kriminala povezanog s divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva države članice da dosljedno i transparentno izvješćuju CITES, Europol i zemlje podrijetla o svim zaplijenjenim ili oduzetim živim životinjama i da to promiču; |
| --- | --- |

64.

Pristup „Jedno zdravlje” i uloga CITES-a u smanjenju rizika od pojave budućih zoonotskih bolesti povezanih s međunarodnom trgovinom divljom faunom i florom

| 65. | podsjeća da je prema IPBES-u 70 % novih bolesti i pandemija životinjskog podrijetla; izražava duboku zabrinutost, također u kontekstu trenutne pandemije bolesti COVID-19, zbog sve češće pojave i širenja zoonotskih bolesti koje se prenose sa životinja na ljude (antropozoonoze), što je pogoršano klimatskim promjenama, degradacijom okoliša, promjenama u korištenju zemljišta, krčenjem šuma, uništavanjem bioraznolikost i prirodnih staništa te pritiskom na njih, nezakonitom trgovinom divljim životinjama i neodrživim sustavima proizvodnje i potrošnje hrane; ističe potrebu za poboljšanjem znanja o vezama između pojave bolesti s jedne strane te zakonite i nezakonite trgovine divljim biljnim i životinjskim vrstama, očuvanja i propadanja ekosustava s druge strane; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe da rizik od pandemije može značajno smanjiti smanjenjem ljudskih aktivnosti koje dovode do gubitka biološke raznolikosti te da je trošak smanjenja rizika od pandemije 100 puta manji od troškova odgovora na pandemije; naglašava da je iznimno važno zaštititi i obnoviti staništa divljih vrsta kako bi se spriječila još jedna pandemija životinjskog podrijetla; potiče sve stranke da ulože pojačane napore; |
| --- | --- |

66.

| 67. | apelira na EU i sve druge stranke da zajamče dobrobit živih životinja kojima se trguje, kao i onih koje se drže u objektima za uzgoj, i priznaju znanstvene dokaze da su loši uvjeti u pogledu dobrobiti životinja pri njihovu držanju, prijevozu i trgovini povezani s izbijanjem i širenjem bolesti te stoga ugrožavaju i zdravlje životinja i zdravlje ljudi; u tom pogledu naglašava koristi pozitivnog popisa životinja koje se mogu držati kao kućni ljubimci na razini EU-a; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da se koristi regulatornim dijalozima predviđenima u sporazumima o slobodnoj trgovini za promicanje strogih sanitarnih i fitosanitarnih standarda EU-a i dobrobiti životinja kako bi se rizik od budućih epidemija i pandemija sveo na najmanju moguću mjeru; poziva Komisiju da po potrebi razmotri uvođenje moratorija na uvoz divljih životinja ili drugih vrsta iz prijavljenih žarišnih točaka zaraznih bolesti kako bi se riješili mogući sigurnosni problemi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | naglašava važnu ulogu koju bi CITES trebao imati u sprečavanju budućih pandemija kao međunarodno regulatorno tijelo za trgovinu divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe smjernice Svjetske zdravstvene organizacije, Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE) i Programa Ujedinjenih naroda za okoliš kojima se nacionalna nadležna tijela pozivaju da obustave trgovinu živim ulovljenim sisavcima u svrhu hrane ili uzgoja te da zatvore dijelove tržnica na kojima se prodaju takve životinje kao hitnu mjeru, osim ako ne postoje vidljivo učinkoviti propisi i odgovarajuće procjene rizika; naglašava preporuke IPBES-a za uklanjanje živih vrsta iz trgovine divljom faunom i florom kod kojih prema mišljenju stručnjaka postoji visok rizik od izbijanja bolesti; poziva Komisiju i države članice EU-a da podrže globalnu zajednicu u rješavanju pitanja komercijalne trgovine i prodaje na tržnicama živih divljih vrsta namijenjenih prehrani ljudi, posebno ptica i sisavaca, u cilju postupnog ukidanja te trgovine kao ključnog koraka prema postizanju cilja sprečavanja budućih pandemija zoonotskog podrijetla; |
| --- | --- |

70.

| 71. | naglašava važnu ulogu Komisije i država članica u koordinaciji i podupiranju pristupa „Jedno zdravlje” u EU-u te zalaganju za njega na svim međunarodnim forumima; poziva na hitno donošenje nove rezolucije kojom se stranke pri provedbi Konvencije i u nacionalnom zakonodavstvu potiču na usvajanje pristupa „Jedno zdravlje” u pogledu korištenja i trgovine divljom faunom i florom, koristeći operativnu definiciju načela „Jedno zdravlje” koju je razvila skupina stručnjaka na visokoj razini „Jedno zdravlje” (OHHLEP), i na provedbu odgovarajuće analize rizika i programa prevencije u vezi sa zdravljem životinja, ljudi i okoliša pri razmatranju zahtjeva za dozvole i certifikate za trgovinu divljim životinjama; |
| --- | --- |

71.

| 72. | sa zabrinutošću primjećuje da putnici u zračnom prometu još uvijek krijumčare znatne količine mesa domaćih i divljih životinja u države članice, što predstavlja rizik za zdravlje životinja i ljudi te biološku raznolikost; poziva Komisiju da, zajedno s državama članicama, intenzivira prikupljanje podataka o ovom pitanju te podupre i koordinira odgovor EU-a na nezakonit uvoz mesa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja namjeru CITES-a da surađuje sa Svjetskom organizacijom za zdravlje životinja (OIE) na izradi zajedničkog programa rada kako bi se zajednički popunile praznine u znanju i utvrdila učinkovita i praktična rješenja za smanjenje rizika od prelijevanja patogena u lancima opskrbe divljom faunom i florom; potiče CITES da nastavi jačati aktivnu suradnju s drugim međunarodnim organizacijama i konvencijama uključenima u sprečavanje zoonotskih bolesti primjenom pristupa „Jedno zdravlje”; |
| --- | --- |

73.

| 74. | podsjeća na važnost angažmana autohtonih naroda i lokalne zajednice u pogledu očuvanja vrsta i provedbe Konvencije; prepoznaje da egzistencija nekih zajednica ovisi o vrstama uvrštenima na popis CITES-a; žali što CITES-u nedostaje određena razina priznavanja autohtonih naroda i lokalnih zajednica, što je u suprotnosti s Konvencijom o biološkoj raznolikosti; smatra da bi sastanci CITES-a imali koristi od veće zastupljenosti i sudjelovanja autohtonih naroda i lokalnih zajednica te žali zbog nedostatka napretka koji je dosad postignut; potiče stranke i tajništvo da nastave s radom na definiranju i provedbi učinkovitih mehanizama kako bi se osiguralo da se čuje glas autohtonih naroda i lokalnih zajednica; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Svjetsku zdravstvenu organizaciju da zauzme stav protiv upotrebe divljih životinja u proizvodnji lijekova, posebno protiv upotrebe vrsta s crvenog popisa Međunarodne unije za očuvanje prirode koje su klasificirane kao (gotovo) ugrožene, ranjive ili ugrožene; |
| --- | --- |

75.

Izmjene dodataka CITES-a

| 76. | snažno podržava prijedloge EU-a i država članica za uvrštenje na popis u cilju izmjene dodataka CITES-a; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva države članice EU-a da podrže prijedloge podnesene konferenciji CoP19 za uvrštavanje na popis ili prijenos vrsta iz Dodatka II. u Dodatak I. koje podnose ili podupiru države na području rasprostranjenosti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva države članice EU-a i sve druge stranke da podrže prijedloge podnesene konferenciji CoP19 za bolju zaštitu gmazova, vodozemaca, ptica, riba i sisavaca koji su ugroženi međunarodnom trgovinom za tržište kućnih ljubimaca te da priznaju da tržište egzotičnih kućnih ljubimaca i raspon pogođenih vrsta rastu i unutar EU-a i na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva EU i sve stranke Konvencije CITES da se pridržavaju načela predostrožnosti u pogledu zaštite vrsta u svim svojim službenim stajalištima o radnim dokumentima i prijedlozima za uvrštavanje na popis, te da posebno i u potpunosti uzmu u obzir načela „korisnik plaća”, načela preventivnog djelovanja, načela najboljih dostupnih znanstvenih informacija i ekološkog pristupa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | apelira na EU da pozove na reviziju Rezolucije konferencije 9.21. (Rev. CoP18) o tumačenju i primjeni kvota za vrste uključene u Dodatak I. kako bi se povećala učestalost preispitivanja kvota za te vrste, kojima je dodijeljena najviša razina zaštite u okviru priloga, s obzirom na to da je trenutačni vremenski okvir od devet godina (tri razdoblja između zasjedanja) predug; |
| --- | --- |

80.

| 81. | podržava preporuke za jačanje zaštite i očuvanja vrsta, uključujući morske pse i raže, morske kornjače, morske konjice, velike mačke, slonove, tibetanske antilope i sajga antilope; |
| --- | --- |

81.

| 82. | potiče EU da podrži uspostavu transparentnog i uključivog postupka za daljnju sveobuhvatnu i vremenski ograničenu reviziju Rezolucije konferencije br. 10.21. o prijevozu živih primjeraka i povezanim smjernicama CITES-a za nezračni prijevoz; poziva na osnivanje zajedničke radne skupine Odbora za prijevoz životinja i biljaka koja će biti zadužena za redovito preispitivanje smjernica i izradu prijedloga izmjena Rezolucije konferencije br. 10.21. (Rev. CoP16) kako bi se poboljšali detaljni zahtjevi u pogledu prijevoza kojima se pojašnjavaju odgovornosti u pogledu usklađenosti te kako bi se preispitao način na koji ih provode stranke; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva EU i njegove države članice da podrže donošenje odluke koju je predložio stalni odbor o ponovnom sazivanju radne skupine za provedbu propisa CITES-a u vezi s nosorozima, pri čemu ističe da krivolov i nezakonita trgovina rogovima nosoroga i dalje predstavljaju veliku prijetnju opstanku afričkih i azijskih nosoroga; |
| --- | --- |

83.

Pitanja koja se odnose na pojedine vrste

Morski psi i raže

| 84. | ističe da morski psi i raže imaju ključnu ulogu u očuvanju zdravog života u oceanima te da nova istraživanja objavljena nakon 18. konferencije stranaka CITES-a pokazuju da 37 % vrsta morskih pasa i raža već prijeti izumiranje, što je druga najviša stopa među svim skupinama kralježnjaka nakon vodozemaca (11); upozorava da je jedan od glavnih uzroka tog pada međunarodna trgovina proizvodima koji su od njih dobiveni te da je EU važan izvoznik i trgovac dijelovima morskih pasa i proizvodima od njih; |
| --- | --- |

84.

| 85. | žali zbog toga što se dosad samo 25 % vrsta morskih pasa koje su pogođene trgovinom perajama nalazi na popisu Priloga II. CITES-u; poziva EU da zatraži od tajništva, stalnog odbora i stranaka konvencije CITES da dodatno ispitaju i riješe zabrinjavajuću i kritičnu nedosljednost utvrđenu u dokumentu stalnog odbora SC74 Doc. 67.2, između ulova vrsta morskih pasa s popisa CITES-a i razina trgovine njima, te da utvrde potencijalne izvore nedovoljnog prijavljivanja vrsta morskih pasa s popisa CITES-a ili nezakonite trgovine njima; |
| --- | --- |

85.

| 86. | stoga pozdravlja prijedlog Komisije za odluku Vijeća koji uključuje prijedlog iz Dodatka II. kojim bi se cijela obitelj mlatova uvrstila u uredbu CITES-a; |
| --- | --- |

86.

| 87. | potiče EU, koji ima ključnu ulogu u globalnom ribolovu morskih pasa i trgovini njima, da podrži prijedlog Paname, zemlje domaćina 19. sastanka konferencije CoP19, da se u Dodatak II uvrste psine (iz porodice Carcharhinidae), pri čemu bi ostatak porodice Carcharhinidae zbog sličnog izgleda trebalo uključiti kao vrlo sličnu vrstu; |
| --- | --- |

87.

Velike mačke

| 88. | priznaje da su neke vrste velikih mačaka među najugroženijim vrstama CITES-a, pri čemu se njihove populacije i dalje smanjuju te su u nekim državama dosegnule razinu izumiranja, te da očuvanju vrsta velikih mačaka CITES-a i trgovini njima nije pridana dovoljna pozornost i financijska potpora u usporedbi s drugim pitanjima CITES-a; |
| --- | --- |

88.

| 89. | potiče EU da osnuje fond za očuvanje vrsta velikih mačaka kojim bi se, među ostalim, podupirala provedba rezolucija i odluka CITES-a o vrstama velikih mačaka te provedba vremenski ograničenih preporuka po državama članicama te ishoda i rezultata radne skupine CITES-a za velike mačke; |
| --- | --- |

89.

| 90. | nadalje potiče EU da osigura da tajništvo CITES-a pri realizaciji misija CITES-a u zemljama u kojima se velike azijske mačke drže u zatočeništvu u zabrinjavajućim okolnostima zauzme pristup koji se temelji na riziku; |
| --- | --- |

90.

| 91. | s velikom zabrinutošću napominje da svih pet vrsta iz roda Panthera (tigar, lav, jaguar, leopard i snježni leopard) imaju nepovoljno stanje očuvanosti od „gotovo ugroženog” do „ugroženog”, a trendovi u pogledu njihove populacije smanjuju se; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva sve strane da bez iznimke zabrane komercijalnu trgovinu pet vrsta roda Panthera (tigrovi, lavovi, jaguari, leopardi i snježni leopardi); nadalje poziva države članice da zabrane uzgoj tih vrsta u zatočeništvu privatnim subjektima koji nisu ovlašteni zoološki vrtovi jer to može doprinijeti nezakonitoj trgovini tim vrstama; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ističe da je zakonita komercijalna trgovina vrstama uzgojenim u zatočeništvu, kao što su tigrovi i druge velike mačke, vrlo štetna jer potiče potražnju, otežava provedbu i pruža brojne mogućnosti za pranje novca; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva na zatvaranje farmi tigrova i prekid trgovine tigrovima uzgojenima u zatočeništvu i njihovim dijelovima u komercijalne svrhe; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisiju, države članice i sve stranke CITES-a da osiguraju da afrički lav bude uključen u Dodatak I. radi dobivanja optimalnog statusa zaštite i suzbijanja nezakonite trgovine s uglavnom azijskim zemljama; |
| --- | --- |

95.

Slonovi

| 96. | poziva Komisiju da u potpunosti podrži i aktivno zagovara uključivanje svih populacija afričkih slonova u Dodatak I. CITES-u te da se suprotstavi svakom pokušaju premještanja iz Dodatka I. u Dodatak II.; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva Komisiju i države članice da podrže razvoj jednostavnog i jedinstvenog pravnog okvira za trgovinu živim afričkim slonovima ulovljenima u divljini koji će ograničiti izvoz na programe za očuvanje in situ ili sigurna područja u divljini, unutar prirodnog i povijesnog područja rasprostranjenosti te vrste u Africi; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ističe stajalište država na području rasprostranjenosti afričkih slonova koje pripadaju koaliciji za afričke slonove i Odbora IUCN-a za opstanak vrsta – skupine stručnjaka za afričkog slona, koji ne podržavaju uklanjanje afričkih slonova iz prirode za bilo kakvu upotrebu u zatočeništvu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | potiče EU da istakne slabu trenutačnu provedbu svih odredbi odluka CITES-a 18.226 i 18.227 te da snažno potiče sve stranke da se u potpunosti pozabave tim odredbama, istodobno imajući na umu da se nekoliko azijskih država na području rasprostranjenosti slonova obvezalo na provedbu sigurnijih sustava registracije, označivanja i praćenja živih azijskih slonova; |
| --- | --- |

99.

| 100. | potiče brzo zatvaranje preostalih domaćih legalnih tržišta bjelokosti, primjerice u Japanu, te hitno poziva EU i sve stranke da se usprotive svim prijedlozima kojima se nastoji ukloniti ograničenje trgovine bjelokošću; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva Komisiju i države članice da zahtijevaju veću transparentnost i bolje upravljanje zalihama bjelokosti te da potiču njihovo uništavanje; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva EU da postupi u skladu sa svojim prijedlogom sa 74. sjednice stalnog odbora CITES-a i osigura da se u informacijski sustav za trgovinu slonovima (ETIS) uključe izvješća o analizi zapljena bjelokosti povezanih sa svakom strankom sa zakonitim domaćim tržištima za komercijalnu trgovinu bjelokosti, uključujući izvješće koje se podnosi Konferenciji stranaka, te da od tajništva CITES-a zatraži da upotrijebi informacije prikupljene u okviru postupka praćenja nezakonitog ubijanja slonova (MIKE), preko ETIS-a i nacionalnog akcijskog plana za bjelokost (NIAP) kako bi se provela analiza područja u kojima vjerojatno postoje najveće neprijavljene zalihe; |
| --- | --- |

102.

| 103. | potiče EU i njegove države članice da podrže preporuku revizije postupka nacionalnog akcijskog plana za bjelokost (NIAP) kako bi se i dalje osigurala njegova svrsishodnost, te poziva dotične stranke da ulože još više napora u okviru tog postupka u vezi sa zalihama bjelokosti; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva EU da osigura da ETIS i dalje bude pouzdan mehanizam i izvor informacija o trendovima u nezakonitoj trgovini bjelokosti, kakav je već više od dva desetljeća; |
| --- | --- |

104.

Druge vrste

| 105. | Poziva EU i sve strane da:






  — | podrže prijedloge za uvrštavanje nilskog konja Hippopotamus amphibius u Dodatak I. s obzirom na aktualnu zabrinutost u pogledu smanjenja populacije i trgovine tom vrstom; |
| --- | --- | --- |

105.

—

podrže prijedloge za uvrštavanje nilskog konja Hippopotamus amphibius u Dodatak I. s obzirom na aktualnu zabrinutost u pogledu smanjenja populacije i trgovine tom vrstom;

| — | podrže prijedloge za uključivanje dodatnih vrsta kornjača u dodatke CITES-u, uključujući kornjače iz rodova Kinosternon, Claudius i Staurotypus; |
| --- | --- |

—

podrže prijedloge za uključivanje dodatnih vrsta kornjača u dodatke CITES-u, uključujući kornjače iz rodova Kinosternon, Claudius i Staurotypus;

| — | podrže prijedlog Kostarike koji podupiru druge države na području rasprostranjenosti da se staklene žabe (obitelj Centrolenidae) uvrste u Dodatak II. CITES-u kako bi se osigurala zakonitost i održivost trgovine tim vrstama; |
| --- | --- |

—

podrže prijedlog Kostarike koji podupiru druge države na području rasprostranjenosti da se staklene žabe (obitelj Centrolenidae) uvrste u Dodatak II. CITES-u kako bi se osigurala zakonitost i održivost trgovine tim vrstama;

| — | potaknu Bocvanu da izvijesti o svim aktivnostima koje provodi kako bi riješila problem krivolova nosoroga i nezakonite trgovine u skladu s Rezolucijom konferencije 9.14 (Rev. CoP17) o očuvanju afričkih i azijskih nosoroga i trgovini njima, s obzirom na ozbiljnu zabrinutost zbog povećanja krivolova nosoroga u Bocvani od održavanja konferencije CoP18; |
| --- | --- |

—

potaknu Bocvanu da izvijesti o svim aktivnostima koje provodi kako bi riješila problem krivolova nosoroga i nezakonite trgovine u skladu s Rezolucijom konferencije 9.14 (Rev. CoP17) o očuvanju afričkih i azijskih nosoroga i trgovini njima, s obzirom na ozbiljnu zabrinutost zbog povećanja krivolova nosoroga u Bocvani od održavanja konferencije CoP18;

| — | donesu odluke i/ili izmjene Rezolucije konferencije br. 17.10 o očuvanju ljuskavaca i trgovini njima kako bi se stranke s domaćim tržištima potaknule na poduzimanje svih mjera za zatvaranje tih tržišta i uništavanje njihovih zaliha ljuskavaca; |
| --- | --- |

—

donesu odluke i/ili izmjene Rezolucije konferencije br. 17.10 o očuvanju ljuskavaca i trgovini njima kako bi se stranke s domaćim tržištima potaknule na poduzimanje svih mjera za zatvaranje tih tržišta i uništavanje njihovih zaliha ljuskavaca;

| — | donesu odluke u skladu s kojima bi Meksiko morao odgovarati za neuspjeh u sprečavanju nezakonitog ribolova ribe Totoaba macdonaldi, vrste s popisa iz Dodatka I., i trgovine njome, zbog čega pliskavici vaquita marina (Phocoena sinus) prijeti izumiranje, te da razmotri privremeni prekid komercijalne trgovine vrstama s popisa CITES-a u skladu s Rezolucijom konferencije br. 14.3; |
| --- | --- |

—

donesu odluke u skladu s kojima bi Meksiko morao odgovarati za neuspjeh u sprečavanju nezakonitog ribolova ribe Totoaba macdonaldi, vrste s popisa iz Dodatka I., i trgovine njome, zbog čega pliskavici vaquita marina (Phocoena sinus) prijeti izumiranje, te da razmotri privremeni prekid komercijalne trgovine vrstama s popisa CITES-a u skladu s Rezolucijom konferencije br. 14.3;

| 106. | poziva Hong Kong i Kinu da pojačaju granične kontrole kako bi zaustavili uvoz ribe totoaba koja je uglavnom namijenjena Kini; |
| --- | --- |

106.

| 107. | potiče sve strane da u potpunosti zabrane trgovinu ribom totoaba; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, ugovornim strankama Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore i njezinom tajništvu. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(2)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

(3)  Organizacija za hranu i poljoprivredu, „Stanje svjetskih šuma 2022. – Šumski putovi za zeleni oporavak i izgradnju uključivih, otpornih i održivih gospodarstava.”, Rim, 2022.

(4)  Međunarodni fond za dobrobit životinja, Ponuda i potražnja: uloga EU-a u svjetskoj trgovini morskim psima, 2022.

(5)  IUCN, „Afričke vrste slonova sada ugrožene i kritično ugrožene – Crveni popis IUCN-a”, 25. ožujka 2021.

(6)  Uredba Komisije (EZ) br. 865/2006 od 4. svibnja 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila o provedbi Uredbe Vijeća (EZ) br. 338/97 o zaštiti divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (SL L 166, 19.6.2006., str. 1.).

(7)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(8)  Uredba (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 732/2008 (SL L 303, 31.10.2012., str. 1.).

(9)  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i o izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825) koji je podnijela Komisija.

(10)  Komunikacija Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025. (COM(2021)0170).

(11)  Odbor IUCN-a za opstanak vrsta – Posebna skupina na morske pse, New Global Study Finds Unprecedented Shark and Ray Extinction Risk, 6. rujna 2021.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/54

---

P9_TA(2022)0346

Pristup vodi kao ljudsko pravo: vanjska dimenzija

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o pristupu vodi kao ljudskom pravu: vanjska dimenzija (2021/2187(INI))

(2023/C 132/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 64/292 Opće skupštine UN-a od 28. srpnja 2010., u kojoj se priznaje ljudsko pravo na čistu vodu za piće i sanitarne uvjete, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 64/292 Opće skupštine UN-a od 28. srpnja 2010., u kojoj se priznaje ljudsko pravo na čistu vodu za piće i sanitarne uvjete,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 68/157 Opće skupštine UN-a od 18. prosinca 2013. naslovljenu „Ljudsko pravo na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 68/157 Opće skupštine UN-a od 18. prosinca 2013. naslovljenu „Ljudsko pravo na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 45/8 Vijeća UN-a za ljudska prava od 6. listopada 2020. naslovljenu „Ljudsko pravo na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 45/8 Vijeća UN-a za ljudska prava od 6. listopada 2020. naslovljenu „Ljudsko pravo na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 48/13 Vijeća UN-a za ljudska prava od 8. listopada 2021. naslovljenu „Ljudsko pravo na čist, zdrav i održiv okoliš”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 48/13 Vijeća UN-a za ljudska prava od 8. listopada 2021. naslovljenu „Ljudsko pravo na čist, zdrav i održiv okoliš”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 71/222 Opće skupštine UN-a od 21. prosinca 2016. naslovljenu „Međunarodno desetljeće za djelovanje, ‚Voda za održivi razvoj’ 2018. – 2028.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 71/222 Opće skupštine UN-a od 21. prosinca 2016. naslovljenu „Međunarodno desetljeće za djelovanje, ‚Voda za održivi razvoj’ 2018. – 2028.”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 75/212 Opće skupštine UN-a od 21. prosinca 2020. o Konferenciji Ujedinjenih naroda o sveobuhvatnom preispitivanju provedbe ciljeva Međunarodnog desetljeća za djelovanje „Voda za održivi razvoj” u sredini programskog razdoblja 2018. – 2028. (Konferencija UN-a o vodama 2023.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 75/212 Opće skupštine UN-a od 21. prosinca 2020. o Konferenciji Ujedinjenih naroda o sveobuhvatnom preispitivanju provedbe ciljeva Međunarodnog desetljeća za djelovanje „Voda za održivi razvoj” u sredini programskog razdoblja 2018. – 2028. (Konferencija UN-a o vodama 2023.),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te opće napomene Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te opće napomene Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), Konvenciju o pravima djeteta i Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW), Konvenciju o pravima djeteta i Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom,

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, koji su 17. studenoga 2017. zajedno proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, koji su 17. studenoga 2017. zajedno proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija,

| — | uzimajući u obzir Opći komentar br. 15 (2002.) Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava o pravu na vodu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći komentar br. 15 (2002.) Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava o pravu na vodu,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda i Konvenciju Međunarodne organizacije rada o autohtonim narodima i plemenima iz 1989. (br. 169), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda i Konvenciju Međunarodne organizacije rada o autohtonim narodima i plemenima iz 1989. (br. 169),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera iz 1992. (Konvencija o vodama), koja je prvotno dogovorena kao regionalni instrument te je 2016. otvorena za pristupanje svim državama članicama UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera iz 1992. (Konvencija o vodama), koja je prvotno dogovorena kao regionalni instrument te je 2016. otvorena za pristupanje svim državama članicama UN-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o pravu uporabe međunarodnih vodotoka za neplovidbene svrhe iz 1997. (Konvencija o vodotocima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o pravu uporabe međunarodnih vodotoka za neplovidbene svrhe iz 1997. (Konvencija o vodotocima),

| — | uzimajući u obzir Protokol UNECE-a i WHO-a o vodi i zdravlju iz 1999. uz Konvenciju o vodama, koji pruža okvir za provedbu ljudskih prava na vodu i sanitarne uvjete u praksu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol UNECE-a i WHO-a o vodi i zdravlju iz 1999. uz Konvenciju o vodama, koji pruža okvir za provedbu ljudskih prava na vodu i sanitarne uvjete u praksu,

| — | uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 6 o sigurnoj vodi za piće i sanitarnim uvjetima te Program održivog razvoja do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ove ciljeve održivog razvoja, a posebno cilj br. 6 o sigurnoj vodi za piće i sanitarnim uvjetima te Program održivog razvoja do 2030.,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a od 19. ožujka 2019. o razvoju svjetskih vodnih resursa naslovljeno „Nitko ne smije biti zapostavljen”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a od 19. ožujka 2019. o razvoju svjetskih vodnih resursa naslovljeno „Nitko ne smije biti zapostavljen”,

| — | uzimajući u obzir izvješća Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu iz 2020. i 2021. naslovljena „Stanje hrane i poljoprivrede u svijetu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu iz 2020. i 2021. naslovljena „Stanje hrane i poljoprivrede u svijetu”,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja za ljudska prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete od 16. srpnja 2021. o rizicima i učincima komodifikacije i financijalizacije vode na ljudska prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete te njegovo izvješće od 21. srpnja 2020. o ljudskim pravima i privatizaciji usluga povezanih s vodom i sanitarnim uvjetima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja za ljudska prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete od 16. srpnja 2021. o rizicima i učincima komodifikacije i financijalizacije vode na ljudska prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete te njegovo izvješće od 21. srpnja 2020. o ljudskim pravima i privatizaciji usluga povezanih s vodom i sanitarnim uvjetima,

| — | uzimajući u obzir Izvješće UN-a o razvoju svjetskih voda za 2021.: Vrednovanje vode, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće UN-a o razvoju svjetskih voda za 2021.: Vrednovanje vode,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima od 17. lipnja 2019. u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima od 17. lipnja 2019. u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice na području vodne politike (1) (Okvirna direktiva o vodama), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice na području vodne politike (1) (Okvirna direktiva o vodama),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (4),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. ožujka 2014. o europskoj građanskoj inicijativi „Voda i odvodnja su ljudsko pravo! Voda je javno dobro, a ne roba!” (COM(2014)0177), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 19. ožujka 2014. o europskoj građanskoj inicijativi „Voda i odvodnja su ljudsko pravo! Voda je javno dobro, a ne roba!” (COM(2014)0177),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. studenoga 2018. o diplomaciji u području voda, od 17. lipnja 2019. o Smjernicama EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta te od 19. studenoga 2021. o pitanju vode u vanjskom djelovanju EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. studenoga 2018. o diplomaciji u području voda, od 17. lipnja 2019. o Smjernicama EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta te od 19. studenoga 2021. o pitanju vode u vanjskom djelovanju EU-a,

| — | uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu Right2Water (Pravo na vodu) i Rezoluciju Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o praćenju europske građanske inicijative Right2Water (Pravo na vodu) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europsku građansku inicijativu Right2Water (Pravo na vodu) i Rezoluciju Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. o praćenju europske građanske inicijative Right2Water (Pravo na vodu) (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2021. s preporukama Komisiji o korporativnoj dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2021. s preporukama Komisiji o korporativnoj dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti (8),

| — | uzimajući u obzir postojeće uspješne metode prekogranične suradnje, kao što su razmjena mišljenja među komunalnim službama za vodu i otpadne vode u nordijskim zemljama još tijekom osamdesetih godina 20. stoljeća i osnivanje zajedničkog Nordijskog udruženja za hidrologiju 1970., godišnji sastanak nordijskih savjetnika za vodu, nordijski forumi o vodama i opsežna nordijska suradnja u području upravljanja vodama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postojeće uspješne metode prekogranične suradnje, kao što su razmjena mišljenja među komunalnim službama za vodu i otpadne vode u nordijskim zemljama još tijekom osamdesetih godina 20. stoljeća i osnivanje zajedničkog Nordijskog udruženja za hidrologiju 1970., godišnji sastanak nordijskih savjetnika za vodu, nordijski forumi o vodama i opsežna nordijska suradnja u području upravljanja vodama,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0231/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0231/2022),

| A. | budući da je Opća skupština UN-a u svojoj Rezoluciji 64/292 priznala prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete kao „ljudsko pravo od ključne važnosti za potpuno uživanje života i svih ljudskih prava”; budući da je nedostatak vode nespojiv sa životom i da su ta dva prava međusobno ovisna te ključna za dostojanstven život; budući da ne može postojati održiv i univerzalan pristup čistoj vodi bez funkcionalnih sanitarnih lanaca; budući da voda i vodni putovi imaju i snažnu kulturnu, duhovnu i vjersku dimenziju koja proizlazi iz njihove temeljne uloge u životu društva; |
| --- | --- |

A.

budući da je Opća skupština UN-a u svojoj Rezoluciji 64/292 priznala prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete kao „ljudsko pravo od ključne važnosti za potpuno uživanje života i svih ljudskih prava”; budući da je nedostatak vode nespojiv sa životom i da su ta dva prava međusobno ovisna te ključna za dostojanstven život; budući da ne može postojati održiv i univerzalan pristup čistoj vodi bez funkcionalnih sanitarnih lanaca; budući da voda i vodni putovi imaju i snažnu kulturnu, duhovnu i vjersku dimenziju koja proizlazi iz njihove temeljne uloge u životu društva;

| B. | budući da se u 20. načelu europskog stupa socijalnih prava o pristupu osnovnim uslugama izričito spominje pravo građana na vodu i sanitarne uvjete; |
| --- | --- |

B.

budući da se u 20. načelu europskog stupa socijalnih prava o pristupu osnovnim uslugama izričito spominje pravo građana na vodu i sanitarne uvjete;

| C. | budući da uskraćivanje ljudskog prava na vodu utječe na uživanje prava na život i zdravlje s obzirom na to da su kontaminirana voda, neodgovarajuće upravljanje otpadnim vodama te loši sanitarni uvjeti povezani s prijenosom teških bolesti, pa čak i smrću; budući da su usluge vodoopskrbe i odvodnje među temeljima javnog zdravlja; budući da su dijarealne bolesti četvrti uzrok smrti djece mlađe od pet godina te vodeći uzrok kronične pothranjenosti; budući da je pristup čistoj vodi, sanitarnim uvjetima i higijeni nužan za osiguravanje globalne otpornosti na pandemije i druge zarazne bolesti te za borbu protiv sve veće prijetnje antimikrobne otpornosti; |
| --- | --- |

C.

budući da uskraćivanje ljudskog prava na vodu utječe na uživanje prava na život i zdravlje s obzirom na to da su kontaminirana voda, neodgovarajuće upravljanje otpadnim vodama te loši sanitarni uvjeti povezani s prijenosom teških bolesti, pa čak i smrću; budući da su usluge vodoopskrbe i odvodnje među temeljima javnog zdravlja; budući da su dijarealne bolesti četvrti uzrok smrti djece mlađe od pet godina te vodeći uzrok kronične pothranjenosti; budući da je pristup čistoj vodi, sanitarnim uvjetima i higijeni nužan za osiguravanje globalne otpornosti na pandemije i druge zarazne bolesti te za borbu protiv sve veće prijetnje antimikrobne otpornosti;

| D. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 najteže pogodila najranjivije osobe te je ponovno istaknula potrebu za čistom i dostatnom vodom i sanitarnim uvjetima na globalnoj razini; budući da su dostupnost usluga u području vodoopskrbe, sanitarnih uvjeta i higijene (tzv. usluge WASH) i pristup njima, među ostalim za ranjive ili marginalizirane osobe, ključni za borbu protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

D.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 najteže pogodila najranjivije osobe te je ponovno istaknula potrebu za čistom i dostatnom vodom i sanitarnim uvjetima na globalnoj razini; budući da su dostupnost usluga u području vodoopskrbe, sanitarnih uvjeta i higijene (tzv. usluge WASH) i pristup njima, među ostalim za ranjive ili marginalizirane osobe, ključni za borbu protiv bolesti COVID-19;

| E. | budući da se 80 – 90 % otpadnih voda u zemljama u razvoju ispušta izravno u rijeke, jezera i mora, što uzrokuje bolesti koje se prenose vodom i ozbiljno šteti okolišu; budući da životi milijuna siromašnih ljudi ovise o dobrom stanju izvora vode, ne samo za opskrbu vodom za piće, već i za proizvodnju hrane putem poljoprivrede, stočarstva i ribarstva; |
| --- | --- |

E.

budući da se 80 – 90 % otpadnih voda u zemljama u razvoju ispušta izravno u rijeke, jezera i mora, što uzrokuje bolesti koje se prenose vodom i ozbiljno šteti okolišu; budući da životi milijuna siromašnih ljudi ovise o dobrom stanju izvora vode, ne samo za opskrbu vodom za piće, već i za proizvodnju hrane putem poljoprivrede, stočarstva i ribarstva;

| F. | budući da nedostatak poštovanja, zaštite i provedbe ljudskog prava na vodu i sanitarne uvjete često ugrožava pravo na obrazovanje; budući da djeca, a u velikom broju slučajeva djevojčice, moraju hodati u prosjeku šest kilometara svaki dan kako bi donijela vodu, što ih sprječava da pohađaju školu; budući da su oportunitetni troškovi prikupljanja vode visoki i imaju dalekosežne učinke jer znatno skraćuju raspoloživo vrijeme za druge važne aktivnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da nedostatak poštovanja, zaštite i provedbe ljudskog prava na vodu i sanitarne uvjete često ugrožava pravo na obrazovanje; budući da djeca, a u velikom broju slučajeva djevojčice, moraju hodati u prosjeku šest kilometara svaki dan kako bi donijela vodu, što ih sprječava da pohađaju školu; budući da su oportunitetni troškovi prikupljanja vode visoki i imaju dalekosežne učinke jer znatno skraćuju raspoloživo vrijeme za druge važne aktivnosti;

| G. | budući da mnoga djeca prestaju pohađati nastavu zbog bolesti povezanih s vodom koja nije sigurna za piće ili loših higijenskih praksi; budući da svako treće dijete nema odgovarajući pristup vodi i sanitarnim uvjetima u školi; budući da se u Izvješću UN-a o ciljevima održivog razvoja za 2021. navodi da na globalnoj razini više od petine osnovnih škola nije imalo pristup osnovnoj pitkoj vodi ili odvojenim sanitarnim čvorovima za djevojčice i dječake, a više od trećine nije imalo osnovne objekte za pranje ruku; budući da su isto tako mnoge djevojčice prisiljene napustiti školu kad nemaju pristup odvojenim sanitarnim čvorovima i ne mogu na dostojanstven način održavati higijenu tijekom menstruacije; |
| --- | --- |

G.

budući da mnoga djeca prestaju pohađati nastavu zbog bolesti povezanih s vodom koja nije sigurna za piće ili loših higijenskih praksi; budući da svako treće dijete nema odgovarajući pristup vodi i sanitarnim uvjetima u školi; budući da se u Izvješću UN-a o ciljevima održivog razvoja za 2021. navodi da na globalnoj razini više od petine osnovnih škola nije imalo pristup osnovnoj pitkoj vodi ili odvojenim sanitarnim čvorovima za djevojčice i dječake, a više od trećine nije imalo osnovne objekte za pranje ruku; budući da su isto tako mnoge djevojčice prisiljene napustiti školu kad nemaju pristup odvojenim sanitarnim čvorovima i ne mogu na dostojanstven način održavati higijenu tijekom menstruacije;

| H. | budući da djeca s invaliditetom također imaju poteškoća u pristupu obrazovanju zbog nedostatka prilagođenih sanitarnih čvorova i objekata; budući da UNESCO izvješćuje da više od 90 % sve djece s invaliditetom ne pohađa školu te da je mnogo vjerojatnije da će djevojčice s invaliditetom napustiti školovanje nego dječaci s invaliditetom; budući da je voda za piće ključna za koncentraciju pri učenju; |
| --- | --- |

H.

budući da djeca s invaliditetom također imaju poteškoća u pristupu obrazovanju zbog nedostatka prilagođenih sanitarnih čvorova i objekata; budući da UNESCO izvješćuje da više od 90 % sve djece s invaliditetom ne pohađa školu te da je mnogo vjerojatnije da će djevojčice s invaliditetom napustiti školovanje nego dječaci s invaliditetom; budući da je voda za piće ključna za koncentraciju pri učenju;

| I. | budući da se poteškoće s kojima se mnoge žene i djevojčice, osobe s određenim vrstama invaliditeta i starije osobe suočavaju u pogledu vode, sanitarnih uvjeta i higijene manifestiraju na različite načine koji utječu na njihovo opće zdravlje, dobrobit i dostojanstvo, reproduktivno zdravlje, obrazovanje, prehranu, sigurnost te sudjelovanje u gospodarskom i političkom životu; budući da su uglavnom majke djece s invaliditetom prisiljene napustiti svoja radna mjesta kako bi se brinule o sanitarnim potrebama svoje djece i njihovu školovanju kod kuće kad u školama nema pristupačnih sanitarnih čvorova; |
| --- | --- |

I.

budući da se poteškoće s kojima se mnoge žene i djevojčice, osobe s određenim vrstama invaliditeta i starije osobe suočavaju u pogledu vode, sanitarnih uvjeta i higijene manifestiraju na različite načine koji utječu na njihovo opće zdravlje, dobrobit i dostojanstvo, reproduktivno zdravlje, obrazovanje, prehranu, sigurnost te sudjelovanje u gospodarskom i političkom životu; budući da su uglavnom majke djece s invaliditetom prisiljene napustiti svoja radna mjesta kako bi se brinule o sanitarnim potrebama svoje djece i njihovu školovanju kod kuće kad u školama nema pristupačnih sanitarnih čvorova;

| J. | budući da su u mnogim zemljama globalnog juga žene i djevojčice tradicionalno odgovorne za opskrbu kućanstva vodom te da su zbog tih odgovornosti osjetljivije na bolesti i nasilje; budući da su žene i djevojčice izloženije napadima, seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju, uznemiravanju i drugim prijetnjama svojoj sigurnosti dok prikupljaju vodu za kućanstvo i kada pristupaju sanitarnim čvorovima izvan svojih domova; |
| --- | --- |

J.

budući da su u mnogim zemljama globalnog juga žene i djevojčice tradicionalno odgovorne za opskrbu kućanstva vodom te da su zbog tih odgovornosti osjetljivije na bolesti i nasilje; budući da su žene i djevojčice izloženije napadima, seksualnom i rodno uvjetovanom nasilju, uznemiravanju i drugim prijetnjama svojoj sigurnosti dok prikupljaju vodu za kućanstvo i kada pristupaju sanitarnim čvorovima izvan svojih domova;

| K. | budući da, kako je prepoznato u Smjernicama EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, ljudsko pravo na vodu i sanitarne uvjete uključuje dimenzije dostupnosti, pristupačnosti, prihvatljivosti, kvalitete i cjenovne pristupačnosti te načela pristupa temeljenog na ljudskim pravima (nediskriminacija, odgovornost, transparentnost, sudjelovanje itd.); |
| --- | --- |

K.

budući da, kako je prepoznato u Smjernicama EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, ljudsko pravo na vodu i sanitarne uvjete uključuje dimenzije dostupnosti, pristupačnosti, prihvatljivosti, kvalitete i cjenovne pristupačnosti te načela pristupa temeljenog na ljudskim pravima (nediskriminacija, odgovornost, transparentnost, sudjelovanje itd.);

| L. | budući da je UN-ov cilj održivog razvoja br. 6 osigurati da cjelokupno svjetsko stanovništvo do 2030. ima univerzalan i jednak pristup zdravstveno ispravnoj vodi za piće i sanitarnim uvjetima; budući da, prema najnovijem izvješću međuagencijskog mehanizma UN Water o stanju vode, i dalje postoje veliki izazovi u pogledu ostvarivanja tog cilja, kao i rješavanja velikih nejednakosti među zemljama i unutar njih u pogledu pristupa osnovnim uslugama vodoopskrbe i odvodnje; |
| --- | --- |

L.

budući da je UN-ov cilj održivog razvoja br. 6 osigurati da cjelokupno svjetsko stanovništvo do 2030. ima univerzalan i jednak pristup zdravstveno ispravnoj vodi za piće i sanitarnim uvjetima; budući da, prema najnovijem izvješću međuagencijskog mehanizma UN Water o stanju vode, i dalje postoje veliki izazovi u pogledu ostvarivanja tog cilja, kao i rješavanja velikih nejednakosti među zemljama i unutar njih u pogledu pristupa osnovnim uslugama vodoopskrbe i odvodnje;

| M. | budući da se u Izvješću UN-a o ciljevima održivog razvoja za 2021. navodi da 2020. godine dvije milijarde ljudi nisu imale pristup uslugama vodoopskrbe kojima se sigurno upravlja, 3,6 milijardi ljudi nije imalo pristup uslugama odvodnje kojima se sigurno upravlja, a 2,3 milijarde ljudi nisu imale pristup osnovnim higijenskim potrepštinama, pri čemu 129 zemalja još nije bilo na putu prema ostvarivanju održivog upravljanja vodnim resursima 2030.; budući da pristup vodi stvara povoljne uvjete za gospodarski razvoj i da će ti uvjeti ranjivim osobama omogućiti stjecanje financijske neovisnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da se u Izvješću UN-a o ciljevima održivog razvoja za 2021. navodi da 2020. godine dvije milijarde ljudi nisu imale pristup uslugama vodoopskrbe kojima se sigurno upravlja, 3,6 milijardi ljudi nije imalo pristup uslugama odvodnje kojima se sigurno upravlja, a 2,3 milijarde ljudi nisu imale pristup osnovnim higijenskim potrepštinama, pri čemu 129 zemalja još nije bilo na putu prema ostvarivanju održivog upravljanja vodnim resursima 2030.; budući da pristup vodi stvara povoljne uvjete za gospodarski razvoj i da će ti uvjeti ranjivim osobama omogućiti stjecanje financijske neovisnosti;

| N. | budući da bi ostvarenje univerzalne vodoopskrbe i odvodnje uz sigurno upravljanje u razdoblju od 2021. do 2040. rezultiralo neto dohotkom od između 37 i 86 milijardi USD godišnje; |
| --- | --- |

N.

budući da bi ostvarenje univerzalne vodoopskrbe i odvodnje uz sigurno upravljanje u razdoblju od 2021. do 2040. rezultiralo neto dohotkom od između 37 i 86 milijardi USD godišnje;

| O. | budući da je voda ograničen resurs; budući da se dostupnost slatke vode po osobi drastično smanjila tijekom posljednja dva desetljeća; budući da neuravnotežena rasprostranjenost rasta stanovništva i depopulacije ruralnih područja, intenziviranje poljoprivrede, učinci klimatskih promjena i degradacije okoliša, kao i određene nezakonite prakse u pogledu korištenja vodnih resursa koje uzrokuju zagađenje izazivaju sve veće probleme u pristupu vodi u mnogim regijama te će u budućnosti prouzročiti još više problema u pogledu pristupa; |
| --- | --- |

O.

budući da je voda ograničen resurs; budući da se dostupnost slatke vode po osobi drastično smanjila tijekom posljednja dva desetljeća; budući da neuravnotežena rasprostranjenost rasta stanovništva i depopulacije ruralnih područja, intenziviranje poljoprivrede, učinci klimatskih promjena i degradacije okoliša, kao i određene nezakonite prakse u pogledu korištenja vodnih resursa koje uzrokuju zagađenje izazivaju sve veće probleme u pristupu vodi u mnogim regijama te će u budućnosti prouzročiti još više problema u pogledu pristupa;

| P. | budući da će se velik udio neto rasta svjetskoga stanovništva do 2050. odvijati u gradovima u zemljama u razvoju, zbog čega će se povećati urbana potražnja za vodom i hranom; budući da ćemo, prema podacima iz Izvješća UN-a o razvoju svjetskih voda za 2019., do 2050. koristiti 20 do 30 % više vode nego danas i budući da se prema navodima Svjetske banke predviđa da će se potražnja za vodom u gradovima povećati za 50 do 70 % u sljedeća tri desetljeća; |
| --- | --- |

P.

budući da će se velik udio neto rasta svjetskoga stanovništva do 2050. odvijati u gradovima u zemljama u razvoju, zbog čega će se povećati urbana potražnja za vodom i hranom; budući da ćemo, prema podacima iz Izvješća UN-a o razvoju svjetskih voda za 2019., do 2050. koristiti 20 do 30 % više vode nego danas i budući da se prema navodima Svjetske banke predviđa da će se potražnja za vodom u gradovima povećati za 50 do 70 % u sljedeća tri desetljeća;

| Q. | budući da je 125 od 154 zemalja u razvoju u svoje nacionalne planove prilagodbe klimatskim promjenama kao prioritetna područja uključilo slatkovodne resurse te kopnene i močvarne ekosustave, u skladu s ciljem održivog razvoja br. 13; |
| --- | --- |

Q.

budući da je 125 od 154 zemalja u razvoju u svoje nacionalne planove prilagodbe klimatskim promjenama kao prioritetna područja uključilo slatkovodne resurse te kopnene i močvarne ekosustave, u skladu s ciljem održivog razvoja br. 13;

| R. | budući da je globalno zatopljenje važan uzrok nestašice vode; budući da trenutačna klimatska kriza, s izraženijim sušama, poplavama i obilnim kišama, produbljuje nejednakosti u distribuciji vode; budući da je oko 90 % svih prirodnih katastrofa i 70 % svih smrtnih slučajeva povezanih s prirodnim katastrofama povezano s vodom; budući da su, prema Atlasu smrtnosti i gospodarskih gubitaka zbog vremenskih, klimatskih i vodnih ekstrema (1970. – 2019.) Svjetske meteorološke organizacije, od deset najvećih katastrofa u tom razdoblju suše, oluje i poplave bile nepogode koje su dovele do najvećih gubitaka ljudskih života; budući da će prema podacima OECD-a 2050. gotovo 20 % svjetskog stanovništva biti izloženo riziku od poplava; |
| --- | --- |

R.

budući da je globalno zatopljenje važan uzrok nestašice vode; budući da trenutačna klimatska kriza, s izraženijim sušama, poplavama i obilnim kišama, produbljuje nejednakosti u distribuciji vode; budući da je oko 90 % svih prirodnih katastrofa i 70 % svih smrtnih slučajeva povezanih s prirodnim katastrofama povezano s vodom; budući da su, prema Atlasu smrtnosti i gospodarskih gubitaka zbog vremenskih, klimatskih i vodnih ekstrema (1970. – 2019.) Svjetske meteorološke organizacije, od deset najvećih katastrofa u tom razdoblju suše, oluje i poplave bile nepogode koje su dovele do najvećih gubitaka ljudskih života; budući da će prema podacima OECD-a 2050. gotovo 20 % svjetskog stanovništva biti izloženo riziku od poplava;

| S. | budući da bi nestašica vode, koju UN definira kao točku kada potražnja za vodom premaši dostupnu količinu vode ili kada je njezina upotreba ograničena niskom kvalitetom, u nekim slučajevima mogla biti pokretač raseljavanja i migracija; budući da se prema izvješćima UN-a o razvoju voda pet od jedanaest svjetskih regija trenutačno suočava s nestašicom vode, što predstavlja dvije trećine svjetskog stanovništva; budući da bi prema Izvješću UN-a o ciljevima održivog razvoja za 2020. nestašica vode mogla do 2030. prouzročiti raseljavanje oko 700 milijuna ljudi; |
| --- | --- |

S.

budući da bi nestašica vode, koju UN definira kao točku kada potražnja za vodom premaši dostupnu količinu vode ili kada je njezina upotreba ograničena niskom kvalitetom, u nekim slučajevima mogla biti pokretač raseljavanja i migracija; budući da se prema izvješćima UN-a o razvoju voda pet od jedanaest svjetskih regija trenutačno suočava s nestašicom vode, što predstavlja dvije trećine svjetskog stanovništva; budući da bi prema Izvješću UN-a o ciljevima održivog razvoja za 2020. nestašica vode mogla do 2030. prouzročiti raseljavanje oko 700 milijuna ljudi;

| T. | budući da krčenje šuma, jagma za zemljištem te prekomjerno iskorištavanje i vađenje prirodnih resursa, koje među ostalim provode organizirane kriminalne skupine, znatno utječu na vodostaj rijeka i jezera, mijenjaju hidrološki ciklus i doprinose isušivanju rijeka i jezera te zagađenju iskorištavanih područja; |
| --- | --- |

T.

budući da krčenje šuma, jagma za zemljištem te prekomjerno iskorištavanje i vađenje prirodnih resursa, koje među ostalim provode organizirane kriminalne skupine, znatno utječu na vodostaj rijeka i jezera, mijenjaju hidrološki ciklus i doprinose isušivanju rijeka i jezera te zagađenju iskorištavanih područja;

| U. | budući da u slatkovodnim ekosustavima, iako pokrivaju manje od 1 % površine Zemlje, živi više od 10 % svih vrsta i da oni sadržavaju osjetljivu biološku raznolikost; budući da se otprilike 70 % slatke vode u svijetu iskorištava u poljoprivredi, dok se ostatak dijeli na upotrebu u industriji (19 %), uglavnom u prehrambenom, tekstilnom, energetskom, industrijskom, kemijskom, farmaceutskom i rudarskom sektoru, i upotrebu u kućanstvu (11 %), uključujući ljudsku potrošnju; |
| --- | --- |

U.

budući da u slatkovodnim ekosustavima, iako pokrivaju manje od 1 % površine Zemlje, živi više od 10 % svih vrsta i da oni sadržavaju osjetljivu biološku raznolikost; budući da se otprilike 70 % slatke vode u svijetu iskorištava u poljoprivredi, dok se ostatak dijeli na upotrebu u industriji (19 %), uglavnom u prehrambenom, tekstilnom, energetskom, industrijskom, kemijskom, farmaceutskom i rudarskom sektoru, i upotrebu u kućanstvu (11 %), uključujući ljudsku potrošnju;

| V. | budući da zdravi ekosustavi doprinose poboljšanju količine i kvalitete vode te istodobno povećavaju otpornost na klimatske promjene; |
| --- | --- |

V.

budući da zdravi ekosustavi doprinose poboljšanju količine i kvalitete vode te istodobno povećavaju otpornost na klimatske promjene;

| W. | budući da je poljoprivreda najveći svjetski potrošač slatkovodnih resursa; budući da se trećina obradivog zemljišta u svijetu koristi za prehranu stoke; budući da se u izvješću Organizacije za hranu i poljoprivredu iz 2020. naslovljenom „The State of Food and Agriculture, Overcoming water challenges in agriculture” (Stanje hrane i poljoprivrede – Prevladavanje izazova u području vode u poljoprivredi) sugerira da se proizvodnja hrane i ruralni dohoci mogu znatno povećati ulaganjem u nove sustave navodnjavanja ili prilagodbom i modernizacijom postojećih, a to bi se trebalo kombinirati s poboljšanim praksama upravljanja vodnim resursima, uključujući poboljšane poljoprivredne prakse; budući da jagma za zemljištem negativno utječe na dostupnost i kvalitetu vode, oduzima izvore vode lokalnim zajednicama te krši njihovo ljudsko pravo na zdravstveno ispravnu vodu za piće; |
| --- | --- |

W.

budući da je poljoprivreda najveći svjetski potrošač slatkovodnih resursa; budući da se trećina obradivog zemljišta u svijetu koristi za prehranu stoke; budući da se u izvješću Organizacije za hranu i poljoprivredu iz 2020. naslovljenom „The State of Food and Agriculture, Overcoming water challenges in agriculture” (Stanje hrane i poljoprivrede – Prevladavanje izazova u području vode u poljoprivredi) sugerira da se proizvodnja hrane i ruralni dohoci mogu znatno povećati ulaganjem u nove sustave navodnjavanja ili prilagodbom i modernizacijom postojećih, a to bi se trebalo kombinirati s poboljšanim praksama upravljanja vodnim resursima, uključujući poboljšane poljoprivredne prakse; budući da jagma za zemljištem negativno utječe na dostupnost i kvalitetu vode, oduzima izvore vode lokalnim zajednicama te krši njihovo ljudsko pravo na zdravstveno ispravnu vodu za piće;

| X. | budući da je energetski sektor trenutačno odgovoran za 10 % crpljenja vode u svijetu i da se procjenjuje da će do 2040. potrošnja vode u energetskom sektoru porasti za gotovo 60 %; |
| --- | --- |

X.

budući da je energetski sektor trenutačno odgovoran za 10 % crpljenja vode u svijetu i da se procjenjuje da će do 2040. potrošnja vode u energetskom sektoru porasti za gotovo 60 %;

| Y. | budući da određene ekstraktivne industrije u kojima dolazi do zlouporabe, i koje su u velikom broju slučajeva nezakonite, znatno utječu na površinske i podzemne vodne resurse, onečišćenje i uništavanje ledenjaka, šuma, močvara, rijeka i drugih izvora vode ključnih za ljudsku potrošnju; |
| --- | --- |

Y.

budući da određene ekstraktivne industrije u kojima dolazi do zlouporabe, i koje su u velikom broju slučajeva nezakonite, znatno utječu na površinske i podzemne vodne resurse, onečišćenje i uništavanje ledenjaka, šuma, močvara, rijeka i drugih izvora vode ključnih za ljudsku potrošnju;

| Z. | budući da je tekstilna industrija jedan od sektora s najvećom potrošnjom vode u svijetu te da se odjeća i tekstil proizvode u nekima od vodom najsiromašnijih svjetskih regija; budući da je ta industrija druga u svijetu po zagađivanju i da velik dio tog onečišćenja završava u vodi; budući da Europska komisija u prvom tromjesečju 2022. planira donijeti „Strategiju EU-a za održivi tekstil”, čiji je cilj pomoći EU-u da prijeđe na kružno gospodarstvo u kojem su tekstilni proizvodi osmišljeni tako da budu trajniji i energetski učinkoviti, da ih se može ponovno upotrijebiti, popraviti i reciklirati; |
| --- | --- |

Z.

budući da je tekstilna industrija jedan od sektora s najvećom potrošnjom vode u svijetu te da se odjeća i tekstil proizvode u nekima od vodom najsiromašnijih svjetskih regija; budući da je ta industrija druga u svijetu po zagađivanju i da velik dio tog onečišćenja završava u vodi; budući da Europska komisija u prvom tromjesečju 2022. planira donijeti „Strategiju EU-a za održivi tekstil”, čiji je cilj pomoći EU-u da prijeđe na kružno gospodarstvo u kojem su tekstilni proizvodi osmišljeni tako da budu trajniji i energetski učinkoviti, da ih se može ponovno upotrijebiti, popraviti i reciklirati;

| AA. | budući da sve veća potražnja za vodom dovodi do prekomjernog iskorištavanja vodnih resursa i da je zbog nestašice voda postala sporan resurs; budući da se prema podacima UN-a predviđa da će u tristotinjak područja u svijetu do 2025. izbiti sukobi povezani s vodom; |
| --- | --- |

AA.

budući da sve veća potražnja za vodom dovodi do prekomjernog iskorištavanja vodnih resursa i da je zbog nestašice voda postala sporan resurs; budući da se prema podacima UN-a predviđa da će u tristotinjak područja u svijetu do 2025. izbiti sukobi povezani s vodom;

| AB. | budući da je očuvanje vodnih resursa ugroženo i da se narušavanje kvalitete vode u mnogim zemljama smatra kaznenim djelom; budući da su posljednjih godina borci za prava okoliša i prava na vodu izloženi sve većem broju napada, uključujući ubojstva, otmice, mučenja, rodno uvjetovano nasilje, prijetnje, uznemiravanje, zastrašivanje, kampanje ocrnjivanja, kriminalizaciju, sudsko uznemiravanje, prisilne deložacije i raseljavanje te da je hitno potrebno proaktivno ih podupirati i zaštititi njihove živote i sigurnost; budući da se nekoliko finalista u izboru za nagradu „Saharov” za slobodu mišljenja suočava s napadima zbog svoje uloge u obrani vode i općih dobara; budući da su aktivisti koji su se zalagali za obranu rijeke Guapinol proveli više od dvije godine u pritvoru prije nego što su pušteni na slobodu; budući da se Lolita Chávez četiri godine nalazi u egzilu zbog svoje borbe za zaštitu teritorija od aktivnosti hidroelektrana u Iximulewu u Gvatemali; budući da je Berta Cáceres 2016. ubijena zbog svojeg aktivizma u cilju zaštite rijeka Blanco i Gualcarque te da osobe koje stoje iza tog zločina još nisu osuđene; |
| --- | --- |

AB.

budući da je očuvanje vodnih resursa ugroženo i da se narušavanje kvalitete vode u mnogim zemljama smatra kaznenim djelom; budući da su posljednjih godina borci za prava okoliša i prava na vodu izloženi sve većem broju napada, uključujući ubojstva, otmice, mučenja, rodno uvjetovano nasilje, prijetnje, uznemiravanje, zastrašivanje, kampanje ocrnjivanja, kriminalizaciju, sudsko uznemiravanje, prisilne deložacije i raseljavanje te da je hitno potrebno proaktivno ih podupirati i zaštititi njihove živote i sigurnost; budući da se nekoliko finalista u izboru za nagradu „Saharov” za slobodu mišljenja suočava s napadima zbog svoje uloge u obrani vode i općih dobara; budući da su aktivisti koji su se zalagali za obranu rijeke Guapinol proveli više od dvije godine u pritvoru prije nego što su pušteni na slobodu; budući da se Lolita Chávez četiri godine nalazi u egzilu zbog svoje borbe za zaštitu teritorija od aktivnosti hidroelektrana u Iximulewu u Gvatemali; budući da je Berta Cáceres 2016. ubijena zbog svojeg aktivizma u cilju zaštite rijeka Blanco i Gualcarque te da osobe koje stoje iza tog zločina još nisu osuđene;

| AC. | budući da je prema podacima organizacije Global Witness više od trećine boraca za zaštitu zemlje i okoliša ubijenih u svijetu od 2015. do 2019. pripadalo autohtonim zajednicama, čije su vještine upravljanja zemljom i vodom ključne za borbu protiv klimatske krize i gubitka biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

AC.

budući da je prema podacima organizacije Global Witness više od trećine boraca za zaštitu zemlje i okoliša ubijenih u svijetu od 2015. do 2019. pripadalo autohtonim zajednicama, čije su vještine upravljanja zemljom i vodom ključne za borbu protiv klimatske krize i gubitka biološke raznolikosti;

| AD. | budući da su okupatorske sile koristile uskraćivanje pristupa vodi i uništenje vodoopskrbne infrastrukture kao ključnu taktiku za pripajanje okupiranih teritorija i raseljavanje ljudi s njihova zemljišta; |
| --- | --- |

AD.

budući da su okupatorske sile koristile uskraćivanje pristupa vodi i uništenje vodoopskrbne infrastrukture kao ključnu taktiku za pripajanje okupiranih teritorija i raseljavanje ljudi s njihova zemljišta;

| AE. | budući da je u Okvirnoj direktivi EU-a o vodama priznato da „[v]oda nije kao drugi komercijalni proizvodi, već je naslijeđe koje treba čuvati, zaštititi i postupati s njome kao takvom”; |
| --- | --- |

AE.

budući da je u Okvirnoj direktivi EU-a o vodama priznato da „[v]oda nije kao drugi komercijalni proizvodi, već je naslijeđe koje treba čuvati, zaštititi i postupati s njome kao takvom”;

| AF. | budući da se od 6. prosinca 2020. vodom trguje na tržištu budućnosnica Wall Streeta; budući da, prema Pedru Arroju, posebnom izvjestitelju UN-a za ljudska prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete, „voda ima niz ključnih vrijednosti za naše društvo koje tržišna logika ne prepoznaje i stoga ne može njima pravilno upravljati, osobito u financijskom području tako sklonom špekulacijama”; budući da se, prema mišljenju nekoliko stručnjaka UN-a, primjenom spekulativne logike na upravljanje dobrima koja su ključna za život i dostojanstvo pojedinaca krše ljudska prava siromašnih osoba, pogoršava rodna neravnopravnost i povećava ugroženost marginaliziranih zajednica; |
| --- | --- |

AF.

budući da se od 6. prosinca 2020. vodom trguje na tržištu budućnosnica Wall Streeta; budući da, prema Pedru Arroju, posebnom izvjestitelju UN-a za ljudska prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete, „voda ima niz ključnih vrijednosti za naše društvo koje tržišna logika ne prepoznaje i stoga ne može njima pravilno upravljati, osobito u financijskom području tako sklonom špekulacijama”; budući da se, prema mišljenju nekoliko stručnjaka UN-a, primjenom spekulativne logike na upravljanje dobrima koja su ključna za život i dostojanstvo pojedinaca krše ljudska prava siromašnih osoba, pogoršava rodna neravnopravnost i povećava ugroženost marginaliziranih zajednica;

| AG. | budući da vlade imaju obvezu osigurati osnovne minimalne razine vodoopskrbe i odvodnje za sve; budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete od 16. srpnja 2021. ističe da bi vodu trebalo smatrati javnim dobrom te da bi se njome trebalo upravljati u okviru pristupa temeljenog na ljudskim pravima kojim se jamči pravo na vodu i sanitarne uvjete i osigurava održivost vodnih ekosustava; budući da su vodoopskrba i sanitarni uvjeti usluge od općeg interesa i da bi se prihodima od sustava upravljanja vodom trebali financirati svi povezani izdaci i troškovi poboljšanja, pod uvjetom da se sačuva javni interes; |
| --- | --- |

AG.

budući da vlade imaju obvezu osigurati osnovne minimalne razine vodoopskrbe i odvodnje za sve; budući da se u izvješću posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete od 16. srpnja 2021. ističe da bi vodu trebalo smatrati javnim dobrom te da bi se njome trebalo upravljati u okviru pristupa temeljenog na ljudskim pravima kojim se jamči pravo na vodu i sanitarne uvjete i osigurava održivost vodnih ekosustava; budući da su vodoopskrba i sanitarni uvjeti usluge od općeg interesa i da bi se prihodima od sustava upravljanja vodom trebali financirati svi povezani izdaci i troškovi poboljšanja, pod uvjetom da se sačuva javni interes;

| AH. | budući da su države, kako je prepoznato u Smjernicama EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, obvezne poštovati, štititi i ispunjavati ta prava te da bi se treće strane trebale strogo suzdržavati od uplitanja u uživanje prava na vodu i sanitarne uvjete; |
| --- | --- |

AH.

budući da su države, kako je prepoznato u Smjernicama EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, obvezne poštovati, štititi i ispunjavati ta prava te da bi se treće strane trebale strogo suzdržavati od uplitanja u uživanje prava na vodu i sanitarne uvjete;

| AI. | budući da se radnici koji rade u sanitarnom lancu suočavaju s mnogim rizicima, uključujući zdravstvene rizike koji proizlaze iz nesigurnih radnih uvjeta; budući da je tu često riječ o neformalnim radnicima koji nisu zaštićeni zakonima o radu; budući da uživanje prava na vodu i sanitarne uvjete ne bi smjelo ugrožavati sigurnost, dostojanstvo i dobrobit sanitarnih radnika; |
| --- | --- |

AI.

budući da se radnici koji rade u sanitarnom lancu suočavaju s mnogim rizicima, uključujući zdravstvene rizike koji proizlaze iz nesigurnih radnih uvjeta; budući da je tu često riječ o neformalnim radnicima koji nisu zaštićeni zakonima o radu; budući da uživanje prava na vodu i sanitarne uvjete ne bi smjelo ugrožavati sigurnost, dostojanstvo i dobrobit sanitarnih radnika;

| 1. | ponovno potvrđuje da su prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete ljudska prava, pri čemu se ta dva prava međusobno dopunjuju; naglašava da je pristup čistoj vodi za piće neophodan za zdrav i dostojanstven život te ključan za razvoj ljudskog dostojanstva; naglašava da je pravo na vodu jedan od temeljnih preduvjeta za uživanje drugih prava te se kao takvo mora voditi logikom javnog interesa te općih javnih i globalnih dobara; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da su odgovarajući pristup objektima za usluge u području vodoopskrbe, sanitarnih uvjeta i higijene te pravo na zdravlje i život međusobno ovisni te spadaju u ključne preduvjete za javno zdravlje i ljudski razvoj; naglašava potrebu za čistom vodom u kontekstu pandemija i poziva Komisiju, države članice i treće zemlje na odgovarajuće djelovanje, strategije i politike kako bi se svima mogla pružiti dostatna zaštita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je priznavanje prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete kao ljudskog prava bio temeljni korak prema većoj socijalnoj i okolišnoj pravdi; navodi da bi se napredak mogao poboljšati kad bi se tom sektoru dao veći politički prioritet te kad bi se osigurali bolja provedba i praćenje relevantnih politika, kao i učinkovitije financiranje i odgovornost te sudjelovanje javnosti u tom sektoru, posebno među najmarginaliziranijim članovima društva i u zemljama u razvoju; naglašava da bi se u dodjeli sredstava EU-a i programiranju pomoći velika prednost trebala dati pomoći za osiguravanje zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na odgovornost država za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava, koja su univerzalna, nedjeljiva, međuovisna i međusobno povezana te bi ih trebalo promicati i primjenjivati na pravedan, ravnopravan i nediskriminirajući način; stoga ponavlja da države moraju osigurati univerzalan, odgovarajući i cjenovno pristupačan pristup kvalitetnoj i zdravstveno ispravnoj vodi za piće u dostatnoj količini te poboljšan pristup vodi za sanitarne i higijenske potrebe; podsjeća da pravo na vodu znači da usluge vodoopskrbe moraju biti pristupačne za sve; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da se države koje ratificiraju ugovor o ljudskim pravima obvezuju na zaštitu, poštovanje i ispunjavanje obveza preuzetih u međunarodnom, nacionalnom, regionalnom i lokalnom okviru za zaštitu tih prava; u tom pogledu smatra da priznavanje prava na vodu i sanitarne uvjete od strane međunarodne zajednice mora uključivati zaštitne i provedbene mehanizme te stoga poziva EU da promiče zaštitne mehanizme na međunarodnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini kako bi se osiguralo da ostvarivanje prava na vodu i sanitarne uvjete za države nije fakultativno već provedivo pravo; poziva EU i države članice da posluže kao primjer i ratificiraju relevantne konvencije kao što su Protokol o vodi i zdravlju te Konvencija o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera iz 1992.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apelira na EU i njegove države članice da na multilateralnim i regionalnim forumima promiču prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete te njihov normativni razvoj, među ostalim podupiranjem rada posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete; ističe važnost njegova rada i rada njegovih prethodnika, kao i rada u okviru drugih mehanizama UN-a za ljudska prava povezanih s ljudskim pravima na vodu i sanitarne uvjete; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe važnost Smjernica EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta te potiče institucije EU-a i države članice da ih provode u trećim zemljama i prema trećim zemljama te na multilateralnim forumima; naglašava važnost osposobljavanja osoblja EU-a u tom pogledu; poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da redovito izvješćuju Parlament i njegove relevantne (pod)odbore o načinu na koji su primijenile te smjernice i da pritom navedu konkretne primjere svojih aktivnosti i njihova učinka; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva delegacije EU-a i misije država članica da, kako je istaknuto u smjernicama EU-a, u svojim bilateralnim dijalozima s partnerskim zemljama, posebno u okviru dijaloga o ljudskim pravima i sektorskih dijaloga, skreću pozornost na pitanja povezana s pravima na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete, kao i s položajem boraca za ljudska prava i nevladinih organizacija koje promiču ta prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je napredak prema priznavanju prava na čist, zdrav i održiv okoliš, kako je navedeno u Rezoluciji 48/13 Vijeća UN-a za ljudska prava o ljudskom pravu na čist, zdrav i održiv okoliš, uvjet koji omogućuje ostvarivanje cilja zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta za sve; u tom pogledu pozdravlja normativne korake na međunarodnoj razini u vezi s kaznenim djelima protiv okoliša, uključujući ekocid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče zemlje u razvoju da se pridruže dvjema globalnim konvencijama UN-a o vodama, odnosno Konvenciji UN-a o vodama i Konvenciji UN-a o vodotocima, te da ih nastoje u potpunosti provesti, kao važne alate za potporu diplomaciji u području voda te potpori miru i sprečavanju sukoba putem prekogranične suradnje u području voda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da potpuno ostvarivanje prava na vodu ovisi o očuvanju biološke raznolikosti i klime te stoga zahtijeva da bi upravljanje vodom prvenstveno trebalo zadovoljavati okolišne interese, koji su osnovna potreba biljaka, životinja i ljudi, te društvene interese, uključujući integraciju rada i povećanje prihoda te poboljšanje sigurnosnih uvjeta osoba koje žive u siromaštvu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da bolja vodoopskrba i odvodnja te bolje upravljanje vodnim resursima mogu potaknuti održivi gospodarski rast zemalja i uvelike doprinijeti smanjenju siromaštva; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe potrebu za anticipatornim djelovanjem u području pristupa vodi i sanitarnim uvjetima te potrebu za pouzdanim i usporedivim pokazateljima za mjerenje napretka ili nazadovanja u pristupu vodi i sanitarnim uvjetima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da određeni razvojni modeli koji pogoduju velikim projektima i poslovnim djelatnostima velikog opsega negativno utječu na dostupnost i kvalitetu vode u svim zemljama te povećavaju borbu za vodu i pogoršavaju druge sukobe povezane s vodom; u tom kontekstu, insistira na važnosti ulaganja u održiva rješenja za vodu za piće, kao što su povratak vodnih ekosustava u zdravo stanje, recikliranje otpadnih voda, desalinizacija morske vode u obalnim područjima te poboljšanje kanalizacijskih sustava, navodnjavanja i poljoprivrednih praksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da neučinkovito upravljanje vodnim resursima i onečišćenje prouzročeno industrijskim aktivnostima u kojima dolazi do zlouporabe negativno utječu na ostvarivanje ljudskih prava na vodu i sanitarne uvjete; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da poduzme mjere radi odvraćanja od praksi koje ugrožavaju pravo na zdravstveno ispravnu i čistu vodu za piće i sanitarne uvjete te da te prakse podvrgne procjenama učinka na okoliš i ljudska prava; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prepoznaje važan rad koji obavljaju borci za prava u području okoliša i potrebu da ih se aktivno podupire te da se štite njihovi životi i zajamči njihova sigurnost, posebno kad je riječ o aktivistima koji brane pravo na vodu, te snažno osuđuje zločine kao što su ubojstva, otmice, mučenja, seksualno i rodno uvjetovano nasilje, prijetnje, uznemiravanje, zastrašivanje, kampanje ocrnjivanja, kriminalizacija, sudsko uznemiravanje, prisilne deložacije i raseljavanje koje provode mnogi državni i nedržavni počinitelji, uključujući vlade i multinacionalna poduzeća; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU da podupre ključan rad boraca za prava u području okoliša i organizacija civilnog društva; apelira na Komisiju, ESVD i države članice da ispune obvezu preuzetu u Smjernicama EU-a o borcima za ljudska prava te da prate i upozoravaju na pojedinačne slučajeve boraca za ljudska prava u području okoliša, posebno dobitnika i finalista izbora za nagradu „Saharov”, koji se suočavaju s napadima zbog svoje uloge u obrani vode i općih dobara; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da bi trebalo promicati sigurnost boraca za ljudska prava u području okoliša i njihovu slobodu djelovanja bez nasilja i zastrašivanja; očekuje od delegacija EU-a da svoju potporu borcima za ljudska prava u području okoliša odrede kao prioritet i da sustavno i odlučno reagiraju na sve prijetnje ili napade na njih ili njihovu rodbinu te da o mjerama poduzetima u vezi s takvim slučajevima izvijeste Parlament; poziva EU i njegove države članice da pojačaju mehanizme zaštite i prevencije u korist boraca za ljudska prava u području okoliša; ponovno poziva na uspostavu koordiniranog sustava na razini EU-a za izdavanje viza za kratkotrajni boravak za privremeno premještanje boraca za ljudska prava, posebno onih koji rade na promicanju i zaštiti prava u području okoliša ili prava autohtonih naroda, koji su posebno ugroženi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države da poštuju pravo na društvene prosvjede i pravo na mirno okupljanje, posebno u kontekstu protivljenja projektima koji ugrožavaju uživanje ljudskog prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete; u tom kontekstu i kako je navedeno u Smjernicama EU-a o borcima za ljudska prava, poziva dužnosnike delegacija EU-a i veleposlanstava država članica da posjećuju borce za ljudska prava u pritvoru ili kućnom pritvoru te da prisustvuju njihovim suđenjima kao promatrači; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da autohtoni narodi imaju važnu ulogu u održivom upravljanju prirodnim resursima i očuvanju biološke raznolikosti; potiče EU i njegove države članice da priznaju i zaštite prava autohtonih naroda na običajno vlasništvo i kontrolu nad njihovim zemljištima i prirodnim resursima, kako je navedeno u Deklaraciji UN-a o pravima autohtonih naroda i Konvenciji Međunarodne organizacije rada br. 169, te da poštuju načelo slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka; od država članica koje to još nisu učinile zahtijeva da ratificiraju Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 169 o autohtonim narodima i plemenima; izražava posebnu zabrinutost zbog znatnog utjecaja određenih megaprojekata, uključujući infrastrukturne projekte, projekte ekstraktivne industrije i projekte proizvodnje energije, na ljudska prava na vodu i sanitarne uvjete, posebno za autohtone narode; ustraje u tome da je važno osigurati provedbu istinskih i sveobuhvatnih procjena učinka na ljudska prava te da se s pogođenim stanovništvom i skupinama civilnog društva savjetuje u dobroj vjeri, kao i da, gdje je to relevantno, autohtono stanovništvo da svoj slobodan, prethodni i informirani pristanak u pogledu svakog megaprojekta; poziva državne i nedržavne aktere da izbjegavaju djelovanja kojima se ugrožavaju prava autohtonih naroda, osoba afričkog podrijetla i ruralnih zajednica na zemljište, vodu, ekosustave i biološku raznolikost te poziva nadležna tijela da pravno priznaju njihovo vlasništvo, posjede, prava i odgovornosti; ustraje u važnosti održavanja otvorenih, uključivih i participativnih savjetovanja kad je riječ o važnim javnim odlukama o upravljanju vodama; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da pažljivo provjerava da se infrastrukturnim i energetskim projektima koji se financiraju iz raznih instrumenata za razvojnu suradnju i vanjsku politiku, među ostalim s pomoću Europske investicijske banke, poštuju i ne ugrožavaju ljudska prava, uključujući ljudsko pravo na vodu i sanitarne uvjete, i ciljevi održivog razvoja te da ti projekti ne pridonose prisilnom udaljavanju autohtonih naroda s njihovih zemljišta i teritorija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da je potrebno staviti veći naglasak na održivu i otpornu vodoopskrbnu i sanitarnu infrastrukturu te podupirati zajednice provedbom mjera za smanjenje rizika od katastrofa i upotrebom svih potrebnih alata za mapiranje rizika povezanih s vodom, kao i sustava ranog upozoravanja; poziva Komisiju da pruži potporu inicijativi Resilient Water Accelerator; |
| --- | --- |

23.

| 24. | osuđuje činjenicu da i dalje postoje rodne nejednakosti u ostvarivanju ljudskih prava na zdravstveno ispravnu vodu za piće i sanitarne uvjete, kao i da nemogućnost ostvarivanja tih prava dovodi do rodno uvjetovane diskriminacije; sa zabrinutošću primjećuje i da te nejednakosti imaju razoran učinak na prava žena, posebno kao rezultat posebnih potreba žena i djevojčica u pogledu menstrualne higijene i zdravlja, zbog čega je ženama i djevojčicama teško voditi siguran i zdrav život; ističe da je cjenovno pristupačan pristup vodi i odgovarajućim sanitarnim i higijenskim uvjetima ključan preduvjet za javno zdravlje i ljudski razvoj, uključujući pravo djevojčica na obrazovanje, te ustraje u tome da bi sektoru vodoopskrbe i odgovarajućih sanitarnih i higijenskih uvjeta u zemljama u razvoju trebalo dati visoki prioritet u razvojnoj politici EU-a; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva da se žene i djevojčice zaštite od fizičkih prijetnji ili napada, uključujući seksualno nasilje, dok prikupljaju vodu za kućanstvo ili pristupaju sanitarnim čvorovima izvan svojeg doma; poziva na poduzimanje mjera kojima će se smanjiti vrijeme koje žene i djevojčice troše na prikupljanje vode za kućanstvo kako bi se riješio problem negativnog učinka loše vodoopskrbe i sanitarnih usluga na pristup djevojčica obrazovanju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da EU i njegove države članice moraju u bliskoj suradnji s UN-om i međunarodnom zajednicom raditi s primateljima strane pomoći na iskorjenjivanju globalnog siromaštva u pogledu vode, osiguravajući pritom odgovarajuće sanitarne uvjete za sve; poziva sve države da ispune svoje obveze iz Konvencije o ukidanju svih oblika diskriminacije žena, a posebno iz njezina članka 14. kojim se od država potpisnica traži da osiguraju da žene iz ruralnih područja imaju pravo na odgovarajuće životne uvjete, među ostalim, u pogledu sanitarnih uvjeta i vodoopskrbe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju i ESVD da primjenjuju transformativan i intersekcijski rodno osjetljiv pristup upravljanju vodnim resursima te programima u području vodoopskrbe i odvodnje, kao i da uključe politike popraćene konkretnim akcijskim planovima i odgovarajućim financijskim sredstvima u skladu s instrumentima EU-a za vanjsko financiranje i Akcijskim planom za rodnu ravnopravnost (GAP III), odnosno planom za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a za razdoblje 2021. – 2025.; poziva na promicanje vodstva žena i na njihovu potpuno, učinkovito i ravnopravno sudjelovanje u planiranju, donošenju odluka i provedbi odluka o upravljanju vodoopskrbom i odvodnjom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da je pristup sigurnoj vodi za piće jedan od glavnih aktualnih problema, posebno s obzirom na to da se gotovo 60 % vodonosnih resursa prostire preko političkih granica teritorija; podsjeća da je Vijeće u svojim zaključcima iz 2018. osudilo upotrebu vode kao ratnog oružja i smatralo da „u tom kontekstu uništavanje vodne infrastrukture, onečišćavanje vode ili preusmjeravanje vodotoka kako bi se ograničio ili spriječio pristup vodi moglo bi predstavljati povrede međunarodnog prava”; podsjeća da namjerno uskraćivanje vode koje dovodi do istrebljenja civila prema Statutu Međunarodnog kaznenog suda predstavlja zločin protiv čovječnosti i da se može smatrati ratnim zločinom jer je prema Ženevskim konvencijama iz 1949. zabranjeno svako napadanje ili uništavanje postrojenja za vodoopskrbu i odvodnju te instalacija za navodnjavanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ozbiljno je zabrinut zbog toga što je cilj kršenja prava na vodu i sanitarne uvjete u okupiranim područjima zapravo preseljenje ljudi s njihovih teritorija te je zabrinut zbog uskraćivanja pristupa odgovarajućim zalihama vode, vodnim resursima i povezanoj infrastrukturi; podsjeća da svi narodi, uključujući one na okupiranim područjima, uživaju suvereno pravo na kontrolu svojeg prirodnog bogatstva; apelira na okupatorske sile da poduzmu hitne mjere kako bi se ljudima koji žive na okupiranim područjima osigurali pristup i pravedna distribucija vode te, posebno, da u skladu s Rezolucijom 73/255 Opće skupštine UN-a od 20. prosinca 2018. zajamče da osobe koje žive na okupiranim područjima imaju kontrolu nad svojim vodnim resursima, uključujući upravljanjem vodom, njezino crpljenje i distribuciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva EU da donese političku strategiju za olakšavanje rješenja u tim područjima i za poticanje zemalja koje se nalaze u glavnim područjima sukoba povezanih s vodom da potpišu Konvenciju o vodama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ozbiljno je zabrinut zbog nedostatka pristupa vodi i sanitarnim uvjetima u izbjegličkim kampovima; naglašava obvezu država da izbjeglicama osiguraju pravo na sanitarne čvorove i vodu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da voda, iako ponekad može ukazivati na sukob, može imati i pozitivnu ulogu u promicanju mira i suradnje; podupire diplomatski angažman EU-a u pogledu prekogranične suradnje u području voda kao instrumenta za mir, sigurnost i stabilnost te ističe važnost integriranog upravljanja vodnim resursima i potrebu za većom komplementarnošću između humanitarnih, razvojnih i mirovnih mjera kako bi se odgovorilo na hitne potrebe i kako bi se ranije reagiralo na temeljne uzroke i spriječile humanitarne krize povezane s vodom i sanitarnim uvjetima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da poduzeća u cijelom svijetu moraju osigurati da se njihovim aktivnostima ne krši ili zloupotrebljava ostvarivanje ljudskog prava na pristup zdravstveno ispravnoj vodi za piće u skladu s Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te deklaracijama, paktovima i ugovorima Ujedinjenih naroda u kojima je sadržano to pravo; nadalje poziva države da nastoje ostvariti ciljeve utvrđene u okviru cilja održivog razvoja br. 6 te da donesu zakone kako bi se osiguralo da poduzeća ne ugrožavaju jednak pristup odgovarajućoj opskrbi vodom; apelira na EU i njegove države članice da konstruktivno sudjeluju u radu međuvladine radne skupine UN-a za transnacionalne korporacije i druge poslovne subjekte u pogledu ljudskih prava radi uspostave obvezujućeg međunarodnog instrumenta za reguliranje aktivnosti transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća u području međunarodnog prava koje se odnosi na ljudska prava; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva delegacije EU-a i misije država članica u zemljama izvan EU-a da obrate posebnu pozornost na poduzeća, uključujući ona sa sjedištem u EU-u, koja bi mogla uskratiti ili ugroziti uživanje prava na vodu i sanitarne uvjete; ističe da žrtve takvih kršenja moraju imati pristup učinkovitoj sudskoj zaštiti ili drugim odgovarajućim pravnim lijekovima, kao i mehanizmima za pritužbe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da europska poduzeća i kada posluju u zemljama izvan EU-a moraju poštovati pravne obveze u pogledu jačanja i dužne pažnje poduzeća koje se moraju ispunjavati u EU-u; ističe važnost sprečavanja, rješavanja i ublažavanja negativnih učinaka na ljudska prava na vodu i odgovarajuće sanitarne uvjete unutar obveznih okvira za postupanje s dužnom pažnjom; poziva Komisiju i države članice da razmotre i prouče načine na koje bi se moglo pružiti više informacija i osigurati transparentnost za potrošače kad je riječ o učinku proizvoda na održivost vodnih resursa, među ostalim i u smislu vodenog otiska; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava činjenicu da se, kako je ustvrdilo nekoliko stručnjaka UN-a, voda često tretira kao puka roba bez dodatnih društvenih i kulturnih razmatranja, čime se krše osnovna ljudska prava i doprinosi sve većem uništavanju okoliša i povećanju osjetljivosti onih najsiromašnijih i najmarginaliziranijih u društvima, što je suprotno ciljevima održivog razvoja; podsjeća da su vodoopskrba i odvodnja usluge od općeg interesa, a ne roba; one nisu luksuzni ni potrošački proizvod te se njima stoga ne smije trgovati kao takvima; ističe činjenicu da je voda iscrpan resurs te poziva Komisiju i države članice da poduzmu preventivne mjere protiv globalne nestašice vode i da podrže zemlje izvan EU-a u rješavanju problema nestašice vode; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države da donesu pravne mjere kojima se sprečava da voda bude predmet financijskih špekulacija na tržištima budućnosnica te da promiču odgovarajući okvir upravljanja uslugama vodoopskrbe i odvodnje u skladu s pristupom koji se ponajprije temelji na ljudskim pravima i razmatranjima o općim dobrima; poziva EU i nacionalne vlade da promiču i podupiru neovisna regulatorna tijela za vodu koja mogu pomoći u provedbi standarda ljudskih prava; |
| --- | --- |

37.

| 38. | podsjeća da, kao što je prepoznato u Okvirnoj direktivi EU-a o vodama, voda nije puki komercijalni proizvod nego javno dobro neophodno za ljudski život i dostojanstvo; napominje da su vodoopskrbne usluge zapravo usluge od općeg interesa koje su posebne prirode te stoga prvenstveno spadaju u sferu javnog interesa; podsjeća da je važno da se u okviru vanjskih politika i instrumenata EU-a, kao što su ugovori o trgovini i ulaganjima i Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, kao i u aktivnostima europskih poduzeća, poštuju ljudska prava na vodu za piće i sanitarne uvjete u predmetnim zemljama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava da je voda opće javno dobro te da se mora zajamčiti dostatna i kontinuirana opskrba vodom visoke kvalitete; poziva države i donatore da, među ostalim, kroz ulaganja kojima se povećava pristup uslugama vodoopskrbe i odvodnje te kojima se održava postojeća infrastruktura te pružanje i korištenje povezanih usluga, ojačaju promicanje usluga vodoopskrbe i odvodnje kao temeljnih javnih usluga za sve; smatra da je ulaganje u jačanje kapaciteta i upravljanje vodnim sustavima, kao i u njihov rad i održavanje, ključno za stvaranje stabilnih i održivih usluga vodoopskrbe i odvodnje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva EU da podupire treće zemlje u njihovim djelovanjima kojima se jamči univerzalan i nediskriminirajući pristup vodi i sanitarnim čvorovima te da ekonomski ili socijalno ranjivim kućanstvima zajamči minimalnu razinu opskrbe vodom koja im je potrebna za egzistenciju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva EU da također ulaže u zaštitu i obnovu prirodnih ekosustava (uključujući šume, poplavna područja, močvarna područja itd.) koji često pružaju isplativija i održivija rješenja za upravljanje vodama u usporedbi s konvencionalnim rješenjima za infrastrukturu u pogledu skladištenja vode, pročišćavanja vode, kontrole erozije te umjerenih i ekstremnih vremenskih nepogoda; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče države da usvoje najadekvatniji model pružanja usluge vodoopskrbe i odvodnje te da pokrenu transparentan i solidan proces za poboljšanje stvarnog uživanja ljudskih prava na vodu i sanitarne uvjete u svojim društvima; poziva vlade da povećaju javna ulaganja u održivu infrastrukturu povezanu s vodom i da zaštite vodu kao ključno javno dobro; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da je potrebno uskladiti upotrebu vode s primjenom novih tehnologija za očuvanje i smanjenje onečišćenja voda te recikliranje otpadnih voda kako bi se poboljšale metode vodoopskrbe, pročišćavanja vode i odvodnje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva EU da podrži održivo upravljanje vodama u poljoprivrednom sektoru, u kojem se mobilizira više od 70 % vodnih resursa, i to tako da ulaže u održive sustave navodnjavanja i skladištenja vode, da se optimizira i smanji upotreba slatke vode u poljoprivredi duž cijelog lanca opskrbe, da se smanji rasipanje hrane i da se potiče agroekologija obnavljanjem močvarnih područja, ali i da se, gdje je to moguće, smanji upotreba pesticida i gnojiva koji predstavljaju rizik od onečišćenja voda, posebno podzemnih voda; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća da je pristup vodi također izazov za potrošnju energije, kako u pogledu proizvodnje tako i u pogledu crpljenja; u tom kontekstu naglašava da je važno poticati bolje gospodarenje energijom, kao i rješenja za ponovnu uporabu pročišćenih otpadnih voda, kako bi se pročišćavanjem otpadnih voda ograničila potrošnja slatke vode; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Svjetsku banku i Međunarodni monetarni fond da pri dodjeli bespovratnih sredstava, zajmova i tehničke pomoći destimuliraju nametanje uvjeta kojima se od vlada zahtijeva privatizacija usluga vodoopskrbe i odvodnje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisiju da osigura dostatnu financijsku potporu aktivnostima za razvoj kapaciteta u području voda, surađujući s postojećim međunarodnim platformama i institucijama; podržava Svjetsku platformu vodne solidarnosti koju je pokrenuo Program UN-a za razvoj kako bi se u suradnji s lokalnim vlastima našla rješenja za izazove povezane s vodom; pozdravlja Konferenciju UN-a o vodama 2023. kao priliku za razvoj međusektorskih pristupa kako bi se postigli ciljevi povezani s vodom i kako bismo se vratili na put prema ostvarivanju cilja održivog razvoja br. 6; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju i ESVD da potaknu zemlje izvan EU-a da dionicima, uključujući organizacije civilnog društva te autohtone i lokalne zajednice koje rade na rješavanju kršenja prava na vodu i sanitarne uvjete, dodijele odgovarajuća sredstva i pristup relevantnim informacijama te da im omoguće smisleno sudjelovanje u postupcima donošenja odluka povezanih s vodom, prema potrebi, kako bi se osigurao njihov angažman u smislu informiranih i na rezultate usmjerenih doprinosa oblikovanju i provedbi vodne politike; smatra da je za ostvarivanje ljudskog prava na vodu za piće od ključne važnosti promicati i jačati mreže stručnjaka u području ljudskih prava, organizacija civilnog društva i predstavnika zajednice na svim razinama te u tom smislu poziva vlade da osmisle mehanizme za uključiv sustav upravljanja vodama; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva EU da pomogne trećim zemljama u poštovanju, ostvarivanju i promicanju prava radnika u industriji pročišćavanja otpadnih voda, uključujući njihova prava na dostojanstvo, sigurnost i zdravlje te pravo da se organiziraju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ponovno ističe da su osobe koje žive u siromaštvu, posebno žene i djevojčice, manjine i osobe s fizičkim i/ili psihičkim invaliditetom, najteže pogođene nedostatkom pristupa zdravstveno ispravnoj i čistoj vodi te sanitarnim uslugama; naglašava da su nejednakosti u pristupu vodi i sanitarnim uvjetima često posljedica sustavnih nejednakosti ili isključenosti; poziva vlade da prate nejednakosti u pristupu vodi i sanitarnim uvjetima te da poduzmu odlučne mjere kao što je poticanje ulaganja u sanitarne sustave i sustave opskrbe, uključujući javne sustave, uz promicanje učinkovitosti i očuvanja vode kao oskudnog resursa; također poziva vlade da zajamče nediskriminaciju u pristupu uslugama vodoopskrbe i odvodnje kao javnim dobrima te da osiguraju da se one pružaju svima, posebno dajući prednost pristupu žena, djevojčica i ranjivih skupina kako bi se ispravila sustavna isključenost i diskriminacija; potiče vlasti da preispitaju svoje zakonodavne, političke i praktične okvire u području voda s obzirom na načela i standarde u pogledu ljudskih prava kako bi pomogle da se mjere usredotoče na uklanjanje prepreka napretku; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1.

(2)  SL L 375, 31.12.1991., str. 1.

(3)  SL L 372, 27.12.2006., str. 19.

(4)  SL L 435, 23.12.2020., str. 1.

(5)  SL L 328, 6.12.2008., str. 28.

(6)  SL C 316, 22.9.2017., str. 99.

(7)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(8)  SL C 474, 24.11.2021., str. 11.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/65

---

P9_TA(2022)0347

Odgovor EU-a na porast cijena energije u Europi

Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o odgovoru EU-a na porast cijena energije u Europi (2022/2830(RSP))

(2023/C 132/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/844 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2010/31/EU o energetskoj učinkovitosti zgrada i Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o unutarnjem tržištu električne energije (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/944 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i izmjeni Direktive 2012/27/EU (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2017. o mjerama za zaštitu sigurnosti opskrbe plinom (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1938 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2017. o mjerama za zaštitu sigurnosti opskrbe plinom (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (8),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za uredbu Vijeća o hitnoj intervenciji za rješavanje problema visokih cijena energije (COM(2022)0473), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za uredbu Vijeća o hitnoj intervenciji za rješavanje problema visokih cijena energije (COM(2022)0473),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenu „Kratkoročne intervencije na tržištu električne energije i dugoročna poboljšanja modela tržišta električne energije – tijek daljnjeg djelovanja” (COM(2022)0236), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2022. naslovljenu „Kratkoročne intervencije na tržištu električne energije i dugoročna poboljšanja modela tržišta električne energije – tijek daljnjeg djelovanja” (COM(2022)0236),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2021. naslovljenu „Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije” (COM(2021)0660), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2021. naslovljenu „Paket mjera za djelovanje i potporu za suočavanje s rastom cijena energije” (COM(2021)0660),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2022. naslovljenu „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju” (COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 8. ožujka 2022. naslovljenu „REPowerEU: zajedničko europsko djelovanje za povoljniju, sigurniju i održiviju energiju” (COM(2022)0108),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2022. o planu REPowerEU (COM(2022)0230), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 18. svibnja 2022. o planu REPowerEU (COM(2022)0230),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Privremeni okvir za mjere državne potpore u kriznim situacijama za potporu gospodarstvu nakon ruske agresije na Ukrajinu” (C/2022/1890), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. ožujka 2022. naslovljenu „Privremeni okvir za mjere državne potpore u kriznim situacijama za potporu gospodarstvu nakon ruske agresije na Ukrajinu” (C/2022/1890),

| — | uzimajući u obzir akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC), a posebno njezin Pariški sporazum iz 2015., koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC), a posebno njezin Pariški sporazum iz 2015., koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022.;

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2021. o smjernicama o državnim potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. listopada 2021. o smjernicama o državnim potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG) (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o pristupu pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja za sve (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o pristupu pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja za sve (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (12),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da ruski agresivni rat znatno utječe na građane i gospodarstvo EU-a, posebno zbog dramatičnog porasta cijena energije i hrane, da uzrokuje velike patnje ukrajinskom narodu i predstavlja izravan napad na europske vrijednosti; |
| --- | --- |

A.

budući da ruski agresivni rat znatno utječe na građane i gospodarstvo EU-a, posebno zbog dramatičnog porasta cijena energije i hrane, da uzrokuje velike patnje ukrajinskom narodu i predstavlja izravan napad na europske vrijednosti;

| B. | budući da je stopa inflacije u europodručju u rujnu 2022. postupno dosegnula 10 %, pri čemu je više od polovine zemalja europodručja pogođeno dvoznamenkastim stopama, a u nekima je stopa inflacije iznosila vrtoglavih 24 %; |
| --- | --- |

B.

budući da je stopa inflacije u europodručju u rujnu 2022. postupno dosegnula 10 %, pri čemu je više od polovine zemalja europodručja pogođeno dvoznamenkastim stopama, a u nekima je stopa inflacije iznosila vrtoglavih 24 %;

| C. | budući da oko 36 milijuna Europljana već 2020., prije početka vrtoglavog rasta cijena, nije moglo održati dovoljno visoku temperaturu u svojim domovima; budući da se više od 50 milijuna kućanstava u EU-u već suočava s energetskim siromaštvom i budući da će trenutačna energetska kriza dodatno pogoršati taj veliki problem, što će dovesti do mogućih kašnjenja u zadovoljavanju osnovnih potreba, pružanju skrbi, obrazovanju i zdravstvenoj skrbi, posebno za djecu i mlade; |
| --- | --- |

C.

budući da oko 36 milijuna Europljana već 2020., prije početka vrtoglavog rasta cijena, nije moglo održati dovoljno visoku temperaturu u svojim domovima; budući da se više od 50 milijuna kućanstava u EU-u već suočava s energetskim siromaštvom i budući da će trenutačna energetska kriza dodatno pogoršati taj veliki problem, što će dovesti do mogućih kašnjenja u zadovoljavanju osnovnih potreba, pružanju skrbi, obrazovanju i zdravstvenoj skrbi, posebno za djecu i mlade;

| D. | budući da su tvornice u čitavom nizu europskih industrija, primjerice u industriji čelika, aluminija, gnojiva i u samoj industriji električne energije, primorane poslati radnike na prisilni dopust i zatvoriti proizvodne pogone jer zbog visokih cijena plina i električne energije poduzeća trpe gubitke; budući da ta zatvaranja imaju domino-efekt na druge industrije pogođene šokovima u opskrbi i da bi mogla nanijeti dugoročnu štetu europskoj industrijskoj bazi; |
| --- | --- |

D.

budući da su tvornice u čitavom nizu europskih industrija, primjerice u industriji čelika, aluminija, gnojiva i u samoj industriji električne energije, primorane poslati radnike na prisilni dopust i zatvoriti proizvodne pogone jer zbog visokih cijena plina i električne energije poduzeća trpe gubitke; budući da ta zatvaranja imaju domino-efekt na druge industrije pogođene šokovima u opskrbi i da bi mogla nanijeti dugoročnu štetu europskoj industrijskoj bazi;

| E. | budući da su poduzeća suočena s povećanim troškovima proizvodnje koji su rezultat rasta cijena sirovina, ograničenih lanaca opskrbe i viših cijena prijevoza i energije u kombinaciji s promjenama u ponašanju potrošača; |
| --- | --- |

E.

budući da su poduzeća suočena s povećanim troškovima proizvodnje koji su rezultat rasta cijena sirovina, ograničenih lanaca opskrbe i viših cijena prijevoza i energije u kombinaciji s promjenama u ponašanju potrošača;

| F. | budući da je nagli rast cijena energije doveo do povećanja zahtjeva za iznos nadoknade za proizvođače električne energije, koji svoju prodaju na tržištu terminskih ugovora štite kao nikada prije; |
| --- | --- |

F.

budući da je nagli rast cijena energije doveo do povećanja zahtjeva za iznos nadoknade za proizvođače električne energije, koji svoju prodaju na tržištu terminskih ugovora štite kao nikada prije;

| G. | budući da će energetska i digitalna tranzicija znatno povećati potražnju za određenim vrstama sirovina i da je EU ovisan o samo nekolicini zemalja i poduzeća kad je riječ o nabavi tih sirovina; |
| --- | --- |

G.

budući da će energetska i digitalna tranzicija znatno povećati potražnju za određenim vrstama sirovina i da je EU ovisan o samo nekolicini zemalja i poduzeća kad je riječ o nabavi tih sirovina;

| H. | budući da su kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 i agresivni rat Rusije protiv Ukrajine doveli do poremećaja u lancima opskrbe i vrijednosnim lancima, što je dovelo do nestašica u opskrbi i rasta troškova proizvodnje; |
| --- | --- |

H.

budući da su kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 i agresivni rat Rusije protiv Ukrajine doveli do poremećaja u lancima opskrbe i vrijednosnim lancima, što je dovelo do nestašica u opskrbi i rasta troškova proizvodnje;

| I. | budući da je dvadesetim načelom europskog stupa socijalnih prava koje se odnosi na pristup osnovnim uslugama utvrđeno da svi imaju pravo na pristup kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući vodu, sanitarne usluge, energiju, promet, financijske usluge i digitalnu komunikaciju; budući da bi pristup tim uslugama trebao biti moguć; |
| --- | --- |

I.

budući da je dvadesetim načelom europskog stupa socijalnih prava koje se odnosi na pristup osnovnim uslugama utvrđeno da svi imaju pravo na pristup kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući vodu, sanitarne usluge, energiju, promet, financijske usluge i digitalnu komunikaciju; budući da bi pristup tim uslugama trebao biti moguć;

| J. | budući da bi trebalo ažurirati okvir EU-a za usluge od općeg gospodarskog interesa kako bi se ranjivi potrošači bolje zaštitili u trenutačnoj situaciji; |
| --- | --- |

J.

budući da bi trebalo ažurirati okvir EU-a za usluge od općeg gospodarskog interesa kako bi se ranjivi potrošači bolje zaštitili u trenutačnoj situaciji;

| K. | budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen u svojem govoru o stanju Unije 14. rujna 2022. ustvrdila da Rusija i dalje aktivno manipulira tržištem plina; |
| --- | --- |

K.

budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen u svojem govoru o stanju Unije 14. rujna 2022. ustvrdila da Rusija i dalje aktivno manipulira tržištem plina;

| L. | budući da su se promptne cijene plina zabilježene u mehanizmu Title Transfer Facilility (TTF) u Nizozemskoj, koje u posljednje četiri godine nisu prelazile 25 EUR/MWh, od kolovoza 2021., a posebno od početka agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine naglo povećale i da su sredinom kolovoza 2022. premašile 200 EUR/MWh, što je razina na kojoj se i danas nalaze; budući da je postupanje Rusije primjer ničim izazvanog napada na tržište plina u EU-u; |
| --- | --- |

L.

budući da su se promptne cijene plina zabilježene u mehanizmu Title Transfer Facilility (TTF) u Nizozemskoj, koje u posljednje četiri godine nisu prelazile 25 EUR/MWh, od kolovoza 2021., a posebno od početka agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine naglo povećale i da su sredinom kolovoza 2022. premašile 200 EUR/MWh, što je razina na kojoj se i danas nalaze; budući da je postupanje Rusije primjer ničim izazvanog napada na tržište plina u EU-u;

| M. | budući da je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) ustvrdilo da, iako „otvorena tržišta robnih izvedenica koja dobro funkcioniraju imaju ključnu ulogu u utvrđivanju cijena”, zbog nedavnog razdoblja ekstremnog stresa „mjere za ograničavanje prekomjerne nestabilnosti mogu biti korisne za poboljšanje općeg funkcioniranja” tih tržišta; budući da je ESMA također istaknula da je okvirom druge Direktive o tržištima financijskih instrumenata (MiFID II) već predviđen „skup mehanizama za kontrolu nestabilnosti (posebno prekid trgovanja i cjenovni okviri)” te je napomenula da se „u ekstremnim okolnostima s kojima su se posljednjih mjeseci suočila tržišta robnih izvedenica (a posebno energetska tržišta) na relevantnim mjestima trgovanja u EU-u čini da je broj prekida trgovanja vrlo nizak” (13); |
| --- | --- |

M.

budući da je Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) ustvrdilo da, iako „otvorena tržišta robnih izvedenica koja dobro funkcioniraju imaju ključnu ulogu u utvrđivanju cijena”, zbog nedavnog razdoblja ekstremnog stresa „mjere za ograničavanje prekomjerne nestabilnosti mogu biti korisne za poboljšanje općeg funkcioniranja” tih tržišta; budući da je ESMA također istaknula da je okvirom druge Direktive o tržištima financijskih instrumenata (MiFID II) već predviđen „skup mehanizama za kontrolu nestabilnosti (posebno prekid trgovanja i cjenovni okviri)” te je napomenula da se „u ekstremnim okolnostima s kojima su se posljednjih mjeseci suočila tržišta robnih izvedenica (a posebno energetska tržišta) na relevantnim mjestima trgovanja u EU-u čini da je broj prekida trgovanja vrlo nizak” (13);

| N. | budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen u svojem govoru o stanju Unije 14. rujna 2022. istaknula da će se u okviru prijedloga Komisije prikupiti više od 140 milijardi EUR „kako bi se izravno ublažio udarac za države članice”; budući da je nekoliko država članica uvelo privremene sustave oporezivanja neočekivanog profita; |
| --- | --- |

N.

budući da je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen u svojem govoru o stanju Unije 14. rujna 2022. istaknula da će se u okviru prijedloga Komisije prikupiti više od 140 milijardi EUR „kako bi se izravno ublažio udarac za države članice”; budući da je nekoliko država članica uvelo privremene sustave oporezivanja neočekivanog profita;

| O. | budući da bi države članice trebale biti glavni akteri koji su odgovorni za vlastitu strukturu izvora energije, za utvrđivanje glavnih problema s kojima se suočavaju njihovi građani i gospodarstva te za njihovo rješavanje; |
| --- | --- |

O.

budući da bi države članice trebale biti glavni akteri koji su odgovorni za vlastitu strukturu izvora energije, za utvrđivanje glavnih problema s kojima se suočavaju njihovi građani i gospodarstva te za njihovo rješavanje;

| P. | budući da dramatično povećanje cijena električne energije stvara pritisak na kućanstva, brojne europske građane, posebno one kojima prijeti siromaštvo i one iz ranjivih skupina, nevladine organizacije, mala i srednja poduzeća (MSP) i industriju, te stvara rizik od nanošenja šire socijalne i gospodarske štete; |
| --- | --- |

P.

budući da dramatično povećanje cijena električne energije stvara pritisak na kućanstva, brojne europske građane, posebno one kojima prijeti siromaštvo i one iz ranjivih skupina, nevladine organizacije, mala i srednja poduzeća (MSP) i industriju, te stvara rizik od nanošenja šire socijalne i gospodarske štete;

| Q. | budući da je procjena modela veleprodajnog tržišta električne energije EU-a koju je provela Agencija EU-a za suradnju energetskih regulatora pokazala da je prekogranična trgovina potrošačima 2021. donijela 34 milijarde EUR koristi i istodobno doprinijela ublažavanju nestabilnosti cijena te da povećava sigurnost opskrbe svake države članice i otpornost na cjenovne šokove; |
| --- | --- |

Q.

budući da je procjena modela veleprodajnog tržišta električne energije EU-a koju je provela Agencija EU-a za suradnju energetskih regulatora pokazala da je prekogranična trgovina potrošačima 2021. donijela 34 milijarde EUR koristi i istodobno doprinijela ublažavanju nestabilnosti cijena te da povećava sigurnost opskrbe svake države članice i otpornost na cjenovne šokove;

| R. | budući da su štednja i ograničavanje potrošnje energije cjenovno pristupačna, sigurna i čista opcija za smanjenje ovisnosti EU-a o uvozu fosilnih goriva iz Rusije; budući da države članice EU-a uštede samo 0,8 % krajnje potrošnje energije; |
| --- | --- |

R.

budući da su štednja i ograničavanje potrošnje energije cjenovno pristupačna, sigurna i čista opcija za smanjenje ovisnosti EU-a o uvozu fosilnih goriva iz Rusije; budući da države članice EU-a uštede samo 0,8 % krajnje potrošnje energije;

Uvodne napomene

| 1. | smatra da su agresivni rat Rusije protiv Ukrajine i korištenje opskrbe fosilnom energijom kao oružja u ratu dramatično povećali postojeću nestabilnost na energetskom tržištu; žali zbog činjenice da je ta situacija dodatno povećala cijene energije i time dovela do iznimno visoke inflacije, sve većih socijalnih nejednakosti, energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti, visokih cijena hrane i krize zbog rastućih troškova života te da i dalje postoji znatan rizik od zatvaranja poslovanja u različitim sektorima kao i od nezaposlenosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | duboko je zabrinut zbog visokih cijena energije diljem EU-a i poziva države članice da se hitno uhvate u koštac s posljedicama rasta cijena i s time povezane inflacije na dohotke kućanstava, zdravlje i dobrobit, posebno najranjivijih osoba, kao i na poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, te na gospodarstvo općenito; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da izvanredne okolnosti zahtijevaju izvanredne mjere i da EU više nego ikada treba djelovati zajednički i ujedinjeno; ustrajan je u mišljenju da sve mjere donesene na razini EU-a u cilju borbe protiv krize cijena energije dugoročno moraju biti u potpunosti usklađene s klimatskim ciljevima Unije i s europskim zelenim planom te unaprijediti otvorenu stratešku autonomiju EU-a; u tom pogledu traži od Komisije da analizira kumulativne učinke kriznih mjera donesenih na razini EU-a i na nacionalnoj razini te da zajamči njihovu usklađenost s ciljem Unije koji se odnosi na postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050.; ustrajan je u mišljenju da bi u okviru svih predloženih mjera trebalo povesti računa o raznolikosti nacionalnih okolnosti i stoga omogućiti potrebnu fleksibilnost za njihovu provedbu; poziva države članice i gospodarske aktere da pokažu veću solidarnost kako bi se pravedno suočili s tom krizom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja svoj poziv iz svibnja 2022. na potpuni embargo s trenutačnim učinkom na uvoz nafte, ugljena, nuklearnog goriva i plina iz Rusije te na potpuno napuštanje plinovoda Sjeverni tok 1 i Sjeverni tok 2; |
| --- | --- |

4.

Učinak na građane i gospodarstvo

| 5. | potiče države članice da osiguraju pristup cjenovno pristupačnom i čistom grijanju i električnoj energiji te da izbjegnu situaciju u kojoj će građani morati birati između hrane i grijanja; upozorava države članice da se potrošači koji si ne mogu priuštiti plaćanje povećanih računa za energiju ne bi trebali isključiti i naglašava da se moraju izbjeći deložacije za ranjiva kućanstva koja ne mogu platiti račune i stanarinu; naglašava da je potrebno bolje zaštititi potrošače od obustave ili povlačenja ugovora s fiksnom stopom od strane opskrbljivača te spriječiti pretjerane predujmove potrošača za plin i električnu energiju; poziva Komisiju da procijeni potrebu za strožim zahtjevima u pogledu predugovornih informacija u energetskom sektoru, posebno za prodaju na daljinu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | duboko je zabrinut zbog učinka visokih cijena energije na kućanstva i poduzeća te zbog razlika u sposobnostima različitih država članica da im pruže potporu, kao što je vidljivo iz nedavnih najava; ističe potrebu za maksimalnom solidarnošću među državama članicama koja je ikad bila potrebna i za zajedničkim odgovorom, umjesto jednostranih mjera koje potiču podjele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da hitno zadrže i ojačaju javne, socijalne i kulturne usluge ugrožene povećanjem cijena energije za sve veći broj ljudi kojima je potrebna pomoć, uključujući usluge kojima upravljaju lokalne vlasti, kao što su socijalno stanovanje, javne kupelji, obrazovne ustanove i bolnice; podsjeća da su i lokalne vlasti pogođene krizom te da je i njih potrebno zaštititi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice da uspostave planove i strategije u području stanovanja, pristupa osnovnim socijalnim potrebama, zaštite socijalne infrastrukture, ključnih zdravstvenih usluga i financijske pomoći malim i srednjim poduzećima; ističe da bi ta potpora trebala biti posebno usmjerena na skupine stanovništva u najkritičnijoj situaciji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da se kućanstva u svim državama članicama suočavaju s velikim izazovima kao što je slabljenje kupovne moći; ističe da su mnogi ljudi u Europi i prije bili u ranjivom položaju i upozorava da bi povezana inflacija, posebno porast cijena hrane i energije, mogla učiniti situaciju nepodnošljivom za kućanstva s niskim prihodima, pri čemu je sve više pogođena srednja klasa; poziva države članice da razmotre mogućnost oslobađanja od plaćanja PDV-a na osnovne prehrambene proizvode u cijelom EU-u tijekom krize kako bi se olakšao pristup osnovnim proizvodima i riješio problem nestašice hrane i rasta cijena stanovanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da se postojećim okvirom državama članicama omogućuje privremeno izuzeće kućanstava od poreza na električnu energiju, prirodni plin, ugljen i kruta goriva ili primjena snižene stope tog poreza; potiče države članice da u potpunosti iskoriste postojeće mogućnosti za smanjenje poreza na energetske proizvode; poziva Komisiju da razmotri davanje prostora državama članicama za uvođenje dodatnih privremenih oslobođenja od plaćanja poreza ili smanjenja trošarina i poreza na energiju kako bi se olakšalo opterećenje kućanstava i poduzeća; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice i Komisiju da informiraju građane i poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća, o tome kako se pripremiti za nadolazeću zimu i kako poboljšati energetsku učinkovitost i smanjiti svoju potražnju za energijom, uključujući pritom praktične, učinkovite i realistične savjete za uštedu na troškovima života i energije, kao i informacije o pravima potrošača; potiče države članice da promiču uređaje koji štede energiju za ranjiva kućanstva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži od država članica da razmotre mogućnost pružanja privremene potpore ranjivim korisnicima prijevoza kako bi se pomoglo u apsorpciji rasta cijena, uključujući vaučere za javni prijevoz; poziva na donošenje strukturnih politika za daljnje promicanje pouzdanih i cjenovno pristupačnih mreža javnog prijevoza i aktivnih načina mobilnosti, kao što su vožnja biciklom ili pješačenje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice da ublaže učinak energetske krize na tržište rada pružanjem potpore radnicima koji su privremeno proglašeni „tehničkim viškom” jer su poslodavci bili prisiljeni ograničiti ili obustaviti svoju aktivnost, uključujući samostalne i samozaposlene osobe, kao i pružanjem potpore malim poduzećima da zadrže zaposlene i održe svoju aktivnost; podsjeća da su se programi skraćenog radnog vremena pokazali korisnima tijekom pandemije i da bi ih trebalo provesti kako bi se izbjegao gubitak radnih mjesta, uz financijsku potporu EU-a kada je to potrebno; poziva Komisiju i Vijeće da ojačaju Europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) kako bi se podržali programi skraćenog radnog vremena, prihodi radnika i radnici koji bi bili privremeno otpušteni zbog povećanja cijena energije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da pruže potporu poduzećima suočenima s vrtoglavim rastom cijena, u dogovoru s predstavnicima poslodavaca i zaposlenika u najpogođenijim sektorima te da provedu protukrizne mjere, među ostalim s pomoću socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja; poziva Komisiju da poduzme potrebne mjere kako bi pomogla energetski intenzivnim industrijama, uključujući pružanje odgovarajućih jamstava za zaštitu okoliša i zadržavanje radnih mjesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da su socijalna jamstva ključna u trenutačnoj krizi i potiče države članice i Komisiju da uključe sindikate u osmišljavanje i provedbu protukriznih mjera s pomoću socijalnog dijaloga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uviđa da kumulativni učinak visokih cijena energije i poremećaja u lancima opskrbe može ugroziti europska poduzeća i s njima povezana radna mjesta; poziva na hitno smanjenje opterećenja za poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je glavni cilj monetarne politike Europske središnje banke (ESB) održavanje stabilnosti cijena, a time i osiguravanje niske, stabilne i predvidljive inflacije; podsjeća da ciljana stopa inflacije ESB-a iznosi 2 %; |
| --- | --- |

17.

Obveze u području klime, implementacija obnovljivih izvora energije, energetska učinkovitost i infrastruktura

| 18. | podsjeća da je najjeftinija energija ona koju ne trošimo te da mjere energetske učinkovitosti i uštede energije neće samo kratkoročno pomoći EU-u, već će nam pomoći i da ispunimo klimatske obveze Unije do 2030. sadržane u paketu „Spremni za 55 %” i inicijativi RePowerEU, kao što su smanjenje uvoza i potrošnje plina; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da će postizanje ciljeva europskog zelenog plana učiniti naše energetske sustave učinkovitijima, više temeljenima na obnovljivim izvorima energije, jačima u odnosu na krize i otpornijima na vanjske šokove, osigurati stabilnu i cjenovno pristupačnu energiju te doprinijeti otvorenoj strateškoj autonomiji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice i Komisiju da ubrzaju implementaciju obnovljivih izvora energije jer je to najbolji način za okončanje ovisnosti o prirodnom plinu i ispunjavanje klimatskih obveza Unije; podsjeća na trenutačne preinake Direktive (EU) 2018/2001 (RED III i RED IV) i uvjeren je da će brzi dovršetak zakonodavnih postupaka ubrzati uvođenje obnovljivih izvora energije diljem EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da se grijanje stambenih nekretnina mora dekarbonizirati pametnom elektrifikacijom i cjenovno pristupačnim rješenjima za centralizirano grijanje koja se temelje na obnovljivim izvorima energije; poziva Komisiju i države članice da povećaju potporu za obnovu zgrada i osiguraju odgovarajuća sredstva za ulaganja u mjere energetske učinkovitosti, posebno za zgrade s najlošijom energetskom učinkovitošću i najugroženije četvrti; pozdravlja odluku nekih država članica da zabrane postavljanje plinskih bojlera u novim zgradama; ističe važnost i neposrednu korist brzog uvođenja solarne energije u zgradama, obližnjih obnovljivih izvora energije, toplinskih crpki kao i ostalih brzih i jednostavnih rješenja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče Komisiju i države članice da ubrzaju uvođenje obnovljivih izvora energije, posebno uklanjanjem administrativnih prepreka te pojednostavnjenjem i ubrzavanjem postupaka izdavanja dozvola, uključujuću kućanstva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podržava ideju, u okviru plana REPowerEU, o dražbi emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijama (ETS) kao iznimnu mjeru kako bi se prikupilo 20 milijardi EUR i time financirala infrastruktura potrebna za smanjenje ovisnosti o ruskom plinu i nafti, uključujući ulaganja u obnovljivu energiju i energetsku učinkovitost; poziva na ubrzanje te intervencije kako bi se do kraja 2025. mobilizirali potrebni prihodi; pozdravlja činjenicu da bi to moglo imati učinak kratkoročnog ublažavanja cijena ETS-a, a time i cijena električne energije i troškova energije za industriju, istodobno uviđajući da ETS nije glavni pokretač nedavnog povećanja cijena energije; ponavlja svoje klimatske ciljeve za 2030. s kojima je ta intervencija u okviru ETS-a u potpunosti usklađena; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da naznake u pogledu cijena električne energije u stvarnom vremenu mogu dovesti do fleksibilnije potražnje, čime se zauzvrat smanjuju vršne potrebe za opskrbom koje su skupe i uključuju veliku potrošnju plina; stoga poziva države članice da bolje upravljaju potrebama za fleksibilnošću energetskih sustava EU-a s pomoću poboljšanih mreža, prilagodljive proizvodnje električne energije s niskim emisijama i raznih velikih te dugoročnih tehnologija za skladištenje energije kako bi se smanjila industrijska potražnja za električnom energijom i plinom tijekom vršnih sati; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice da u potpunosti prenesu Direktivu (EU) 2018/2001, osobito kako bi se uklonile prepreke stvaranju energetskih zajednica; poziva države članice da donesu daljnje mjere za vlastitu potrošnju energije iz obnovljivih izvora; poziva države članice da se pobrinu za odgovarajuće uvjete za razvoj barem jedne zajednice obnovljive energije po općini kako bi građani mogli proizvoditi, trošiti, skladištiti i preprodavati vlastitu obnovljivu energiju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva na ubrzanje aktualnog zakonodavnog postupka o Direktivi o energetskoj učinkovitosti jer će njezine odredbe pomoći korisnicima da smanje svoju potrošnju energije, a time i svoje izdatke za energiju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da bi se stvaranjem potpuno integriranog jedinstvenog energetskog tržišta koje omogućuje istinski otpornu europsku energetsku mrežu, uključujući izgradnju novih spojnih vodova, što pokazuje onaj koji povezuje Pirenejski poluotok s Francuskom, i boljim trgovinskim platformama kratkoročno ublažio pritisak na cijene za poduzeća i potrošače te bi se dugoročno uspostavila energetska neovisnost i otpornost; uviđa da se reforma unutarnjeg energetskog tržišta EU-a mora provoditi dosljednije, da je potrebno izbjegavati visok stupanj ovisnosti i da ključna infrastruktura mora ostati u rukama EU-a, čime se jača otvorena strateška autonomija; smatra da sve opcije moraju biti na raspolaganju kako bi energija ostala cjenovno pristupačna i kako bi se postigla klimatska neutralnost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da ulaganja u obnovljivu energiju, energetsku učinkovitost i potrebnu infrastrukturu, uključujući ciljane, dobro definirane prekogranične projekte s ulaganjima u okviru instrumenta NextGenerationEU i plana REPowerEU, pomažu Europskoj uniji u postizanju energetske suverenosti, otvorene strateške autonomije i energetske sigurnosti; poziva Komisiju i države članice da ubrzaju takve ključne infrastrukturne projekte utemeljene na obnovljivoj energiji i čistom vodiku pojednostavljenjem postupka izdavanja dozvola, uzimajući u obzir sudjelovanje javnosti i postupke procjene utjecaja na okoliš; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primjećuje da neke države članice ponovno razmatraju svoje postupno ukidanje korištenja nuklearnih postrojenja i ugljena ako elektrane koje se temelje na ta dva izvora energije mogu doprinijeti sigurnosti opskrbe energijom u EU-u i smanjenju cijena energije; smatra da bi se funkcioniranje postojećih nuklearnih elektrana trebalo produljiti uz istodobno jamčenje njihova sigurnog rada i ispravnog upravljanja nuklearnim otpadom i njegova odlaganja; ističe da bi odgoda korištenja elektrana na ugljen trebala biti privremena, samo dok traje trenutačna kriza, te da bi trebala biti popraćena konkretnim rokovima za njihovu zamjenu drugim izvorima energije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da se otprilike četvrtina električne energije i polovica niskougljične električne energije u EU-u proizvode nuklearnom energijom; napominje da se neke države članice pripremaju za izgradnju novih nuklearnih elektrana, iako se druge države članice protive nuklearnoj energiji; ponavlja da su države članice i dalje u potpunosti odgovorne za odlučivanje o svojoj strukturi izvora energije i za osmišljavanje mogućnosti za osiguravanje cjenovno pristupačne, stabilne i čiste energije za svoje građane i poduzeća te za odabir najprikladnijeg načina na koji država članica može doprinijeti postizanju klimatskih i energetskih ciljeva Unije, uzimajući u obzir posebnosti i ograničenja svake države članice; |
| --- | --- |

30.

| 31. | izražava duboku zabrinutost zbog nedavnog čina sabotaže na infrastrukturi plinovoda Sjeverni tok, zbog kojeg je prema njemačkim procjenama (14) došlo do ispuštanja u atmosferu 300 000 metričkih tona jednog od najsnažnijih stakleničkih plinova, za što Program UN-a za okoliš tvrdi da bi moglo biti najveće zabilježeno ispuštanje metana u jednom događaju; ističe kako će učinci te eksplozije i istjecanja metana doprinijeti klimatskim promjenama i onečišćenju zraka, čime će se ugroziti napori EU-a u području klime, te naglašava štetan učinak eksplozija i posljedičnog istjecanja plina na morski okoliš; ustraje u tome da se za ispuštene emisije mora odgovarati; također izražava zabrinutost zbog izvješća o neidentificiranim bespilotnim letjelicama otkrivenima u blizini naftnih i plinskih platformi u norveškom epikontinentalnom pojasu; skreće pozornost na činjenicu da su ti incidenti izazvali porast cijena plina na tržištima TTF-a i da je istjecanje metana prouzročilo „klimatsku i ekološku katastrofu”; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da namjerno narušavanje europske energetske infrastrukture može znatno pogoršati trenutačnu energetsku krizu, među ostalim na makroregionalnoj razini; potiče države članice i energetska poduzeća da odmah donesu mjere za povećanje sigurnosti svoje energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

32.

Hitne mjere na energetskom tržištu

| 33. | smatra da poduzeća koja su ostvarila neočekivani dohodak moraju doprinijeti ublažavanju negativnih učinaka krize; prima na znanje govor o stanju Unije predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 14. rujna 2022.; u načelu pozdravlja (prijedlog Komisije i naknadni) sporazum Vijeća o uspostavi privremene gornje granice za tržišne prihode ostvarene proizvodnjom i prodajom električne energije upotrebom inframarginalnih tehnologija proizvodnje te o uspostavi privremenog mehanizma solidarnog doprinosa iz sektora fosilnih goriva, koji ima koristi od trenutačne situacije na tržištu; u tom pogledu podsjeća na svoje prethodno stajalište izraženo u Rezoluciji od 19. svibnja 2022. (15); žali zbog toga što je Komisija svoje planove iznijela u obliku uredbe Vijeća, primjenom članka 122. UFEU-a kao pravnom osnovom, umjesto u okviru zakonodavnog postupka suodlučivanja; podsjeća da bi se taj instrument trebao upotrebljavati samo za hitne situacije; potvrđuje da je Parlament spreman brzo djelovati u pogledu tog gorućeg pitanja ako se to od njega zatraži, s obzirom na to da ono zahtijeva potpuni demokratski legitimitet i odgovornost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice na brzu provedbu tih mjera; smatra da bi intervencije na energetskom tržištu trebale biti privremene i ciljane prirode te da se ne smiju ugroziti temeljna tržišna načela i integritet jedinstvenog tržišta; primjećuje da bi uspostavljeni mehanizam mogao dovesti do razlika u prihodima među državama članicama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prima na znanje činjenicu da se predlažu solidarni doprinosi za poduzeća u sektorima sirove nafte, prirodnog plina, ugljena i rafinerija; sa zabrinutošću primjećuje da neka od najvećih energetskih poduzeća u EU-u možda ne podliježu doprinosu; poziva Komisiju i Vijeće da solidarni doprinos osmisle tako da se spriječi izbjegavanje plaćanja poreza; napominje da bi države članice mogle dodatno ojačati taj prijedlog; poziva Komisiju da procijeni odgovarajuću profitnu maržu s obzirom na kriznu situaciju i da poduzme daljnje korake prema uvođenju poreza na neočekivanu dobit za energetska poduzeća koja su prekomjerno profitirala od energetske krize; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da neočekivana dobit ne odgovara redovitoj dobiti koju bi velika poduzeća ostvarila ili očekivala u normalnim okolnostima, to jest da se nisu dogodili nepredvidivi događaji kao što su pandemija i rat u Ukrajini; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da bi prihodi od neočekivane dobiti trebali koristiti potrošačima i poduzećima, posebno kako bi se pružila potpora ranjivim kućanstvima i MSP-ovima, među ostalim putem gornjih granica cijena; ističe da to mora ići ruku pod ruku s golemim inovacijama i ulaganjima u obnovljive izvore energije te energetsku učinkovitost i energetsku infrastrukturu, kao što su distribucijske mreže, umjesto da se potiču kućanstva i poduzeća na potrošnju subvencioniranije energije; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe posebnu važnost, u trenutačnim okolnostima, javnog prihoda koji bi se ostvario provedbom Direktive o drugom stupu u EU-u, kojom se provodi OECD-ov globalni porezni sporazum o minimalnom efektivnom oporezivanju dobiti; ponovno poziva Vijeće da brzo usvoji Direktivu o drugom stupu kako bi se osiguralo da sporazum stupi na snagu do siječnja 2023.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja obveze i ciljeve u pogledu potražnje za energijom uvedene predloženom uredbom Vijeća za rješavanje problema visokih cijena energije i sigurnosti opskrbe energijom; apelira na države članice da se pobrinu da mjere koje su odabrale za provedbu navedenih obveza ne predstavljaju dodatno opterećenje za ranjiva kućanstva i potrošače, poduzeća, MSP-ove ili one koji žive u energetskom siromaštvu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prima na znanje namjeru Komisije da održi raspravu o reformi modela tržišta električne energije i spreman je pažljivo analizirati svaki prijedlog; smatra da bi svaka reforma tržišta električne energije trebala biti u skladu s klimatskim ciljevima EU-a, posebno s ciljem postizanja klimatske neutralnosti u Europskoj uniji do 2050., te da bi tržišta električne energije trebala poslati pravi cjenovni signal za ulaganje u dekarbonizaciju i omogućiti građanima i industrijama da imaju koristi od sigurne, cjenovno pristupačne i čiste energije, uz istodobno rješavanje problema nerazmjerne dobiti na tržištu električne energije; poziva Komisiju da analizira mogućnost odvajanja cijena električne energije od cijene plina; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da analizira potrebu za uvođenjem dodatnih mjera za rješavanje krize, uključujući privremene gornje granice veleprodajnih i uvoznih cijena; poziva Komisiju da nakon pozitivne analize predloži odgovarajuću gornju granicu cijena plina koji se uvozi plinovodima, u prvom redu iz Rusije; potiče Komisiju i Vijeće da unaprijede platformu EU-a za energiju i da je pretvore u alat za zajedničku nabavu izvora energije, kako bi se ojačala pregovaračka moć EU-a i smanjili troškovi uvoza; pozdravlja odluku Komisije da osnuje radnu skupinu za pregovaranje o cijenama plina s trećim zemljama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pozdravlja činjenicu da Komisija, na zahtjev država članica, procjenjuje moguća rješenja za osiguravanje potrebne likvidnosti energetskim poduzećima koja se suočavaju s pozivima za uplatu visokih iznosa nadoknade na budućim tržištima električne energije i plina; |
| --- | --- |

42.

Špekulacije na energetskom tržištu

| 43. | podsjeća da su poremećaji u opskrbi energijom uzrokovani agresivnim ratom Rusije u Ukrajini povećali volatilnost i nestabilnost na tržištima energetskih izvedenica, te da bi to moglo imati kaskadni učinak na financijska tržišta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na veću transparentnost i regulatorni nadzor nad trgovanjem plinom na tržištu te nad izvanburzovnim trgovanjem plinom kao i u vezi s nabavnim cijenama; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja protumonopolske postupke koje je Glavna uprava Komisije za tržišno natjecanje pokrenula protiv Gazproma zbog zlouporabe vladajućeg položaja te potiče Komisiju da brzo zaključi postupak i donese potrebne odluke; naglašava da Komisija mora iskoristiti sve dostupne alate u okviru prava tržišnog natjecanja kako bi se suzbila narušavanja tržišta i nepoštene manipulacije cijenama na energetskim tržištima; smatra da, kada je riječ o utvrđivanju povrede prava tržišnog natjecanja u području električne energije i plina, Komisija također mora razmotriti primjenu strukturnih korektivnih mjera; |
| --- | --- |

45.

| 46. | konstatira da je Komisija prepoznala (16) da se Europa suočava s manipulacijama na tržištu plina, što pak utječe na cijene električne energije; poziva na okončanje špekulacija i manipulacije na tržištu plina te traži poduzimanje mjera u pogledu funkcioniranja TTF-a i subjekata ovlaštenih za poslovanje na tržištu; smatra da bi te mjere mogle uključivati primjenu mehanizma prekida trgovanja u TTF-u u slučaju prekomjernih fluktuacija cijena i cjenovnih okvira, kako je predložila ESMA, kako bi se indeksacija ugovora odvojila od središta TTF-a; pozdravlja prijedlog Komisije da se osmisli referentna vrijednost EU-a koja će biti alternativa TTF-u za plin iz plinovoda i ukapljeni prirodni plin; poziva Komisiju, posebno njezinu Glavnu upravu za tržišno natjecanje, i ESMA-u, da pomno prate europsko tržište plina u vezi s mogućim slučajevima vladajućeg položaja na tržištu ili nedostatka transparentnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva relevantno nadležno tijelo da istraži, prijavi i riješi moguće slučajeve zlouporabe tržišta ili manipuliranja tržištem na tržištima robe općenito, a posebno na tržištu plina; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da pozorno promatra aktivnosti financijskih aktera koji su doprinijeli nestabilnosti cijena ugljika; apelira na Komisiju da poduzme mjere za eliminaciju utjecaja špekulativnog kapitala na tržište emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  SL L 328, 21.12.2018., str. 82.

(2)  SL L 328, 21.12.2018., str. 210.

(3)  SL L 156, 19.6.2018., str. 75.

(4)  SL L 158, 14.6.2019., str. 54.

(5)  SL L 158, 14.6.2019., str. 125.

(6)  SL L 280, 28.10.2017., str. 1.

(7)  SL L 243, 9.7.2021., str. 1.

(8)  SL L 283, 31.10.2003., str. 51.

(9)  SL C 184, 5.5.2022., str. 163.

(10)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(11)  SL C 456, 10.11.2021., str. 145.

(12)  SL C 465, 17.11.2021., str. 11.

(13)  Dopis izvršne direktorice ESMA-e Verene Ross glavnom direktoru Glavne uprave Komisije za financijsku stabilnost Johnu Berriganu od 22. rujna 2022.

(14)  Njemačko savezno ministarstvo okoliša, zaštite prirode, nuklearne sigurnosti i zaštite potrošača.

(15)  Rezolucija Europskog parlamenta od 19. svibnja 2022. o društvenim i gospodarskim posljedicama ruskog rata u Ukrajini na EU – jačanje sposobnosti EU-a za djelovanje (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0219).

(16)  Izjava predsjednice Komisije von der Leyen o energiji, 7. rujna 2022.

---

četvrtak, 6. listopada 2022.

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/74

---

P9_TA(2022)0349

Stanje ljudskih prava na Haitiju, posebno u vezi s nasiljem bandi

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o stanju ljudskih prava na Haitiju, posebno u vezi s nasiljem bandi (2022/2856(RSP))

(2023/C 132/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Haitiju, posebice Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o stanju na Haitiju (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Haitiju, posebice Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o stanju na Haitiju (1),

| — | uzimajući u obzir zaključke univerzalnog periodičnog pregleda Haitija koje je Vijeće UN-a za ljudska prava usvojilo 4. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke univerzalnog periodičnog pregleda Haitija koje je Vijeće UN-a za ljudska prava usvojilo 4. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2645 (2022) od 15. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2645 (2022) od 15. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješća Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja o Haitiju za 2022., a posebno izvješće od 23. rujna 2022. o utjecaju socijalnih nemira na humanitarnu situaciju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja o Haitiju za 2022., a posebno izvješće od 23. rujna 2022. o utjecaju socijalnih nemira na humanitarnu situaciju,

| — | uzimajući u obzir govor koji je ministar vanjskih poslova Jean Victor Généus održao 24. rujna 2022. pred Općom skupštinom UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor koji je ministar vanjskih poslova Jean Victor Généus održao 24. rujna 2022. pred Općom skupštinom UN-a,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 15. veljače 2022. upućeno Integriranom uredu UN-a na Haitiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 15. veljače 2022. upućeno Integriranom uredu UN-a na Haitiju,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima od 10. prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima od 16. prosinca 1966.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena od 18. prosinca 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o ukidanju svih oblika diskriminacije žena od 18. prosinca 1979.,

| — | uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima od 22. studenog 1969., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima od 22. studenog 1969.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezina tri fakultativna protokola, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezina tri fakultativna protokola,

| — | uzimajući u obzir Temeljna načela UN-a o neovisnosti pravosuđa od 6. rujna 1985., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Temeljna načela UN-a o neovisnosti pravosuđa od 6. rujna 1985.,

| — | uzimajući u obzir Univerzalnu sudačku povelju od 17. studenoga 1999. i Statut iberoameričkih sudaca iz svibnja 2001., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Univerzalnu sudačku povelju od 17. studenoga 1999. i Statut iberoameričkih sudaca iz svibnja 2001.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (2) (Sporazum iz Cotonoua), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (2) (Sporazum iz Cotonoua),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. lipnja 2012. o zajedničkoj strategiji za partnerstvo EU-a i karipskih država (JOIN(2012)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 26. lipnja 2012. o zajedničkoj strategiji za partnerstvo EU-a i karipskih država (JOIN(2012)0018),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o gospodarskom partnerstvu između država CARIFORUM-a, s jedne strane, i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (3),

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Haitija iz 1987., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Haitija iz 1987.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se humanitarna situacija na Haitiju posljednjih godina neprestano pogoršava zbog stalne nesigurnosti u zemlji; budući da su nakon ubojstva predsjednika Jovenela Moïsea u srpnju 2021. bande stekle drastično više moći, što je stvorilo sveprisutan osjećaj nesigurnosti među stanovništvom Haitija; budući da su sve veće nasilje i eskalacija kršenja ljudskih prava zahvatili 1,5 milijuna ljudi te da je iz istih razloga dodatnih 19 000 osoba interno raseljeno, a 1,1 milijun ljudi treba pomoć; budući da se ta društveno-politička i gospodarska kriza stapa s općom nesigurnošću i krizom povezanom s bandama te rezultira humanitarnom katastrofom; budući da je zabilježeno povećanje nasilnih mjera kojima se koriste službene policijske snage; |
| --- | --- |

A.

budući da se humanitarna situacija na Haitiju posljednjih godina neprestano pogoršava zbog stalne nesigurnosti u zemlji; budući da su nakon ubojstva predsjednika Jovenela Moïsea u srpnju 2021. bande stekle drastično više moći, što je stvorilo sveprisutan osjećaj nesigurnosti među stanovništvom Haitija; budući da su sve veće nasilje i eskalacija kršenja ljudskih prava zahvatili 1,5 milijuna ljudi te da je iz istih razloga dodatnih 19 000 osoba interno raseljeno, a 1,1 milijun ljudi treba pomoć; budući da se ta društveno-politička i gospodarska kriza stapa s općom nesigurnošću i krizom povezanom s bandama te rezultira humanitarnom katastrofom; budući da je zabilježeno povećanje nasilnih mjera kojima se koriste službene policijske snage;

| B. | budući da je 11. rujna 2022. vlada Haitija najavila da će smanjiti subvencije za gorivo za oko 400 milijuna USD kako bi se povećali prihodi za socijalne programe, što je dovelo do povećanja nemira i udruživanja bandi koje su zauzele ključnu infrastrukturu; budući da se ta zemlja već mjesecima suočava s nestašicom benzina; budući da je pristup naftnom terminalu Varreux, gdje je koncentrirano 70 % zaliha, u rukama naoružanih bandi; budući da se gotovo 86 % električne energije proizvedene u zemlji temelji na naftnim derivatima; budući da su zbog te nestašice bolnice i zdravstvene ustanove morale smanjiti svoje aktivnosti ili čak prestati s radom; |
| --- | --- |

B.

budući da je 11. rujna 2022. vlada Haitija najavila da će smanjiti subvencije za gorivo za oko 400 milijuna USD kako bi se povećali prihodi za socijalne programe, što je dovelo do povećanja nemira i udruživanja bandi koje su zauzele ključnu infrastrukturu; budući da se ta zemlja već mjesecima suočava s nestašicom benzina; budući da je pristup naftnom terminalu Varreux, gdje je koncentrirano 70 % zaliha, u rukama naoružanih bandi; budući da se gotovo 86 % električne energije proizvedene u zemlji temelji na naftnim derivatima; budući da su zbog te nestašice bolnice i zdravstvene ustanove morale smanjiti svoje aktivnosti ili čak prestati s radom;

| C. | budući da na Haitiju postoji oko 200 bandi, među ostalim u Port-au-Princeu, koje kontroliraju ključne luke i ceste; budući da te bande, od kojih su neke povezane s državnim akterima i navodno su umrežene s političarima, prijete destabilizacijom vlade i raspolažu većim resursima i oružjem; budući da su neki haićanski političari i vodeći poslovni ljudi navodno davali novac i oružje bandama i drugim zločinačkim skupinama u zamjenu za suzbijanje prosvjeda protiv vlade; budući da bande koriste svoju moć i kontrolu nad teritorijem, pristupom gorivu i isporukom humanitarne pomoći, pri čemu dovode u pitanje autoritet haićanske nacionalne policije i drugih državnih institucija te otežavaju nacionalnoj policiji borbu protiv trgovine drogom i drugih kaznenih djela; |
| --- | --- |

C.

budući da na Haitiju postoji oko 200 bandi, među ostalim u Port-au-Princeu, koje kontroliraju ključne luke i ceste; budući da te bande, od kojih su neke povezane s državnim akterima i navodno su umrežene s političarima, prijete destabilizacijom vlade i raspolažu većim resursima i oružjem; budući da su neki haićanski političari i vodeći poslovni ljudi navodno davali novac i oružje bandama i drugim zločinačkim skupinama u zamjenu za suzbijanje prosvjeda protiv vlade; budući da bande koriste svoju moć i kontrolu nad teritorijem, pristupom gorivu i isporukom humanitarne pomoći, pri čemu dovode u pitanje autoritet haićanske nacionalne policije i drugih državnih institucija te otežavaju nacionalnoj policiji borbu protiv trgovine drogom i drugih kaznenih djela;

| D. | budući da su se prema podacima Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od siječnja do kraja lipnja 2022. u Port-au-Princeu dogodila 934 ubojstva, 684 osobe su ozlijeđene, a 680 ih je oteto; budući da je u srpnju 2022. val nasilja bandi doveo do više od 470 ubojstava, od kojih se gotovo polovica zbila u četvrti Cité Soleil; budući da većina žrtava nije bila izravno povezana s bandama, nego su bile mete članova bandi; budući da je zabilježeno više slučajeva grupnih silovanja žena i djevojčica, čime se potvrđuje sustavno korištenje rodno uvjetovanog nasilja; budući da su prema izvješću haićanske Nacionalne mreže za obranu ljudskih prava iz kolovoza 2022. deseci žena i djevojčica bile žrtve masovnih silovanja koje su počinile bande u Port-au-Princeu; |
| --- | --- |

D.

budući da su se prema podacima Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od siječnja do kraja lipnja 2022. u Port-au-Princeu dogodila 934 ubojstva, 684 osobe su ozlijeđene, a 680 ih je oteto; budući da je u srpnju 2022. val nasilja bandi doveo do više od 470 ubojstava, od kojih se gotovo polovica zbila u četvrti Cité Soleil; budući da većina žrtava nije bila izravno povezana s bandama, nego su bile mete članova bandi; budući da je zabilježeno više slučajeva grupnih silovanja žena i djevojčica, čime se potvrđuje sustavno korištenje rodno uvjetovanog nasilja; budući da su prema izvješću haićanske Nacionalne mreže za obranu ljudskih prava iz kolovoza 2022. deseci žena i djevojčica bile žrtve masovnih silovanja koje su počinile bande u Port-au-Princeu;

| E. | budući da su 10. lipnja 2022. bande preuzele kontrolu nad Palačom pravde; budući da Palača pravde od 2018. uglavnom nije bila u funkciji zbog sigurnosnih rizika, čime je otežan pristup pravosuđu u zemlji; budući da su spisi s kritičnim dokazima o višestrukim masakrima koje su bande počinile od 2018. ukradeni ili uništeni te više nije moguće doći do njih; |
| --- | --- |

E.

budući da su 10. lipnja 2022. bande preuzele kontrolu nad Palačom pravde; budući da Palača pravde od 2018. uglavnom nije bila u funkciji zbog sigurnosnih rizika, čime je otežan pristup pravosuđu u zemlji; budući da su spisi s kritičnim dokazima o višestrukim masakrima koje su bande počinile od 2018. ukradeni ili uništeni te više nije moguće doći do njih;

| F. | budući da vrlo nestabilna sigurnosna situacija Haitija dovodi u pitanje ključne humanitarne operacije na koje se oslanjaju ugrožene osobe; budući da je zbog potpune blokade ceste koja vodi prema južnom poluotoku, koja traje od 2021., izolirano 3,8 milijuna ljudi koji žive u departmanima južno od Port-au-Princea; budući da zbog te situacije agencije UN-a i humanitarne organizacije nisu u mogućnosti pomoći stanovništvu na tim područjima, dok UN procjenjuje da 1,1 milijun ljudi treba pomoć; |
| --- | --- |

F.

budući da vrlo nestabilna sigurnosna situacija Haitija dovodi u pitanje ključne humanitarne operacije na koje se oslanjaju ugrožene osobe; budući da je zbog potpune blokade ceste koja vodi prema južnom poluotoku, koja traje od 2021., izolirano 3,8 milijuna ljudi koji žive u departmanima južno od Port-au-Princea; budući da zbog te situacije agencije UN-a i humanitarne organizacije nisu u mogućnosti pomoći stanovništvu na tim područjima, dok UN procjenjuje da 1,1 milijun ljudi treba pomoć;

| G. | budući da bande namjerno ciljaju i pljačkaju zalihe pomoći u hrani, primjerice 15. rujna 2022., kada je opljačkano skladište Svjetskog programa za hranu u Gonaïvesu, koje je sadržavalo 1 400 metričkih tona hrane namijenjene prehrani gotovo 100 000 školske djece i najugroženijih obitelji; budući da su 2022. godine UN i druge nevladine organizacije izgubili zalihe u vrijednosti od najmanje 6 milijuna USD, koje su mogle pomoći više od 410 000 ljudi; |
| --- | --- |

G.

budući da bande namjerno ciljaju i pljačkaju zalihe pomoći u hrani, primjerice 15. rujna 2022., kada je opljačkano skladište Svjetskog programa za hranu u Gonaïvesu, koje je sadržavalo 1 400 metričkih tona hrane namijenjene prehrani gotovo 100 000 školske djece i najugroženijih obitelji; budući da su 2022. godine UN i druge nevladine organizacije izgubili zalihe u vrijednosti od najmanje 6 milijuna USD, koje su mogle pomoći više od 410 000 ljudi;

| H. | budući da se prema Svjetskom programu za hranu 4,4 milijuna osoba, dakle više od trećine stanovništva Haitija, suočava s nesigurnošću opskrbe hranom, a 217 000 djece pati od umjerene do teške pothranjenosti; budući da je Haiti posebno osjetljiv na globalne šokove na tržištu hrane i goriva jer uvozi 70 % svojih žitarica; budući da se zbog ruskog rata u Ukrajini Haiti već suočava s inflacijom od 26 %, zbog čega je obiteljima teško priuštiti si hranu i druge potrepštine ili prodavati usjeve na lokalnim tržnicama; |
| --- | --- |

H.

budući da se prema Svjetskom programu za hranu 4,4 milijuna osoba, dakle više od trećine stanovništva Haitija, suočava s nesigurnošću opskrbe hranom, a 217 000 djece pati od umjerene do teške pothranjenosti; budući da je Haiti posebno osjetljiv na globalne šokove na tržištu hrane i goriva jer uvozi 70 % svojih žitarica; budući da se zbog ruskog rata u Ukrajini Haiti već suočava s inflacijom od 26 %, zbog čega je obiteljima teško priuštiti si hranu i druge potrepštine ili prodavati usjeve na lokalnim tržnicama;

| I. | budući da su novinari posebno pogođeni nasiljem; budući da su 11. rujna 2022. u četvrti Cité Soleil ubijena dvojica novinara, Tayson Latigue i Frantzsen Charles, nakon čega su njihova tijela spaljena; |
| --- | --- |

I.

budući da su novinari posebno pogođeni nasiljem; budući da su 11. rujna 2022. u četvrti Cité Soleil ubijena dvojica novinara, Tayson Latigue i Frantzsen Charles, nakon čega su njihova tijela spaljena;

| J. | budući da, dok se stanje ljudskih prava i humanitarna situacija i dalje naglo pogoršavaju, tražitelji azila iz Haitija imaju ograničen pristup međunarodnoj zaštiti te su suočeni s nizom kršenja ljudskih prava u zemljama domaćinima, među kojima su pritvaranje, nezakonito prisilno vraćanje i iznuda; budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije između 1. siječnja i 26. veljače 2022. godine 25 765 osoba protjerano ili deportirano natrag na Haiti iz susjednih zemalja; budući da je više nevladinih organizacija upozorilo na to da su haićanski tražitelji azila žrtve proizvoljnog pritvaranja te diskriminirajućeg i ponižavajućeg postupanja; budući da deportacija i vraćanje haićanskih migranata doprinose pogoršanju humanitarne situacije u zemlji; |
| --- | --- |

J.

budući da, dok se stanje ljudskih prava i humanitarna situacija i dalje naglo pogoršavaju, tražitelji azila iz Haitija imaju ograničen pristup međunarodnoj zaštiti te su suočeni s nizom kršenja ljudskih prava u zemljama domaćinima, među kojima su pritvaranje, nezakonito prisilno vraćanje i iznuda; budući da je prema podacima Međunarodne organizacije za migracije između 1. siječnja i 26. veljače 2022. godine 25 765 osoba protjerano ili deportirano natrag na Haiti iz susjednih zemalja; budući da je više nevladinih organizacija upozorilo na to da su haićanski tražitelji azila žrtve proizvoljnog pritvaranja te diskriminirajućeg i ponižavajućeg postupanja; budući da deportacija i vraćanje haićanskih migranata doprinose pogoršanju humanitarne situacije u zemlji;

| K. | budući da je zbog pogoršanja sigurnosne, gospodarske i socijalne situacije haićanska vlada odlučila odgoditi početak školske godine s 5. rujna na 3. listopada 2022., pri čemu je nova školska godina i dalje neizvjesna; budući da prema podacima Fonda UN-a za djecu (UNICEF) pola milijuna djece u Port-au-Princeu navodno ne pohađa školu, dok se 1 700 škola u glavnom gradu moralo zatvoriti; budući da je otprilike polovica Haićana u dobi od 15 godina i više nepismena, da je obrazovni sustav zemlje izrazito nejednak, da je kvaliteta dostupnog obrazovanja niska i da visoke naknade za obrazovanje isključuju većinu djece iz obitelji s niskim prihodima; |
| --- | --- |

K.

budući da je zbog pogoršanja sigurnosne, gospodarske i socijalne situacije haićanska vlada odlučila odgoditi početak školske godine s 5. rujna na 3. listopada 2022., pri čemu je nova školska godina i dalje neizvjesna; budući da prema podacima Fonda UN-a za djecu (UNICEF) pola milijuna djece u Port-au-Princeu navodno ne pohađa školu, dok se 1 700 škola u glavnom gradu moralo zatvoriti; budući da je otprilike polovica Haićana u dobi od 15 godina i više nepismena, da je obrazovni sustav zemlje izrazito nejednak, da je kvaliteta dostupnog obrazovanja niska i da visoke naknade za obrazovanje isključuju većinu djece iz obitelji s niskim prihodima;

| L. | budući da se najugroženije zajednice u zemlji suočavaju s katastrofalnim poplavama i erozijom tla uzrokovanoj intenzivnim krčenjem šuma, što dovodi do smanjenja poljoprivredne produktivnosti; budući da više od trećine stanovništva nema pristup čistoj vodi, a dvije trećine imaju ograničene ili nikakve sanitarne usluge; budući da više od polovice stanovništva živi ispod granice siromaštva i da se mnogi oslanjaju na samoopskrbnu poljoprivredu; budući da je zemlja izrazito ovisna o vanjskim prihodima; budući da je prema globalnom indeksu klimatskih rizika za 2021. Haiti među zemljama koje su najviše pogođene klimatskim opasnostima u posljednjih 20 godina; |
| --- | --- |

L.

budući da se najugroženije zajednice u zemlji suočavaju s katastrofalnim poplavama i erozijom tla uzrokovanoj intenzivnim krčenjem šuma, što dovodi do smanjenja poljoprivredne produktivnosti; budući da više od trećine stanovništva nema pristup čistoj vodi, a dvije trećine imaju ograničene ili nikakve sanitarne usluge; budući da više od polovice stanovništva živi ispod granice siromaštva i da se mnogi oslanjaju na samoopskrbnu poljoprivredu; budući da je zemlja izrazito ovisna o vanjskim prihodima; budući da je prema globalnom indeksu klimatskih rizika za 2021. Haiti među zemljama koje su najviše pogođene klimatskim opasnostima u posljednjih 20 godina;

| M. | budući da sigurnosni kontekst snažno utječe na ciljeve angažmana EU-a na Haitiju, uključujući uvođenje razvojnog programa usmjerenog na održive i transformativne rezultate u područjima kao što su obrazovanje i sigurnost opskrbe hranom, kao i na napore Komisije u okviru civilne zaštite i operacija humanitarne pomoći; |
| --- | --- |

M.

budući da sigurnosni kontekst snažno utječe na ciljeve angažmana EU-a na Haitiju, uključujući uvođenje razvojnog programa usmjerenog na održive i transformativne rezultate u područjima kao što su obrazovanje i sigurnost opskrbe hranom, kao i na napore Komisije u okviru civilne zaštite i operacija humanitarne pomoći;

| N. | budući da je na Haitiju i dalje na snazi sustav „restavek”, moderni oblik ropstva; budući da u okviru tog sustava roditelji šalju djecu iz siromašnih kućanstava, uglavnom djevojčice, kako bi živjeli i radili u gradskim ili polugradskim obiteljima; budući da ta djeca kasnije mogu postati žrtvama uličnog kriminala ili trgovine u svrhu seksualnog iskorištavanja od strane zločinačkih skupina; |
| --- | --- |

N.

budući da je na Haitiju i dalje na snazi sustav „restavek”, moderni oblik ropstva; budući da u okviru tog sustava roditelji šalju djecu iz siromašnih kućanstava, uglavnom djevojčice, kako bi živjeli i radili u gradskim ili polugradskim obiteljima; budući da ta djeca kasnije mogu postati žrtvama uličnog kriminala ili trgovine u svrhu seksualnog iskorištavanja od strane zločinačkih skupina;

| O. | budući da je plan UN-a za humanitarni odgovor na Haitiju, za koji je predviđeno 373 milijuna USD, financiran u iznosu od samo 14 %; budući da se prema podacima UN-a broj osoba kojima je potrebna humanitarna pomoć procjenjuje na oko 1,5 milijuna; |
| --- | --- |

O.

budući da je plan UN-a za humanitarni odgovor na Haitiju, za koji je predviđeno 373 milijuna USD, financiran u iznosu od samo 14 %; budući da se prema podacima UN-a broj osoba kojima je potrebna humanitarna pomoć procjenjuje na oko 1,5 milijuna;

| P. | budući da je Haiti potpisnik Sporazuma iz Cotonoua, čijim se člankom 96. utvrđuje da je poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda ključni element suradnje između afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja i EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da je Haiti potpisnik Sporazuma iz Cotonoua, čijim se člankom 96. utvrđuje da je poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda ključni element suradnje između afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja i EU-a;

| 1. | oštro osuđuje nasilje i uništavanje za koje su odgovorne bande na Haitiju te osuđuje pljačke zaliha hrane i potrepština, kao i napade na humanitarne radnike; posebno osuđuje činove nasilja počinjene u srpnju 2022. u četvrti Cité Soleil u Port-au-Princeu, kao i nasilje koje se nastavilo i kojim se građanima oduzimaju njihova temeljna prava; oštro osuđuje seksualne napade bandi na žene i djevojčice te korištenje maloljetnika u aktivnostima bandi; podsjeća da je ženama i djevojčicama potrebna posebna pozornost i pomoć kad je riječ o pristupu zdravstvenoj skrbi i zaštiti od seksualnog nasilja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da vlasti Haitija trebaju osigurati bolje upravljanje na svim razinama države i društva, što se odnosi i na borbu protiv korupcije; naglašava ključnu važnost funkcionalnog i vjerodostojnog pravosuđa; podsjeća da vlasti Haitija moraju riješiti temeljne uzroke nasilja bandi, među ostalim provedbom reforme pravosudnog sustava, privođenjem pravdi odgovornih osoba i održavanjem pravednih suđenja; naglašava da je utvrđivanje odgovornosti prioritet i naglašava važnost odgovarajuće potpore i pravne zaštite za žrtve kao i važnost dugotrajnog mira i stabilnosti; podržava izjavu posebne predstavnice Helen La Lime od 16. lipnja 2022. na sjednici Vijeća sigurnosti UN-a o Integriranom uredu UN-a na Haitiju, u kojoj iznosi način na koji poboljšati sigurnosno stanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva na to da se pristup pitanju bandi temelji na kaznenom progonu, uz bolje rješavanje problema nezakonitog oružja, zajedno s društveno-gospodarskim projektima i aktivnostima reintegracije u cilju otvaranja radnih mjesta i stvaranja prihoda u četvrtima koje su najviše pogođene nasiljem bandi; čvrsto ustraje u tome da vlasti Haitija moraju odgovorne osobe privesti pravdi u pravednim suđenjima i ponavlja da se pri obuzdavanju prosvjeda službenici za provedbu zakona trebaju pridržavati međunarodnih normi i standarda u pogledu upotrebe sile; podsjeća na ustavno pravo na mirno prosvjedovanje; naglašava da se vlada Haitija treba posvetiti svim mogućim dimenzijama nasilja bandi, među ostalim preko socijalnih, zdravstvenih i obrazovnih programa, poboljšanjem vodoopskrbe i sanitarnih uvjeta te naporima za pomoć u slučaju katastrofe i oporavak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zahtijeva hitan prekid nasilja bandi i kriminalnih aktivnosti; poziva EU i njegove države članice da u okviru globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava poduzmu odgovarajuće mjere, uključujući zamrzavanje imovine i zabrane putovanja, protiv onih koji sudjeluju u nasilju bandi, kriminalnim aktivnostima ili povredama ljudskih prava, uključujući korupciju, ili ih podupiru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost glavnih aktera u civilnom društvu, uključujući crkve, sindikate, organizacije za mlade i ljudska prava, pokrete seljaka i žena te nevladine organizacije; poziva na ponovnu uspostavu ovlasti i legitimnosti javnih institucija, vraćanje povjerenja stanovništva, okončanje nekažnjavanja i organizaciju slobodnih i transparentnih izbora nakon dvije godine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva sve dionike na Haitiju da pronađu trajno, vremenski ograničeno i zajednički prihvatljivo rješenje trenutačnog političkog zastoja kako bi se omogućili uključivi, mirni, slobodni, pošteni i transparentni parlamentarni i predsjednički izbori, u skladu s priznatim međunarodnim standardima, čim to dopuste sigurnosni uvjeti i logističke pripreme; naglašava da taj proces mora predvoditi Haiti, uz potpuno i ravnopravno sudjelovanje žena, mladih, civilnog društva i drugih relevantnih dionika, kako bi se ovlast vratila u ruke onih koje narod Haitija slobodno izabere te kako bi se obnovile demokratske institucije i uspostavile mjere za odgovor na gospodarske i društvene izazove; |
| --- | --- |

6.

| 7. | izražava duboku zabrinutost zbog situacije haićanskih tražitelja azila u zemljama domaćinima u koje su pobjegli; poziva vlasti zemalja domaćina da okončaju sva protjerivanja i deportacije na Haiti s obzirom na to da su humanitarna kriza i kriza u području ljudskih prava ondje i dalje u jeku, da Haićanima hitno omoguće pristup zaštiti bez diskriminacije te da osiguraju pravedne procjene izbjegličkog statusa u skladu s Konvencijom UN-a o statusu izbjeglica i Deklaracijom iz Cartagene o izbjeglicama; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva zemlje koje primaju tražitelje azila iz Haitija da poštuju kriterije utvrđene u međunarodnim konvencijama o azilu i vraćanju; podsjeća da je povratak na Haiti iznimno nesiguran i da će i dalje predstavljati rizik za život sve dok se sigurnosni uvjeti na Haitiju ne poboljšaju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče Komisiju i države članice EU-a da nastave blisku suradnju s Integriranim uredom UN-a na Haitiju, UN-ovim timom na Haitiju, regionalnim organizacijama i međunarodnim financijskim institucijama kako bi se Haitiju pomoglo da preuzme odgovornost za postizanje dugoročne stabilnosti, održivog razvoja i gospodarske samodostatnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče države članice, međunarodne financijske institucije i druge subjekte da povećaju doprinose zajedničkom fondu za sigurnosnu pomoć Haitiju kako bi se podržala koordinirana međunarodna pomoć; poziva EU i njegove države članice da osiguraju kontinuiranu izgradnju kapaciteta, tehničku potporu i obuku za nacionalna carinska tijela, tijela za nadzor granica i druga relevantna tijela; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hitno poziva vlasti Haitija i međunarodnu zajednicu da podrže programe usmjerene na iskorjenjivanje siromaštva i osiguravanje školovanja i pristupa socijalnim uslugama, posebno u udaljenim područjima zemlje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja činjenicu da je EU izdvojio 17 milijuna EUR za potporu najugroženijim osobama na Haitiju i u drugim karipskim zemljama; poziva Komisiju da nastavi davati prednost humanitarnoj pomoći Haitiju i da osigura da pružanje humanitarne pomoći Haitiju na učinkovit način bude povezano s njegovom razvojnom strategijom i da izravno koristi stanovništvu kojemu je potrebna; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ustraje u tome da bi se, s obzirom na ozbiljnu prehrambenu krizu, posebna pozornost trebala posvetiti hitnoj pomoći u hrani, pri čemu prednost treba dati kupnji lokalne hrane kako ta pomoć ne bi doprinosila nestajanju malih poljoprivrednika u zemlji i održivih lokalnih poljoprivrednih metoda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zahtijeva od Komisije da sustavno osigurava djelotvorno praćenje pomoći, uključujući humanitarnu pomoć, kako bi se zajamčila njezina upotreba za konkretne projekte za koje je namijenjena; ponavlja svoj zahtjev iz Rezolucije od 20. svibnja 2021., koji još nije proveden, da Europski revizorski sud provede reviziju i izradi izvješće o načinu na koji se sredstva EU-a troše na Haitiju; poziva na istragu o transparentnosti i učinkovitosti mreže za distribuciju pomoći; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, visokom povjereniku Ujedinjenih naroda za ljudska prava, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Organizaciji afričkih, karipskih i pacifičkih država, njezinom Vijeću ministara i Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a, institucijama CARIFORUM-a te vladi i parlamentu Haitija. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  SL C 15, 12.1.2022., str. 161.

(2)  SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

(3)  SL L 289, 30.10.2008., str. 3.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/79

---

P9_TA(2022)0350

Represija slobode medija u Mjanmaru, posebno slučajevi Htet Htet Khine, Sithua Aunga Myinta i Nyein Nyein Aye

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o represiji slobode medija u Mjanmaru, posebno slučajevima Htet Htet Khine, Sithua Aunga Myinta i Nyein Nyein Aye (2022/2857(RSP))

(2023/C 132/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru/Burmi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Mjanmaru/Burmi,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/243 od 21. veljače 2022. o izmjeni Odluke 2013/184/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Mjanmaru/Burmi, kojom se uvodi četvrti krug sankcija s obzirom na nastavak teške situacije i sve veće kršenje ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/243 od 21. veljače 2022. o izmjeni Odluke 2013/184/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Mjanmaru/Burmi, kojom se uvodi četvrti krug sankcija s obzirom na nastavak teške situacije i sve veće kršenje ljudskih prava u Mjanmaru/Burmi (1),

| — | uzimajući u obzir članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kojim je utvrđeno pravo na slobodu izražavanja i informiranja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 10. Europske konvencije o ljudskim pravima i temeljnim slobodama, kojim je utvrđeno pravo na slobodu izražavanja i informiranja,

| — | uzimajući u obzir usmeno izvješće vršiteljice dužnosti visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 26. rujna 2022. o stanju ljudskih prava u Mjanmaru upućeno Vijeću UN-a za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir usmeno izvješće vršiteljice dužnosti visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 26. rujna 2022. o stanju ljudskih prava u Mjanmaru upućeno Vijeću UN-a za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 29. rujna 2022. o najnovijoj presudi izrečenoj državnoj savjetnici Daw Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 29. rujna 2022. o najnovijoj presudi izrečenoj državnoj savjetnici Daw Aung San Suu Kyi,

| — | uzimajući u obzir odjeljak 505. točku (a) Kaznenog zakona Mjanmara, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odjeljak 505. točku (a) Kaznenog zakona Mjanmara,

| — | uzimajući u obzir konsenzus Zajednice naroda jugoistočne Azije u pet točaka koji je postignut 24. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konsenzus Zajednice naroda jugoistočne Azije u pet točaka koji je postignut 24. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 19. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. o slobodi mišljenja i izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. o slobodi mišljenja i izražavanja,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 1. veljače 2021. vojna hunta Mjanmara, poznata kao Tatmadaw, nezakonito preuzela vlast i silom zbacila legitimna tijela; |
| --- | --- |

A.

budući da je 1. veljače 2021. vojna hunta Mjanmara, poznata kao Tatmadaw, nezakonito preuzela vlast i silom zbacila legitimna tijela;

| B. | budući da je u kolovozu 2021. glavni zapovjednik vojne hunte Min Aung Hlaing objavio da samoga sebe imenuje predsjednikom vlade i da će se izvanredno stanje produljiti do kolovoza 2023.; |
| --- | --- |

B.

budući da je u kolovozu 2021. glavni zapovjednik vojne hunte Min Aung Hlaing objavio da samoga sebe imenuje predsjednikom vlade i da će se izvanredno stanje produljiti do kolovoza 2023.;

| C. | budući da su legitimni predsjednik Win Myint i državna savjetnica Aung San Suu Kyi pritvoreni još od vojnog udara na temelju niza neutemeljenih i politički motiviranih optužbi te su već osuđeni na nekoliko godina zatvora i radnih logora; budući da bi državna savjetnica Aung San Suu Kyi mogla biti osuđena na najviše 102 godine zatvora ako bude osuđena za svih 11 optužbi protiv nje; |
| --- | --- |

C.

budući da su legitimni predsjednik Win Myint i državna savjetnica Aung San Suu Kyi pritvoreni još od vojnog udara na temelju niza neutemeljenih i politički motiviranih optužbi te su već osuđeni na nekoliko godina zatvora i radnih logora; budući da bi državna savjetnica Aung San Suu Kyi mogla biti osuđena na najviše 102 godine zatvora ako bude osuđena za svih 11 optužbi protiv nje;

| D. | budući da je od državnog udara 1. veljače 2021. hunta uhitila više od 15 500 i ubila više od 2 300 osoba, uključujući najmanje 188 djece; |
| --- | --- |

D.

budući da je od državnog udara 1. veljače 2021. hunta uhitila više od 15 500 i ubila više od 2 300 osoba, uključujući najmanje 188 djece;

| E. | budući da od vojnog udara vojni režim stalno potkopava slobodu medija i krši ljudska prava novinara u zemlji; budući da se Mjanmar nalazi na 176. mjestu od 180 zemalja na Svjetskom indeksu slobode medija za 2022. koji su objavili Reporteri bez granica; budući da mjanmarske vojne vlasti ograničavaju pristup društvenim mrežama, internetu i ostalim neovisnim izvorima informacija; |
| --- | --- |

E.

budući da od vojnog udara vojni režim stalno potkopava slobodu medija i krši ljudska prava novinara u zemlji; budući da se Mjanmar nalazi na 176. mjestu od 180 zemalja na Svjetskom indeksu slobode medija za 2022. koji su objavili Reporteri bez granica; budući da mjanmarske vojne vlasti ograničavaju pristup društvenim mrežama, internetu i ostalim neovisnim izvorima informacija;

| F. | budući da je 14. veljače 2021. Tatmadaw uveo izmjene Kaznenog zakona i Zakona o kaznenom postupku koji su postali primarne pravne odredbe za podizanje optužnica protiv novinara, studentskih vođa, državnih službenika i ostalih koji se protive vojnom režimu; budući da novouvedeni članak 505. točka (a) Kaznenog zakona, kojim se zabranjuje izazivanje straha, širenje lažnih vijesti i poticanje kaznenih djela protiv zaposlenika vlade, što je kažnjivo kaznom zatvora do tri godine, koristi vojska kako bi, među ostalim, podizala optužnice protiv novinara; budući da vojni sudovi u Mjanmaru vode sudske postupke iza zatvorenih vrata; |
| --- | --- |

F.

budući da je 14. veljače 2021. Tatmadaw uveo izmjene Kaznenog zakona i Zakona o kaznenom postupku koji su postali primarne pravne odredbe za podizanje optužnica protiv novinara, studentskih vođa, državnih službenika i ostalih koji se protive vojnom režimu; budući da novouvedeni članak 505. točka (a) Kaznenog zakona, kojim se zabranjuje izazivanje straha, širenje lažnih vijesti i poticanje kaznenih djela protiv zaposlenika vlade, što je kažnjivo kaznom zatvora do tri godine, koristi vojska kako bi, među ostalim, podizala optužnice protiv novinara; budući da vojni sudovi u Mjanmaru vode sudske postupke iza zatvorenih vrata;

| G. | budući da hunta od državnog udara 2021. zabranjuje rad medijskih kuća koje izvješćuju o djelovanju vojske ili ih protjeruje iz Mjanmara; budući da su mnoge zabranjene medijske kuće imale presudnu ulogu u izvješćivanju o stanju u Mjanmaru; budući da se narod Mjanmara i ljudi u inozemstvu u velikoj mjeri oslanjaju na te medije; |
| --- | --- |

G.

budući da hunta od državnog udara 2021. zabranjuje rad medijskih kuća koje izvješćuju o djelovanju vojske ili ih protjeruje iz Mjanmara; budući da su mnoge zabranjene medijske kuće imale presudnu ulogu u izvješćivanju o stanju u Mjanmaru; budući da se narod Mjanmara i ljudi u inozemstvu u velikoj mjeri oslanjaju na te medije;

| H. | budući da su ubijena najmanje četiri novinara, uključujući fotografe Soe Naing i Aye Kyaw, od kojih su oba umrla u pritvoru nakon navodnog mučenja, te lokalni urednik Pu Tuidim, kojeg je navodno pogubila vojska nakon što ga je koristila kao ljudski štit; budući da postoje brojna izvješća o mučenju i zlostavljanju; |
| --- | --- |

H.

budući da su ubijena najmanje četiri novinara, uključujući fotografe Soe Naing i Aye Kyaw, od kojih su oba umrla u pritvoru nakon navodnog mučenja, te lokalni urednik Pu Tuidim, kojeg je navodno pogubila vojska nakon što ga je koristila kao ljudski štit; budući da postoje brojna izvješća o mučenju i zlostavljanju;

| I. | budući da je nakon državnog udara u veljači 2021. uslijedio val uhićenja novinara; budući da je od vojnog udara uhićeno najmanje 140 novinara, 53 medijska djelatnika trenutačno se nalaze u zatvorima u Mjanmaru, a gotovo je 25 novinara osuđeno; budući da je Mjanmar drugi u svijetu po broju zatvorenih novinara; |
| --- | --- |

I.

budući da je nakon državnog udara u veljači 2021. uslijedio val uhićenja novinara; budući da je od vojnog udara uhićeno najmanje 140 novinara, 53 medijska djelatnika trenutačno se nalaze u zatvorima u Mjanmaru, a gotovo je 25 novinara osuđeno; budući da je Mjanmar drugi u svijetu po broju zatvorenih novinara;

| J. | budući da su novinari Htet Htet Khine i Sithu Aung Myint uhićeni u kolovozu 2021., šest mjeseci nakon državnog udara; |
| --- | --- |

J.

budući da su novinari Htet Htet Khine i Sithu Aung Myint uhićeni u kolovozu 2021., šest mjeseci nakon državnog udara;

| K. | budući da je 27. rujna 2022. vanjska suradnica BBC-a i izvjestiteljica za medijsko djelovanje Htet Htet Khine osuđena na tri godine zatvora s teškim radom; budući da je Htet Htet Khine 15. rujna 2022. već izrečena prva trogodišnja kazna s teškim radom zbog navodnog kršenja odjeljka 505. točke (a) Kaznenog zakona, kojim se kriminaliziraju poticanje i širenje lažnih vijesti; |
| --- | --- |

K.

budući da je 27. rujna 2022. vanjska suradnica BBC-a i izvjestiteljica za medijsko djelovanje Htet Htet Khine osuđena na tri godine zatvora s teškim radom; budući da je Htet Htet Khine 15. rujna 2022. već izrečena prva trogodišnja kazna s teškim radom zbog navodnog kršenja odjeljka 505. točke (a) Kaznenog zakona, kojim se kriminaliziraju poticanje i širenje lažnih vijesti;

| L. | budući da Sithu Aung Myint i dalje čeka suđenje pod optužbom za „poticanje” i „pozivanje na pobunu” u člancima u kojima se kritizira mjanmarska vojska, te bi se mogao suočiti s kombiniranom kaznom zatvora u trajanju od 23 godine; budući da se zdravlje Sithua Aung Myinta pogoršava, a zatvorske vlasti mu uskraćuju liječničku pomoć; |
| --- | --- |

L.

budući da Sithu Aung Myint i dalje čeka suđenje pod optužbom za „poticanje” i „pozivanje na pobunu” u člancima u kojima se kritizira mjanmarska vojska, te bi se mogao suočiti s kombiniranom kaznom zatvora u trajanju od 23 godine; budući da se zdravlje Sithua Aung Myinta pogoršava, a zatvorske vlasti mu uskraćuju liječničku pomoć;

| M. | budući da je 14. srpnja 2022. vojni sud u zatvoru Insein u Yangonu osudio Nyein Nyein Aye, vanjsku suradnicu poznatu i pod pseudonimom Mabela; budući da je Nyein Nyein Aye u skladu s odjeljkom 505. točkom (a) Kaznenog zakona osuđena na tri godine zatvora zbog „izazivanja straha, širenja lažnih vijesti i poticanja na kaznena djela protiv zaposlenika vlade”; budući da je Nyein Nyein Aye 24. novinar kojemu je od državnog udara 2021. izrečena zatvorska kazna; |
| --- | --- |

M.

budući da je 14. srpnja 2022. vojni sud u zatvoru Insein u Yangonu osudio Nyein Nyein Aye, vanjsku suradnicu poznatu i pod pseudonimom Mabela; budući da je Nyein Nyein Aye u skladu s odjeljkom 505. točkom (a) Kaznenog zakona osuđena na tri godine zatvora zbog „izazivanja straha, širenja lažnih vijesti i poticanja na kaznena djela protiv zaposlenika vlade”; budući da je Nyein Nyein Aye 24. novinar kojemu je od državnog udara 2021. izrečena zatvorska kazna;

| N. | budući da je 1. kolovoza 2022. samostalni novinar Maung Maung Myo osuđen na šest godina zatvora zbog optužbe za terorizam zbog navodnog posjedovanja slika i razgovora s pripadnicima „narodnih obrambenih snaga”, niza pobunjeničkih skupina koje se bore protiv mjanmarske vojne vlade; |
| --- | --- |

N.

budući da je 1. kolovoza 2022. samostalni novinar Maung Maung Myo osuđen na šest godina zatvora zbog optužbe za terorizam zbog navodnog posjedovanja slika i razgovora s pripadnicima „narodnih obrambenih snaga”, niza pobunjeničkih skupina koje se bore protiv mjanmarske vojne vlade;

| O. | budući da je 7. srpnja 2022. Aung San Lin, novinar Demokratskog glasa Burme, osuđen na šest godina zatvora s teškim radom zbog poticanja i širenja „lažnih vijesti” nakon što je objavio izvješće u kojem se navodi da su vojne snage podmetnule požar u domovima triju pristaša Nacionalne lige za demokraciju u općini Wetlet, koja je svrgnuta tijekom državnog udara; |
| --- | --- |

O.

budući da je 7. srpnja 2022. Aung San Lin, novinar Demokratskog glasa Burme, osuđen na šest godina zatvora s teškim radom zbog poticanja i širenja „lažnih vijesti” nakon što je objavio izvješće u kojem se navodi da su vojne snage podmetnule požar u domovima triju pristaša Nacionalne lige za demokraciju u općini Wetlet, koja je svrgnuta tijekom državnog udara;

| P. | budući da je u srpnju mjanmarski vojni režim ponovno aktivirao smrtnu kaznu kako bi smaknuo bivšeg zastupnika u parlamentu Phyo Zeyu Thawa, istaknutog aktivista Kyawa Min Yua, poznatog kao „Ko Jimmy”, te Aunga Thuru Zawa i Hla Myo Aunga; budući da je potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku snažno osudio „ta politički motivirana pogubljenja koja su još jedan korak prema potpunom ukidanju vladavine prava i nastavak očitog kršenja ljudskih prava u Mjanmaru”; |
| --- | --- |

P.

budući da je u srpnju mjanmarski vojni režim ponovno aktivirao smrtnu kaznu kako bi smaknuo bivšeg zastupnika u parlamentu Phyo Zeyu Thawa, istaknutog aktivista Kyawa Min Yua, poznatog kao „Ko Jimmy”, te Aunga Thuru Zawa i Hla Myo Aunga; budući da je potpredsjednik Komisije/Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku snažno osudio „ta politički motivirana pogubljenja koja su još jedan korak prema potpunom ukidanju vladavine prava i nastavak očitog kršenja ljudskih prava u Mjanmaru”;

| Q. | budući da uvjeti u zatvorima, u kojima su dokumentirana premlaćivanja i rodno uvjetovano nasilje, izazivaju ozbiljnu zabrinutost za sigurnost i dobrobit pritvorenih osoba; |
| --- | --- |

Q.

budući da uvjeti u zatvorima, u kojima su dokumentirana premlaćivanja i rodno uvjetovano nasilje, izazivaju ozbiljnu zabrinutost za sigurnost i dobrobit pritvorenih osoba;

| R. | budući da vojska vodi nasilni rat protiv etničkih manjina te ubija velik broj civila i prisiljava milijune ljudi na bijeg u potrazi za utočištem; budući da su vojni helikopteri nedavno otvorili paljbu na osnovnu školu u regiji Sagaing, pri čemu je ubijeno najmanje šest odraslih osoba i sedmero djece; budući da su prema nedavnoj izjavi neovisnog stručnjaka za ljudska prava Toma Andrewsa kojeg je imenovao UN uvjeti od loših prerasli u stravične za golem broj nevinih osoba u Mjanmaru; |
| --- | --- |

R.

budući da vojska vodi nasilni rat protiv etničkih manjina te ubija velik broj civila i prisiljava milijune ljudi na bijeg u potrazi za utočištem; budući da su vojni helikopteri nedavno otvorili paljbu na osnovnu školu u regiji Sagaing, pri čemu je ubijeno najmanje šest odraslih osoba i sedmero djece; budući da su prema nedavnoj izjavi neovisnog stručnjaka za ljudska prava Toma Andrewsa kojeg je imenovao UN uvjeti od loših prerasli u stravične za golem broj nevinih osoba u Mjanmaru;

| S. | budući da hunta u Mjanmaru odbija ozbiljno istražiti kršenja ljudskih prava nad pripadnicima naroda Rohingya te počinitelje izvesti pred sud; budući da su najviši vojni dužnosnici koji su nadzirali napade na pripadnike naroda Rohingya i dalje na svojim položajima; budući da vlasti odbijaju surađivati s mehanizmima UN-a; budući da je nekažnjavanje duboko ukorijenjeno u političkom i pravnom sustavu Mjanmara; |
| --- | --- |

S.

budući da hunta u Mjanmaru odbija ozbiljno istražiti kršenja ljudskih prava nad pripadnicima naroda Rohingya te počinitelje izvesti pred sud; budući da su najviši vojni dužnosnici koji su nadzirali napade na pripadnike naroda Rohingya i dalje na svojim položajima; budući da vlasti odbijaju surađivati s mehanizmima UN-a; budući da je nekažnjavanje duboko ukorijenjeno u političkom i pravnom sustavu Mjanmara;

| T. | budući da Rusija i Kina ulažu brojne političke, vojne i gospodarske napore kako bi se hunta legitimizirala; budući da su Rusija i vojna hunta Mjanmara nedavno potpisale plan suradnje u području miroljubive upotrebe nuklearne energije za razdoblje 2022. – 2023.; budući da i Moskva i Peking imaju veze s oružanim snagama Mjanmara kao njihovi najveći dobavljači oružja; budući da su obje zemlje u više navrata blokirale pokušaje postizanja dogovora u Vijeću sigurnosti UN-a o izjavama o stanju u Mjanmaru; |
| --- | --- |

T.

budući da Rusija i Kina ulažu brojne političke, vojne i gospodarske napore kako bi se hunta legitimizirala; budući da su Rusija i vojna hunta Mjanmara nedavno potpisale plan suradnje u području miroljubive upotrebe nuklearne energije za razdoblje 2022. – 2023.; budući da i Moskva i Peking imaju veze s oružanim snagama Mjanmara kao njihovi najveći dobavljači oružja; budući da su obje zemlje u više navrata blokirale pokušaje postizanja dogovora u Vijeću sigurnosti UN-a o izjavama o stanju u Mjanmaru;

| U. | budući da je vojna hunta 24. travnja 2021. s čelnicima Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) dogovorila Konsenzus u pet točaka čiji je prvi korak bio hitan prekid nasilja u zemlji; |
| --- | --- |

U.

budući da je vojna hunta 24. travnja 2021. s čelnicima Zajednice naroda jugoistočne Azije (ASEAN) dogovorila Konsenzus u pet točaka čiji je prvi korak bio hitan prekid nasilja u zemlji;

| 1. | oštro osuđuje nasilnu i nelegitimnu vladavinu vojne hunte u Mjanmaru i njezine pokušaje da naruši snažnu privrženost naroda Mjanmara demokraciji, s obzirom na to da se temelji na nezakonitom državnom udaru protiv civilne vlasti i da je dovela do posebno zabrinjavajuće humanitarne situacije i krize ljudskih prava u zemlji, koju karakterizira rašireno nekažnjavanje; oštro osuđuje sve vrste progona neovisnih novinara; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na hitan prekid nezakonitog izvanrednog stanja u zemlji, ponovnu uspostavu civilne vlasti, povratak na put prema demokraciji i brzo otvaranje parlamenta uz sudjelovanje svih njegovih izabranih predstavnika; podržava napore vlade nacionalnog jedinstva da krene prema mirnoj i demokratskoj budućnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva vojnu huntu da bezuvjetno pusti na slobodu predsjednika Win Myinta, državnu savjetnicu Aung San Suu Kyi i sve ostale koji su uhićeni zbog neutemeljenih optužbi, da preda vlast legitimnim tijelima, da poštuje vladavinu prava i slobodu medija te da odmah okonča vojne napade, zračne napade i nasilje nad mjanmarskim stanovništvom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva vojnu huntu da odustane od svih politički motiviranih optužbi protiv članova tiska i medijskih djelatnika te da bezuvjetno pusti na slobodu sve nepravedno pritvorene novinare, uključujući Htet Htet Khine, Sithua Aung Myinta, Nyein Nyein Aye, Maunga Maunga Myoa, Thurina Kyawa, Hanthara Nyeina, Thana Htikea Aunga, Ye Yinta Tuna, Tu Tu Tha, Soe Yarzara Tuna i Aunga San Lina; poziva huntu da Sithuu Aungu Myintu, čije je zdravstveno stanje razlog za veliku zabrinutost, pruži potrebnu medicinsku skrb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | osuđuje represiju nad radnicima i uskraćivanje prava na štrajk; osuđuje sva poduzeća i robne marke koji izravno ili neizravno pružaju ili su pružali potporu vojnom i policijskom ugnjetavanju i izdavanju uhidbenih naloga protiv sindikalnih vođa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apelira na vojnu huntu da odmah prestane sa zlostavljanjem, uključujući proizvoljna uhićenja i pritvaranja, mučenje, seksualno nasilje i ostale oblike zlostavljanja, kao i nepravedna suđenja novinarima i medijskim djelatnicima; naglašava da bi odvjetnicima, borcima za ljudska prava i njihovim članovima obitelji trebalo omogućiti posjete pritvorenim osobama; ističe da bi svaku smrt u pritvoru trebalo odmah prijaviti obitelji osobe, pružiti odgovarajuću dokumentaciju, vratiti tijelo i izvesti pred sud osobe odgovorne za zlostavljanje; poziva na provođenje neovisnih međunarodnih istraga o svim navodima o mučenju i zlostavljanju te na suđenje počiniteljima; naglašava da nijedna navodna informacija dobivena kao rezultat mučenja i zlostavljanja nikad ne smije biti dopuštena kao dokaz u sudskim postupcima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ustraje u tome da je sloboda medija od presudne važnosti za učinkovito funkcioniranje slobodnih i demokratskih društava te da je ključna za zaštitu svih ostalih ljudskih prava i temeljnih sloboda; budući da je novinarima potrebno sigurno okružje u kojem mogu neovisno djelovati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vladu nacionalnog jedinstva da jasno izrazi svoje stajalište o statusu etničke skupine Rohingya, posebno o njihovu pravu na državljanstvo i jednakom priznavanju kao etničke skupine Mjanmara te pravu na povratak u zemlju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da nastave podupirati rad branitelja ljudskih prava u Mjanmaru; poziva Delegaciju EU-a u Mjanmaru i veleposlanstva država članica da pomno prate slučajeve novinara koji su trenutačno u pritvoru ili zatvoru, kao i slučajeve političkih vođa i ostalih; potiče predstavnike Delegacije EU-a i država članica u Mjanmaru da prisustvuju suđenjima novinarima, medijskim djelatnicima, blogerima i borcima za ljudska prava u zemlji kad god je pristup dopušten; traži od diplomatskih misija i međunarodnih donatora da pruže potporu i moguću zaštitu borcima za ljudska prava i medijskim djelatnicima kojima prijeti rizik od progona, među ostalim pružanjem sigurnih utočišta u veleposlanstvima i izdavanjem hitnih viza onima kojima je potrebna zaštita; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da pokaže da program „Sve osim oružja” ni na koji način ne koristi hunti ili da se u protivnom privremeno povuče iz tog mehanizma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od EU-a i država članica da pojačaju međunarodnu pomoć, razvojne projekte ili financijsku pomoć Mjanmaru/Burmi te da osiguraju da to ne ide u korist vojsci i da ne doprinosi većem broju kršenja ljudskih prava; poziva na pružanje prekogranične humanitarne pomoći i izravne potpore lokalnim organizacijama civilnog društva, posebno etničkim organizacijama; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja sankcije koje je Vijeće izreklo protiv članova Tatmadawa i njihovih poduzeća; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, države članice i Komisiju da uvedu dodatne ciljane sankcije protiv onih koji su odgovorni za najteža kršenja ljudskih prava u zemlji; poziva Vijeće da doda trgovce oružjem Nainga Htuta Aunga, Aunga Hlainga Ooa i Sita Tainga Aunga na popis sankcija zbog njihove uloge u dostavljanju oružja i opreme vojnom režimu; poziva Komisiju da razmotri sve potrebne sankcije protiv režima u Mjanmaru; poziva na poduzimanje potrebnih mjera kako bi se osiguralo da te sankcije ne utječu negativno na radnike i stanovništvo u cjelini; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zabrinut je zbog odstupanja od sankcija, kojima se operatorima omogućuje obavljanje financijskih transakcija s poduzećem Myanma Oil and Gas Enterprise; poziva na bolju međunarodnu koordinaciju sankcija, uključujući koordinaciju s regionalnim partnerima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Vijeće da, osim njegovih pojedinačnih članova, uključi i samo Državno upravno vijeće kao subjekt na popis fizičkih i pravnih osoba, subjekata i tijela koji podliježu restriktivnim mjerama kako bi se osiguralo da su svi subjekti pod kontrolom Državnog upravnog vijeća uključeni na popis i da su financijski tokovi iz Europske unije od kojih oni imaju koristi zabranjeni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da lokalna i multinacionalna poduzeća koja posluju u Mjanmaru/Burmi moraju poštovati ljudska prava i prestati omogućavati njihova daljnja kršenja; u tom pogledu snažno apelira na poduzeća sa sjedištem u EU-u da se pobrinu za to da nemaju nikakve veze sa sigurnosnim snagama Mjanmara/Burme, njihovim pojedinačnim pripadnicima ili subjektima u njihovu vlasništvu ili pod njihovom kontrolom te da ne pridonose, izravno ili neizravno, vojnom zatiranju demokracije i ljudskih prava; poziva poduzeća sa sjedištem u EU-u, uključujući matična društva i društva kćeri, da hitno obustave sve odnose s poduzećima povezanima s vojskom; poziva Komisiju i države članice da, s obzirom na trenutačnu situaciju, procijene i donesu odgovarajuće mjere za utvrđivanje, sprečavanje, zaustavljanje, ublažavanje i ispravljanje mogućih ili stvarnih kršenja ljudskih prava u Mjanmaru koja bi poduzeća koja posluju u Europskoj uniji mogla prouzročiti, kojima bi mogla doprinijeti ili s kojima bi mogla biti izravno povezana; poziva Komisiju i države članice da u predloženu direktivu o dužnoj pažnji za održivo poslovanje uvedu pojačane i posebne obveze dužne pažnje za poduzeća koja posluju u visokorizičnim područjima, uključujući područja pogođena sukobima i ekološki osjetljiva područja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva države članice i pridružene zemlje da zadrže embargo na izravnu i neizravnu opskrbu, prodaju ili prijenos, uključujući provoz, pretovar i posredovanje, sveg oružja, streljiva i ostale vojne, sigurnosne i nadzorne opreme i sustava, kao i na osiguravanje obuke, održavanja i ostalih oblika vojne i sigurnosne pomoći; ističe da Međunarodni kazneni sud treba dodatno istražiti situaciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče EU i države članice na to da povećaju pritisak na Vijeće sigurnosti UN-a da pregovara o čvrstom nacrtu rezolucije o uvođenju sveobuhvatnog globalnog embarga na oružje Mjanmaru/Burmi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava u Mjanmaru da se nastavi baviti pitanjem progona novinara i da poduzme mjere kako bi se zaustavio taj zabrinjavajući trend; poziva UN da kršenja slobode medija uključi u okvir svojeg neovisnog istražnog mehanizma za Mjanmar te da promiče sve moguće inicijative za sankcioniranje vojnog režima i pozivanje na odgovornost onih koji su odgovorni za užasna kršenja ljudskih prava koja se trenutačno događaju u zemlji; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva EU i države članice da istraže sve mogućnosti za pravdu i odgovornost za teške međunarodne zločine koje su počinile sigurnosne snage, uključujući zločine protiv čovječnosti počinjene nakon državnog udara, kao i zločine protiv čovječnosti, ratne zločine i genocid počinjene u Rakhineu i ostalim etničkim regijama tijekom više desetljeća, tako što će podržati Vijeće sigurnosti pri upućivanju tog pitanja Međunarodnom kaznenom sudu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žali zbog pogubljenja članova oporbe i ponovno snažno osuđuje smrtnu kaznu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | izričito poziva vojnu huntu da stavi izvan snage sve zakonodavstvo koje bi moglo ugroziti slobodu medija i da okonča ometanje prava ljudi u Mjanmaru na slobodu izražavanja, na internetu i izvan njega, što uključuje slobodu traženja, primanja i širenja informacija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konstatira da Konsenzus u pet točaka nije doveo ni do kakvih rezultata i poziva ASEAN da prizna da hunta Min Aunga Hlainga nije pouzdan partner; potiče ASEAN i njegove članice na to da vladom nacionalnog jedinstva pregovaraju o novom sporazumu o krizi u Mjanmaru i da u taj novi sporazum uvrste provedbene mehanizme u cilju postizanja održivog i demokratskog rješenja krize u budućnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | osuđuje Rusiju i Kinu zbog pružanja političke, gospodarske i vojne potpore mjanmarskoj hunti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi vršiteljici dužnosti predsjednika Duwi Lashi Lau i vladi nacionalnog jedinstva Mjanmara, Odboru koji predstavlja Pyidaungsu Hluttaw, državnoj savjetnici Mjanmara, Tatmadawu, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, Vijeću, vladama i parlamentima država članica, državama članicama Zajednice naroda jugoistočne Azije, glavnom tajniku Zajednice naroda jugoistočne Azije, Međuvladinoj komisiji za ljudska prava Zajednice naroda jugoistočne Azije i glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  SL L 40, 21.2.2022., str. 28.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/84

---

P9_TA(2022)0351

Aktualna humanitarna situacija i stanje ljudskih prava u Tigreu u Etiopiji, posebno u pogledu djece

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o aktualnoj humanitarnoj situaciji i stanju ljudskih prava u Tigreu u Etiopiji, posebno u pogledu djece (2022/2858(RSP))

(2023/C 132/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tigreu i Etiopiji, posebno od 26. studenoga 2020. (1) i 7. listopada 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Tigreu i Etiopiji, posebno od 26. studenoga 2020. (1) i 7. listopada 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Četvrtu ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata iz 1949. i njezine dodatne protokole iz 1977. i 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Četvrtu ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata iz 1949. i njezine dodatne protokole iz 1977. i 2005.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o izbjeglicama iz 1951. i njezin Protokol iz 1967., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o izbjeglicama iz 1951. i njezin Protokol iz 1967.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Etiopskog povjerenstva za ljudska prava i Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 3. studenoga 2021. o zajedničkoj istrazi navodnih kršenja međunarodnih ljudskih prava, humanitarnog prava i prava o izbjeglicama koje su počinile sve sukobljene strane u regiji Tigre u Saveznoj demokratskoj republici Etiopiji i izvješće Etiopskog povjerenstva za ljudska prava od 11. ožujka 2022. o kršenjima ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u regijama Afar i Amhara u Etiopiji između rujna i prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Etiopskog povjerenstva za ljudska prava i Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 3. studenoga 2021. o zajedničkoj istrazi navodnih kršenja međunarodnih ljudskih prava, humanitarnog prava i prava o izbjeglicama koje su počinile sve sukobljene strane u regiji Tigre u Saveznoj demokratskoj republici Etiopiji i izvješće Etiopskog povjerenstva za ljudska prava od 11. ožujka 2022. o kršenjima ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u regijama Afar i Amhara u Etiopiji između rujna i prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 17. prosinca 2021. o osnivanju međunarodnog povjerenstva stručnjaka za ljudska prava u svrhu provođenja temeljite i nepristrane istrage navoda o kršenjima i povredama koje su od 3. studenoga 2020. počinile sve sukobljene strane u Etiopiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 17. prosinca 2021. o osnivanju međunarodnog povjerenstva stručnjaka za ljudska prava u svrhu provođenja temeljite i nepristrane istrage navoda o kršenjima i povredama koje su od 3. studenoga 2020. počinile sve sukobljene strane u Etiopiji,

| — | uzimajući u obzir izvješće međunarodnog povjerenstva stručnjaka za ljudska prava za Etiopiju od 19. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće međunarodnog povjerenstva stručnjaka za ljudska prava za Etiopiju od 19. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je taj 23-mjesečni sukob izazvao krizu uzrokovanu ljudskim djelovanjem i raširenu ljudsku patnju koja se u potpunosti može spriječiti; budući da je humanitarna situacija diljem Etiopije i dalje dramatična zbog sukoba, suše i masovnog unutarnjeg raseljavanja; budući da su 24. kolovoza 2022. etiopski savezni ratni zrakoplovi bombardirali vrtić u gradu Mekele u Tigreu, što je dovelo do smrtnih slučajeva djece; |
| --- | --- |

A.

budući da je taj 23-mjesečni sukob izazvao krizu uzrokovanu ljudskim djelovanjem i raširenu ljudsku patnju koja se u potpunosti može spriječiti; budući da je humanitarna situacija diljem Etiopije i dalje dramatična zbog sukoba, suše i masovnog unutarnjeg raseljavanja; budući da su 24. kolovoza 2022. etiopski savezni ratni zrakoplovi bombardirali vrtić u gradu Mekele u Tigreu, što je dovelo do smrtnih slučajeva djece;

| B. | budući da je nakon što je u ožujku 2022. objavila humanitarno primirje etiopska savezna vlada djelomično ukinula humanitarnu opsadu Tigrea, ali da i dalje postoji nestašica osnovnih potrepština, uključujući hranu, lijekove i gorivo; |
| --- | --- |

B.

budući da je nakon što je u ožujku 2022. objavila humanitarno primirje etiopska savezna vlada djelomično ukinula humanitarnu opsadu Tigrea, ali da i dalje postoji nestašica osnovnih potrepština, uključujući hranu, lijekove i gorivo;

| C. | budući da ranjive skupine, posebno žene i djeca, najviše pate od aktualnog sukoba u Tigreu i da im je hitno potrebna zaštita; budući da su djeca u Tigreu teško pogođena posljedicama gladi, nasiljem, nedostatkom medicinske pomoći i obrazovanja, iseljavanjem obitelji, prisilnim transferima i stalnim traumama; |
| --- | --- |

C.

budući da ranjive skupine, posebno žene i djeca, najviše pate od aktualnog sukoba u Tigreu i da im je hitno potrebna zaštita; budući da su djeca u Tigreu teško pogođena posljedicama gladi, nasiljem, nedostatkom medicinske pomoći i obrazovanja, iseljavanjem obitelji, prisilnim transferima i stalnim traumama;

| D. | budući da je Afrička unija (AU) 1. listopada 2022. pozvala i vladu Etiopije i vlasti Tigrea na mirovne pregovore koji će se održati 8. listopada 2022. u Južnoj Africi; budući da će te mirovne pregovore voditi posebni predstavnik Afričke unije Olusegun Obasanjo, uz potporu bivšeg predsjednika Kenije Uhurua Kenyatta i bivše zamjenice predsjednika Južne Afrike Phumzile Mlambo-Ngcuk; budući da je vlada Etiopije 5. listopada 2022. prihvatila taj poziv; |
| --- | --- |

D.

budući da je Afrička unija (AU) 1. listopada 2022. pozvala i vladu Etiopije i vlasti Tigrea na mirovne pregovore koji će se održati 8. listopada 2022. u Južnoj Africi; budući da će te mirovne pregovore voditi posebni predstavnik Afričke unije Olusegun Obasanjo, uz potporu bivšeg predsjednika Kenije Uhurua Kenyatta i bivše zamjenice predsjednika Južne Afrike Phumzile Mlambo-Ngcuk; budući da je vlada Etiopije 5. listopada 2022. prihvatila taj poziv;

| E. | budući da su žene i djeca kontinuirano mete namjernih i nenamjernih bombardiranja, strijeljanja, ubojstava i drugih nasilnih djelovanja u ratu kao i etničkog nasilja koje provode sve strane sukoba; |
| --- | --- |

E.

budući da su žene i djeca kontinuirano mete namjernih i nenamjernih bombardiranja, strijeljanja, ubojstava i drugih nasilnih djelovanja u ratu kao i etničkog nasilja koje provode sve strane sukoba;

| F. | budući da se sve zaraćene strane i dalje uvelike koriste silovanjem i drugim oblicima seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama, osim što im prijete smrću, upućuju etničke uvrede te ih drže zatočene kao seksualno roblje; budući da su interno raseljene žene i djeca izloženi povećanom riziku od otmica i trgovanja ljudima radi seksualnog iskorištavanja; |
| --- | --- |

F.

budući da se sve zaraćene strane i dalje uvelike koriste silovanjem i drugim oblicima seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama, osim što im prijete smrću, upućuju etničke uvrede te ih drže zatočene kao seksualno roblje; budući da su interno raseljene žene i djeca izloženi povećanom riziku od otmica i trgovanja ljudima radi seksualnog iskorištavanja;

| G. | budući da su tijekom svih faza tog sukoba jedina konstanta bila brojna navodna teška kršenja ljudskih prava, humanitarnog prava i prava o izbjeglicama koja su počinile sve sukobljene strane; budući da je gotovo pola milijuna Etiopljana poginulo zbog nasilja i gladi te da je zbog tog sukoba raseljeno više od 1,6 milijuna ljudi; budući da je od početka rata nekoliko stotina tisuća civila prisilno raseljeno, nezakonito ubijeno ili je doživjelo seksualno i rodno uvjetovano nasilje, masovna proizvoljna pritvaranja, pljačku, otmicu i uskraćivanje humanitarne pomoći i osnovnih usluga, pljačku pomoći i preusmjeravanje pomoći vojnicima; |
| --- | --- |

G.

budući da su tijekom svih faza tog sukoba jedina konstanta bila brojna navodna teška kršenja ljudskih prava, humanitarnog prava i prava o izbjeglicama koja su počinile sve sukobljene strane; budući da je gotovo pola milijuna Etiopljana poginulo zbog nasilja i gladi te da je zbog tog sukoba raseljeno više od 1,6 milijuna ljudi; budući da je od početka rata nekoliko stotina tisuća civila prisilno raseljeno, nezakonito ubijeno ili je doživjelo seksualno i rodno uvjetovano nasilje, masovna proizvoljna pritvaranja, pljačku, otmicu i uskraćivanje humanitarne pomoći i osnovnih usluga, pljačku pomoći i preusmjeravanje pomoći vojnicima;

| H. | budući da je svako treće dijete u Tigreu mlađe od pet godina i svaka druga trudnica i dojilja pothranjena; budući da u Etiopiji oko 20 milijuna ljudi treba humanitarnu pomoć, od čega su gotovo tri četvrtine žene i djeca; budući da se Etiopija suočava s najgorom sušom od 1981., zbog čega se procjenjuje da je 7,4 milijuna ljudi pogođeno velikom nesigurnošću opskrbe hranom; |
| --- | --- |

H.

budući da je svako treće dijete u Tigreu mlađe od pet godina i svaka druga trudnica i dojilja pothranjena; budući da u Etiopiji oko 20 milijuna ljudi treba humanitarnu pomoć, od čega su gotovo tri četvrtine žene i djeca; budući da se Etiopija suočava s najgorom sušom od 1981., zbog čega se procjenjuje da je 7,4 milijuna ljudi pogođeno velikom nesigurnošću opskrbe hranom;

| I. | budući da se postotak djece u Tigreu koja primaju rutinska cjepiva naglo smanjio zbog nestašice u opskrbi uzrokovane blokadom koju su nametnule etiopske snage; budući da su u porastu smrtonosne bolesti kao što su ospice, tetanus i hripavac; |
| --- | --- |

I.

budući da se postotak djece u Tigreu koja primaju rutinska cjepiva naglo smanjio zbog nestašice u opskrbi uzrokovane blokadom koju su nametnule etiopske snage; budući da su u porastu smrtonosne bolesti kao što su ospice, tetanus i hripavac;

| J. | budući da ukupno 1,39 milijuna djece u Tigreu zbog građanskog rata u Etiopiji ne ide u školu; budući da je obrazovni sektor Tigrea trajno oštećen zbog brojnih smrtnih slučajeva i razine uništenja u školskom sustavu; budući da je u obrazovnom sektoru ubijeno 346 muškaraca i 1 798 žena, ukupno 2 164 osobe, uključujući studente; |
| --- | --- |

J.

budući da ukupno 1,39 milijuna djece u Tigreu zbog građanskog rata u Etiopiji ne ide u školu; budući da je obrazovni sektor Tigrea trajno oštećen zbog brojnih smrtnih slučajeva i razine uništenja u školskom sustavu; budući da je u obrazovnom sektoru ubijeno 346 muškaraca i 1 798 žena, ukupno 2 164 osobe, uključujući studente;

| K. | budući da je od početka sukoba pristup humanitarnih organizacija zonama sukoba sustavno otežan unatoč opetovanim pozivima međunarodne zajednice i humanitarnih organizacija da se relevantnim dionicima osigura neometan, trajan i siguran pristup; budući da su humanitarni radnici meta nasilja svih strana u sukobu; budući da su od početka sukoba ubijena najmanje 23 humanitarna radnika; |
| --- | --- |

K.

budući da je od početka sukoba pristup humanitarnih organizacija zonama sukoba sustavno otežan unatoč opetovanim pozivima međunarodne zajednice i humanitarnih organizacija da se relevantnim dionicima osigura neometan, trajan i siguran pristup; budući da su humanitarni radnici meta nasilja svih strana u sukobu; budući da su od početka sukoba ubijena najmanje 23 humanitarna radnika;

| L. | budući da je pristup informacijama u stvarnom vremenu ozbiljno otežan ograničenjima koja je nametnula vlada, uključujući prekid komunikacije i sprečavanje izvješćivanja o događajima u Tigreu, kao i u regijama Afar i Amhara, gdje se sukob proširio; budući da su ti prekidi komunikacije i ograničenja fizičkog pristupa neovisnim promatračima područjima pogođenima sukobom ozbiljno onemogućili dokumentiranje kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

L.

budući da je pristup informacijama u stvarnom vremenu ozbiljno otežan ograničenjima koja je nametnula vlada, uključujući prekid komunikacije i sprečavanje izvješćivanja o događajima u Tigreu, kao i u regijama Afar i Amhara, gdje se sukob proširio; budući da su ti prekidi komunikacije i ograničenja fizičkog pristupa neovisnim promatračima područjima pogođenima sukobom ozbiljno onemogućili dokumentiranje kršenja ljudskih prava;

| M. | budući da je UN-ovo međunarodno povjerenstvo stručnjaka za ljudska prava za Etiopiju 19. rujna 2022. objavilo izvješće u kojem se zaključuje da postoje opravdani razlozi za sumnju da su sukobljene strane počinile ratne zločine te kršenja i povrede ljudskih prava; |
| --- | --- |

M.

budući da je UN-ovo međunarodno povjerenstvo stručnjaka za ljudska prava za Etiopiju 19. rujna 2022. objavilo izvješće u kojem se zaključuje da postoje opravdani razlozi za sumnju da su sukobljene strane počinile ratne zločine te kršenja i povrede ljudskih prava;

| N. | budući da Eritreja ima vrlo destruktivnu ulogu u tom sukobu te je pridonijela njegovoj eskalaciji pristupanjem konfliktu u Tigreu; budući da od kraja rujna 2022. kruže medijska izvješća o ponovnom upadu u sjeverni dio Tigrea; |
| --- | --- |

N.

budući da Eritreja ima vrlo destruktivnu ulogu u tom sukobu te je pridonijela njegovoj eskalaciji pristupanjem konfliktu u Tigreu; budući da od kraja rujna 2022. kruže medijska izvješća o ponovnom upadu u sjeverni dio Tigrea;

| O. | budući da su u rujnu 2022. Narodna oslobodilačka fronta Tigrea i etiopska vlada izrazile predanost mirovnom procesu pod vodstvom Afričke unije; |
| --- | --- |

O.

budući da su u rujnu 2022. Narodna oslobodilačka fronta Tigrea i etiopska vlada izrazile predanost mirovnom procesu pod vodstvom Afričke unije;

| 1. | ponavlja svoj hitan poziv na trenutačni prekid neprijateljstava i prekid vatre u Tigreu i susjednim regijama bez preduvjeta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva na hitan, potpun, siguran i trajan humanitarni pristup svim sukobom pogođenim stranama u regiji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toplo pozdravlja poziv AU-a na mirovne pregovore u Južnoj Africi 8. listopada 2022.; potiče sve strane da prihvate taj poziv i započnu te pregovore u dobroj vjeri i u duhu dijaloga, pomirenja i mira; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva da se smjesta ponovno uspostavi ustavni poredak i mehanizam za praćenje prekida vatre; izražava potporu svim diplomatskim naporima za okončanje aktualnog sukoba u Etiopiji, posebno posredovanjem Afričke unije (AU); |
| --- | --- |

4.

| 5. | oštro osuđuje namjerne napade na civile za koje su odgovorne sve zaraćene strane kao i navode o regrutiranju djece u redove postrojbi nekih zaraćenih strana; podsjeća da namjerni napadi na civile, napadi na djecu te novačenje i iskorištavanje djece vojnika predstavljaju ratne zločine i zločine protiv čovječnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje invaziju eritrejskih snaga na Tigre; osuđuje ratne zločine i kršenja ljudskih prava od strane eritrejskih snaga tijekom rata u Etiopiji; potiče eritrejsku vladu da odmah i trajno povuče svoje snage iz Etiopije te da zajamči preuzimanje odgovornosti za počinjene ratne zločine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva sve vlasti u Etiopiji, posebno saveznu vladu i regionalne vlade u Tigreu, Amhari i Afaru, da se pridržavaju najviših standarda ljudskih prava, da se prioritetno pozabave teškim ratnim zločinima počinjenima protiv najranjivijih skupina, posebno djece i žena, te da zaštite svoju mladež u skladu s Konvencijom UN-a o pravima djeteta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | razočaran je izvješćima o silovanju i zločinima seksualnog nasilja nad djecom, ženama i muškarcima koje su u zapanjujućim razmjerima počinile sve zaraćene strane; duboko je zabrinut zbog izvješća o ubojstvu i sakaćenju djece u Tigreu, Amhari i Afaru na etničkoj osnovi, što predstavlja ratne zločine i etničko čišćenje, te poziva da se smjesta obrati pozornost na ta izvješća; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponavlja svoj poziv snagama svih strana da poštuju međunarodna ljudska prava, međunarodno humanitarno pravo i pravo o izbjeglicama; poziva etiopsku saveznu vladu i regionalnu vladu Tigrea da se pobrinu za to da se pozove na odgovornost počinitelje ratnih zločina počinjenih tijekom aktualnog sukoba; ustraje u potrebi za suradnjom između lokalnih i međunarodnih aktera, posebno etiopskog povjerenstva za ljudska prava i Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC), kako bi se preživjelima i žrtvama svih oblika ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti pružila pravna zaštita; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na to da sve djevojčice i žene u Etiopiji imaju pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima; apelira na EU i države članice da povećaju potporu za usluge spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, a posebno za kontracepciju i pristup sigurnom pobačaju, s posebnim naglaskom na osiguravanju pristupa u etiopskim regijama pogođenima ratom i humanitarnom katastrofom; poziva etiopsku vladu da ispuni svoju obvezu istrage brojnih ozbiljnih slučajeva rodno uvjetovanog nasilja u sukobu koje su počinile sve zaraćene strane; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zabrinut je zbog izvješća o povećanju broja dječjih brakova i dječjeg rada, trgovine ljudima i transakcijskog seksa kao očajnog načina za preživljavanje u regijama Etiopije pogođenima ratom i humanitarnom katastrofom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na djelovanje protiv otmica, trgovanja i seksualnog iskorištavanja izbjeglica i interno raseljenih osoba u Tigreu, Amhari, Afaru i Eritreji te na pružanje pomoći i zaštite svim žrtvama, bez diskriminacije na temelju rase ili etničke pripadnosti, nacionalnosti, invaliditeta, dobi, spola ili seksualne orijentacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče EU i njegove države članice da povećaju potporu centrima za hitnu rehabilitaciju za žene i djecu, uključujući djecu rođenu nakon silovanja, koji štite i rehabilitiraju osobe koje su preživjele rodno uvjetovano nasilje, trgovinu ljudima i seksualno iskorištavanje; naglašava važnost pružanja utočišta, psihosocijalnih usluga i strukovnog osposobljavanja za preživjele te poziva na dodatnu potporu postojećim utočištima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da izvansudska pogubljenja, prisilni nestanci, proizvoljna pritvaranja, mučenje i zlostavljanje, prisilno raseljavanje, seksualno i rodno uvjetovano nasilje, silovanje i grupno silovanje, napadi na humanitarne radnike, napadi na civilnu infrastrukturu, kao što su škole i bolnice, te uništavanje i pljačkanje javne i privatne imovine prema međunarodnom pravu predstavljaju ratne zločine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da podrže domaće inicijative za preuzimanje odgovornosti koje se temelje samo na jasnim, transparentnim, učinkovitim i mjerljivim pokazateljima kojima se žrtvama i preživjelim osobama jamči neovisna i nepristrana pravda te preuzimanje odgovornosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | oštro osuđuje primjenu izgladnjivanja kao metode ratovanja; podsjeća da se ometanje isporuke hrane i zdravstvene skrbi te uskraćivanje tih usluga smatraju zločinima protiv čovječnosti; podsjeća da se humanitarna pomoć i potpora temelje na načelima čovječnosti, nepristranosti, neutralnosti i neovisnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja svoj poziv da se u potpunosti ponovno uspostave osnovne javne usluge kao što su infrastruktura za električnu energiju, bankarske usluge, škole i bolnice te da se odmah ukinu ograničenja telekomunikacija u Tigreu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva nacionalne i regionalne vlasti da se pobrinu za to da interno raseljene osobe i izbjeglice imaju pravo na siguran povratak u svoje domove ili mjesta boravka na dobrovoljnoj osnovi te da uspostave pravedan, pristupačan i neovisan mehanizam za naknadu gubitaka ili štete u pogledu stambenog prostora, imovine i zemljišta; potiče EU i njegove države članice da pomažu i podupiru organizaciju i praćenje vraćanja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | odlučno osuđuje činjenicu da je izvanredno stanje dovelo do etnički motiviranih uhićenja, uznemiravanja, premlaćivanja i napada na novinare; poziva na trenutačno puštanje na slobodu svih novinara koji su i dalje u proizvoljnom pritvoru te na jamčenje slobode izražavanja i govora; poziva zaraćene strane da osiguraju slobodan pristup medijima i da novinarima omoguće siguran rad; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izražava zabrinutost za sigurnost i dobrobit neovisnih humanitarnih radnika u regiji; oštro osuđuje sve napade na humanitarne radnike i kritičnu infrastrukturu te stalne zapljene humanitarne pomoći UN-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poziva etiopsku vladu da potpiše i ratificira Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda; naglašava potrebu za neovisnim i nepristranim mehanizmom za rješavanje aktualnih kršenja i odgovornosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva sve zaraćene strane da odmah okončaju neprijateljstva i postignu službeni sporazum o prekidu vatre bez preduvjeta; ponovno poziva na nacionalni dijalog koji mora biti što uključiviji, širi i transparentniji, te obuhvaćati predstavnike civilnog društva i oporbenih stranaka, kako bi se ispunio cilj da to bude istinski katalizator pomirenja; apelira na EU i njegove države članice da se u potpunosti uključe u mirovni proces kako bi se osigurao njegov vjerodostojan napredak; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje određene pozitivne pomake u toj zemlji, kao što su humanitarno primirje od 24. ožujka 2022. i puštanje na slobodu nekih političkih zatvorenika, poboljšani pristup za humanitarnu pomoć tijekom primirja te osobito javne izjave etiopske vlade i vodstva Tigrea da će se obvezati na mirovne pregovore pod vodstvom Afričke unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja produljenje mandata Oluseguna Obasanjoa kao Visokog predstavnika Afričke unije za Rog Afrike; očekuje daljnje djelovanje nakon izjava o očekivanom imenovanju trojke posrednika Afričke unije na visokoj razini kako bi se prednost dala sporazumu o trajnom prekidu vatre, neometanom humanitarnom pristupu svim područjima i hitnom povlačenju eritrejskih snaga te kako bi se olakšalo preuzimanje odgovornosti i unutarnje pomirenje; traži da se ti posrednici imenuju bez odgode; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ponavlja svoj poziv EU-u i njegovim državama članicama da donesu mjere za zaštitu ljudskih prava i da usvoje sankcije protiv počinitelja kršenja ljudskih prava u okviru globalnog režima sankcija u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da se stanje izbjeglica u regiji i dalje pogoršava; u tom smislu poziva EU i sve njegove države članice da pojačaju preseljenje iz te regije, pruže humanitarne vize ugroženim osobama i olakšaju spajanje obitelji; poziva EU i njegove države članice da osiguraju djelotvoran pristup međunarodnoj zaštiti u EU-u i pobrinu se za poštovanje temeljnih prava osoba koje traže međunarodnu zaštitu, u skladu s pravom EU-a i međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podržava Komisijinu odgodu isplata proračunske potpore etiopskoj vladi od prosinca 2020.; poziva Komisiju da nastavi pružati spasonosnu potporu regiji usmjerenu na civilno društvo i neovisne humanitarne organizacije te da pojača svoje napore kako bi se zajamčila sigurnost djece; poziva Komisiju da ponovno razmotri svoje ograničenje proračunske potpore na provedbene mjere kako bi se omogućila kontinuirana provedba razvojnih projekata izvan područja sukoba; |
| --- | --- |

27.

| 28. | duboko žali zbog činjenice da Vijeće sigurnosti UN-a nije učinkovito riješilo stanje u Etiopiji i regiji; apelira na EU i njegove države članice da zatraže od Vijeća sigurnosti UN-a da održava redovite javne sastanke o Etiopiji i regiji te da poduzme suvisle i odlučne mjere kako bi se osigurao neometan pristup humanitarnoj pomoći, omogućila zaštita civila, zaustavila i osudila teška kršenja međunarodnog prava i osiguralo preuzimanje odgovornosti za počinjena zlodjela; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da je u svojoj Rezoluciji S-33/1 o stanju ljudskih prava u Etiopiji, donesenoj 17. prosinca 2021., Vijeće UN-a za ljudska prava odlučilo osnovati međunarodno povjerenstvo stručnjaka za ljudska prava za Etiopiju (ICHREE); potiče EU i njegove države članice da podrže dodjelu odgovarajućih sredstava UN-a ICHREE-u i poziva etiopsku saveznu vladu da olakša neometan pristup tom povjerenstvu; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da obnovi mandat ICHREE-a i da mu pruži dovoljno vremena, kao i potrebnu tehničku pomoć i proračunska sredstva, za izvršavanje svojeg mandata bez ograničavanja njegova vremenskog ili geografskog područja primjene; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prepoznaje zaključke izvješća UNHRC-ove međunarodne komisije stručnjaka za ljudska prava za Etiopiju (A/HRC/51/46) od 19. rujna 2022., u kojem su dokumentirani slučajevi ratnih zločina; poziva Komisiju da ocijeni i iskoristi zaključke i preporuke te poziva etiopske vlasti da prepoznaju te rezultate u nastojanju da se ponovno uspostavi zaštita ljudskih prava i da rade na pružanju pravne zaštite žrtvama ratnih zločina; nadalje poziva sve sukobljene strane da podrže preporuke zajedničke istrage službenika UN-a za ljudska prava i etiopskog povjerenstva za ljudska prava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Saveznoj vladi i Gornjem domu parlamenta Etiopije, vlastima Tigrea, Vladi Eritreje, vladama država članica Međuvladinog tijela za razvoj, Afričkoj uniji i njezinim državama članicama, Panafričkom parlamentu te Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  SL C 425, 20.10.2021., str. 132.

(2)  SL C 132, 24.3.2022., str. 205.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/89 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/89

---

P9_TA(2022)0352

Smrt Mahse Amini i represija nad prosvjednicima za prava žena u Iranu

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o smrti Mahse Jine Amini i represiji nad prosvjednicima za prava žena u Iranu (2022/2849(RSP))

(2023/C 132/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iranu,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika od 25. rujna 2022. u ime Europske unije i izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 19. rujna 2022. o smrti Mahse Amini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika od 25. rujna 2022. u ime Europske unije i izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje od 19. rujna 2022. o smrti Mahse Amini,

| — | uzimajući u obzir izjavu posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 22. rujna 2022. u kojoj se zahtijeva preuzimanje odgovornosti za smrt Mahse Amini i poziva na okončanje nasilja nad ženama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 22. rujna 2022. u kojoj se zahtijeva preuzimanje odgovornosti za smrt Mahse Amini i poziva na okončanje nasilja nad ženama,

| — | uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 18. lipnja 2022., 13. siječnja 2022. i 11. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 18. lipnja 2022., 13. siječnja 2022. i 11. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 16. lipnja 2022. o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a od 16. lipnja 2022. o stanju ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu,

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Antonija Guterresa od 27. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Antonija Guterresa od 27. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Iran ratificirao u lipnju 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., koji je Iran ratificirao u lipnju 1975.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a od 8. prosinca 2008. o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a od 8. prosinca 2008. o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Mahsu Jinu Amini, 22-godišnju iransku Kurdkinju, 13. rujna 2022. u Teheranu uhitila iranska „policija za moralnost” zbog navodnog nepoštovanja zakona o obveznom nošenju pokrivala; budući da je prema navodima svjedoka „policija za moralnost” ugurala Mahsu Jinu Amini u policijski kombi te ju je pretukla tijekom transfera u centar za pritvor Vozara u Teheranu, gdje vrlo brzo pala u komu te je 16. rujna 2022. preminula u obližnjoj bolnici dok je bila u policijskom pritvoru; budući da iranske vlasti tvrde da je umrla prirodnom smrću; budući da nije provedena odgovarajuća istraga i da su vlasti odbile obitelji žrtve dostaviti njezinu medicinsku dokumentaciju i izvješće o autopsiji; |
| --- | --- |

A.

budući da je Mahsu Jinu Amini, 22-godišnju iransku Kurdkinju, 13. rujna 2022. u Teheranu uhitila iranska „policija za moralnost” zbog navodnog nepoštovanja zakona o obveznom nošenju pokrivala; budući da je prema navodima svjedoka „policija za moralnost” ugurala Mahsu Jinu Amini u policijski kombi te ju je pretukla tijekom transfera u centar za pritvor Vozara u Teheranu, gdje vrlo brzo pala u komu te je 16. rujna 2022. preminula u obližnjoj bolnici dok je bila u policijskom pritvoru; budući da iranske vlasti tvrde da je umrla prirodnom smrću; budući da nije provedena odgovarajuća istraga i da su vlasti odbile obitelji žrtve dostaviti njezinu medicinsku dokumentaciju i izvješće o autopsiji;

| B. | budući da su nakon ubojstva Mahse Jine Amini izbili prosvjedi u cijeloj zemlji, u više od 120 gradova i u gotovo svima od 31 iranske pokrajine, u kojima su sudjelovale stotine tisuća iranskih građana iz svih slojeva društva; budući da su prosvjede pokrenule žene koje zahtijevaju odgovornost za smrt Mahse Jine Amini te okončanje nasilja nad ženama i njihove diskriminacije u Iranu, posebno u obliku obveznog pokrivanja žena; budući da su prosvjedi žena pobudili solidarnost kod muškaraca i potaknuli pokret za reforme i prosvjede u cijelom Iranu; budući da studenti prosvjeduju na brojnim sveučilištima diljem zemlje, posebno na Tehnološkom sveučilištu Sharif u Teheranu, i to bojkotiranjem predavanja i prosvjedima protiv represije; |
| --- | --- |

B.

budući da su nakon ubojstva Mahse Jine Amini izbili prosvjedi u cijeloj zemlji, u više od 120 gradova i u gotovo svima od 31 iranske pokrajine, u kojima su sudjelovale stotine tisuća iranskih građana iz svih slojeva društva; budući da su prosvjede pokrenule žene koje zahtijevaju odgovornost za smrt Mahse Jine Amini te okončanje nasilja nad ženama i njihove diskriminacije u Iranu, posebno u obliku obveznog pokrivanja žena; budući da su prosvjedi žena pobudili solidarnost kod muškaraca i potaknuli pokret za reforme i prosvjede u cijelom Iranu; budući da studenti prosvjeduju na brojnim sveučilištima diljem zemlje, posebno na Tehnološkom sveučilištu Sharif u Teheranu, i to bojkotiranjem predavanja i prosvjedima protiv represije;

| C. | budući da je odgovor iranskih sigurnosnih i policijskih snaga na prosvjede bio nasilan, neselektivan i neobuzdan te je doveo do znatnog gubitka života i velikog broja ozlijeđenih; budući da je UN potvrdio da iranske snage protiv prosvjednika koriste bojevo streljivo, sačmu za lov na ptice, suzavac i metalne pelete; budući da su 2. listopada 2022. iranske sigurnosne snage navodno ubile stotine mirnih prosvjednika koji su prosvjedovali protiv ubojstva Mahse Jine Amini te ozlijedile i uhitile stotine drugih, među kojima su se nalazili borci za ljudska prava, studenti, odvjetnici, aktivisti civilnog društva i više od 20 novinara, između ostalih i Niloofar Hamedi, novinarka koja je prva izvijestila o uhićenju i hospitalizaciji Mahse Jine Amini; |
| --- | --- |

C.

budući da je odgovor iranskih sigurnosnih i policijskih snaga na prosvjede bio nasilan, neselektivan i neobuzdan te je doveo do znatnog gubitka života i velikog broja ozlijeđenih; budući da je UN potvrdio da iranske snage protiv prosvjednika koriste bojevo streljivo, sačmu za lov na ptice, suzavac i metalne pelete; budući da su 2. listopada 2022. iranske sigurnosne snage navodno ubile stotine mirnih prosvjednika koji su prosvjedovali protiv ubojstva Mahse Jine Amini te ozlijedile i uhitile stotine drugih, među kojima su se nalazili borci za ljudska prava, studenti, odvjetnici, aktivisti civilnog društva i više od 20 novinara, između ostalih i Niloofar Hamedi, novinarka koja je prva izvijestila o uhićenju i hospitalizaciji Mahse Jine Amini;

| D. | budući da je Amnesty International zabilježio namjeru vlasti da uguše aktualne prosvjede raspoređivanjem Islamske revolucionarne garde (IRGC), paravojnih snaga Basij, zapovjedništva tijela za provedbu zakona Islamske Republike Irana, interventne policije i sigurnosnih agenata u civilu; budući da dokazi pokazuju da je generalni stožer oružanih snaga izdao naredbu zapovjednicima u svim pokrajinama i naložio im da se suprotstave mirnim prosvjednicima te da se naveliko koriste smrtonosnom silom i vatrenim oružjem; |
| --- | --- |

D.

budući da je Amnesty International zabilježio namjeru vlasti da uguše aktualne prosvjede raspoređivanjem Islamske revolucionarne garde (IRGC), paravojnih snaga Basij, zapovjedništva tijela za provedbu zakona Islamske Republike Irana, interventne policije i sigurnosnih agenata u civilu; budući da dokazi pokazuju da je generalni stožer oružanih snaga izdao naredbu zapovjednicima u svim pokrajinama i naložio im da se suprotstave mirnim prosvjednicima te da se naveliko koriste smrtonosnom silom i vatrenim oružjem;

| E. | budući da postoje navodi da su posljednjih dana uhićeni brojni strani državljani, uključujući građane EU-a, zbog navodnog sudjelovanja u prosvjedima; |
| --- | --- |

E.

budući da postoje navodi da su posljednjih dana uhićeni brojni strani državljani, uključujući građane EU-a, zbog navodnog sudjelovanja u prosvjedima;

| F. | budući da iranske vlasti namjerno ometaju internet i mobilne veze te strogo ograničavaju platforme društvenih medija kako iranski građani ne bi mogli pristupiti komunikacijskim tehnologijama na siguran i privatan način i organizirati mirna okupljanja; budući da postoje dojave o blokiranju SMS poruka koje sadržavaju riječi „Mahsa Amini” na farsiju; budući da režim ometanjem i isključivanjem interneta u velikim dijelovima Irana pokušava spriječiti prijenos i širenje vijesti i slika o prosvjedima, kao i pobrinuti se za to da međunarodne i lokalne organizacije ne uspiju dokumentirati kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

F.

budući da iranske vlasti namjerno ometaju internet i mobilne veze te strogo ograničavaju platforme društvenih medija kako iranski građani ne bi mogli pristupiti komunikacijskim tehnologijama na siguran i privatan način i organizirati mirna okupljanja; budući da postoje dojave o blokiranju SMS poruka koje sadržavaju riječi „Mahsa Amini” na farsiju; budući da režim ometanjem i isključivanjem interneta u velikim dijelovima Irana pokušava spriječiti prijenos i širenje vijesti i slika o prosvjedima, kao i pobrinuti se za to da međunarodne i lokalne organizacije ne uspiju dokumentirati kršenja ljudskih prava;

| G. | budući da je iranska vlada 1983. uvela obvezno nošenje pokrivala za žene; budući da je obvezno nošenje hidžaba postalo sredstvo represije nad ženama, čime su im uskraćeni sloboda i prava u Iranu; budući da su žene koje se pojavljuju u javnosti bez pokrivala za kosu često žrtve uznemiravanja, pritvaranja, mučenja, bičevanja, pa čak i ubojstva zbog suprotstavljanja tim represivnim pravilima; |
| --- | --- |

G.

budući da je iranska vlada 1983. uvela obvezno nošenje pokrivala za žene; budući da je obvezno nošenje hidžaba postalo sredstvo represije nad ženama, čime su im uskraćeni sloboda i prava u Iranu; budući da su žene koje se pojavljuju u javnosti bez pokrivala za kosu često žrtve uznemiravanja, pritvaranja, mučenja, bičevanja, pa čak i ubojstva zbog suprotstavljanja tim represivnim pravilima;

| H. | budući da od početka mandata predsjednika Ebrahima Raisija 2021. „policija za moralnost” sve češće uznemiruje žene i djevojčice te vrši nasilje nad njima; budući da se iranska vlada zalaže za donošenje zakona i izradu nacrta zakona kojima se potiče represija nad ženama; budući da je ubojstvo Mahse Jine Amini dio većeg obrasca ograničavanja i ukidanja ionako već vrlo ograničenih prava žena u Iranu, među ostalim novim zakonom donesenim 2021. kojim se ozbiljno ograničava pristup žena pravima u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, čime se izravno krše ljudska prava žena na temelju međunarodnog prava; budući da bi uvođenje projekta „Hidžab i čestitost” podrazumijevalo upotrebu nadzornih kamera za praćenje i sankcioniranje žena koje ne nose pokrivalo za kosu; |
| --- | --- |

H.

budući da od početka mandata predsjednika Ebrahima Raisija 2021. „policija za moralnost” sve češće uznemiruje žene i djevojčice te vrši nasilje nad njima; budući da se iranska vlada zalaže za donošenje zakona i izradu nacrta zakona kojima se potiče represija nad ženama; budući da je ubojstvo Mahse Jine Amini dio većeg obrasca ograničavanja i ukidanja ionako već vrlo ograničenih prava žena u Iranu, među ostalim novim zakonom donesenim 2021. kojim se ozbiljno ograničava pristup žena pravima u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, čime se izravno krše ljudska prava žena na temelju međunarodnog prava; budući da bi uvođenje projekta „Hidžab i čestitost” podrazumijevalo upotrebu nadzornih kamera za praćenje i sankcioniranje žena koje ne nose pokrivalo za kosu;

| I. | budući da se stanje ljudskih prava u Iranu sve više pogoršava; budući da je ubojstvo Mahse Jine Amini primjer aktualne krize ljudskih prava u Iranu, koja se nastavlja sustavnim nekažnjavanjem iranske vlade i njezina sigurnosnog aparata, što je omogućilo široko rasprostranjeno mučenje, kao i izvansudska pogubljenja i druga nezakonita ubojstva; budući da je od 18. rujna 2022. uhićeno više od 40 boraca za ljudska prava te da su posebno borkinje za ljudska prava meta tih nasilnih uhićenja, napada i racija iranskih snaga; budući da je revolucionarni sud Urmije osudio na smrt iranske borkinje za prava pripadnika zajednice LGBTQI 31-godišnju Zahru Sedighi Hamedani i 24-godišnju Elham Chubdar zbog optužbi za „širenje moralne iskvarenosti na Zemlji promicanjem homoseksualnosti”; |
| --- | --- |

I.

budući da se stanje ljudskih prava u Iranu sve više pogoršava; budući da je ubojstvo Mahse Jine Amini primjer aktualne krize ljudskih prava u Iranu, koja se nastavlja sustavnim nekažnjavanjem iranske vlade i njezina sigurnosnog aparata, što je omogućilo široko rasprostranjeno mučenje, kao i izvansudska pogubljenja i druga nezakonita ubojstva; budući da je od 18. rujna 2022. uhićeno više od 40 boraca za ljudska prava te da su posebno borkinje za ljudska prava meta tih nasilnih uhićenja, napada i racija iranskih snaga; budući da je revolucionarni sud Urmije osudio na smrt iranske borkinje za prava pripadnika zajednice LGBTQI 31-godišnju Zahru Sedighi Hamedani i 24-godišnju Elham Chubdar zbog optužbi za „širenje moralne iskvarenosti na Zemlji promicanjem homoseksualnosti”;

| J. | budući da je EU usvojio mjere ograničavanja povezane s kršenjima ljudskih prava, uključujući zamrzavanje imovine i zabranu izdavanja viza za pojedince i subjekte odgovorne za teška kršenja ljudskih prava, kao i zabranu izvoza u Iran opreme koja bi se mogla koristiti za internu represiju i opreme za praćenje telekomunikacija; budući da su te mjere prvotno donesene 12. travnja 2011., da se redovito ažuriraju te su i dalje na snazi; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU usvojio mjere ograničavanja povezane s kršenjima ljudskih prava, uključujući zamrzavanje imovine i zabranu izdavanja viza za pojedince i subjekte odgovorne za teška kršenja ljudskih prava, kao i zabranu izvoza u Iran opreme koja bi se mogla koristiti za internu represiju i opreme za praćenje telekomunikacija; budući da su te mjere prvotno donesene 12. travnja 2011., da se redovito ažuriraju te su i dalje na snazi;

| K. | budući da je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell u svojoj izjavi od 25. rujna 2022. osudio ubojstvo Mahse Jine Amini i prekomjernu uporabu sile od strane iranskih sigurnosnih snaga te najavio da će EU razmotriti sve mogućnosti koje su mu na raspolaganju prije sljedećeg sastanka Vijeća za vanjske poslove kako bi se reagiralo na ubojstvo Mahse Jine Amini i način na koji su iranske sigurnosne snage odgovorile na prosvjede koji su uslijedili; |
| --- | --- |

K.

budući da je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell u svojoj izjavi od 25. rujna 2022. osudio ubojstvo Mahse Jine Amini i prekomjernu uporabu sile od strane iranskih sigurnosnih snaga te najavio da će EU razmotriti sve mogućnosti koje su mu na raspolaganju prije sljedećeg sastanka Vijeća za vanjske poslove kako bi se reagiralo na ubojstvo Mahse Jine Amini i način na koji su iranske sigurnosne snage odgovorile na prosvjede koji su uslijedili;

| 1. | najoštrije osuđuje smrt Mahse Jine Amini nakon što ju je iranska „policija za moralnost” nasilno uhitila i zlostavljala te loše postupala prema njoj; izražava sućut njezinoj obitelji i prijateljima, kao i obiteljima svih ubijenih tijekom nedavnih prosvjeda u Iranu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva iransku vladu da omogući nepristranu i djelotvornu istragu tragične smrti Mahse Jine Amini te navoda o mučenju i lošem postupanju, koju bi trebalo provesti neovisno nadležno tijelo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava svoju solidarnost s mladim Irankama koje predvode prosvjede i sudjeluju u njima unatoč teškoćama i posljedicama s kojima se osobno suočavaju; podržava pokret mirnih prosvjeda diljem te zemlje, na kojima se prosvjeduje protiv ubojstva Mahse Jine Amini, sustavnog i sve većeg ugnjetavanja žena te masovnih kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | snažno podržava težnje iranskog naroda koji želi živjeti u slobodnoj, stabilnoj, uključivoj i demokratskoj zemlji koja poštuje svoje nacionalne i međunarodne obveze u području ljudskih prava i temeljnih sloboda; duboko je zabrinut zbog navoda da su 2. listopada 2022. snage IRGC-a, Basija i policije opkolile, a zatim i uhitile te pucale na brojne studente koji su se zaključali u prostorijama Tehnološkog sveučilišta Sharif u Teheranu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa da pokret iranskih žena nadilazi obranu prava žena i zagovara sekularnu državu u Iranu, a ne nasilnu i reakcionarnu teokraciju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | oštro osuđuje činjenicu da iranske sigurnosne snage rašireno, namjerno i nerazmjerno upotrebljavaju silu protiv mirnih prosvjednika i poziva iranske vlasti da prestanu vršiti kontinuirano, sustavno i neprihvatljivo nasilje nad vlastitim građanima; zahtijeva da iranske vlasti omoguće brzu, nepristranu, učinkovitu i na dokazima utemeljenu istragu ubojstava svih prosvjednika, uključujući privođenje počinitelja pravdi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zahtijeva od iranskih vlasti da odmah i bezuvjetno oslobode sve osobe koje su zatvorene isključivo zbog mirnog ostvarivanja svojih prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja u kontekstu održanih prosvjeda i da odbace sve optužbe protiv njih; naglašava da se temeljna prava poput slobode izražavanja i okupljanja uvijek moraju poštovati te poziva iranske vlasti da ispune svoje međunarodne obveze, uključujući one u okviru Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; apelira na iranske vlasti da odmah oslobode sve uhićene građane EU-a i odbace sve optužbe protiv njih; iznimno je zabrinut zbog uhićenja više od 20 novinara, posebno Niloofar Hamedi, novinarke koja je prva izvijestila o uhićenju i hospitalizaciji Mahse Jine Amini, te poziva iranske vlasti da ih bez odgode oslobode; poziva Iran da poštuje slobodu izražavanja i uvjerenja svih osoba koje žive u Iranu, posebno žena i djevojaka, koje su osobito izložene represiji; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje sustavnu diskriminaciju žena i drugih ranjivih skupina u Islamskoj Republici Iranu putem zakona i propisa kojima se ozbiljno ograničavaju njihove slobode i prava, uključujući ponižavajući zakon o obveznom nošenju pokrivala i njegovu zloupotrebu, stroga ograničenja prava žena u području spolnog i reproduktivnog zdravlja te kršenja političkih, socijalnih, gospodarskih, kulturnih i osobnih prava žena; zahtijeva od iranskih vlasti da brzo stave izvan snage zakone kojima se nameće obvezno nošenje pokrivala za žene i djevojčice, ukinu „policiju za moralnost” i stanu na kraj sustavnoj diskriminaciji žena u svim područjima života; |
| --- | --- |

8.

| 9. | oštro osuđuje praksu Irana da u kontekstu prosvjeda u zemlji blokira rad interneta i mobilnih mreža, čime se građanima onemogućuje komunikacija i slobodan protok informacija; naglašava da se tim mjerama jasno krši međunarodno pravo; pozdravlja odluku SAD-a da dopusti privatnim poduzećima da iranskom narodu tijekom aktualnih prosvjeda stave na raspolaganje svoje digitalne usluge; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kategorički odbacuje optužbe iranskih dužnosnika i iranskih medija pod kontrolom države koje upućuju na to da su diplomatska predstavništva Njemačke i drugih europskih zemalja navodni poticatelji prosvjeda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno oštro osuđuje stalno pogoršanje stanja ljudskih prava u Iranu, među ostalim i posebice za pripadnike etničkih i vjerskih manjina, kao što su Kurdi, Baludži i Arapi te pripadnici vjerskih manjina koji nisu šijiti niti muslimani, uključujući bahaiste i kršćane; potiče iranske vlasti da poštuju temeljna prava i slobode etničkih i vjerskih manjina; poziva iranske vlasti da uklone sve oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apelira na iransku vladu da odmah i bezuvjetno pusti na slobodu sve borce za ljudska prava koji su zatvoreni zbog mirnog ostvarivanja svojeg prava na slobodu izražavanja i uvjerenja; poziva iranski Vrhovni sud da poništi kazne izrečene borkinjama za ljudska prava pripadnika zajednice LGBTI Zahri Sedighi-Hamadani i Elham Choubdar zbog kršenja prava na pošteno suđenje; poziva iranske vlasti da prestanu ciljano progoniti sve borce za ljudska prava u Iranu te da im zajamče da u svim okolnostima mogu provoditi svoje legitimne aktivnosti povezane s ljudskim pravima bez straha od odmazde i bez ikakvih restrikcija, uključujući sudsko uznemiravanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog sustavne upotrebe mučenja u iranskim zatvorima te poziva na prestanak svih oblika mučenja i lošeg postupanja prema svim zatvorenicima; osuđuje praksu da se zatvorenicima uskraćuje mogućnost telefonskih poziva i obiteljskih posjeta; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što zatvorenici nemaju pristup pravnom zastupanju tijekom ispitivanja; poziva iransku vladu da prema zatvorenicima postupa s dužnim poštovanjem s obzirom na njihovo dostojanstvo i vrijednost koji im inherentni kao ljudskim bićima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | duboko žali zbog toga što nema napretka u slučajevima koji se odnose na osobe s dvojnim državljanstvom jedne od država članica EU-a i Irana koje su pritvorene u Iranu, uključujući Ahmadrezu Djalalija koji je osuđen na smrt na temelju lažnih optužbi za špijunažu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | oštro osuđuje činjenicu da iranske vlasti posljednjih godina sve češće primjenjuju smrtnu kaznu i žali zbog alarmantne eskalacije primjene smrtne kazne protiv prosvjednika, disidenata i pripadnika manjinskih skupina; ponovno poziva iransku vladu da odmah uvede moratorij na primjenu smrtne kazne kao korak prema njezinu ukidanju i da preinači sve smrtne kazne u druge oblike kažnjavanja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | traži od iranskih vlasti da dopusti posjete svih predstavnika posebnih postupaka Vijeća UN-a za ljudska prava, a osobito da osiguraju da posebnom izvjestitelju UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu bude dopušten ulazak u zemlju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva UN, a posebno njegovo Vijeće za ljudska prava, da bez odgode pokrene sveobuhvatnu istragu o događajima koji su se dogodili posljednjih tjedana, pod vodstvom posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu; poziva Vijeće UN-a za ljudska prava da uspostavi međunarodni istražni mehanizam i mehanizam odgovornosti za kršenja ljudskih prava koja je počinila iranska vlada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | traži od EU-a i njegovih država članica da iskoriste sve oblike suradnje s iranskim vlastima kako bi zatražili hitan prekid nasilnog gušenja prosvjeda i bezuvjetno puštanje na slobodu svih osoba uhićenih zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja, zatražili neovisnu istragu smrti Mahse Jine Amini i desetaka prosvjednika, pozvali na ponovnu uspostavu pristupa internetu i komunikacijskim kanalima te potaknuli ukidanje obveznog nošenja pokrivala za žene; poziva države članice da pohranjuju, čuvaju i razmjenjuju dostupne dokaze, u skladu s novim pravilima Eurojusta, koji bi mogli doprinijeti istragama, uključujući suradnju s Međunarodnim kaznenim kaznenim sudom i podupiranje njegova rada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Vijeće za vanjske poslove da iranske dužnosnike, uključujući sve one povezane s „policijom za moralnost” koje smatra umiješanima ili odgovornima za smrt Mahse Jine Amini i nasilje nad prosvjednicima, uvrsti na EU-ov popis pojedinaca protiv kojih se primjenjuju mjere ograničenja u vezi s teškim kršenjima ljudskih prava u Iranu; ponavlja da se sankcije protiv vodstva IRGC-a ne smiju ukinuti; pozdravlja činjenicu da je Vijeće usvojilo globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava kao važan instrument EU-a za sankcioniranje kršitelja ljudskih prava; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva EU, uključujući potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, da na bilateralnim i multilateralnim forumima nastavi skretati pozornost iranskih vlasti na zabrinutosti u području ljudskih prava te da u tu svrhu iskoristi sve planirane sastanke s iranskim vlastima, posebno u kontekstu političkog dijaloga EU-a i Irana na visokoj razini; potvrđuje da je poštovanje ljudskih prava temeljna sastavnica u razvoju odnosa između EU-a i Irana; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče snažnu koordinaciju među veleposlanstvima EU-a akreditiranima u Teheranu; apelira na sve države članice čiji se diplomati nalaze u Teheranu da se koriste mehanizmima predviđenim u Smjernicama EU-a za borce za ljudska prava kako bi pružile potporu tim osobama, osobito borcima za prava žena i osobama s dvojnim državljanstvom neke od država članica EU-a i Irana, među ostalim hitnim bespovratnim sredstvima u sklopu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa te Europske zaklade za demokraciju, kao i hitnim vizama, javnim izjavama, praćenjem suđenja i posjetima zatvorenika; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju da, uz strogo poštovanje načela nužnosti i proporcionalnosti, razmotri mogućnost da pružatelji komunikacijskih usluga s poslovnim nastanom u EU-u građanima Irana na raspolaganje stave alate, uključujući usluge videokonferencija, platforme za e-učenje, internetske karte i usluge računalstva u oblaku, kako bi im se osigurao pristup internetskim alatima i platformama koji su im potrebni za ostvarivanje njihovih ljudskih prava; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izražava zabrinutost zbog toga što reakcionarske islamističke udruge kontinuirano lobiraju u europskim institucijama, što može predstavljati strano uplitanje u naše demokracije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Islamskoj savjetodavnoj skupštini Irana, vladi Islamske Republike Irana, uredu vrhovnog vođe Islamske Republike Irana i obitelji Mahse Jine Amini. |
| --- | --- |

24.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/94

---

P9_TA(2022)0353

Ruska eskalacija agresivnog rata protiv Ukrajine

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o ruskoj eskalaciji agresivnog rata protiv Ukrajine (2022/2851(RSP))

(2023/C 132/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i Rusiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i Rusiji,

| — | uzimajući u obzir Povelju UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju UN-a,

| — | uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Helsinški završni akt iz 1975.,

| — | uzimajući u obzir izjave članova Europskog vijeća i ministara vanjskih poslova skupine G7 od 30. rujna 2022. o Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave članova Europskog vijeća i ministara vanjskih poslova skupine G7 od 30. rujna 2022. o Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika od 28. rujna 2022. u ime Europske unije o nezakonitim lažnim „referendumima” koje je Rusija organizirala u regijama Donecku, Hersonu, Luhansku i Zaporižji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika od 28. rujna 2022. u ime Europske unije o nezakonitim lažnim „referendumima” koje je Rusija organizirala u regijama Donecku, Hersonu, Luhansku i Zaporižji,

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 28. rujna 2022. o novom paketu mjera ograničavanja protiv Rusije i poruku predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela od 30. rujna 2022. o nezakonitom ruskom pripojenju ukrajinskih regija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 28. rujna 2022. o novom paketu mjera ograničavanja protiv Rusije i poruku predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela od 30. rujna 2022. o nezakonitom ruskom pripojenju ukrajinskih regija,

| — | uzimajući u obzir izjave Visokog predstavnika u ime Europske unije od 22. rujna 2022. o ruskom agresivnom ratu protiv Ukrajine i od 28. rujna 2022. o istjecanju plina iz plinovoda Sjeverni tok, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Visokog predstavnika u ime Europske unije od 22. rujna 2022. o ruskom agresivnom ratu protiv Ukrajine i od 28. rujna 2022. o istjecanju plina iz plinovoda Sjeverni tok,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da u skladu s Poveljom UN-a i načelima međunarodnog prava sve države imaju jednak suverenitet i u svojim se međunarodnim odnosima moraju suzdržavati od prijetnje silom ili upotrebe sile koja je usmjerena protiv teritorijalne cjelovitosti ili političke nezavisnosti bilo koje države; budući da bilo kakvo pripojenje teritorija određene države od strane druge države kao posljedica prijetnje silom ili uporabe sile predstavlja kršenje Povelje UN-a i načela međunarodnog prava; budući da je to načelo nedavno ponovno potvrdio glavni tajnik UN-a António Guterres; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s Poveljom UN-a i načelima međunarodnog prava sve države imaju jednak suverenitet i u svojim se međunarodnim odnosima moraju suzdržavati od prijetnje silom ili upotrebe sile koja je usmjerena protiv teritorijalne cjelovitosti ili političke nezavisnosti bilo koje države; budući da bilo kakvo pripojenje teritorija određene države od strane druge države kao posljedica prijetnje silom ili uporabe sile predstavlja kršenje Povelje UN-a i načela međunarodnog prava; budući da je to načelo nedavno ponovno potvrdio glavni tajnik UN-a António Guterres;

| B. | budući da Ruska Federacija, kao stalna članica Vijeća sigurnosti UN-a, ima posebnu političku odgovornost za održavanje mira i sigurnosti u svijetu, no kontinuirano krši načela Povelje UN-a svojim agresivnim djelovanjem protiv suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine te otvoreno prkosi međunarodnoj zajednici najavljujući svoje nezakonite radnje kojima se krši Povelja UN-a, i to za vrijeme zasjedanja Opće skupštine UN-a; |
| --- | --- |

B.

budući da Ruska Federacija, kao stalna članica Vijeća sigurnosti UN-a, ima posebnu političku odgovornost za održavanje mira i sigurnosti u svijetu, no kontinuirano krši načela Povelje UN-a svojim agresivnim djelovanjem protiv suvereniteta, neovisnosti i teritorijalne cjelovitosti Ukrajine te otvoreno prkosi međunarodnoj zajednici najavljujući svoje nezakonite radnje kojima se krši Povelja UN-a, i to za vrijeme zasjedanja Opće skupštine UN-a;

| C. | budući da je Ruska Federacija tijekom posljednjih mjeseci nastavila svoj nezakonit, ničim izazvan i neopravdan agresivni rat protiv Ukrajine; budući da je nakon uspješne ukrajinske protuofenzive pokrenute početkom rujna 2022. Rusija izgubila znatan dio teritorija koji je okupirala u ukrajinskoj regiji Harkivu i drugim regijama istočne i južne Ukrajine; budući da je to oslobođenje dovelo do otkrivanja novih dokaza o teškim kršenjima ljudskih prava i ratnim zločinima koje su počinile ruske snage i njihovi saveznici, kao što su masovne grobnice s više od 440 tijela u Izjumu; |
| --- | --- |

C.

budući da je Ruska Federacija tijekom posljednjih mjeseci nastavila svoj nezakonit, ničim izazvan i neopravdan agresivni rat protiv Ukrajine; budući da je nakon uspješne ukrajinske protuofenzive pokrenute početkom rujna 2022. Rusija izgubila znatan dio teritorija koji je okupirala u ukrajinskoj regiji Harkivu i drugim regijama istočne i južne Ukrajine; budući da je to oslobođenje dovelo do otkrivanja novih dokaza o teškim kršenjima ljudskih prava i ratnim zločinima koje su počinile ruske snage i njihovi saveznici, kao što su masovne grobnice s više od 440 tijela u Izjumu;

| D. | budući da su tisuće civila već ubijene, a brojni drugi mučeni, zlostavljani, seksualno napadnuti, oteti ili prisilno raseljeni; budući da to nehumano ponašanje ruskih snaga i njihovih saveznika ni na koji način nije u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

D.

budući da su tisuće civila već ubijene, a brojni drugi mučeni, zlostavljani, seksualno napadnuti, oteti ili prisilno raseljeni; budući da to nehumano ponašanje ruskih snaga i njihovih saveznika ni na koji način nije u skladu s međunarodnim humanitarnim pravom;

| E. | budući da su deseci tisuća pripadnika ruskih oružanih snaga ubijeni u sukobima ili nestali od početka invazije te da je velik dio ruske vojne opreme uništen; |
| --- | --- |

E.

budući da su deseci tisuća pripadnika ruskih oružanih snaga ubijeni u sukobima ili nestali od početka invazije te da je velik dio ruske vojne opreme uništen;

| F. | budući da međunarodna zajednica i dalje podržava Ukrajinu uz pomoć moderne opreme, streljiva, obučavanja i dijeljenja obavještajnih podataka, a najnoviji je primjer nedavno doneseni zakon Kongresa SAD-a kojim će se osigurati više od 12,3 milijarde USD pomoći; |
| --- | --- |

F.

budući da međunarodna zajednica i dalje podržava Ukrajinu uz pomoć moderne opreme, streljiva, obučavanja i dijeljenja obavještajnih podataka, a najnoviji je primjer nedavno doneseni zakon Kongresa SAD-a kojim će se osigurati više od 12,3 milijarde USD pomoći;

| G. | budući da ukrajinski dužnosnici navode da su ukrajinskoj vojsci potrebni moderni glavni borbeni tenkovi, dodatni sustavi zemlja-zrak i zemlja-zemlja, oklopni transporteri, kao i dodatni centri za obuku i dodatna pomoć u obliku streljiva; |
| --- | --- |

G.

budući da ukrajinski dužnosnici navode da su ukrajinskoj vojsci potrebni moderni glavni borbeni tenkovi, dodatni sustavi zemlja-zrak i zemlja-zemlja, oklopni transporteri, kao i dodatni centri za obuku i dodatna pomoć u obliku streljiva;

| H. | budući da su od 9. do 11. rujna 2022. održani regionalni i lokalni izbori u Rusiji te u nezakonito pripojenoj ukrajinskoj Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju, koje EU ne priznaje; |
| --- | --- |

H.

budući da su od 9. do 11. rujna 2022. održani regionalni i lokalni izbori u Rusiji te u nezakonito pripojenoj ukrajinskoj Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju, koje EU ne priznaje;

| I. | budući da su se lažni i na brzinu organizirani „referendumi” održali od 23. do 27. rujna 2022. u ukrajinskim područjima pod djelomičnom ruskom okupacijom u oblastima Doneck, Herson, Luhansk i Zaporižja te među prisilno deportiranim Ukrajincima u Rusiji, nakon čega su ruske vlasti objavile unaprijed određen i nerealno visok postotak odaziva birača, te visok postotak glasača koji su se izjasnili za pripajanje Rusiji; budući da je postupak glasovanja uključivao sustavno kršenje ljudskih prava i zastrašivanje, što se posebno odnosi na prisutnost naoružanih ruskih vojnika; budući da su ti lažni referendumi organizirani po istom principu kao i referendum koji je Rusija organizirala na Krimu nakon što je početkom 2014. okupirala taj poluotok; budući da je Rusija 30. rujna 2022. objavila službeno nezakonito pripojenje tih područja, nakon čega je uslijedilo jednoglasno odobrenje Državne Dume i Vijeća Federacije; |
| --- | --- |

I.

budući da su se lažni i na brzinu organizirani „referendumi” održali od 23. do 27. rujna 2022. u ukrajinskim područjima pod djelomičnom ruskom okupacijom u oblastima Doneck, Herson, Luhansk i Zaporižja te među prisilno deportiranim Ukrajincima u Rusiji, nakon čega su ruske vlasti objavile unaprijed određen i nerealno visok postotak odaziva birača, te visok postotak glasača koji su se izjasnili za pripajanje Rusiji; budući da je postupak glasovanja uključivao sustavno kršenje ljudskih prava i zastrašivanje, što se posebno odnosi na prisutnost naoružanih ruskih vojnika; budući da su ti lažni referendumi organizirani po istom principu kao i referendum koji je Rusija organizirala na Krimu nakon što je početkom 2014. okupirala taj poluotok; budući da je Rusija 30. rujna 2022. objavila službeno nezakonito pripojenje tih područja, nakon čega je uslijedilo jednoglasno odobrenje Državne Dume i Vijeća Federacije;

| J. | budući da je 21. rujna 2022. Vladimir Putin najavio prvu mobilizaciju u Rusiji od Drugog svjetskog rata; budući da prema medijskim navodima mobilizacija obuhvaća između 300 000 i 1,2 milijuna pripadnika pričuvnih snaga koji su dobili poziv u oružane snage; budući da, suprotno službenoj objavi da će vlasti regrutirati građane koji su nedavno služili u vojsci i koji imaju iskustva u borbi, izvješća upućuju na to da se regrutiraju i neki ljudi bez ikakvog vojnog iskustva, posebno iz siromašnijih i udaljenih regija te etničkih manjina, te da se regrutacija odvija kao represivna mjera, primjerice na okupiranom Krimu, gdje je više od 1 500 krimskih Tatara dobilo poziv; budući da postoje i navodi o prisilnoj mobilizaciji iz nedavno nezakonito pripojenih oblasti Ukrajine; budući da postoje navodi o tome da se novaci gotovo odmah šalju na bojište; |
| --- | --- |

J.

budući da je 21. rujna 2022. Vladimir Putin najavio prvu mobilizaciju u Rusiji od Drugog svjetskog rata; budući da prema medijskim navodima mobilizacija obuhvaća između 300 000 i 1,2 milijuna pripadnika pričuvnih snaga koji su dobili poziv u oružane snage; budući da, suprotno službenoj objavi da će vlasti regrutirati građane koji su nedavno služili u vojsci i koji imaju iskustva u borbi, izvješća upućuju na to da se regrutiraju i neki ljudi bez ikakvog vojnog iskustva, posebno iz siromašnijih i udaljenih regija te etničkih manjina, te da se regrutacija odvija kao represivna mjera, primjerice na okupiranom Krimu, gdje je više od 1 500 krimskih Tatara dobilo poziv; budući da postoje i navodi o prisilnoj mobilizaciji iz nedavno nezakonito pripojenih oblasti Ukrajine; budući da postoje navodi o tome da se novaci gotovo odmah šalju na bojište;

| K. | budući da je najava mobilizacije u Rusiji rezultirala prosvjedima, pri čemu su ruske vlasti dosad uhitile više od 2 400 prosvjednika; budući da je od najave mobilizacije nekoliko stotina tisuća Rusa pobjeglo iz Rusije kako bi izbjegli regrutaciju; budući da su ruske vlasti uspostavile centre za regrutiranje na nekoliko graničnih prijelaza kako bi na licu mjesta dostavljale pozive i odvraćale građane od napuštanja zemlje; |
| --- | --- |

K.

budući da je najava mobilizacije u Rusiji rezultirala prosvjedima, pri čemu su ruske vlasti dosad uhitile više od 2 400 prosvjednika; budući da je od najave mobilizacije nekoliko stotina tisuća Rusa pobjeglo iz Rusije kako bi izbjegli regrutaciju; budući da su ruske vlasti uspostavile centre za regrutiranje na nekoliko graničnih prijelaza kako bi na licu mjesta dostavljale pozive i odvraćale građane od napuštanja zemlje;

| L. | budući da je nuklearna elektrana Zaporižja i dalje pod ruskom okupacijom; budući da su ruske snage 30. rujna 2022. otele Ihora Murašova, glavnog direktora nuklearne elektrane Zaporižja, a zatim ga naknadno pustile na slobodu; budući da je nuklearna elektrana Zaporižja najveća u Europi te da je njezin posljednji reaktor početkom rujna 2022. stavljen izvan pogona zbog sukoba u elektrani i oko nje; budući da, međutim, i dalje postoji rizik od nuklearne katastrofe; |
| --- | --- |

L.

budući da je nuklearna elektrana Zaporižja i dalje pod ruskom okupacijom; budući da su ruske snage 30. rujna 2022. otele Ihora Murašova, glavnog direktora nuklearne elektrane Zaporižja, a zatim ga naknadno pustile na slobodu; budući da je nuklearna elektrana Zaporižja najveća u Europi te da je njezin posljednji reaktor početkom rujna 2022. stavljen izvan pogona zbog sukoba u elektrani i oko nje; budući da, međutim, i dalje postoji rizik od nuklearne katastrofe;

| M. | budući da je u televizijskom obraćanju 21. rujna 2022. Vladimir Putin upozorio da će Rusija, ako se ugrozi njezina teritorijalna cjelovitost, a misleći pritom na nezakonito pripojene ukrajinske teritorije, „zasigurno iskoristiti sva sredstva koja su nam na raspolaganju za zaštitu Rusije i našeg naroda”; budući da su riječi „sva sredstva koja su nam na raspolaganju” prikrivena nuklearna ucjena; |
| --- | --- |

M.

budući da je u televizijskom obraćanju 21. rujna 2022. Vladimir Putin upozorio da će Rusija, ako se ugrozi njezina teritorijalna cjelovitost, a misleći pritom na nezakonito pripojene ukrajinske teritorije, „zasigurno iskoristiti sva sredstva koja su nam na raspolaganju za zaštitu Rusije i našeg naroda”; budući da su riječi „sva sredstva koja su nam na raspolaganju” prikrivena nuklearna ucjena;

| N. | budući da je 26. i 27. rujna 2022. zabilježen dramatičan pad pritiska u plinovodima Sjeverni tok 1 i 2 zbog istjecanja za koja se sumnja da su prouzročena namjerno aktiviranim podvodnim eksplozijama koje je vjerojatno orkestrirao državni akter; budući da će, iako je teško izmjeriti točnu količinu metana koji istječe u atmosferu, ta količina vjerojatno biti znatna i imati štetan učinak na okoliš; |
| --- | --- |

N.

budući da je 26. i 27. rujna 2022. zabilježen dramatičan pad pritiska u plinovodima Sjeverni tok 1 i 2 zbog istjecanja za koja se sumnja da su prouzročena namjerno aktiviranim podvodnim eksplozijama koje je vjerojatno orkestrirao državni akter; budući da će, iako je teško izmjeriti točnu količinu metana koji istječe u atmosferu, ta količina vjerojatno biti znatna i imati štetan učinak na okoliš;

| O. | budući da je 30. rujna 2022. predsjednik Volodimir Zelenskij objavio da je Ukrajina službeno podnijela zahtjev za članstvo u Organizaciji Sjevernoatlantskog ugovora (NATO); |
| --- | --- |

O.

budući da je 30. rujna 2022. predsjednik Volodimir Zelenskij objavio da je Ukrajina službeno podnijela zahtjev za članstvo u Organizaciji Sjevernoatlantskog ugovora (NATO);

| 1. | podsjeća na nepokolebljivu potporu Europske unije Ukrajini i njezinoj suverenosti, neovisnosti i teritorijalnoj cjelovitosti unutar međunarodno priznatih granica; najoštrije osuđuje neopravdan, ničim izazvan i nezakonit ruski agresivni rat protiv Ukrajine; podsjeća na to da Rusija snosi punu odgovornost za rat te da ga mora odmah zaustaviti i povući sve svoje i savezničke snage sa svih međunarodno priznatih teritorija koji pripadaju Ukrajini; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pohvaljuje veliku hrabrost ukrajinskog naroda koji trpi goleme žrtve radi obrane svoje zemlje i europskih vrijednosti kao što su sloboda, dostojanstvo i demokracija; podsjeća na legitimno pravo Ukrajine, u skladu s člankom 51. Povelje UN-a, da se brani od ruske ratne agresije kako bi ponovno stekla potpunu kontrolu nad cijelim svojim državnim područjem unutar međunarodno priznatih granica; pohvaljuje hrabrost ukrajinskih oružanih snaga i njihovu iznimnu učinkovitost kako u borbi tako i s moralnog stajališta, te prepoznaje njihov znatan doprinos europskoj sigurnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva sve države i međunarodne organizacije da nedvosmisleno osude ruski agresivni rat i njezine pokušaje da prisvoji teritorij primjenom sile i lažnim referendumima; poziva EU i njegove države članice da aktivno surađuju s brojnim vladama koje su zauzele neutralno stajalište o ruskoj agresiji na Ukrajinu i to s ciljem izgradnje snažnog međunarodnog protivljenja bilo kakvim promjenama ukrajinskih granica na silu te obrane međunarodnog prava; |
| --- | --- |

3.

| 4. | oštro osuđuje masovna i teška kršenja ljudskih prava i ratne zločine koje su počinile ruske oružane snage, njihovi saveznici i okupacijske vlasti koje je Rusija postavila u Ukrajini; ustraje u tome da se odgovorni vladini dužnosnici i vojni čelnici te počinitelji ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti, uključujući genocid, moraju privesti pravdi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice i druge zemlje koje podupiru Ukrajinu da znatno povećaju svoju vojnu pomoć, posebno u područjima u kojima je to zatražila ukrajinska vlada, kako bi se Ukrajini omogućilo da ponovno stekne potpunu kontrolu nad cijelim svojim međunarodno priznatim teritorijem i uspješno se obrani od svake daljnje ruske agresije; poziva na to da se razmotri mogućnost instrumenta za vojnu pomoć Ukrajini u obliku zajma i najma; posebno poziva neodlučne države članice da osiguraju svoj pravičan udio vojne pomoći potrebne za skraćivanje rata; podsjeća na to da se oklijevanjem među onima koji podupiru Ukrajinu samo produljuje rat i da su cijena za to životi nedužnih Ukrajinaca; poziva čelnike EU-a da izgrade trajno jedinstvo među državama članicama i zemljama istomišljenicama kako bi u potpunosti i bezuvjetno podržali Ukrajinu u kontekstu ruskog agresivnog rata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da koordinira isporuke oružja preko centra za razmjenu informacija Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), uključujući inicijativu EU-a za isporuku naprednih oružanih sustava kao što su tenkovi Leopard; poziva države članice da odmah počnu s obučavanjem ukrajinskih vojnika u tom kontekstu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nedvosmisleno osuđuje kao nezakonite i nelegitimne lažne referendume koji su održani pod prijetnjom oružjem u cilju pripojenja oblasti Doneck, Herson, Luhansk i Zaporižja; podsjeća na to da su ti referendumi provedeni protivno Povelji UN-a i međunarodnom pravu; odbacuje i ne priznaje namještene rezultate referenduma i posljedično pripajanje tih teritorija Rusiji; smatra da su rezultati referenduma ništavni; smatra da najavljeno pripojenje predstavlja opasnu i neodgovornu eskalaciju i očito kršenje međunarodnog prava i Povelje UN-a kojima se jamči međunarodni mir, sigurnost, teritorijalna cjelovitost i suverenitet svih država, što ne može i neće proći bez odgovora međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | osuđuje ruski predsjednički dekret od 29. rujna 2022. o priznavanju „neovisnosti” ukrajinskih oblasti Hersona i Zaporižje, kao i nezakonite ugovore o integraciji u Rusku Federaciju potpisane 30. rujna 2022.; izražava nepokolebljivu potporu politici EU-a o nepriznavanju nezakonitih djelovanja Rusije protiv Ukrajine, uključujući pripojenje, te stoga poziva Vijeće da donese dodatne stroge sankcije kao odgovor na te radnje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja prijedloge Komisije za osmi paket sankcija protiv Rusije; poziva sve države članice da brzo odobre paket sankcija, izbjegnu bilo kakve odgode zbog vlastitih interesa i temeljito provedu sankcije; poziva na proširenje sankcija na nova područja, uključujući isključivanje banaka Gazprombank, Alfa Bank, Rosbank, Tinkoff Bank, Saint Petersburg Bank, Ruske regionalne razvojne banke i banke Far Eastern Bank iz SWIFT-a, uz istodobno daljnje jačanje sankcija usmjerenih na kriptoimovinu i kriptovalute; poziva institucije EU-a i države članice da održe jedinstvo EU-a i povećaju pritisak na Kremlj, među ostalim dodatnim paketima sankcija, što uključuje zabranu izvoza svih visokotehnoloških proizvoda i strateške robe te druge sankcije usmjerene na strateško slabljenje ruskog gospodarstva i industrijske baze, a posebno vojno-industrijskog kompleksa; podržava donošenje individualnih sankcija protiv pojedinaca i subjekata koji su izravno uključeni u prisilnu deportaciju i posvajanje ukrajinske djece te u organizaciju i promatranje nezakonitih lažnih referenduma, kao i protiv svih članova stranaka Dume koji obnašaju dužnosti u izabranim parlamentima na svim razinama, uključujući na regionalnoj i općinskoj razini; poziva države članice da aktivno sprečavaju, istražuju i kazneno gone svako zaobilaženje sankcija; traži od Komisije i suzakonodavaca da čim prije dovrše pravni režim za oduzimanje imovine zamrznute u okviru sankcija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno traži hitan i potpun embargo na uvoz ruskih fosilnih goriva i uranija te trajno napuštanje plinovoda Sjeverni tok 1 i 2 kako bi se spriječilo financiranje Putinova ratnog stroja novcem EU-a; poziva na daljnju zabranu kupnje, uvoza i prijevoza titanija, aluminija, bakra, nikla, paladija, rodija te neobrađenih i obrađenih dijamanata iz Rusije ili preko Rusije u EU te uvoza proizvoda od željeza ili čelika podrijetlom iz Rusije ili izvezenih iz Rusije, uključujući željeznu rudu i polugotove proizvode, s ciljem smanjenja ruskih prihoda; poziva na to da se pristup Rusije osnovnim industrijskim resursima, tehnologijama i uslugama svede na najmanju moguću mjeru, posebno onima koji su potrebni vojnoj industriji agresorske države; |
| --- | --- |

10.

| 11. | upozorava režim Aljaksandra Lukašenke da ne pomaže Rusiji u njezinom agresivnom ratu protiv Ukrajine, među ostalim u mobilizacijskim aktivnostima i prihvatu regruta na svojem teritoriju; poziva Komisiju i Vijeće da u novi val sankcija povezanih s mobilizacijom uključe i Bjelarus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | osuđuje mobilizaciju u Rusiji i traži da se smjesta prekine prisilno regrutiranje; osuđuje mjere kojima se stanovnici privremeno okupiranih teritorija Ukrajine prisiljavaju na služenje u ruskim oružanim ili pomoćnim snagama, što je zabranjeno Četvrtom ženevskom konvencijom; snažno poziva sve ruske građane da ne sudjeluju u tom ratu kojim se krši međunarodno pravo i koji je stoga osudila velika većina zemalja, te koji je započet samo kako bi ojačao nedemokratski kleptokratski režim u Rusiji te će u konačnici uništiti rusko gospodarstvo i izglede ruskog naroda za sigurnu i prosperitetnu budućnost; apelira na države članice da izdaju humanitarne vize ruskim građanima kojima je potrebna zaštita, kao što su oni koji su izloženi političkom progonu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice da u potpunosti provedu smjernice Komisije za opće izdavanje viza ruskim podnositeljima zahtjeva i kontrolama ruskih građana na vanjskim granicama, potpuno u skladu s pravom EU-a i međunarodnim pravom, te da se pobrinu za to da svaki zahtjev za azil koji podnesu, među ostalim, disidenti, dezerteri, osobe koje žele izbjeći regrutaciju i aktivisti bude obrađen na pojedinačnoj osnovi, uzimajući u obzir sigurnosna pitanja države članice domaćina i djelujući u skladu s pravnom stečevinom EU-a u području azila; poziva Vijeće i Komisiju da pomno prate stanje u vezi s ruskim vizama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da povećaju potporu zemljama južnog Kavkaza i srednje Azije, koje primaju znatan broj ruskih građana, a posebno Gruziji, Kazahstanu, Uzbekistanu, Armeniji i Kirgistanu, kako bi se održala stabilnost u tim regijama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | osuđuje ruski predsjednički dekret od 5. listopada 2022. kojim se nuklearna elektrana Zaporižja imenuje „federalnom imovinom” i kojim se ruskoj vladi nalaže preuzimanje kontrole nad njom; zahtijeva hitno povlačenje ruskog vojnog osoblja iz i oko nuklearne elektrane Zaporižja, te stvaranje demilitarizirane zone oko nje; podsjeća na to da bi borbe oko tog postrojenja mogle dovesti do velike katastrofe s nezamislivim posljedicama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | osuđuje nedavne ruske prijetnje o upotrebi nuklearnog oružja kao neodgovorne i opasne; poziva države članice i međunarodne partnere da pripreme brz i odlučan odgovor ako Rusija izvede nuklearni napad na Ukrajinu; poziva Rusiju da smjesta prestane s prijetnjama nuklearnom eskalacijom s obzirom na globalne posljedice eventualne nuklearne katastrofe za ljudski život i okoliš u narednim desetljećima; podsjeća da je svaki pokušaj Rusije da prikaže napade na okupirana područja kao napad na Rusiju, a time i kao temelj za nuklearni napad, nezakonit i neutemeljen te da neće odvratiti Europsku uniju od pružanja daljnje pomoći Ukrajini u njezinoj samoobrani; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da povećaju potporu civilnom društvu i slobodnim medijima u Ukrajini i Rusiji te da surađuju s njima; naglašava da je za otpornost i sposobnost Ukrajine da se odupre ruskom agresivnom ratu potrebna veća usredotočenost i potpora humanitarnim akterima u Ukrajini, uključujući stavljanje posebnog naglaska na one koji podupiru žene; poziva Komisiju, ESVD i države članice da nastave pružati privremeno utočište u EU-u osobama koje bježe od rata te da pomognu u izdavanju privremenih putnih isprava kojima bi se ukrajinskim građanima koji su ostali u Rusiji bez osobnih ili putnih isprava omogućilo da napuste tu zemlju ako to žele; osuđuje sustavne pokušaje ruske strane da uspori ulazak ukrajinskih izbjeglica u EU na granicama s Estonijom i Latvijom, što bi uskoro moglo dovesti do velike humanitarne krize; poziva države članice i njihove granične kontrole da ne ometaju ulazak tih izbjeglica u EU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da radi na sveobuhvatnom paketu za oporavak za Ukrajinu u čijem središtu treba biti hitna, srednjoročna i dugoročna pomoć te obnova i oporavak te zemlje, kao i daljnja pomoć u jačanju rasta gospodarstva, s čime je potrebno početi odmah ako je to moguće; podsjeća na to da bi paket za oporavak trebali zajednički voditi EU, međunarodne financijske institucije i partneri istomišljenici; poziva na to da se paket za oporavak podupre potrebnim proračunskim kapacitetom EU-a; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava zahvalnost ruskim građanima koji osuđuju rat; osuđuje to što su ruske vlasti uhitile tisuće mirnih prosvjednika i poziva da ih se odmah pusti na slobodu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da počnu razmišljati o tome kako u budućnosti surađivati s Rusijom i kako joj pomoći da se uspješno transformira iz autoritarnog režima u demokratsku zemlju koja se odriče revizionističkih i imperijalističkih politika; smatra da bi prvi korak bio da institucije EU-a surađuju s ruskim demokratskim vođama i civilnim društvom te da mobiliziraju potporu za njihov program za demokratsku Rusiju; podržava stvaranje centra za demokraciju za Rusiju, čiji bi domaćin bio Europski parlament; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na to da su se podvodne eksplozije na plinovodu Sjeverni tok dogodile nakon što je otvoren novi baltički plinovod koji povezuje Norvešku i Poljsku preko Danske; smatra da podvodne eksplozije na plinovodu Sjeverni tok nisu slučajnost te je sve više špekulacija o tome da su one rezultat koordiniranog i namjernog čina državnog aktera; smatra da eksplozije na plinovodu Sjeverni tok pokazuju koliko je politika povećanja ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima bila opasna te da je korištenje energije kao oružja dosegnulo novu razinu; poziva države članice da pojačaju zaštitu ključne europske infrastrukture te da to smatraju prioritetom, što uključuje odobalne cjevovode i kablove, te da povećaju njezinu otpornost na vanjske napade i dodatno podupru otpornost partnera EU-a u istočnoj Europi i na zapadnom Balkanu; poziva države članice da provedu istragu o sabotaži plinovoda Sjeverni tok; smatra da namjerno aktivirane podvodne eksplozije predstavljaju okolišni napad na EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva EU i njegove države članice da s međunarodnim tijelima rade na prikupljanju dokaza te da podupiru istragu Međunarodnog kaznenog suda o ratnim zločinima počinjenima na teritoriju Ukrajine od 20. veljače 2014. nadalje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na uspostavu ad hoc međunarodnog suda za zločin agresije nad Ukrajinom, pred kojim bi se kazneno gonili Putin i svi ruski civilni i vojni dužnosnici i njihovi saveznici odgovorni za organiziranje, započinjanje i vođenje rata u Ukrajini; |
| --- | --- |

23.

| 24. | osuđuje višeslojnu strategiju Rusije za stvaranje, jačanje i širenje lažnih i iskrivljenih diskursa i neoimperijalističke ideologije Russkiy Mir diljem svijeta; poziva EU i njegove države članice da sankcioniraju ruske subjekte, pojedince i druge saveznike koji šire ruske dezinformacije te da poduzmu dodatne mjere za pružanje odgovora na rusku upotrebu informacija kao oružja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Međunarodnoj organizaciji za migracije, Međunarodnom odboru Crvenog križa, Međunarodnom kaznenom sudu, predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije te bjeloruskim vlastima. |
| --- | --- |

25.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/99

---

P9_TA(2022)0354

Ishod Komisijine revizije akcijskog plana u 15 točaka o trgovini i održivom razvoju

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o ishodu Komisijina preispitivanja Akcijskog plana u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju (2022/2692(RSP))

(2023/C 132/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir neslužbeni dokument Komisije od 26. veljače 2018. naslovljen „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini” (Akcijski plan u 15 točaka), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neslužbeni dokument Komisije od 26. veljače 2018. naslovljen „Povratne informacije i daljnji koraci za poboljšanje primjene i izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini” (Akcijski plan u 15 točaka),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. lipnja 2022. naslovljenu: „Snaga trgovinskih partnerstava: zajedno za zeleni i pravedan gospodarski rast” (COM(2022)0409) (Komunikacija o preispitivanju poglavlja o trgovini i održivom razvoju), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. lipnja 2022. naslovljenu: „Snaga trgovinskih partnerstava: zajedno za zeleni i pravedan gospodarski rast” (COM(2022)0409) (Komunikacija o preispitivanju poglavlja o trgovini i održivom razvoju),

| — | uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program Ujedinjenih naroda za održivi razvoj do 2030.,

| — | uzimajući u obzir temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada,

| — | uzimajući u obzir Tripartitnu deklaraciju Međunarodne organizacije rada (ILO) o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku (Deklaracija o multinacionalnim poduzećima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Tripartitnu deklaraciju Međunarodne organizacije rada (ILO) o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku (Deklaracija o multinacionalnim poduzećima),

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama, uključujući Pariški sporazum iz 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama, uključujući Pariški sporazum iz 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješća o ocjeni UN-ovog Međuvladinog panela o klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o ocjeni UN-ovog Međuvladinog panela o klimatskim promjenama,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992. i njezine protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992. i njezine protokole,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka iz 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka iz 1975.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. veljače 2022. o dostojanstvenom radu u cijelom svijetu za globalnu pravednu tranziciju i održiv oporavak (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. veljače 2022. o dostojanstvenom radu u cijelom svijetu za globalnu pravednu tranziciju i održiv oporavak (COM(2022)0066),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” (COM(2020)0381),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (1) i komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (1) i komunikaciju Komisije od 18. veljače 2021. naslovljenu „Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika” (COM(2021)0066),

| — | uzimajući u obzir pitanje Odbora za međunarodnu trgovinu upućeno Komisiji od 16. siječnja 2018. o poglavljima o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim sporazumima EU-a (O-000098/2017 – B8-0617/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Odbora za međunarodnu trgovinu upućeno Komisiji od 16. siječnja 2018. o poglavljima o trgovini i održivom razvoju u trgovinskim sporazumima EU-a (O-000098/2017 – B8-0617/2017),

| — | uzimajući u obzir neslužbeni dokument Nizozemske i Francuske od 8. svibnja 2020. o trgovini, socijalnim gospodarskim učincima i održivom razvoju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neslužbeni dokument Nizozemske i Francuske od 8. svibnja 2020. o trgovini, socijalnim gospodarskim učincima i održivom razvoju,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 2018. o rodnoj ravnopravnosti u trgovinskim sporazumima EU-a (3),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III, objavljen 25. studenoga 2020. (JOIN(2020)0017) i rezoluciju Parlamenta od 10. ožujka 2022. o tom pitanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III, objavljen 25. studenoga 2020. (JOIN(2020)0017) i rezoluciju Parlamenta od 10. ožujka 2022. o tom pitanju (4),

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije o provedbi i izvršenju trgovinskih sporazuma EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Komisije o provedbi i izvršenju trgovinskih sporazuma EU-a,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. listopada 2021. naslovljeno „Trgovina i održivi razvoj nove generacije – Preispitivanje Akcijskog plana u 15 točaka”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. listopada 2021. naslovljeno „Trgovina i održivi razvoj nove generacije – Preispitivanje Akcijskog plana u 15 točaka”,

| — | uzimajući u obzir neslužbeni dokument Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora iz listopada 2021. naslovljen „Jačanje i poboljšanje funkcioniranja unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a za trgovinu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neslužbeni dokument Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora iz listopada 2021. naslovljen „Jačanje i poboljšanje funkcioniranja unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a za trgovinu”,

| — | uzimajući u obzir priručnik Međunarodne organizacije rada i Komisije o procjeni odredbi o radu u trgovinskim i investicijskim aranžmanima, objavljen 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priručnik Međunarodne organizacije rada i Komisije o procjeni odredbi o radu u trgovinskim i investicijskim aranžmanima, objavljen 2017.,

| — | uzimajući u obzir priručnik o provedbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju u trgovinskom sporazumu između EU-a i Ekvadora, objavljen 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priručnik o provedbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju u trgovinskom sporazumu između EU-a i Ekvadora, objavljen 2019.,

| — | uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2022. o konačnim rezultatima Konferencije o budućnosti Europe, a osobito prijedlog 19.4. iz tog izvješća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće iz svibnja 2022. o konačnim rezultatima Konferencije o budućnosti Europe, a osobito prijedlog 19.4. iz tog izvješća,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o ishodu Komisijina preispitivanja Akcijskog plana u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju (O-000029/2022 – B9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o ishodu Komisijina preispitivanja Akcijskog plana u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju (O-000029/2022 – B9-0021/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za međunarodnu trgovinu,

| A. | budući da je EU predan otvorenom trgovinskom sustavu koji je utemeljen na pravilima te pravedan, uključiv i održiv; budući da je trgovinska politika EU-a važan geoekonomski instrument; budući da je pozitivan i proaktivan trgovinski program ključan za gospodarsko blagostanje, konkurentnost, inovacije i otvaranje novih visokokvalitetnih radnih mjesta u Europi; |
| --- | --- |

A.

budući da je EU predan otvorenom trgovinskom sustavu koji je utemeljen na pravilima te pravedan, uključiv i održiv; budući da je trgovinska politika EU-a važan geoekonomski instrument; budući da je pozitivan i proaktivan trgovinski program ključan za gospodarsko blagostanje, konkurentnost, inovacije i otvaranje novih visokokvalitetnih radnih mjesta u Europi;

| B. | budući da je EU, kao najveći svjetski trgovinski blok, u jedinstvenom položaju da surađuje i da se angažira s partnerskim zemljama na globalnoj i bilateralnoj razini kako bi poboljšao poštovanje međunarodnih standarda rada i pravila o okolišu u okviru svoje trgovinske politike i trgovinskih sporazuma; |
| --- | --- |

B.

budući da je EU, kao najveći svjetski trgovinski blok, u jedinstvenom položaju da surađuje i da se angažira s partnerskim zemljama na globalnoj i bilateralnoj razini kako bi poboljšao poštovanje međunarodnih standarda rada i pravila o okolišu u okviru svoje trgovinske politike i trgovinskih sporazuma;

| C. | budući da svi moderni trgovinski sporazumi EU-a uključuju poglavlja o trgovini i održivom razvoju; budući da se njihova provedba i primjena od 2018. temelje na Akcijskom planu u 15 točaka; budući da je Parlament sustavno pozivao na poboljšanje provedbe i stvarnog izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju kao i na mogućnost primjene sankcija kao krajnje mjere; |
| --- | --- |

C.

budući da svi moderni trgovinski sporazumi EU-a uključuju poglavlja o trgovini i održivom razvoju; budući da se njihova provedba i primjena od 2018. temelje na Akcijskom planu u 15 točaka; budući da je Parlament sustavno pozivao na poboljšanje provedbe i stvarnog izvršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju kao i na mogućnost primjene sankcija kao krajnje mjere;

| D. | budući da je Komisija u lipnju 2021. pokrenula detaljno preispitivanje Akcijskog plana u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju s ciljem jačanja mogućnosti trgovinskih sporazuma u cjelini za promicanje održive trgovine u suradnji s trgovinskim partnerima; |
| --- | --- |

D.

budući da je Komisija u lipnju 2021. pokrenula detaljno preispitivanje Akcijskog plana u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju s ciljem jačanja mogućnosti trgovinskih sporazuma u cjelini za promicanje održive trgovine u suradnji s trgovinskim partnerima;

| E. | budući da su EU, koji djeluje kroz svoju trgovinsku politiku i vanjsko djelovanje, i Parlament, koji djeluje kroz zakonodavne aktivnosti i parlamentarnu diplomaciju, zajedno učvrstili ideju da su uvjeti u kojima se roba i usluge proizvode, a koji se odnose na ljudska prava, okoliš, rad i socijalni razvoj jednako važni kao i sama trgovina tom robom i uslugama; |
| --- | --- |

E.

budući da su EU, koji djeluje kroz svoju trgovinsku politiku i vanjsko djelovanje, i Parlament, koji djeluje kroz zakonodavne aktivnosti i parlamentarnu diplomaciju, zajedno učvrstili ideju da su uvjeti u kojima se roba i usluge proizvode, a koji se odnose na ljudska prava, okoliš, rad i socijalni razvoj jednako važni kao i sama trgovina tom robom i uslugama;

| 1. | pozdravlja objavljivanje ishoda preispitivanja poglavlja o trgovini i održivom razvoju; ističe da je Parlament već odavno zahtijevao sveobuhvatno preispitivanje poglavlja o trgovini i održivom razvoju i veću usmjerenost na njihovu provedbu i izvršenje; konstatira da je Komisija utvrdila prostor za poboljšanje u pogledu šest političkih prioriteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zadovoljstvom prima na znanje namjeru Komisije da ojača poglavlja o trgovini i održivom razvoju kao instrumente suradnje i da iskoristi ranu analizu nedostataka kako bi utvrdila provedbene prioritete za pojedine zemlje uz sudjelovanje civilnog društva; napominje da bi se pri utvrđivanju nedostataka u provedbi trebalo savjetovati s Međunarodnom organizacijom rada, Programom UN-a za okoliš i multilateralnim sporazumima o zaštiti okoliša; smatra da su detaljni i vremenski ograničeni planovi provedbe koristan alat za postizanje željenih rezultata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja da je prije pokretanja pregovora o novim sporazumima o slobodnoj trgovini potrebno temeljito utvrditi područje primjene; poziva Komisiju da u taj postupak utvrđivanja područja primjene uključi sadržaj relevantan za poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podržava plan Komisije da pojednostavni održivost u svim sporazumima o slobodnoj trgovini kako bi se doprinijelo ugljično neutralnom gospodarstvu i kako bi se dao prioritet pristupu tržištu ekoloških proizvoda i usluga, kao i pristupu sirovinama i energetskim dobrima koji su ključni za funkcioniranje ugljično neutralnog gospodarstva, pod uvjetom da su u skladu s održivim praksama i da ne ugrožavaju ljudska prava, radnička prava i okoliš u zemljama izvan EU-a te da poštuju UN-ovo načelo dobrovoljnog, prethodnog i informiranog pristanka; poziva na sveobuhvatne procjene učinka na održivost kako bi se utvrdile odredbe izvan poglavlja o trgovini i održivom razvoju kojima se otvaraju mogućnosti za postizanje ciljeva održivosti ili koje mogu predstavljati izazov za njihovo postizanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da je Parlament pozvao na jačanje uloge delegacija EU-a u praćenju provedbe obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja; poziva na dodjelu dostatnih financijskih i ljudskih resursa delegacijama EU-a u tu svrhu, na pojednostavljenje rada službi Komisije kako bi se osigurao odgovarajući angažman u pitanjima održivosti povezanima s trgovinom te na koordinaciju i provedbu programa za izgradnju kapaciteta u cilju promicanja održivog razvoja; poziva Komisiju i države članice da na najbolji mogući način iskoriste pristup Tima Europa kako bi se osigurala koordinacija i usklađenost pri suradnji s partnerskim zemljama u vezi s pitanjima održivosti povezanima s trgovinom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja uvođenje funkcije glavnog službenika za nadzor provedbe trgovinskih pravila i redizajniranu jedinstvenu ulaznu točku kao važne korake za jačanje provedbe obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja, podsjeća na obvezu Komisije da navodnim kršenjima odredbi o trgovini i održivom razvoju prida jednaku važnost kao i navodnim kršenjima obveza u pogledu pristupa tržištu; konstatira da je dosad preko jedinstvene ulazne točke podnesena samo jedna pritužba u vezi s povredom odredbi o trgovini i održivom razvoju; naglašava važnost uključivanja jasnih i preciznih obveza u buduća poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podržava snažniju strukturiranu ulogu unutarnjih savjetodavnih skupina u svim fazama životnog ciklusa trgovinskih sporazuma i poziva na to da im se dodijeli uloga praćenja konkretne provedbe svih pitanja koja utječu na održivost u sporazumima o slobodnoj trgovini, uključujući nadzor nad planovima provedbe; poziva na to da se unutarnjim savjetodavnim skupinama dodijele dostatna financijska sredstva i tehnička pomoć kako bi one mogle pravilno izvršavati svoje zadaće; naglašava da se Odbor za međunarodnu trgovinu (INTA) Parlamenta obvezao da će jednom godišnje održavati raspravu s predstavnicima unutarnjih savjetodavnih skupina; smatra da bliskija razmjena između skupina Parlamenta za praćenje i stalnih izvjestitelja, s jedne strane, i unutarnjih savjetodavnih skupina, s druge strane, ima veliku vrijednost za obje strane; poziva na uspostavu funkcionalnih unutarnjih savjetodavnih skupina u partnerskim zemljama i regijama, u skladu s preporukama Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora i mišljenjima unutarnjih savjetodavnih skupina EU-a; pozdravlja činjenicu da unutarnje savjetodavne skupine mogu podnositi i kolektivne pritužbe i da podnositelj pritužbe sa sjedištem u EU-u može iznijeti zabrinutost u pogledu trgovine i održivog razvoja subjekta koji se nalazi u partnerskoj zemlji; poziva Komisiju da se pobrine za to da kolektivne pritužbe osim unutarnjih savjetodavnih skupina mogu podnositi i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da će daljnje usklađivanje provedbe odredbi o trgovini i održivom razvoju s općim rješavanjem sporova između država i proširenje faze usklađivanja na sporove u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju dovesti do bolje provedbe i izvršenja preporuka iz stručnih izvješća; smatra da bi nacionalno utvrđeni doprinosi, kao konkretne obveze stranaka Pariškog sporazuma, trebali biti ključan čimbenik kada se procjenjuje je li došlo do kršenja Pariškog sporazuma; zalaže se za to da arbitri zaduženi za takve sporove imaju dokazano stručno znanje u relevantnim područjima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava važnost provedbe ex post procjena okolišnih i socijalnih učinaka svih odredbi sporazuma o slobodnoj trgovini te preispitivanja djelotvornosti odredbi o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da su u dokument o ishodu uključeni dugogodišnji poziv Parlamenta da se trgovinske sankcije koriste kao krajnja mjera protiv slučajeva ozbiljnih kršenja obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja, odnosno temeljnih načela Međunarodne organizacije rada i prava na radnome mjestu te materijalnih kršenja Pariškog sporazuma; nada se da će se na 15. konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti u prosincu 2022. ispuniti uvjeti za provedbu Konvencije kako je predviđeno u Komunikaciji o preispitivanju poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | napominje da Komisija nije predložila model poglavlja o trgovini i održivom razvoju, priznajući da se svi elementi Komunikacije o preispitivanju poglavlja o trgovini i održivom razvoju moraju razviti prilagođeno svakom trgovinskom partneru; |
| --- | --- |

11.

| 12. | očekuje da će se načela ishoda preispitivanja Akcijskog plana u 15 točaka o poglavljima o trgovini i održivom razvoju odraziti u svim trgovinskim sporazumima EU-a o kojima se trenutačno pregovara i budućim trgovinskim sporazumima za koje će se tražiti suglasnost Parlamenta, kao i modernizaciju svih sporazuma o slobodnoj trgovini koji su na snazi, primjenom posebnih klauzula o preispitivanju uključenih u postojeće sporazume ili drugih odgovarajućih postupaka; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je ishod preispitivanja poglavlja o trgovini i održivom razvoju važan korak kako bi se osiguralo da trgovinski sporazumi mogu ispuniti dugogodišnje zahtjeve Parlamenta i očekivanja civilnog društva i građana i da pritom mogu zajamčiti da se o trgovinskim sporazumima EU-a i dalje može pregovarati i da oni budu privlačni za partnere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | i dalje je predan stalnom jačanju parlamentarnog rada na nadzoru obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja i njihove provedbe tijekom cijelog životnog ciklusa trgovinskih sporazuma, među ostalim putem posebnih skupina za praćenje, posebnih parlamentarnih misija Europskog parlamenta i mogućih zajedničkih parlamentarnih odbora za praćenje s partnerskim zemljama; traži od Komisije da periodično izvješćuje Parlament, preko odbora INTA ili posebnih skupina za praćenje, o postignutom napretku u vezi s obvezama u pogledu trgovine i održivog razvoja i njihovom provedbom u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da je, kako bi gospodarske prilike koje pružaju trgovinski sporazumi bile od koristi i ženama i muškarcima, u cijeli proces potrebno uključiti rodna pitanja, od procjene učinka na održivost do provedbe, među ostalim putem posebnih poglavlja o rodnim pitanjima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ponavlja da bi, kako je istaknuto u okviru revizije trgovinske politike, svi budući sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini trebali uključivati poglavlje o održivim prehrambenim sustavima koje je povezano s poglavljem o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da EU, kao najveći svjetski trgovinski blok, treba biti ambiciozan u svojim naporima koji su kompatibilni sa Svjetskom trgovinskom organizacijom pri osmišljavanju dodatnih autonomnih instrumenata za potporu globalnom djelovanju u području klime, borbi protiv gubitka biološke raznolikosti i krčenja šuma, poboljšanju dobrobiti životinja, utvrđivanju pravila o korporativnoj održivosti, dužnoj pažnji i prisilnom radu, unapređenju kružnoga gospodarstva i prelaska na zelenu energiju i osiguravanju dostojanstvenog rada diljem svijeta te da mora poticati svoje trgovinske partnere da ih poštuju koristeći dijalog i carinske povlastice; poziva Komisiju da poglavlja o trgovini i održivom razvoju iskoristi kako bi promicala ratifikaciju konvencija Međunarodne organizacije rada uključenih u Deklaraciju o multinacionalnim poduzećima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da je multilateralno djelovanje najbolji način za postizanje globalnog prijelaza na ugljično neutralno, uključivo i održivo gospodarstvo u kojem se poštuju prava radnika te potiče EU da u tu svrhu pojača svoj rad na multilateralnoj razini, posebno u okviru Svjetske trgovinske organizacije, te poticanjem bliskije suradnje s Međunarodnom organizacijom rada, Programom UN-a za okoliš i multilateralnim sporazumima o zaštiti okoliša; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, vladama i parlamentima država članica, Međunarodnoj organizaciji rada, Programu UN-a za okoliš i multilateralnim sporazumima o zaštiti okoliša. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL C 425, 20.10.2021., str. 155.

(2)  SL C 342, 6.9.2022., str. 191.

(3)  SL C 162, 10.5.2019., str. 9.

(4)  SL C 347, 9.9.2022., str. 150.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/103

---

P9_TA(2022)0355

Pristup EU-a upravljanju svemirskim prometom – doprinos EU-a rješavanju globalnog izazova

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o Pristupu EU-a upravljanju svemirskim prometom – EU-ov doprinos globalnom pitanju (2022/2641(RSP))

(2023/C 132/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. veljače 2022. naslovljenu „Pristup EU-a upravljanju svemirskim prometom – EU-ov doprinos globalnom pitanju” (JOIN(2022)0004), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 15. veljače 2022. naslovljenu „Pristup EU-a upravljanju svemirskim prometom – EU-ov doprinos globalnom pitanju” (JOIN(2022)0004),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. studenoga 2020. o smjernicama za europski doprinos utvrđivanju ključnih načela za globalno svemirsko gospodarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 11. studenoga 2020. o smjernicama za europski doprinos utvrđivanju ključnih načela za globalno svemirsko gospodarstvo,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. veljače 2021. naslovljenu „Akcijski plan o sinergijama između civilne, obrambene i svemirske industrije” (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. veljače 2021. naslovljenu „Akcijski plan o sinergijama između civilne, obrambene i svemirske industrije” (COM(2021)0070),

| — | uzimajući u obzir smjernice Odbora UN-a za miroljubivo korištenje svemira za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru od 20. lipnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Odbora UN-a za miroljubivo korištenje svemira za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru od 20. lipnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o upravljanju svemirskim prometom (O-000035/2022 – B9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o upravljanju svemirskim prometom (O-000035/2022 – B9-0022/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za industriju, istraživanje i energetiku,

| A. | budući da je upravljanje svemirskim prometom (STM) strateški važno za Uniju te da doprinosi jamčenju sigurnog, zaštićenog i autonomnog pristupa svemiru, povratka iz njega i korištenja njime, jamčenju dugoročne održivosti svemira te promicanju i osiguravanju trajne konkurentnosti svemirske industrije EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je upravljanje svemirskim prometom (STM) strateški važno za Uniju te da doprinosi jamčenju sigurnog, zaštićenog i autonomnog pristupa svemiru, povratka iz njega i korištenja njime, jamčenju dugoročne održivosti svemira te promicanju i osiguravanju trajne konkurentnosti svemirske industrije EU-a;

| B. | budući da se posljednjih godina znatno povećao broj svemirskih operacija, satelita u orbiti i otpada; budući da je taj razvoj događaja doveo do eksponencijalnog povećanja rizika za sigurnost svemirskih operacija u orbiti i održivost svemira; budući da se time potencijalno ugrožavaju usluge koje pružaju komponente svemirskog programa Unije; |
| --- | --- |

B.

budući da se posljednjih godina znatno povećao broj svemirskih operacija, satelita u orbiti i otpada; budući da je taj razvoj događaja doveo do eksponencijalnog povećanja rizika za sigurnost svemirskih operacija u orbiti i održivost svemira; budući da se time potencijalno ugrožavaju usluge koje pružaju komponente svemirskog programa Unije;

| C. | budući da su se pojavili novi industrijski trendovi koji su doveli do pojave komercijalnijih pristupa u pogledu upotrebe svemira, novih nejavnih aktera koji ulaze u svemirski sektor, planiranih i aktualnih lansiranja tzv. megakonstelacija u niskoj orbiti oko Zemlje i drugih komercijalnih trendova, kao što je rudarenje u svemiru; |
| --- | --- |

C.

budući da su se pojavili novi industrijski trendovi koji su doveli do pojave komercijalnijih pristupa u pogledu upotrebe svemira, novih nejavnih aktera koji ulaze u svemirski sektor, planiranih i aktualnih lansiranja tzv. megakonstelacija u niskoj orbiti oko Zemlje i drugih komercijalnih trendova, kao što je rudarenje u svemiru;

| D. | budući da niz tehnologija pruža pouzdana rješenja u pogledu svemirskog prometa, rizika od zagušenja i sudara; budući da su razvijene brojne inovacije u EU-u te privatne i javne inicijative za identifikaciju i praćenje otpada; budući da su tehnike (automatiziranog) izbjegavanja sudara svemirskih letjelica, izbjegavanja svemirskog otpada, smanjenje i sanacije svemirskog otpada te uklanjanja svemirskog otpada učinkoviti alati za koje je potreban odgovarajući regulatorni i provedbeni okvir; |
| --- | --- |

D.

budući da niz tehnologija pruža pouzdana rješenja u pogledu svemirskog prometa, rizika od zagušenja i sudara; budući da su razvijene brojne inovacije u EU-u te privatne i javne inicijative za identifikaciju i praćenje otpada; budući da su tehnike (automatiziranog) izbjegavanja sudara svemirskih letjelica, izbjegavanja svemirskog otpada, smanjenje i sanacije svemirskog otpada te uklanjanja svemirskog otpada učinkoviti alati za koje je potreban odgovarajući regulatorni i provedbeni okvir;

| E. | budući da svemirski program Unije uključuje komponentu svijesti o situaciji u svemiru koja sadržava potkomponentu za nadzor i praćenje u svemiru (SST) koja čini operativni stup za upravljanje svemirskim prometom; |
| --- | --- |

E.

budući da svemirski program Unije uključuje komponentu svijesti o situaciji u svemiru koja sadržava potkomponentu za nadzor i praćenje u svemiru (SST) koja čini operativni stup za upravljanje svemirskim prometom;

| F. | budući da, za razliku od drugih (prometnih) sektora, sveobuhvatni međunarodni regulatorni okvir s detaljnim pravilima i tehničkim specifikacijama za upravljanje svemirskim prometom ne postoji u istom opsegu i ograničen je na dobrovoljne smjernice; |
| --- | --- |

F.

budući da, za razliku od drugih (prometnih) sektora, sveobuhvatni međunarodni regulatorni okvir s detaljnim pravilima i tehničkim specifikacijama za upravljanje svemirskim prometom ne postoji u istom opsegu i ograničen je na dobrovoljne smjernice;

| 1. | pozdravlja planirane mjere navedene u zajedničkoj komunikaciji naslovljenoj „Pristup EU-a upravljanju svemirskim prometom – Doprinos EU-a rješavanju globalnog izazova”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja nedavni razvoj događaja u svemirskom sektoru, s novim poduzećima koja ulaze na tržište te prihvaćenost usluga koje pružaju različite komponente svemirskog programa Unije na tržištu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da su povećanje svemirskih operacija, broj sudionika u svemiru i dosad nezabilježeno povećanje veličine satelitskih konstelacija kvantitativni aspekti koji predstavljaju ozbiljne izazove s kojima se treba suočiti, posebno preventivnim mjerama te razvojem i uvođenjem naprednih, automatiziranih tehnika kao što je automatizirano izbjegavanje sudara; u tom pogledu ističe da su umjetna inteligencija, računalstvo visokih performansi i strojno učenje razvojne tehnologije koje su potrebne za postupke automatizacije i praćenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da su za pravilno upravljanje svemirskim prometom potrebni podaci koji se temelje na kvantitativnim parametrima i mjernim alatima te da je u tu svrhu potrebno povećati broj i kvalitetu senzora, pouzdanu razmjenu podataka i napredak u pogledu otpada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da razvoj svemirskog sektora zahtijeva od EU-a da zauzme strateški i ambiciozan pristup koji obuhvaća regulatorne aspekte, međunarodnu dimenziju i usluge nadzora i praćenja u svemiru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava potrebu za promicanjem međunarodno priznate definicije upravljanja svemirskim prometom kako bi se osiguralo zajedničko razumijevanje svih parametara i time doprinijelo sigurnosti svemirskih operacija u sve zakrčenijem svemiru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da bi, kako bi se zajamčile sigurne i zaštićene svemirske operacije, jasan regulatorni okvir za svemirske aktivnosti trebao služiti kao temelj za jednake uvjete za svemirske aktivnosti na razini cijelog EU-a i sveobuhvatan okvir za obvezujuće europsko zakonodavstvo o svemiru; poziva Komisiju da razvije skup pravila, standarda, tehničkih specifikacija i smjernica EU-a te da aktivno promiče ta pravila na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da se sigurnost i zaštita moraju uzeti u obzir od faze projektiranja, da se lansiranja i svemirska sredstva moraju temeljiti na integriranoj održivosti, da se trenutačne najbolje prakse i smjernice ne upotrebljavaju u dovoljnoj mjeri te da fragmentacija ne dovodi do učinkovitog pristupa velikih razmjera; naglašava da bi te izmjene trebalo pažljivo i jasno uobličiti kako bi se podržalo brzo uvođenje na međunarodnoj razini i spriječilo prekomjerno administrativno opterećenje industrije svemirskog sektora; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da uzme u obzir i civilne i obrambene/sigurnosne potrebe, da ocijeni učinak razvoja upravljanja svemirskim prometom na europske javne i privatne dionike te da se savjetuje sa zainteresiranim dionicima izvan EU-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da se obrati trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, ne dovodeći pritom u pitanje autonomiju Unije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da poboljša usluge za nadzor i praćenje u svemiru Unije u pogledu prikupljenih podataka, analiza ponovnog ulaska i fragmentacije te da dodatno razvije bazu podataka EU-a za nadzor i praćenje u svemiru, uključujući otkrivena, katalogizirana i predviđena kretanja svemirskih objekata; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava potrebu za podupiranjem razvoja poboljšanih kapaciteta nadzora i praćenja u svemiru i poticanjem istraživanja i inovacija u području upravljanja svemirskim prometom; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da je svemirski otpad gorući problem i da je potrebno poduzeti mjere u vezi svemirskog otpada; stoga poziva Komisiju da dodatno ulaže u istraživanje i uvođenje tehnologija za smanjenje otpada i to iskorištavanjem svih mogućnosti za financiranje aktivnosti istraživanja i inovacija sredstvima EU-a u okviru programa Obzor Europa, misije za istraživanje svemira Cassini-Huygens, pilot-projekata, uključujući sinergiju između različitih programa EU-a i nacionalnih fondova te njihovo kombiniranje te, u mjeri u kojoj je to moguće, sredstva Europske svemirske agencije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da uloži sve političke i diplomatske napore, uključujući suradnju s UN-om, kako bi se razvio sveobuhvatan međunarodni pristup za primjenu zajedničkih standarda i pravila te provedbu konkretnih rješenja za upravljanje svemirskim prometom na globalnoj razini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče Komisiju da olakša sudjelovanje EU-a u Sporazumu UN-a o spašavanju (1), Konvenciji o odgovornosti (2) i Konvenciji o registraciji UN-a (3); |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da do 2024. predloži zakonodavstvo o upravljanju svemirskim prometom, među ostalim o upravljanju sustavom i odgovornostima predložene Agencije EU-a za svemirski program te da, na temelju preispitivanja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. i trenutačnog svemirskog programa Unije u sredini programskog razdoblja, integrira upravljanje svemirskim prometom u sljedeći svemirski program; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, potpredsjedniku komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Sporazum o spašavanju astronauta, vraćanju astronauta i vraćanju objekata lansiranih u svemir iz 1967.

(2)  Konvencija o međunarodnoj odgovornosti za štetu uzrokovanu svemirskim objektima iz 1971.

(3)  Konvencija o registraciji objekata lansiranih u svemir iz 1974.

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/106 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/106

---

P9_TA(2022)0356

Djelovanje u korist oceana: bolje upravljanje oceanima i povećanje njihove bioraznolikosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o djelovanju u korist oceana: bolje upravljanje oceanima i povećanje njihove bioraznolikosti (2022/2836(RSP))

(2023/C 132/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenoga 2016. naslovljenu „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana” (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenoga 2016. naslovljenu „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana” (JOIN(2016)0049),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. naslovljenu „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana u kontekstu ciljeva održivoga razvoja do 2030.” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2018. naslovljenu „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana u kontekstu ciljeva održivoga razvoja do 2030.” (2),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. lipnja 2022. o planu EU-a za međunarodno upravljanje oceanima naslovljenu „Utvrđivanje smjera za održiv plavi planet” (JOIN(2022)0028), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. lipnja 2022. o planu EU-a za međunarodno upravljanje oceanima naslovljenu „Utvrđivanje smjera za održiv plavi planet” (JOIN(2022)0028),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), uključujući njezin cilj da se do 2030. uspostavi koherentna mreža od 30 % zaštićenih morskih područja u EU-u i Rezoluciju Parlamenta od 9. lipnja 2021. o toj strategiji (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), uključujući njezin cilj da se do 2030. uspostavi koherentna mreža od 30 % zaštićenih morskih područja u EU-u i Rezoluciju Parlamenta od 9. lipnja 2021. o toj strategiji (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (5) (Direktiva o prostornom planiranju morskog područja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (5) (Direktiva o prostornom planiranju morskog područja),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o utjecaju morskog otpada na ribarstvo (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o utjecaju morskog otpada na ribarstvo (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2022. naslovljenu „Prema održivom plavom gospodarstvu u EU-u: uloga sektora ribarstva i akvakulture” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2022. naslovljenu „Prema održivom plavom gospodarstvu u EU-u: uloga sektora ribarstva i akvakulture” (7),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 6. srpnja 2016. o odluci Japana da nastavi s kitolovom u sezoni 2015./2016. (8) i 12. rujna 2017. o kitolovu u Norveškoj (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 6. srpnja 2016. o odluci Japana da nastavi s kitolovom u sezoni 2015./2016. (8) i 12. rujna 2017. o kitolovu u Norveškoj (9),

| — | uzimajući u obzir projekt Komisije u okviru programa Obzor Europa naslovljen „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” (Misija Morska zvijezda 2030.: obnavljanje naših oceana i mora), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir projekt Komisije u okviru programa Obzor Europa naslovljen „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” (Misija Morska zvijezda 2030.: obnavljanje naših oceana i mora),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. listopada 2007. naslovljenu „Integrirana pomorska politika za Europsku uniju” (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. listopada 2007. naslovljenu „Integrirana pomorska politika za Europsku uniju” (COM(2007)0575),

| — | uzimajući u obzir sklapanje Sporazuma o partnerstvu između Europske unije i članica Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država do kojeg je došlo nakon pregovora o sporazumu nakon Sporazuma iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sklapanje Sporazuma o partnerstvu između Europske unije i članica Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država do kojeg je došlo nakon pregovora o sporazumu nakon Sporazuma iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir ratifikaciju i stupanje na snagu Konvencije o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, koja je usvojena 2010. i kojom se izmjenjuje prethodni instrument donesen 1996., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ratifikaciju i stupanje na snagu Konvencije o odgovornosti i naknadi za štete u vezi s prijevozom opasnih i štetnih tvari morem, koja je usvojena 2010. i kojom se izmjenjuje prethodni instrument donesen 1996.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju u New Yorku usvojila Opća skupština UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, a posebno cilj održivog razvoja br. 14 Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. kojim se potiče očuvanje i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je 25. rujna 2015. na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju u New Yorku usvojila Opća skupština UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, a posebno cilj održivog razvoja br. 14 Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. kojim se potiče očuvanje i održivo iskorištavanje oceana, mora i morskih resursa,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum iz 2015., koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum iz 2015., koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir Klimatski pakt iz Glasgowa usvojen na temelju UNFCCC-a 13. studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Klimatski pakt iz Glasgowa usvojen na temelju UNFCCC-a 13. studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o biološkog raznolikosti, koja je stupila na snagu 29. prosinca 1993., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o biološkog raznolikosti, koja je stupila na snagu 29. prosinca 1993.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS), koja je potpisana u Montego Bayu (Jamajka) 10. prosinca 1982. i stupila na snagu 16. studenoga 1994., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS), koja je potpisana u Montego Bayu (Jamajka) 10. prosinca 1982. i stupila na snagu 16. studenoga 1994.,

| — | uzimajući u obzir mandat Međunarodnog tijela za morsko dno osnovanog UNCLOS-om i Sporazum iz 1994. u vezi s provedbom dijela XI. UNCLOS-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandat Međunarodnog tijela za morsko dno osnovanog UNCLOS-om i Sporazum iz 1994. u vezi s provedbom dijela XI. UNCLOS-a,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama od 24. rujna 2019. na temu oceana i kriosfere u kontekstu klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama od 24. rujna 2019. na temu oceana i kriosfere u kontekstu klimatskih promjena,

| — | uzimajući u obzir Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj (2021.-2030.), koje je proglasio UN, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj (2021.-2030.), koje je proglasio UN,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o globalnoj procjeni bioraznolikosti i usluga ekosustava koje je u svibnju 2019. objavila Međuvladina znanstveno-politička platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o globalnoj procjeni bioraznolikosti i usluga ekosustava koje je u svibnju 2019. objavila Međuvladina znanstveno-politička platforma o bioraznolikosti i uslugama ekosustava,

| — | uzimajući u obzir sastanak na vrhu „One ocean” (Jedan ocean) održan u Brestu (Francuska) od 9. do 11. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak na vrhu „One ocean” (Jedan ocean) održan u Brestu (Francuska) od 9. do 11. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je 2. ožujka 2022. usvojila Skupština UN-a za okoliš u Nairobiju naslovljenu „Zaustaviti onečišćenje plastikom: prema međunarodnom pravno obvezujućem instrumentu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je 2. ožujka 2022. usvojila Skupština UN-a za okoliš u Nairobiju naslovljenu „Zaustaviti onečišćenje plastikom: prema međunarodnom pravno obvezujućem instrumentu”,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 24. prosinca 2017. o razvoju međunarodnog pravno obvezujućeg instrumenta u okviru UNCLOS-a za očuvanje i održivo korištenje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije (BBNJ); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 24. prosinca 2017. o razvoju međunarodnog pravno obvezujućeg instrumenta u okviru UNCLOS-a za očuvanje i održivo korištenje morske biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije (BBNJ);

| — | uzimajući u obzir Konferenciju UN-a na visokoj razini za potporu provedbi cilja održivog razvoja br. 14 (Konferencija UN-a o oceanima), održanu u Lisabonu od 27. lipnja do 1. srpnja 2022., te naknadno donošenje Lisabonske deklaracije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konferenciju UN-a na visokoj razini za potporu provedbi cilja održivog razvoja br. 14 (Konferencija UN-a o oceanima), održanu u Lisabonu od 27. lipnja do 1. srpnja 2022., te naknadno donošenje Lisabonske deklaracije,

| — | uzimajući u obzir sedmu konferenciju na visokoj razini pod nazivom „Naš ocean”, koju su 13. i 14. travnja 2022. zajednički organizirale Republika Palau i Sjedinjene Američke Države, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sedmu konferenciju na visokoj razini pod nazivom „Naš ocean”, koju su 13. i 14. travnja 2022. zajednički organizirale Republika Palau i Sjedinjene Američke Države,

| — | uzimajući u obzir Konferenciju UN-a o biološkoj raznolikosti (COP15) koja će se održati u Montrealu od 5. do 17. prosinca 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konferenciju UN-a o biološkoj raznolikosti (COP15) koja će se održati u Montrealu od 5. do 17. prosinca 2022.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o ukidanju štetnih subvencija za ribarstvo donesen u okviru 12. ministarske konferencije WTO-a održane 17. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o ukidanju štetnih subvencija za ribarstvo donesen u okviru 12. ministarske konferencije WTO-a održane 17. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Bizerte donesenu na Svjetskom forumu o moru u rujnu 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Bizerte donesenu na Svjetskom forumu o moru u rujnu 2022.,

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 20/2022 od 26. rujna 2022. naslovljeno „Mjere EU-a za suzbijanje nezakonitog ribolova – uvedeni su sustavi kontrole, ali njihova je djelotvornost smanjena jer države članice neujednačeno provode kontrole i primjenjuju sankcije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 20/2022 od 26. rujna 2022. naslovljeno „Mjere EU-a za suzbijanje nezakonitog ribolova – uvedeni su sustavi kontrole, ali njihova je djelotvornost smanjena jer države članice neujednačeno provode kontrole i primjenjuju sankcije”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. studenoga 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za iskorištavanje potencijala energije iz obnovljivih izvora na moru za klimatski neutralnu budućnost” (COM(2020)0741),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2022. o Europskoj strategiji za energiju iz obnovljivih izvora na moru (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2022. o Europskoj strategiji za energiju iz obnovljivih izvora na moru (10),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 26/2020 od 26. studenoga 2020. naslovljeno „Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 26/2020 od 26. studenoga 2020. naslovljeno „Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o uspostavi antarktičkih zaštićenih morskih područja i očuvanju biološke raznolikosti Južnog oceana (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o uspostavi antarktičkih zaštićenih morskih područja i očuvanju biološke raznolikosti Južnog oceana (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o utjecaju priobalnih vjetroelektrana i drugih sustava za proizvodnju obnovljive energije na sektor ribarstva (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o utjecaju priobalnih vjetroelektrana i drugih sustava za proizvodnju obnovljive energije na sektor ribarstva (12),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Parlament proglasio klimatsku i ekološku krizu te se obvezao žurno poduzeti konkretne mjere potrebne za borbu protiv te prijetnje i za njezino obuzdavanje dok nije prekasno; budući da su gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene međusobno povezani te negativno utječu jedan na drugog, jednaka su prijetnja životu na našem planetu te je, stoga, ta dva problema potrebno hitno rješavati zajedno; |
| --- | --- |

A.

budući da je Parlament proglasio klimatsku i ekološku krizu te se obvezao žurno poduzeti konkretne mjere potrebne za borbu protiv te prijetnje i za njezino obuzdavanje dok nije prekasno; budući da su gubitak biološke raznolikosti i klimatske promjene međusobno povezani te negativno utječu jedan na drugog, jednaka su prijetnja životu na našem planetu te je, stoga, ta dva problema potrebno hitno rješavati zajedno;

| B. | budući da priroda propada brzinom i u razmjerima koji su dosad neviđeni u ljudskoj povijesti; budući da se procjenjuje da je u svijetu milijun vrsta izloženo riziku od izumiranja; budući da Komisija navodi da samo 23 % vrsta i 16 % staništa iz direktiva EU-a o prirodi ima povoljan status; |
| --- | --- |

B.

budući da priroda propada brzinom i u razmjerima koji su dosad neviđeni u ljudskoj povijesti; budući da se procjenjuje da je u svijetu milijun vrsta izloženo riziku od izumiranja; budući da Komisija navodi da samo 23 % vrsta i 16 % staništa iz direktiva EU-a o prirodi ima povoljan status;

| C. | budući da oceani pokrivaju 71 % površine Zemlje, proizvode polovicu našeg kisika, apsorbiraju trećinu emisija CO2 i 90 % viška topline u klimatskom sustavu (13) te imaju jedinstvenu i ključnu ulogu regulatora klime u kontekstu klimatske krize; |
| --- | --- |

C.

budući da oceani pokrivaju 71 % površine Zemlje, proizvode polovicu našeg kisika, apsorbiraju trećinu emisija CO2 i 90 % viška topline u klimatskom sustavu (13) te imaju jedinstvenu i ključnu ulogu regulatora klime u kontekstu klimatske krize;

| D. | budući da svijet prolazi kroz klimatsku i okolišnu krizu koja zahtijeva globalne odgovore kojima se utvrđuju zajednički izazovi, sinergije i područja suradnje; |
| --- | --- |

D.

budući da svijet prolazi kroz klimatsku i okolišnu krizu koja zahtijeva globalne odgovore kojima se utvrđuju zajednički izazovi, sinergije i područja suradnje;

| E. | budući da se vjeruje da duboko more ima najveću biološku raznolikost na Zemlji s oko 250 000 poznatih vrsta i još mnogo njih koje tek treba otkriti, pri čemu je najmanje dvije trećine morskih vrsta u svijetu još uvijek neidentificirano (14); |
| --- | --- |

E.

budući da se vjeruje da duboko more ima najveću biološku raznolikost na Zemlji s oko 250 000 poznatih vrsta i još mnogo njih koje tek treba otkriti, pri čemu je najmanje dvije trećine morskih vrsta u svijetu još uvijek neidentificirano (14);

| F. | budući da EU i njegove države članice predstavljaju najveće pomorsko područje na svijetu kada se uzmu u obzir pomorska područja prekomorskih zemalja i područja; |
| --- | --- |

F.

budući da EU i njegove države članice predstavljaju najveće pomorsko područje na svijetu kada se uzmu u obzir pomorska područja prekomorskih zemalja i područja;

| G. | budući da oceani također doprinose sigurnosti opskrbe hranom i zdravlju jer pružaju primarni izvor bjelančevina za više od 3 milijarde ljudi, osiguravaju obnovljivu energiju i mineralne resurse te stvaraju radna mjesta u obalnim zajednicama i djeluju kao prometni pravci za prijevoz naše robe i olakšavaju našu internetsku komunikaciju; |
| --- | --- |

G.

budući da oceani također doprinose sigurnosti opskrbe hranom i zdravlju jer pružaju primarni izvor bjelančevina za više od 3 milijarde ljudi, osiguravaju obnovljivu energiju i mineralne resurse te stvaraju radna mjesta u obalnim zajednicama i djeluju kao prometni pravci za prijevoz naše robe i olakšavaju našu internetsku komunikaciju;

| H. | budući da su oceani trenutačno pod snažnim pritiskom ljudskih aktivnosti, uključujući prelov i štetne ribolovne tehnike kao što su ribolovne operacije koje uključuju kontakt s morskim dnom, onečišćenje, industrijske ekstraktivne aktivnosti i klimatsku krizu, što dovodi do nepopravljive štete kao što su zagrijavanje oceana, porast razine mora, zakiseljavanje, deoksigenacija, erozija obale, onečišćenje mora, prekomjerno iskorištavanje morske biološke raznolikosti, gubitak i degradacija staništa te smanjenje biomase, što također utječe na zdravlje i sigurnost ljudskih i životinjskih populacija, kao i na druge organizme; |
| --- | --- |

H.

budući da su oceani trenutačno pod snažnim pritiskom ljudskih aktivnosti, uključujući prelov i štetne ribolovne tehnike kao što su ribolovne operacije koje uključuju kontakt s morskim dnom, onečišćenje, industrijske ekstraktivne aktivnosti i klimatsku krizu, što dovodi do nepopravljive štete kao što su zagrijavanje oceana, porast razine mora, zakiseljavanje, deoksigenacija, erozija obale, onečišćenje mora, prekomjerno iskorištavanje morske biološke raznolikosti, gubitak i degradacija staništa te smanjenje biomase, što također utječe na zdravlje i sigurnost ljudskih i životinjskih populacija, kao i na druge organizme;

| I. | budući da je, prema Međuvladinoj znanstveno-političkoj platformi o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava i Međuvladinom panelu o klimatskim promjenama, morska biološka raznolikost ozbiljno ugrožena; budući da je Europska agencija za okoliš izdala upozorenja o trenutačnom stanju degradacije europskog morskog okoliša i nužnosti hitne obnove naših morskih ekosustava rješavanjem pitanja utjecaja ljudskih aktivnosti na morski okoliš; budući da su morska žarišta kao što su koraljni grebeni, šume mangrova i dna prekrivena morskom travom ozbiljno narušena i ugrožena klimatskim promjenama i onečišćenjem; |
| --- | --- |

I.

budući da je, prema Međuvladinoj znanstveno-političkoj platformi o biološkoj raznolikosti i uslugama ekosustava i Međuvladinom panelu o klimatskim promjenama, morska biološka raznolikost ozbiljno ugrožena; budući da je Europska agencija za okoliš izdala upozorenja o trenutačnom stanju degradacije europskog morskog okoliša i nužnosti hitne obnove naših morskih ekosustava rješavanjem pitanja utjecaja ljudskih aktivnosti na morski okoliš; budući da su morska žarišta kao što su koraljni grebeni, šume mangrova i dna prekrivena morskom travom ozbiljno narušena i ugrožena klimatskim promjenama i onečišćenjem;

| J. | budući da bi nepostizanje ciljeva Pariškog sporazuma imalo golem utjecaj na okoliš i gospodarske troškove, uključujući povećanje vjerojatnosti da će razina temperature dostići kritičnu točku na kojoj je ograničena sposobnost prirode da apsorbira ugljik u oceanima; |
| --- | --- |

J.

budući da bi nepostizanje ciljeva Pariškog sporazuma imalo golem utjecaj na okoliš i gospodarske troškove, uključujući povećanje vjerojatnosti da će razina temperature dostići kritičnu točku na kojoj je ograničena sposobnost prirode da apsorbira ugljik u oceanima;

| K. | budući da kitovi povećavaju produktivnost ekosustava i imaju važnu ulogu u hvatanju ugljika iz atmosfere; budući da svaki veliki kit tijekom svojeg životnog vijeka u prosjeku sekvestrira 33 tone CO2; budući da bi prema izračunima Međunarodnog monetarnog fonda došlo do znatnog povećanja fitoplanktona pozitivnog na klimu ako bi se brojno stanje kitova vratilo na razdoblje prije kitolova, što bi dovelo do dodatnog hvatanja stotina milijuna tona CO2 godišnje, što odgovara iznenadnoj pojavi 2 milijarde stabala (15); budući da bi zaštita kitova trebala biti prioritet međunarodnog upravljanja oceanima; |
| --- | --- |

K.

budući da kitovi povećavaju produktivnost ekosustava i imaju važnu ulogu u hvatanju ugljika iz atmosfere; budući da svaki veliki kit tijekom svojeg životnog vijeka u prosjeku sekvestrira 33 tone CO2; budući da bi prema izračunima Međunarodnog monetarnog fonda došlo do znatnog povećanja fitoplanktona pozitivnog na klimu ako bi se brojno stanje kitova vratilo na razdoblje prije kitolova, što bi dovelo do dodatnog hvatanja stotina milijuna tona CO2 godišnje, što odgovara iznenadnoj pojavi 2 milijarde stabala (15); budući da bi zaštita kitova trebala biti prioritet međunarodnog upravljanja oceanima;

| L. | budući da bi oceane trebalo priznati na međunarodnoj razini kao globalno zajedničko dobro i da bi ih trebalo zaštititi s obzirom na njihovu jedinstvenost i međusobnu povezanost te ključne usluge ekosustava koje pružaju, o kojima ovise opstanak i dobrobit sadašnje i buduće generacije; |
| --- | --- |

L.

budući da bi oceane trebalo priznati na međunarodnoj razini kao globalno zajedničko dobro i da bi ih trebalo zaštititi s obzirom na njihovu jedinstvenost i međusobnu povezanost te ključne usluge ekosustava koje pružaju, o kojima ovise opstanak i dobrobit sadašnje i buduće generacije;

| M. | budući da najudaljenije regije i otoci EU-a zahvaljujući svojim zemljopisnim značajkama i posebnostima omogućuju Europskoj uniji da iskoristi geostratešku, ekološku, gospodarsku i kulturnu dimenziju oceana, ali joj daju i odgovornost; budući da su najudaljenije regije i otoci među najpogođenijima klimatskim promjenama, posebno u pogledu održivog razvoja, u usporedbi s ostatkom EU-a i ostatkom razvijenog svijeta; |
| --- | --- |

M.

budući da najudaljenije regije i otoci EU-a zahvaljujući svojim zemljopisnim značajkama i posebnostima omogućuju Europskoj uniji da iskoristi geostratešku, ekološku, gospodarsku i kulturnu dimenziju oceana, ali joj daju i odgovornost; budući da su najudaljenije regije i otoci među najpogođenijima klimatskim promjenama, posebno u pogledu održivog razvoja, u usporedbi s ostatkom EU-a i ostatkom razvijenog svijeta;

| N. | budući da je Europska agencija za okoliš upravljanje oceanima definirala kao „upravljanje svjetskim oceanima i njihovim resursima i njihovo iskorištavanje na način koji ih održava zdravima, produktivnima, sigurnima i otpornima” (16); |
| --- | --- |

N.

budući da je Europska agencija za okoliš upravljanje oceanima definirala kao „upravljanje svjetskim oceanima i njihovim resursima i njihovo iskorištavanje na način koji ih održava zdravima, produktivnima, sigurnima i otpornima” (16);

| O. | budući da plavo gospodarstvo EU-a izravno osigurava 4,5 milijuna radnih mjesta i obuhvaća sve industrije i sektore povezane s oceanima, morima i obalama, kao što su pomorski promet, pomorski putnički prijevoz, ribarstvo i proizvodnja energije, kao i luke, brodogradilišta, obalni turizam i kopnena akvakultura; budući da su gospodarska pitanja povezana s oceanima važan element paketa europskog zelenog plana i plana oporavka te budući da bi razvoj održivog plavoga gospodarstva u pogledu morskih ekosustava mogao znatno potaknuti gospodarski razvoj i otvaranje radnih mjesta, posebno u obalnim i otočnim zemljama i regijama te u najudaljenijim regijama (17); |
| --- | --- |

O.

budući da plavo gospodarstvo EU-a izravno osigurava 4,5 milijuna radnih mjesta i obuhvaća sve industrije i sektore povezane s oceanima, morima i obalama, kao što su pomorski promet, pomorski putnički prijevoz, ribarstvo i proizvodnja energije, kao i luke, brodogradilišta, obalni turizam i kopnena akvakultura; budući da su gospodarska pitanja povezana s oceanima važan element paketa europskog zelenog plana i plana oporavka te budući da bi razvoj održivog plavoga gospodarstva u pogledu morskih ekosustava mogao znatno potaknuti gospodarski razvoj i otvaranje radnih mjesta, posebno u obalnim i otočnim zemljama i regijama te u najudaljenijim regijama (17);

| P. | budući da su na sastanku na vrhu „Jedan ocean” održanom u Brestu u veljači 2022. Francuska i Kolumbija osnovale globalnu koaliciju za plavi ugljik te da je pokrenuta i koalicija visokih ambicija u pogledu BBNJ-a; |
| --- | --- |

P.

budući da su na sastanku na vrhu „Jedan ocean” održanom u Brestu u veljači 2022. Francuska i Kolumbija osnovale globalnu koaliciju za plavi ugljik te da je pokrenuta i koalicija visokih ambicija u pogledu BBNJ-a;

1.

poziva EU da bude predvodnik u zaštiti oceana, obnovi morskih ekosustava i podizanju razine osviještenosti o ključnoj ulozi oceana u održavanju planeta ugodnog za život i ljudima i životinjama te o brojnim koristima koje on donosi našim društvima; smatra da je u tom kontekstu važno poboljšati naš odnos s oceanima; potiče Komisiju da promiče bolju integraciju pitanja očuvanja oceana u druga područja politike, među ostalim na predstojećim konferencijama o klimi i biološkoj raznolikosti, posebno na konferencijama COP15 i COP27;

2.

izražava razočaranje činjenicom da Ugovor o otvorenom moru u konačnici nije usvojen na Petoj međuvladinoj konferenciji, iako priznaje da je postignut napredak; smatra da je nužno osigurati zaštitu biološke raznolikosti izvan nacionalnih jurisdikcija kako bi se zaštitila, očuvala i obnovila morska flora i fauna te pravedno i održivo koristilo naše zajedničke oceanske resurse; poziva Komisiju i države članice da hitno nastave pregovore o Ugovoru o otvorenom moru kako bi se usvojio ambiciozan pristup pregovorima o ugovoru o biološkoj raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije kojim se jamči ambiciozan i učinkovit međunarodni okvir otporan na promjene u budućnosti, što je ključno za postizanje cilja očuvanja najmanje 30 % oceana i mora na globalnoj razini;

3.

naglašava da bi konferencija stranaka ugovora trebala imati punu nadležnost za donošenje učinkovitih planova upravljanja i mjera za zaštićena morska područja te čvrsto vjeruje da bi svaka vrsta mehanizama izuzeća ugrozila napore u području zaštite mora; nadalje ističe da bi ugovor također trebao uključivati pošten i pravičan mehanizam za pristup morskim genetskim resursima i dijeljenje koristi od njih te osigurati odgovarajuća financijska sredstva za potporu temeljnim funkcijama ugovora, kao i financijsku, znanstvenu i tehničku potporu državama koje to zahtijevaju izgradnjom kapaciteta i prijenosom morske tehnologije; poziva Komisiju i države članice da se zalažu za uključivanje pojma oceana kao globalnog zajedničkog dobra u preambulu budućih deklaracija i međunarodnih ugovora, posebno u pogledu BBNJ-a;

4.

naglašava da će predstojeće konferencije o klimi (COP27) i biološkoj raznolikosti (COP15) biti ključne za osiguravanje središnje uloge oceana u borbi protiv klimatskih promjena i za potpuno postizanje ciljeva Pariškog sporazuma i Konvencije o biološkoj raznolikosti; uviđa da je dobro zdravlje naših oceana i mora ključno za održavanje njihove uloge u ublažavanju klimatskih promjena i za ispunjavanje cilja Pariškog sporazuma u pogledu temperature; ponavlja svoj poziv EU-u da se na konferenciji COP15 zalaže za ambiciozan globalni okvir za biološku raznolikost za razdoblje nakon 2020. s ciljevima zaustavljanja i preokretanja trenda gubitka biološke raznolikosti, među ostalim pravno obvezujućim globalnim ciljevima obnove i zaštite od najmanje 30 % do 2030.;

Poboljšanje upravljanja oceanima na razini EU-a i međunarodnoj razini

Poboljšanje upravljanja oceanima na razini EU-a i međunarodnoj razini

| 5. | smatra da borba protiv degradacije oceana iziskuje znatne zajedničke napore; poziva na globalno, sustavno, integrirano i ambiciozno upravljanje; |
| --- | --- |

5.

smatra da borba protiv degradacije oceana iziskuje znatne zajedničke napore; poziva na globalno, sustavno, integrirano i ambiciozno upravljanje;

| 6. | ponovno poziva Komisiju i države članice da podrže međunarodni moratorij na dubokomorsko rudarenje (18); |
| --- | --- |

6.

ponovno poziva Komisiju i države članice da podrže međunarodni moratorij na dubokomorsko rudarenje (18

| 7. | ističe važnost razmatranja veza između kopna i mora u europskim politikama, uključujući istjecanje dušika i fosfora koje je posljedica intenzivne poljoprivrede, kao i onečišćenje plastikom; osim toga, naglašava da je važno uzeti u obzir pristup „Jedno zdravlje” i pritom prepoznati veze između zdravlja ljudi, životinja i okoliša; |
| --- | --- |

7.

ističe važnost razmatranja veza između kopna i mora u europskim politikama, uključujući istjecanje dušika i fosfora koje je posljedica intenzivne poljoprivrede, kao i onečišćenje plastikom; osim toga, naglašava da je važno uzeti u obzir pristup „Jedno zdravlje” i pritom prepoznati veze između zdravlja ljudi, životinja i okoliša;

| 8. | ponovno izražava zabrinutost zbog toga što lokalno ribarstvo i obalne zajednice u trećim zemljama često nemaju izravnu korist od sektorske potpore koja se pruža u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu; ponavlja svoj poziv Komisiji da osigura da su takvi sporazumi u skladu s ciljevima održivog razvoja, obvezama EU-a u pogledu okoliša i ciljevima zajedničke ribarstvene politike EU-a; potiče EU da pospješi transparentnost, prikupljanje podataka (posebno o ulovu, registraciji plovila i uvjetima rada) i zahtjeve u pogledu izvješćivanja u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu te da uspostavi centraliziranu socioekonomsku bazu podataka za sva plovila EU-a bez obzira na to gdje djeluju; |
| --- | --- |

8.

ponovno izražava zabrinutost zbog toga što lokalno ribarstvo i obalne zajednice u trećim zemljama često nemaju izravnu korist od sektorske potpore koja se pruža u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu; ponavlja svoj poziv Komisiji da osigura da su takvi sporazumi u skladu s ciljevima održivog razvoja, obvezama EU-a u pogledu okoliša i ciljevima zajedničke ribarstvene politike EU-a; potiče EU da pospješi transparentnost, prikupljanje podataka (posebno o ulovu, registraciji plovila i uvjetima rada) i zahtjeve u pogledu izvješćivanja u okviru sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu te da uspostavi centraliziranu socioekonomsku bazu podataka za sva plovila EU-a bez obzira na to gdje djeluju;

| 9. | ističe potrebu za integracijom razmatranja u pogledu rada na moru i ljudskih prava u okviru globalnog upravljanja oceanima; poziva Komisiju da poduzme ciljane napore u cilju promicanja standarda dostojanstvenog rada u svjetskoj ribarskoj industriji na temelju prepoznavanja poveznice između kršenja prava radnika i ljudskih prava te neodrživih i destruktivnih ribolovnih praksi, a osobito nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; |
| --- | --- |

9.

ističe potrebu za integracijom razmatranja u pogledu rada na moru i ljudskih prava u okviru globalnog upravljanja oceanima; poziva Komisiju da poduzme ciljane napore u cilju promicanja standarda dostojanstvenog rada u svjetskoj ribarskoj industriji na temelju prepoznavanja poveznice između kršenja prava radnika i ljudskih prava te neodrživih i destruktivnih ribolovnih praksi, a osobito nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova;

| 10. | poziva Vijeće i njegova rotirajuća predsjedništva da razviju i provedu dugoročnu stratešku viziju za pomorska pitanja kako bi EU postao globalni predvodnik u održivom razvoju naših oceana, a posebno u zaštiti oceana i njihovih ekosustava u cilju da se odgovori na trenutačnu ekološku i klimatsku krizu; |
| --- | --- |

10.

poziva Vijeće i njegova rotirajuća predsjedništva da razviju i provedu dugoročnu stratešku viziju za pomorska pitanja kako bi EU postao globalni predvodnik u održivom razvoju naših oceana, a posebno u zaštiti oceana i njihovih ekosustava u cilju da se odgovori na trenutačnu ekološku i klimatsku krizu;

| 11. | ponovno ističe načelo usklađenosti politika u cilju razvoja, na koje su se obvezali EU i njegove države članice i kojim se žele smanjiti proturječnosti i izgraditi sinergije među različitim politikama EU-a; u tom pogledu ističe ključnu ulogu razvojnih politika EU-a koje bi trebale pomoći partnerskim zemljama u postizanju spomenutih zajedničkih ciljeva za oceane i čovječanstvo; |
| --- | --- |

11.

ponovno ističe načelo usklađenosti politika u cilju razvoja, na koje su se obvezali EU i njegove države članice i kojim se žele smanjiti proturječnosti i izgraditi sinergije među različitim politikama EU-a; u tom pogledu ističe ključnu ulogu razvojnih politika EU-a koje bi trebale pomoći partnerskim zemljama u postizanju spomenutih zajedničkih ciljeva za oceane i čovječanstvo;

| 12. | naglašava važnost zaštite populacija kitova i iz perspektive biološke raznolikosti i iz perspektive klime; snažno podržava nastavak svjetskog moratorija na komercijalni kitolov i zabranu međunarodne trgovine proizvodima od kitova; poziva Japan, Norvešku i Island da prestanu sa svojim operacijama kitolova; poziva EU da se uhvati u koštac s opasnostima s kojima se kitovi suočavaju i koje prijete njihovu opstanku, uključujući sudare s brodovima, zaplitanje u ribarske mreže, plastični otpad u moru i onečišćenje bukom; |
| --- | --- |

12.

naglašava važnost zaštite populacija kitova i iz perspektive biološke raznolikosti i iz perspektive klime; snažno podržava nastavak svjetskog moratorija na komercijalni kitolov i zabranu međunarodne trgovine proizvodima od kitova; poziva Japan, Norvešku i Island da prestanu sa svojim operacijama kitolova; poziva EU da se uhvati u koštac s opasnostima s kojima se kitovi suočavaju i koje prijete njihovu opstanku, uključujući sudare s brodovima, zaplitanje u ribarske mreže, plastični otpad u moru i onečišćenje bukom;

Osiguravanje očuvanja s obzirom na klimatsku i okolišnu krizu

Osiguravanje očuvanja s obzirom na klimatsku i okolišnu krizu

| 13. | ponavlja svoje stajalište sadržano u strategiji za biološku raznolikost u skladu s kojim snažno podupire ciljeve EU-a u pogledu zaštite najmanje 30 % morskih područja EU-a i stroge zaštite najmanje 10 % morskih područja EU-a; očekuje da će se novim zakonom EU-a o obnovi prirode osigurati obnova narušenih morskih ekosustava s obzirom na to da zdravi morski ekosustavi mogu zaštititi i obnoviti bioraznolikost i ublažiti klimatske promjene i pritom pružiti brojne usluge ekosustava; ponavlja svoj poziv na postavljanje cilja obnove najmanje 30 % kopnenih i morskih područja EU-a, što nadilazi jednostavnu zaštitu; |
| --- | --- |

13.

ponavlja svoje stajalište sadržano u strategiji za biološku raznolikost u skladu s kojim snažno podupire ciljeve EU-a u pogledu zaštite najmanje 30 % morskih područja EU-a i stroge zaštite najmanje 10 % morskih područja EU-a; očekuje da će se novim zakonom EU-a o obnovi prirode osigurati obnova narušenih morskih ekosustava s obzirom na to da zdravi morski ekosustavi mogu zaštititi i obnoviti bioraznolikost i ublažiti klimatske promjene i pritom pružiti brojne usluge ekosustava; ponavlja svoj poziv na postavljanje cilja obnove najmanje 30 % kopnenih i morskih područja EU-a, što nadilazi jednostavnu zaštitu;

| 14. | ponavlja svoju punu potporu uspostavi dvaju novih zaštićenih morskih područja koja obuhvaćaju više od 3 milijuna km2 u istočnoj Antarktici i Weddellovu moru (19); poziva Komisiju i države članice da znatno pojačaju napore kako bi se to postiglo; |
| --- | --- |

14.

ponavlja svoju punu potporu uspostavi dvaju novih zaštićenih morskih područja koja obuhvaćaju više od 3 milijuna km2

19

| 15. | podržava zahtjev EU-a za status promatrača u Arktičkom vijeću; poziva na pojačanu zaštitu Arktika, uključujući zabranu istraživanja nafte i, što je prije moguće, zabranu istraživanja plina; |
| --- | --- |

15.

podržava zahtjev EU-a za status promatrača u Arktičkom vijeću; poziva na pojačanu zaštitu Arktika, uključujući zabranu istraživanja nafte i, što je prije moguće, zabranu istraživanja plina;

| 16. | ponavlja svoju potporu zabrani svih ekstrakcijskih industrijskih aktivnosti koje su štetne za okoliš, kao što su rudarstvo i vađenje fosilnih goriva u zaštićenim morskim područjima; ponovno poziva EU da pokrene i financira programe znanstvenog istraživanja za mapiranje morskih staništa bogatih ugljikom u vodama EU-a koji bi poslužili kao temelj za određivanje takvih područja kao strogo zaštićenih morskih područja kako bi se zaštitili i obnovili morski ponori ugljika u skladu s Okvirnom konvencijom Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama te kako bi se zaštitili i obnovili ekosustavi, posebno oni na morskom dnu, u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, čime bi ih se zaštitilo od ljudskih aktivnosti koje bi mogle dovesti do poremećaja i otpuštanja ugljika vertikalno u vodeni stupac, kao što su ribolovne operacije koje uključuju kontakt s morskim dnom; |
| --- | --- |

16.

ponavlja svoju potporu zabrani svih ekstrakcijskih industrijskih aktivnosti koje su štetne za okoliš, kao što su rudarstvo i vađenje fosilnih goriva u zaštićenim morskim područjima; ponovno poziva EU da pokrene i financira programe znanstvenog istraživanja za mapiranje morskih staništa bogatih ugljikom u vodama EU-a koji bi poslužili kao temelj za određivanje takvih područja kao strogo zaštićenih morskih područja kako bi se zaštitili i obnovili morski ponori ugljika u skladu s Okvirnom konvencijom Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama te kako bi se zaštitili i obnovili ekosustavi, posebno oni na morskom dnu, u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji, čime bi ih se zaštitilo od ljudskih aktivnosti koje bi mogle dovesti do poremećaja i otpuštanja ugljika vertikalno u vodeni stupac, kao što su ribolovne operacije koje uključuju kontakt s morskim dnom;

| 17. | ponavlja da ribarstvo i akvakultura na globalnoj razini moraju biti okolišno održivi te da se njima mora upravljati na način koji je u skladu s ciljevima ostvarivanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje kao i s ciljem doprinosa dostupnosti opskrbe hranom; naglašava da je prikupljanje znanstvenih i socioekonomskih podataka od ključne važnosti za održivo upravljanje ribarstvom; žali zbog toga što je nedavna Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1614 od 15. rujna 2022. donesena uz nedovoljno podataka i nedostatan broj savjetovanja s dionicima; potiče Komisiju da revidira svoju odluku s obzirom na predstojeći savjet Međunarodnog vijeća za istraživanje mora koji će se objaviti u studenome 2022. i nakon što bude dostupna procjena socioekonomskog učinka; |
| --- | --- |

17.

ponavlja da ribarstvo i akvakultura na globalnoj razini moraju biti okolišno održivi te da se njima mora upravljati na način koji je u skladu s ciljevima ostvarivanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje kao i s ciljem doprinosa dostupnosti opskrbe hranom; naglašava da je prikupljanje znanstvenih i socioekonomskih podataka od ključne važnosti za održivo upravljanje ribarstvom; žali zbog toga što je nedavna Provedbena uredba Komisije (EU) 2022/1614 od 15. rujna 2022. donesena uz nedovoljno podataka i nedostatan broj savjetovanja s dionicima; potiče Komisiju da revidira svoju odluku s obzirom na predstojeći savjet Međunarodnog vijeća za istraživanje mora koji će se objaviti u studenome 2022. i nakon što bude dostupna procjena socioekonomskog učinka;

| 18. | naglašava ključnu potrebu za pojednostavnjenjem integracije obalnih ekosustava plavog ugljika (mangrove, plimne slane močvare i morske trave) u europski zeleni plan i potiče Komisiju da nastavi raditi na utvrđivanju čvrstih, transparentnih i znanstveno utemeljenih metodologija za pravilno obračunavanje uklanjanja i emisija ugljika iz tih ekosustava na način koji ne šteti drugim ciljevima biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

18.

naglašava ključnu potrebu za pojednostavnjenjem integracije obalnih ekosustava plavog ugljika (mangrove, plimne slane močvare i morske trave) u europski zeleni plan i potiče Komisiju da nastavi raditi na utvrđivanju čvrstih, transparentnih i znanstveno utemeljenih metodologija za pravilno obračunavanje uklanjanja i emisija ugljika iz tih ekosustava na način koji ne šteti drugim ciljevima biološke raznolikosti;

| 19. | ističe da su najudaljenije regije i otoci ključni za savladavanje izazova koji se odnose na oceane i poziva EU da ojača njihovu ulogu u pronalaženju rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama, zaštitu morske bioraznolikosti i prijelaz na održivo plavo gospodarstvo, među ostalim promicanjem rješenja temeljenih na ekosustavima; poziva EU da najudaljenije regije bolje uključi u strategije za oceane, među ostalim u okviru integrirane pomorske politike; |
| --- | --- |

19.

ističe da su najudaljenije regije i otoci ključni za savladavanje izazova koji se odnose na oceane i poziva EU da ojača njihovu ulogu u pronalaženju rješenja za prilagodbu klimatskim promjenama, zaštitu morske bioraznolikosti i prijelaz na održivo plavo gospodarstvo, među ostalim promicanjem rješenja temeljenih na ekosustavima; poziva EU da najudaljenije regije bolje uključi u strategije za oceane, među ostalim u okviru integrirane pomorske politike;

| 20. | podsjeća na važnost i hitnost smanjenja morskog otpada i sprečavanja njegova nastanka s obzirom na to da plastični otpad čini 80 % ukupnog onečišćenja mora i da se prema Programu UN-a za okoliš procjenjuje da se u oceanima nalazi oko 75 – 199 milijuna tona plastike, što je brojka koja bi se do 2040. mogla utrostručiti ako se ne poduzmu značajne mjere (20); pozdravlja napore u okviru pregovora koji su u tijeku o globalnom sporazumu o onečišćenju plastikom i poziva države članice UN-a da najkasnije do 2024. postignu ambiciozan i djelotvoran dogovor; naglašava da se problem onečišćenja plastikom mora riješiti smanjenjem otpada na njegovu izvoru, uz prioritet smanjenja upotrebe i potrošnje plastike, i povećanjem kružnosti; nadalje izražava svoju potporu djelovanjima u cilju čišćenja; upućuje na gospodarstvo koje se zasniva na plastici i eksponencijalno povećanje proizvodnje plastike tijekom posljednjih desetljeća; poziva na zauzimanje sustavnog pristupa kako bi se na odgovarajući način riješio problem onečišćenja plastikom u okolišu, uključujući mikroplastiku; poziva na donošenje međunarodnih mjera u cilju zaustavljanja odlaganja nuklearnog i vojnog otpada u oceane i na uvođenje praktičnih rješenja kojima bi se ograničio postojeći učinak takvog otpada na okoliš i zdravlje; |
| --- | --- |

20.

podsjeća na važnost i hitnost smanjenja morskog otpada i sprečavanja njegova nastanka s obzirom na to da plastični otpad čini 80 % ukupnog onečišćenja mora i da se prema Programu UN-a za okoliš procjenjuje da se u oceanima nalazi oko 75 – 199 milijuna tona plastike, što je brojka koja bi se do 2040. mogla utrostručiti ako se ne poduzmu značajne mjere (20

| 21. | pozdravlja nedavno doneseni Sporazum WTO-a o subvencijama za ribarstvo, koji bi sve strane trebale brzo ratificirati, ali žali zbog toga što nije postignut dogovor o ograničenju subvencija kojima se povećava prelov i preakapacitiranost flota; poziva Komisiju da bez odgađanja postigne dogovor u WTO-u; naglašava da se ribolov mora provoditi na održiv način i da se mora osigurati da se negativni učinci ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav svedu na najmanju moguću mjeru i da se izbjegne degradacija okoliša, što je jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike; poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere protiv prekapacitiranosti i prelova, uključujući zabranu subvencija koje doprinose prekapacitiranosti i prelovu; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja nedavno doneseni Sporazum WTO-a o subvencijama za ribarstvo, koji bi sve strane trebale brzo ratificirati, ali žali zbog toga što nije postignut dogovor o ograničenju subvencija kojima se povećava prelov i preakapacitiranost flota; poziva Komisiju da bez odgađanja postigne dogovor u WTO-u; naglašava da se ribolov mora provoditi na održiv način i da se mora osigurati da se negativni učinci ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav svedu na najmanju moguću mjeru i da se izbjegne degradacija okoliša, što je jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike; poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere protiv prekapacitiranosti i prelova, uključujući zabranu subvencija koje doprinose prekapacitiranosti i prelovu;

| 22. | naglašava da su aktivnosti nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova i prelov velika prijetnja za održivi ribolov i otpornost morskih ekosustava; pozdravlja predanost Komisije primjeni pristupa nulte tolerancije prema nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu, ali sa zabrinutošću prima na znanje zaključak iz tematskog izvješća Revizorskog suda br. 20/2022 da je učinkovitost sustava kontrole za borbu protiv nezakonitog ribolova smanjena zbog nejednake primjene provjera i sankcija u državama članicama; poziva države članice da poboljšaju provedbu Uredbe EU-a o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu (21) te da slijede preporuke Revizorskog suda i osiguraju odvraćajuće sankcije protiv nezakonitog ribolova; |
| --- | --- |

22.

naglašava da su aktivnosti nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova i prelov velika prijetnja za održivi ribolov i otpornost morskih ekosustava; pozdravlja predanost Komisije primjeni pristupa nulte tolerancije prema nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu, ali sa zabrinutošću prima na znanje zaključak iz tematskog izvješća Revizorskog suda br. 20/2022 da je učinkovitost sustava kontrole za borbu protiv nezakonitog ribolova smanjena zbog nejednake primjene provjera i sankcija u državama članicama; poziva države članice da poboljšaju provedbu Uredbe EU-a o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu (21

| 23. | također je zabrinut zbog slučajeva nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova izvan voda EU-a; poziva na snažan globalni sustav odvraćajućih sankcija i višestrani pristup borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; naglašava potrebu za ograničavanjem upotrebe zastava pogodnosti i zamjena zastave kao i za rješavanjem pitanja prekrcaja na moru; poziva Komisiju da djelotvorno promiče transparentnost u pogledu stvarnog vlasništva u korporativnim strukturama i poziva EU da u širem smislu ojača izgradnju kapaciteta za borbu protiv korupcije poticanjem suradnje među nacionalnim agencijama, povećanjem međunarodne suradnje, poboljšanjem nadzora ribarskih agenata u zemljama u razvoju uz potporu EU-a te podupiranjem regionalnih centara i radnih skupina za praćenje, kontrolu i nadzor; |
| --- | --- |

23.

također je zabrinut zbog slučajeva nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova izvan voda EU-a; poziva na snažan globalni sustav odvraćajućih sankcija i višestrani pristup borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova; naglašava potrebu za ograničavanjem upotrebe zastava pogodnosti i zamjena zastave kao i za rješavanjem pitanja prekrcaja na moru; poziva Komisiju da djelotvorno promiče transparentnost u pogledu stvarnog vlasništva u korporativnim strukturama i poziva EU da u širem smislu ojača izgradnju kapaciteta za borbu protiv korupcije poticanjem suradnje među nacionalnim agencijama, povećanjem međunarodne suradnje, poboljšanjem nadzora ribarskih agenata u zemljama u razvoju uz potporu EU-a te podupiranjem regionalnih centara i radnih skupina za praćenje, kontrolu i nadzor;

Promicanje održivog plavoga gospodarstva

Promicanje održivog plavoga gospodarstva

| 24. | uviđa da je dobro zdravlje naših oceana ključno za dugoročnu održivost mnogih aktivnosti, od ribarstva i turizma do istraživanja i pomorskog prometa; pozdravlja potencijal potpuno održivog plavog gospodarstva za održivi razvoj i otvaranje radnih mjesta te naglašava da je ključno poduprijeti te sektore kako bi oni postali održiviji i kako bi se mogli prilagoditi novim standardima europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

24.

uviđa da je dobro zdravlje naših oceana ključno za dugoročnu održivost mnogih aktivnosti, od ribarstva i turizma do istraživanja i pomorskog prometa; pozdravlja potencijal potpuno održivog plavog gospodarstva za održivi razvoj i otvaranje radnih mjesta te naglašava da je ključno poduprijeti te sektore kako bi oni postali održiviji i kako bi se mogli prilagoditi novim standardima europskog zelenog plana;

| 25. | poziva Komisiju i države članice da u potpunosti provedu Direktivu o prostornom planiranju morskog područja, uzimajući u obzir sve pomorske gospodarske aktivnosti, uključujući ribarstvo, odobalne energetske objekte, pomorske prometne putove, sustave razdvajanja prometa, razvoj luka, turizam i akvakulturu s pomoću integriranog pristupa temeljenog na ekosustavu kojim se osigurava zaštita morskih ekosustava; ponavlja da su potrebni dodatni napori za dosljednu provedbu te direktive kojom se države članice poziva da u svojem planiranju primjenjuju „pristup temeljen na ekosustavu” kako bi se pružio primjer za globalno uvođenje pomorskog prostornog planiranja; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisiju i države članice da u potpunosti provedu Direktivu o prostornom planiranju morskog područja, uzimajući u obzir sve pomorske gospodarske aktivnosti, uključujući ribarstvo, odobalne energetske objekte, pomorske prometne putove, sustave razdvajanja prometa, razvoj luka, turizam i akvakulturu s pomoću integriranog pristupa temeljenog na ekosustavu kojim se osigurava zaštita morskih ekosustava; ponavlja da su potrebni dodatni napori za dosljednu provedbu te direktive kojom se države članice poziva da u svojem planiranju primjenjuju „pristup temeljen na ekosustavu” kako bi se pružio primjer za globalno uvođenje pomorskog prostornog planiranja;

| 26. | podsjeća da bi dekarbonizacija pomorskog prometa osim CO2 i NO2 trebala uključivati emisije metana, s obzirom na to da je metan, promatrano u razdoblju od 20 godina, više od 80 puta snažniji od CO2, što ga čini drugim po važnosti stakleničkim plinom koji doprinosi otprilike četvrtini globalnog zatopljenja s kojim smo danas suočeni; |
| --- | --- |

26.

podsjeća da bi dekarbonizacija pomorskog prometa osim CO2

2

2

| 27. | ističe da je crni ugljik istodobno onečišćivač zraka i klimatski onečišćivač kratkog vijeka koji se stvara tijekom izgaranja zajedno s lebdećim česticama, sa znatnim učinkom zagrijavanja, i da je drugi najveći čimbenik klimatskog zagrijavanja koje uzrokuju brodovi; ističe posebno važnost zaštite Arktika od emisija iz pomorskog prometa i lebdećih čestica te podsjeća da se EU u zajedničkoj komunikaciji od 13. listopada 2021. obvezao da će „predvoditi napore za pomorski promet s nultom stopom emisija i bez onečišćenja u Arktičkom oceanu, u skladu s ciljevima našeg zelenog plana i paketom „Spremni za 55 %” (22); poziva EU da na međunarodnoj razini potiče i radi na donošenju konkretnih mjera za postizanje pomorskog prometa s nultom stopom emisija i nultom stopom onečišćenja na Arktiku; |
| --- | --- |

27.

ističe da je crni ugljik istodobno onečišćivač zraka i klimatski onečišćivač kratkog vijeka koji se stvara tijekom izgaranja zajedno s lebdećim česticama, sa znatnim učinkom zagrijavanja, i da je drugi najveći čimbenik klimatskog zagrijavanja koje uzrokuju brodovi; ističe posebno važnost zaštite Arktika od emisija iz pomorskog prometa i lebdećih čestica te podsjeća da se EU u zajedničkoj komunikaciji od 13. listopada 2021. obvezao da će „predvoditi napore za pomorski promet s nultom stopom emisija i bez onečišćenja u Arktičkom oceanu, u skladu s ciljevima našeg zelenog plana i paketom „Spremni za 55 %” (22

| 28. | izražava zabrinutost zbog podvodne buke koju uzrokuje pomorski promet, ugradnja podvodnih stupova i druge pomorske aktivnosti, kao i zbog sudara kitova s brodovima, što negativno utječe na morske ekosustave i dobrobit morskih vrsta; poziva Komisiju da utvrdi i predloži mjere za rješavanje tih problema; |
| --- | --- |

28.

izražava zabrinutost zbog podvodne buke koju uzrokuje pomorski promet, ugradnja podvodnih stupova i druge pomorske aktivnosti, kao i zbog sudara kitova s brodovima, što negativno utječe na morske ekosustave i dobrobit morskih vrsta; poziva Komisiju da utvrdi i predloži mjere za rješavanje tih problema;

| 29. | ističe da su oceani osjetljivi na odobalno crpljenje fosilnih goriva; naglašava da će upotreba fosilnih goriva dodatno doprinijeti klimatskim promjenama i da će ih ubrzati; smatra da EU mora surađivati s međunarodnim partnerima kako bi se postigao pravedan prijelaz s odobalnog crpljenja fosilnih goriva; |
| --- | --- |

29.

ističe da su oceani osjetljivi na odobalno crpljenje fosilnih goriva; naglašava da će upotreba fosilnih goriva dodatno doprinijeti klimatskim promjenama i da će ih ubrzati; smatra da EU mora surađivati s međunarodnim partnerima kako bi se postigao pravedan prijelaz s odobalnog crpljenja fosilnih goriva;

| 30. | ponavlja svoje stajalište o Uredbi o praćenju, izvješćivanju i verifikaciji (23) i Direktivi o sustavu trgovanja emisijama (24) u pogledu uspostave Fonda za oceane radi poboljšanja energetske učinkovitosti brodova i potpore ulaganjima usmjerenima na dekarbonizaciju pomorskog prometa, uključujući pogon na vjetar, među ostalim u pomorskom prometu na kraćim relacijama i lukama; |
| --- | --- |

30.

ponavlja svoje stajalište o Uredbi o praćenju, izvješćivanju i verifikaciji (23

24

| 31. | naglašava potrebu za brzim uvođenjem projekata održive energije iz obnovljivih izvora na moru, uzimajući u obzir njihov utjecaj na ekosustave, uključujući migratorne vrste, i njihove ekološke, društvene i gospodarske posljedice; naglašava da bi Europa imala koristi od izgradnje snažnog domaćeg tržišta obnovljive odobalne energije kako bi dodatno ojačala svoje tehnološko vodstvo u tom području i time za europsku industriju stvorila nove mogućnosti za izvoz na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

31.

naglašava potrebu za brzim uvođenjem projekata održive energije iz obnovljivih izvora na moru, uzimajući u obzir njihov utjecaj na ekosustave, uključujući migratorne vrste, i njihove ekološke, društvene i gospodarske posljedice; naglašava da bi Europa imala koristi od izgradnje snažnog domaćeg tržišta obnovljive odobalne energije kako bi dodatno ojačala svoje tehnološko vodstvo u tom području i time za europsku industriju stvorila nove mogućnosti za izvoz na svjetskoj razini;

| 32. | naglašava da bi EU trebao biti primjer drugima tako što će usvojiti ambiciozne pravne obveze u pogledu dekarbonizacije i povećanja održivosti pomorskog prometa te istodobno podupirati i zagovarati mjere koje su barem usporedive u pogledu ambicija u međunarodnim forumima kao što je Međunarodna pomorska organizacija, čime bi se sektoru pomorskog prometa omogućilo da postupno ukine svoje emisije stakleničkih plinova na globalnoj razini i u skladu s Pariškim sporazumom; naglašava da bi, u slučaju da Međunarodna pomorska organizacija usvoji takve mjere, Komisija trebala ispitati njihovu ambicioznost i opći ekološki integritet, uključujući njihovu opću ambicioznost u pogledu ciljeva iz Pariškog sporazuma, cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu EU-a do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050.; smatra da bi Komisija, ako je potrebno, trebala podnijeti naknadne prijedloge Parlamentu i Vijeću kojima se čuvaju okolišni integritet i učinkovitost djelovanja EU-a u području klime te priznati suverenitet EU-a u reguliranju njegova udjela u emisijama iz međunarodnih pomorskih putovanja u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

32.

naglašava da bi EU trebao biti primjer drugima tako što će usvojiti ambiciozne pravne obveze u pogledu dekarbonizacije i povećanja održivosti pomorskog prometa te istodobno podupirati i zagovarati mjere koje su barem usporedive u pogledu ambicija u međunarodnim forumima kao što je Međunarodna pomorska organizacija, čime bi se sektoru pomorskog prometa omogućilo da postupno ukine svoje emisije stakleničkih plinova na globalnoj razini i u skladu s Pariškim sporazumom; naglašava da bi, u slučaju da Međunarodna pomorska organizacija usvoji takve mjere, Komisija trebala ispitati njihovu ambicioznost i opći ekološki integritet, uključujući njihovu opću ambicioznost u pogledu ciljeva iz Pariškog sporazuma, cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu EU-a do 2030. i postizanja klimatske neutralnosti najkasnije do 2050.; smatra da bi Komisija, ako je potrebno, trebala podnijeti naknadne prijedloge Parlamentu i Vijeću kojima se čuvaju okolišni integritet i učinkovitost djelovanja EU-a u području klime te priznati suverenitet EU-a u reguliranju njegova udjela u emisijama iz međunarodnih pomorskih putovanja u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma;

| 33. | pozdravlja ulogu regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom; potiče Komisiju da u okviru pregovora o konvenciji o regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom osigura da odobrene mjere upravljanja i očuvanja budu u skladu s ambicijama utvrđenima u zajedničkoj ribarstvenoj politici ili ambicioznije od njih, čime će se osigurati usklađena pravila za flotu EU-a bez obzira na zemljopisno područje na kojem djeluje i jednaki uvjeti za sve flote koje djeluju u skladu s tim međunarodnim konvencijama; poziva Komisiju da potiče stvaranje novih regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom i da predloži ambiciozne mandate za poboljšanje zaštite ribljih populacija i održivo upravljanje ribolovnim resursima, za smanjenje odbacivanja ulova i za poboljšanje dostupnih podataka, usklađenosti i transparentnosti u donošenja odluka; potiče širu upotrebu ukupnih dopuštenih ulova i mehanizama kvota, posebno u pregovorima o konvenciji o regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom i u sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu, kako bi se osiguralo učinkovito globalno očuvanje ribolovnih resursa; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja ulogu regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom; potiče Komisiju da u okviru pregovora o konvenciji o regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom osigura da odobrene mjere upravljanja i očuvanja budu u skladu s ambicijama utvrđenima u zajedničkoj ribarstvenoj politici ili ambicioznije od njih, čime će se osigurati usklađena pravila za flotu EU-a bez obzira na zemljopisno područje na kojem djeluje i jednaki uvjeti za sve flote koje djeluju u skladu s tim međunarodnim konvencijama; poziva Komisiju da potiče stvaranje novih regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom i da predloži ambiciozne mandate za poboljšanje zaštite ribljih populacija i održivo upravljanje ribolovnim resursima, za smanjenje odbacivanja ulova i za poboljšanje dostupnih podataka, usklađenosti i transparentnosti u donošenja odluka; potiče širu upotrebu ukupnih dopuštenih ulova i mehanizama kvota, posebno u pregovorima o konvenciji o regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom i u sporazumima o partnerstvu u održivom ribarstvu, kako bi se osiguralo učinkovito globalno očuvanje ribolovnih resursa;

| 34. | naglašava da je potrebno u potpunosti uzeti u obzir socijalne potrebe povezane s prijelazom na održivo plavo gospodarstvo; poziva Komisiju i države članice da podrže prekvalifikaciju i usavršavanje postojeće radne snage te da privuku novu radnu snagu sa skupovima vještina potrebnih za održive gospodarske prakse; |
| --- | --- |

34.

naglašava da je potrebno u potpunosti uzeti u obzir socijalne potrebe povezane s prijelazom na održivo plavo gospodarstvo; poziva Komisiju i države članice da podrže prekvalifikaciju i usavršavanje postojeće radne snage te da privuku novu radnu snagu sa skupovima vještina potrebnih za održive gospodarske prakse;

| 35. | poziva Komisiju da provede socioekonomske analize izazova s kojima se suočavaju ribarske zajednice u EU-u i da nadogradi postojeće kako bi se utvrdile odgovarajuće mjere potpore i diversifikacija u cilju jamčenja pravedne i poštene tranzicije; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisiju da provede socioekonomske analize izazova s kojima se suočavaju ribarske zajednice u EU-u i da nadogradi postojeće kako bi se utvrdile odgovarajuće mjere potpore i diversifikacija u cilju jamčenja pravedne i poštene tranzicije;

Podizanje svijesti, promicanje istraživanja i znanja

Podizanje svijesti, promicanje istraživanja i znanja

| 36. | naglašava potrebu za podupiranjem istraživanja i inovacija u području prilagodbe oceana klimatskim promjenama i obnovljive energije mora kako bi EU postao predvodnik u području zelenih brodova, ribarskih plovila i luka; naglašava da bi trebalo osigurati financijska sredstva za dubokomorske ekosustave i biološku raznolikost; poziva na odlučno djelovanje u borbi protiv onečišćenja koje potječe s brodova i od nezakonitog odbacivanja otpada; poziva EU da preuzme vodeću ulogu u uspostavi zelenih koridora i veza između zelenih luka diljem svijeta kako bi se osnažila i pojačala zelena tranzicija u pomorskom sektoru; poziva na odlučno djelovanje u borbi protiv onečišćenja koje potječe s brodova i od nezakonitog odbacivanja otpada; |
| --- | --- |

36.

naglašava potrebu za podupiranjem istraživanja i inovacija u području prilagodbe oceana klimatskim promjenama i obnovljive energije mora kako bi EU postao predvodnik u području zelenih brodova, ribarskih plovila i luka; naglašava da bi trebalo osigurati financijska sredstva za dubokomorske ekosustave i biološku raznolikost; poziva na odlučno djelovanje u borbi protiv onečišćenja koje potječe s brodova i od nezakonitog odbacivanja otpada; poziva EU da preuzme vodeću ulogu u uspostavi zelenih koridora i veza između zelenih luka diljem svijeta kako bi se osnažila i pojačala zelena tranzicija u pomorskom sektoru; poziva na odlučno djelovanje u borbi protiv onečišćenja koje potječe s brodova i od nezakonitog odbacivanja otpada;

| 37. | smatra da bi u nadolazećim godinama trebalo eksponencijalno povećati razvoj i proizvodnju održivih brodskih goriva te da bi EU i njegove države članice trebali ulagati u istraživanje i proizvodnju održivih brodskih goriva jer ona predstavljaju priliku i za okoliš i za industriju; poziva Komisiju da razmotri mogućnost osnivanja istraživačkog centra EU-a za održiva brodska goriva i tehnologije koji bi pomogao u koordinaciji napora dionika uključenih u razvoj održivih brodskih goriva; |
| --- | --- |

37.

smatra da bi u nadolazećim godinama trebalo eksponencijalno povećati razvoj i proizvodnju održivih brodskih goriva te da bi EU i njegove države članice trebali ulagati u istraživanje i proizvodnju održivih brodskih goriva jer ona predstavljaju priliku i za okoliš i za industriju; poziva Komisiju da razmotri mogućnost osnivanja istraživačkog centra EU-a za održiva brodska goriva i tehnologije koji bi pomogao u koordinaciji napora dionika uključenih u razvoj održivih brodskih goriva;

| 38. | izražava potporu inicijativi „Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj” i inicijativi Komisije „Obnova naših oceana i voda do 2030.”, čiji je cilj ubrzati prikupljanje znanja i podataka i obnovu oceana te promicati cikličke vizije obnove oceana, mora i rijeka putem konkretnih i regionalnih pilot-projekata; |
| --- | --- |

38.

izražava potporu inicijativi „Desetljeće znanosti o oceanima za održivi razvoj” i inicijativi Komisije „Obnova naših oceana i voda do 2030.”, čiji je cilj ubrzati prikupljanje znanja i podataka i obnovu oceana te promicati cikličke vizije obnove oceana, mora i rijeka putem konkretnih i regionalnih pilot-projekata;

| 39. | prepoznaje potrebu za uključivanjem znanstvenih zajednica u koordinaciju napora za postizanje održive budućnosti oceana, koja će olakšati nove načine proizvodnje i razmjenu znanja; stoga poziva EU da se zalaže za osnivanje međunarodnog panela za održivost oceana po modelu Međuvladina panela o klimatskim promjenama kako bi se postavili temelji za buduće upravljanje oceanima; |
| --- | --- |

39.

prepoznaje potrebu za uključivanjem znanstvenih zajednica u koordinaciju napora za postizanje održive budućnosti oceana, koja će olakšati nove načine proizvodnje i razmjenu znanja; stoga poziva EU da se zalaže za osnivanje međunarodnog panela za održivost oceana po modelu Međuvladina panela o klimatskim promjenama kako bi se postavili temelji za buduće upravljanje oceanima;

| 40. | podržava napore međuvladine koalicije velikih ambicija za prirodu i ljude pod vodstvom Kostarike, Francuske i Ujedinjene Kraljevine; pozdravlja članstvo Komisije u toj koaliciji; podsjeća na predanost EU-a postizanju očuvanja i održivog korištenja oceana i morskih resursa, kako je definirano 14. ciljem održivog razvoja u okviru Programa UN-a za održivi razvoj do 2030.; |
| --- | --- |

40.

podržava napore međuvladine koalicije velikih ambicija za prirodu i ljude pod vodstvom Kostarike, Francuske i Ujedinjene Kraljevine; pozdravlja članstvo Komisije u toj koaliciji; podsjeća na predanost EU-a postizanju očuvanja i održivog korištenja oceana i morskih resursa, kako je definirano 14. ciljem održivog razvoja u okviru Programa UN-a za održivi razvoj do 2030.;

o

o o

| 41. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

41.

nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

1

(2)  SL C 458, 19.12.2018., str. 9.

2

(3)  SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

3

(4)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

4

(5)  SL L 257, 28.8.2014., str. 135.

5

(6)  SL C 494, 8.12.2021., str. 14.

6

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0135.

7

(8)  SL C 101, 16.3.2018., str. 123.

8

(9)  SL C 337, 20.9.2018., str. 30.

9

(10)  SL C 342, 6.9.2022., str. 66.

10

(11)  SL C 99, 1.3.2022., str. 214.

11

(12)  SL C 99, 1.3.2022., str. 88.

12

(13)  Klimatsko djelovanje UN-a, „Ocean – najveći svjetski saveznik protiv klimatskih promjena”.

13

(14)  „Marine Biodiversity and Ecosystems Underpin a Healthy Planet and Social Well-Being” (Morska biološka raznolikost i ekosustavi potpora su zdravom planetu i socijalnoj dobrobiti), UN Chronicle, br. 1 & 2, svezak LIV – Naš ocean, naš svijet, svibanj 2017.

14

UN Chronicle

Naš ocean, naš svijet

(15)  Međunarodni monetarni fond, „Strategija za zaštitu kitova može ograničiti stakleničke plinove i globalno zatopljenje”, prosinac 2019.

15

(16)  Europska agencija za okoliš, „Upravljanje oceanima”, 5. svibnja 2022.

16

(17)  Kao što je potvrđeno u Rezoluciji Parlamenta od 3. svibnja 2022. naslovljenoj „Prema održivom plavom gospodarstvu u EU-u: uloga sektora ribarstva i akvakulture”.

17

(18)  Vidjeti Izvješće Komisije Plavo gospodarstvo EU-a 2022., 3. svibnja 2022.

18

Plavo gospodarstvo EU-a 2022.

(19)  Kao što je izraženo u rezoluciji Parlamenta od 8. srpnja 2021. o uspostavi zaštićenih morskih područja i očuvanju biološke raznolikosti Južnog oceana.

19

(20)  Vidi Koordinacijsko tijelo Programa UN-a za okoliš za more istočne Azije (COBSEA), Marine Litter and Plastic Pollution (Morski otpad i onečišćenje plastikom) i sintezu Programa UN-a za okoliš, From pollution to solution:
  a global assessment of marine litter and plastic pollution (Od zagađenja do rješenja: Globalna procjena morskog otpada i onečišćenja plastikom), 2021.

20

Marine Litter and Plastic Pollution

From pollution to solution:

a global assessment of marine litter and plastic pollution

(21)  SL L 286, 29.10.2008., str. 1.

21

(22)  Zajednička komunikacija Komisije i visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 13. listopada 2021. naslovljena „Jači angažman EU-a za miran, održiv i prosperitetan Arktik” (JOIN(2021)0027).

22

(23)  Stajalište od 16. rujna 2020. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 kako bi se na odgovarajući način uzeo u obzir globalni sustav prikupljanja podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima (SL C 385, 22.9.2021., str. 217.).

23

(24)  SL L 76, 19.3.2018., str. 3.

24

---

PREPORUKE

Europski parlament

srijeda, 5. listopada 2022.

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/115 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/115

---

P9_TA(2022)0345

Strateški odnos i partnerstvo EU-a s Rogom Afrike

Preporuka Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o strateškom odnosu i partnerstvu EU-a s Rogom Afrike (2021/2206(INI))

(2023/C 132/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. svibnja 2021. naslovljene „Rog Afrike: geostrateški prioritet za EU”, a posebno njegov stavak 28. o pristupu spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima te njihovu poštovanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. svibnja 2021. naslovljene „Rog Afrike: geostrateški prioritet za EU”, a posebno njegov stavak 28. o pristupu spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima te njihovu poštovanju,

| — | uzimajući u obzir završnu zajedničku izjavu sa šestog sastanka na vrhu između Europske unije i Afričke unije od 18. veljače 2022. naslovljenu „Zajednička vizija za 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu zajedničku izjavu sa šestog sastanka na vrhu između Europske unije i Afričke unije od 18. veljače 2022. naslovljenu „Zajednička vizija za 2030.”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. lipnja 2018. o Rogu Afrike i Crvenom moru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. lipnja 2018. o Rogu Afrike i Crvenom moru,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2020. o sigurnosnoj suradnji EU-a i Afrike u području Sahela, zapadnoj Africi i Rogu Afrike (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2020. o sigurnosnoj suradnji EU-a i Afrike u području Sahela, zapadnoj Africi i Rogu Afrike (1),

| — | uzimajući u obzir Strateški kompas za sigurnost i obranu donesen 21. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški kompas za sigurnost i obranu donesen 21. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o novoj strategiji EU-a i Afrike: partnerstvo za održiv i uključiv razvoj (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o novoj strategiji EU-a i Afrike: partnerstvo za održiv i uključiv razvoj (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2021. o stanju u Somaliji (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2021. o stanju u Somaliji (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o stanju u izbjegličkom kampu Kakuma u Keniji (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o stanju u izbjegličkom kampu Kakuma u Keniji (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2022. o političkoj krizi u Sudanu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2022. o političkoj krizi u Sudanu (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o stanju u Etiopiji (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o stanju u Etiopiji (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o humanitarnoj situaciji u Tigreu (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o humanitarnoj situaciji u Tigreu (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2021. o političkoj situaciji u Ugandi (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2021. o političkoj situaciji u Ugandi (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2019. o položaju LGBTI osoba u Ugandi (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2019. o položaju LGBTI osoba u Ugandi (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o Eritreji, posebno o slučaju Dawita Isaaka (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o Eritreji, posebno o slučaju Dawita Isaaka (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2016. o stanju u Eritreji (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2016. o stanju u Eritreji (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o Južnom Sudanu (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. svibnja 2017. o Južnom Sudanu (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o Džibutiju (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o Džibutiju (13),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122, 2242, 2467 i 2493 o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122, 2242, 2467 i 2493 o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2250, 2419 i 2535 o mladima, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2250, 2419 i 2535 o mladima, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima narodâ iz svibnja 2014. o zaštiti od nasilja i drugih povreda ljudskih prava osoba na temelju njihove stvarne ili pripisane seksualne orijentacije ili rodnog identiteta te iz svibnja 2017. o položaju boraca za ljudska prava u Africi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Afričke komisije o ljudskim pravima i pravima narodâ iz svibnja 2014. o zaštiti od nasilja i drugih povreda ljudskih prava osoba na temelju njihove stvarne ili pripisane seksualne orijentacije ili rodnog identiteta te iz svibnja 2017. o položaju boraca za ljudska prava u Africi,

| — | uzimajući u obzir smjernice o slobodi udruživanja i okupljanja koje je Afrička komisija o ljudskim pravima i pravima narodâ usvojila na svojoj 60. redovnoj sjednici u svibnju 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice o slobodi udruživanja i okupljanja koje je Afrička komisija o ljudskim pravima i pravima narodâ usvojila na svojoj 60. redovnoj sjednici u svibnju 2017.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. ožujka 2020. o Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020.–2024. (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. ožujka 2020. o Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020.–2024. (JOIN(2020)0005),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019., a posebno njegovu mjeru 22(b) u kojoj se navodi odgovornost Europske službe za vanjsko djelovanje, Komisije, Vijeća i država članica za razvoj i provedbu politike EU-a o tranzicijskom pravosuđu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje od 2015. do 2019., a posebno njegovu mjeru 22(b) u kojoj se navodi odgovornost Europske službe za vanjsko djelovanje, Komisije, Vijeća i država članica za razvoj i provedbu politike EU-a o tranzicijskom pravosuđu,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovu uništenju te Konvenciju o kazetnom streljivu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zabrani uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o njihovu uništenju te Konvenciju o kazetnom streljivu,

| — | uzimajući u obzir sporazum potpisan na trećem Regionalnom ministarskom forumu o migracijama u Nairobiju u Keniji 1. travnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum potpisan na trećem Regionalnom ministarskom forumu o migracijama u Nairobiju u Keniji 1. travnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2628 od 31. ožujka 2022. kojom se Misija Afričke unije u Somaliji (AMISOM) preoblikovala u Misiju Afričke unije za tranziciju u Somaliji (ATMIS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2628 od 31. ožujka 2022. kojom se Misija Afričke unije u Somaliji (AMISOM) preoblikovala u Misiju Afričke unije za tranziciju u Somaliji (ATMIS),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta iz 1989.,

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima narodâ, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima narodâ,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju u New Yorku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 25. rujna 2015. naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju u New Yorku,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika diskriminacije na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a iz 1981. o ukidanju svih oblika diskriminacije na temelju vjeroispovijesti ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2020. o strategiji EU-a za okončanje genitalnog sakaćenja žena diljem svijeta (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. veljače 2020. o strategiji EU-a za okončanje genitalnog sakaćenja žena diljem svijeta (14),

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda,

| — | uzimajući u obzir izvješće Etiopskog povjerenstva za ljudska prava/Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 3. studenoga 2021. o zajedničkoj istrazi navodnih kršenja međunarodnih ljudskih prava, humanitarnog prava i prava o izbjeglicama koje su počinile sve sukobljene strane u regiji Tigre u Etiopiji i izvješće Etiopskog povjerenstva za ljudska prava od 11. ožujka 2022. o kršenjima ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u regijama Afar i Amhara u Etiopiji između rujna i prosinca 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Etiopskog povjerenstva za ljudska prava/Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 3. studenoga 2021. o zajedničkoj istrazi navodnih kršenja međunarodnih ljudskih prava, humanitarnog prava i prava o izbjeglicama koje su počinile sve sukobljene strane u regiji Tigre u Etiopiji i izvješće Etiopskog povjerenstva za ljudska prava od 11. ožujka 2022. o kršenjima ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava u regijama Afar i Amhara u Etiopiji između rujna i prosinca 2021.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 17. prosinca 2021. o osnivanju međunarodnog povjerenstva stručnjaka za ljudska prava u svrhu provođenja temeljite i nepristrane istrage navoda o kršenjima i povredama koje su od 3. studenoga 2020. počinile sve sukobljene strane u Etiopiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava od 17. prosinca 2021. o osnivanju međunarodnog povjerenstva stručnjaka za ljudska prava u svrhu provođenja temeljite i nepristrane istrage navoda o kršenjima i povredama koje su od 3. studenoga 2020. počinile sve sukobljene strane u Etiopiji,

| — | uzimajući u obzir Obnovljeni sporazum o rješavanju sukoba u Južnom Sudanu od 12. rujna 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Obnovljeni sporazum o rješavanju sukoba u Južnom Sudanu od 12. rujna 2018.,

| — | uzimajući u obzir pripremni dokument Međunarodnog instituta za mirovna istraživanja u Stockholmu iz prosinca 2020. naslovljen „Misija Europske unije za osposobljavanje u Somaliji: procjena”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pripremni dokument Međunarodnog instituta za mirovna istraživanja u Stockholmu iz prosinca 2020. naslovljen „Misija Europske unije za osposobljavanje u Somaliji: procjena”,

| — | uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0207/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0207/2022),

| A. | budući da se zaključcima Vijeća od 10. svibnja 2021. uspostavlja nova strategija za Rog Afrike i daje novi poticaj partnerstvu EU-a s tom regijom, koja je od primarne strateške važnosti za Uniju; |
| --- | --- |

A.

budući da se zaključcima Vijeća od 10. svibnja 2021. uspostavlja nova strategija za Rog Afrike i daje novi poticaj partnerstvu EU-a s tom regijom, koja je od primarne strateške važnosti za Uniju;

| B. | budući da je Rog Afrike strateški važna regija za EU u političkom, ekonomskom i trgovinskom pogledu te Europa s njom ima dugogodišnje političke i gospodarske veze; budući da Rog Afrike ima potencijal za rast u gospodarskom i političkom smislu, ali se suočava s nizom kritičnih prepreka, koje među ostalim uključuju krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, negativan učinak klimatskih promjena, sve veće nestašice vode i nesigurnost opskrbe hranom, dezertifikaciju i krčenje šuma, slabu otpornost na prirodne katastrofe, rast stanovništva i urbanizaciju, u kombinaciji s ograničenim otvaranjem novih radnih mjesta i dubokim nejednakostima, nedostatkom odgovarajuće infrastrukture, nestabilnostima i političkim izazovima; budući da su demokracija, dobro upravljanje, odgovornost, vladavina prava, ljudska prava, rodna ravnopravnost te uključiva i participativna društva preduvjeti za mir i regionalnu stabilnost; |
| --- | --- |

B.

budući da je Rog Afrike strateški važna regija za EU u političkom, ekonomskom i trgovinskom pogledu te Europa s njom ima dugogodišnje političke i gospodarske veze; budući da Rog Afrike ima potencijal za rast u gospodarskom i političkom smislu, ali se suočava s nizom kritičnih prepreka, koje među ostalim uključuju krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, negativan učinak klimatskih promjena, sve veće nestašice vode i nesigurnost opskrbe hranom, dezertifikaciju i krčenje šuma, slabu otpornost na prirodne katastrofe, rast stanovništva i urbanizaciju, u kombinaciji s ograničenim otvaranjem novih radnih mjesta i dubokim nejednakostima, nedostatkom odgovarajuće infrastrukture, nestabilnostima i političkim izazovima; budući da su demokracija, dobro upravljanje, odgovornost, vladavina prava, ljudska prava, rodna ravnopravnost te uključiva i participativna društva preduvjeti za mir i regionalnu stabilnost;

| C. | budući da se zemlje Roga Afrike (Somalija, Etiopija, Sudan, Kenija, Uganda, Eritreja, Južni Sudan, Džibuti) suočavaju sa zajedničkim rizicima i prijetnjama koji uključuju neposredne i dugoročne učinke klimatskih promjena, džihadistički terorizam, etničke napetosti i probleme lošeg upravljanja; budući da su sve zemlje te regije u trajno nestabilnom položaju zbog stalnih sukoba i teških kršenja ljudskih prava koje su počinile sve sukobljene strane, što uključuje novačenje djece vojnika, napade usmjerene na civile i civilnu infrastrukturu i praksu seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama; budući da su nekažnjavanje ratnih zločina i druga kršenja međunarodnog humanitarnog prava i prava o ljudskim pravima i dalje uobičajena, dok se ostvarivanje pravde za žrtve u velikoj mjeri pokazalo nedostižnim; budući da je u prosincu 2021. Vijeće UN-a za ljudska prava osnovalo Komisiju stručnjaka UN-a za ljudska prava za Etiopiju kako bi se istražili mogući ratni zločini i druga kršenja; |
| --- | --- |

C.

budući da se zemlje Roga Afrike (Somalija, Etiopija, Sudan, Kenija, Uganda, Eritreja, Južni Sudan, Džibuti) suočavaju sa zajedničkim rizicima i prijetnjama koji uključuju neposredne i dugoročne učinke klimatskih promjena, džihadistički terorizam, etničke napetosti i probleme lošeg upravljanja; budući da su sve zemlje te regije u trajno nestabilnom položaju zbog stalnih sukoba i teških kršenja ljudskih prava koje su počinile sve sukobljene strane, što uključuje novačenje djece vojnika, napade usmjerene na civile i civilnu infrastrukturu i praksu seksualnog nasilja nad ženama i djevojčicama; budući da su nekažnjavanje ratnih zločina i druga kršenja međunarodnog humanitarnog prava i prava o ljudskim pravima i dalje uobičajena, dok se ostvarivanje pravde za žrtve u velikoj mjeri pokazalo nedostižnim; budući da je u prosincu 2021. Vijeće UN-a za ljudska prava osnovalo Komisiju stručnjaka UN-a za ljudska prava za Etiopiju kako bi se istražili mogući ratni zločini i druga kršenja;

| D. | budući da se opća stabilnost Roga Afrike dodatno pogoršala od početka sukoba u etiopskoj regiji Tigre u studenome 2020. te je ugrožena zbog teških političkih tranzicija koje su u tijeku u nizu zemalja; budući da je humanitarna situacija diljem Etiopije i dalje dramatična zbog sukoba, suše i masovnog unutarnjeg raseljavanja; budući da je savezna vlada 24. ožujka 2022. najavila humanitarno primirje, kako bi se olakšao pristup humanitarnoj pomoći za regiju Tigre, koja je odsječena zbog sukoba; budući da su se sukobi u sjevernoj regiji Etiopije nastavili 24. kolovoza 2022.; budući da je, unatoč tome što je i dalje vrlo brutalan, sukob u Etiopiji sada ušao u drugačiju fazu, s obzirom na to da su se obje sukobljene strane javno obvezale na predanost rješenju postignutom pregovorima unutar okvira pod vodstvom Afričke unije; budući da izgradnja i druga faza punjenja Velike brane etiopskog preporoda, koju je Etiopija izgradila na gornjem toku Nila, i dalje uzrokuje napetosti između Etiopije i susjednih zemalja; |
| --- | --- |

D.

budući da se opća stabilnost Roga Afrike dodatno pogoršala od početka sukoba u etiopskoj regiji Tigre u studenome 2020. te je ugrožena zbog teških političkih tranzicija koje su u tijeku u nizu zemalja; budući da je humanitarna situacija diljem Etiopije i dalje dramatična zbog sukoba, suše i masovnog unutarnjeg raseljavanja; budući da je savezna vlada 24. ožujka 2022. najavila humanitarno primirje, kako bi se olakšao pristup humanitarnoj pomoći za regiju Tigre, koja je odsječena zbog sukoba; budući da su se sukobi u sjevernoj regiji Etiopije nastavili 24. kolovoza 2022.; budući da je, unatoč tome što je i dalje vrlo brutalan, sukob u Etiopiji sada ušao u drugačiju fazu, s obzirom na to da su se obje sukobljene strane javno obvezale na predanost rješenju postignutom pregovorima unutar okvira pod vodstvom Afričke unije; budući da izgradnja i druga faza punjenja Velike brane etiopskog preporoda, koju je Etiopija izgradila na gornjem toku Nila, i dalje uzrokuje napetosti između Etiopije i susjednih zemalja;

| E. | budući da je EU važan, dugotrajan i pouzdan partner za mir, sigurnost, održivi razvoj i humanitarnu pomoć u toj regiji te budući da se tom partnerstvu za mir, sigurnost, demokraciju, održivi razvoj i humanitarnu pomoć mora posvetiti adekvatna pozornost; budući da su postojeće regionalne organizacije i druge inicijative kao što su Afrička unija i koalicijske snage za Rog Afrike (CJTF HOA) također vodeći akteri u rješavanju sigurnosnih pitanja Roga Afrike; |
| --- | --- |

E.

budući da je EU važan, dugotrajan i pouzdan partner za mir, sigurnost, održivi razvoj i humanitarnu pomoć u toj regiji te budući da se tom partnerstvu za mir, sigurnost, demokraciju, održivi razvoj i humanitarnu pomoć mora posvetiti adekvatna pozornost; budući da su postojeće regionalne organizacije i druge inicijative kao što su Afrička unija i koalicijske snage za Rog Afrike (CJTF HOA) također vodeći akteri u rješavanju sigurnosnih pitanja Roga Afrike;

| F. | budući da je prva konferencija Kine i Roga Afrike o miru, upravljanju i razvoju održana 20. i 21. lipnja 2022.; budući da je kineski posebni izaslanik za Rog Afrike, Xue Bing, koji je prisustvovao sastanku ponudio bezuvjetnu potporu Pekinga za rješavanje sukoba u toj regiji, pri čemu je pozvao da zemlje u toj regiji budu neovisne u pogledu vanjskog uplitanja; |
| --- | --- |

F.

budući da je prva konferencija Kine i Roga Afrike o miru, upravljanju i razvoju održana 20. i 21. lipnja 2022.; budući da je kineski posebni izaslanik za Rog Afrike, Xue Bing, koji je prisustvovao sastanku ponudio bezuvjetnu potporu Pekinga za rješavanje sukoba u toj regiji, pri čemu je pozvao da zemlje u toj regiji budu neovisne u pogledu vanjskog uplitanja;

| G. | budući da se humanitarna situacija u Južnom Sudanu pogoršava zbog napetosti i sukoba, lokalnog nasilja među zajednicama i učestalih poplava; budući da je UN procijenio da je Somaliji, Etiopiji i Keniji potrebna hitna humanitarna pomoć u iznosu od 4,4 milijarde USD u 2022. godini kako bi se doprlo do 29,1 milijuna ljudi; budući da je do travnja 2022. međunarodna zajednica osigurala samo 5 % tih potreba; budući da je zbog suše već uginulo oko tri milijuna jedinki stoke diljem južne Etiopije i sušnih regija u Keniji te da je uginulo oko 30 % stada koja pripadaju kućanstvima u Somaliji; budući da je invazija skakavaca u istočnoj Africi najgora zabilježena u posljednjih 25 godina u Etiopiji i Somaliji i najgora u posljednjih 70 godina u Keniji te predstavlja veliku prijetnju sigurnosti opskrbe hranom u regiji; budući da je od siječnja do lipnja 2022. oko 568 000 djece u Etiopiji, Keniji i Somaliji primljeno na liječenje zbog teške akutne pothranjenosti, a očekuje se da će oko 6,5 milijuna djece biti pogođeno akutnom pothranjenošću u tim trima zemljama; budući da Radna skupina za sigurnost opskrbe hranom i ishranu sada procjenjuje da bi do veljače 2023. između 23 i 26 milijuna ljudi moglo biti pogođeno visokom razinom akutne nesigurnosti opskrbe hranom, prvenstveno zbog suše u regiji ako kiša u razdoblju od listopada do prosinca izostane; budući da stručnjaci predviđaju da će učestalija kretanja najezdi skakavaca preko granica između Kenije, Etiopije i Somalije dodatno pogoršati postojeću nesigurnost opskrbe hranom; budući da katastrofalne posljedice rata u Ukrajini, s cijenama hrane, goriva i sirovina koje su dosegle nezabilježene razine, pogoršavaju ozbiljnu krizu povezanu s hranom u zemljama Roga Afrike; |
| --- | --- |

G.

budući da se humanitarna situacija u Južnom Sudanu pogoršava zbog napetosti i sukoba, lokalnog nasilja među zajednicama i učestalih poplava; budući da je UN procijenio da je Somaliji, Etiopiji i Keniji potrebna hitna humanitarna pomoć u iznosu od 4,4 milijarde USD u 2022. godini kako bi se doprlo do 29,1 milijuna ljudi; budući da je do travnja 2022. međunarodna zajednica osigurala samo 5 % tih potreba; budući da je zbog suše već uginulo oko tri milijuna jedinki stoke diljem južne Etiopije i sušnih regija u Keniji te da je uginulo oko 30 % stada koja pripadaju kućanstvima u Somaliji; budući da je invazija skakavaca u istočnoj Africi najgora zabilježena u posljednjih 25 godina u Etiopiji i Somaliji i najgora u posljednjih 70 godina u Keniji te predstavlja veliku prijetnju sigurnosti opskrbe hranom u regiji; budući da je od siječnja do lipnja 2022. oko 568 000 djece u Etiopiji, Keniji i Somaliji primljeno na liječenje zbog teške akutne pothranjenosti, a očekuje se da će oko 6,5 milijuna djece biti pogođeno akutnom pothranjenošću u tim trima zemljama; budući da Radna skupina za sigurnost opskrbe hranom i ishranu sada procjenjuje da bi do veljače 2023. između 23 i 26 milijuna ljudi moglo biti pogođeno visokom razinom akutne nesigurnosti opskrbe hranom, prvenstveno zbog suše u regiji ako kiša u razdoblju od listopada do prosinca izostane; budući da stručnjaci predviđaju da će učestalija kretanja najezdi skakavaca preko granica između Kenije, Etiopije i Somalije dodatno pogoršati postojeću nesigurnost opskrbe hranom; budući da katastrofalne posljedice rata u Ukrajini, s cijenama hrane, goriva i sirovina koje su dosegle nezabilježene razine, pogoršavaju ozbiljnu krizu povezanu s hranom u zemljama Roga Afrike;

| H. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 u toj regiji stvorila zdravstvene, socioekonomske i političke izazove zbog povećanja siromaštva, rasta nejednakosti i pogoršanja strukturne i ukorijenjene diskriminacije, što ima razoran učinak na ljudska prava i građanske slobode, osobito za pripadnike manjinskih skupina i ranjive osobe; budući da su u tom kontekstu neke vlade koristile zakonodavstvo povezano s bolesti COVID-19 kako bi podrivale ljudska prava; |
| --- | --- |

H.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 u toj regiji stvorila zdravstvene, socioekonomske i političke izazove zbog povećanja siromaštva, rasta nejednakosti i pogoršanja strukturne i ukorijenjene diskriminacije, što ima razoran učinak na ljudska prava i građanske slobode, osobito za pripadnike manjinskih skupina i ranjive osobe; budući da su u tom kontekstu neke vlade koristile zakonodavstvo povezano s bolesti COVID-19 kako bi podrivale ljudska prava;

| I. | budući da je Rog Afrike i dalje regija podrijetla, tranzita i odredišta velikih migracijskih tokova u druge zemlje u široj regiji, kao i u EU; budući da se siromaštvo i nesigurnost međusobno pojačavaju i da su među najznačajnijim pokretačima masovnog raseljavanja stanovništva u regiji Roga Afrike, osobito među mladima; budući da je u istočnoj Africi i Rogu Afrike više od 7,7 milijuna radnika migranata, pri čemu Etiopija, Kenija i Uganda primaju najveći broj međunarodnih migranata u potrazi za boljim gospodarskim prilikama i boljim mogućnostima za život; |
| --- | --- |

I.

budući da je Rog Afrike i dalje regija podrijetla, tranzita i odredišta velikih migracijskih tokova u druge zemlje u široj regiji, kao i u EU; budući da se siromaštvo i nesigurnost međusobno pojačavaju i da su među najznačajnijim pokretačima masovnog raseljavanja stanovništva u regiji Roga Afrike, osobito među mladima; budući da je u istočnoj Africi i Rogu Afrike više od 7,7 milijuna radnika migranata, pri čemu Etiopija, Kenija i Uganda primaju najveći broj međunarodnih migranata u potrazi za boljim gospodarskim prilikama i boljim mogućnostima za život;

| J. | budući da su političke napetosti, sukobi, prirodne katastrofe i posljedice klimatskih promjena uzrok znatnog broja izbjeglica i raseljenog stanovništva u većini regija; budući da je humanitarna i sigurnosna situacija u kampovima za izbjeglice i interno raseljene osobe i dalje nesigurna; budući da se u Keniji nalazi izbjeglički kamp Dadaab, jedan od najvećih izbjegličkih kampova u svijetu, u kojemu je više od 220 000 registriranih somalijskih izbjeglica koji bježe od građanskog rata i teških klimatskih uvjeta; budući da napetosti između Kenije i Somalije rastu zbog upravljanja kampom, dok izbjeglice i dalje moraju preživljavati u teškim uvjetima, oviseći o pomoći UN-a kako bi preživjele; |
| --- | --- |

J.

budući da su političke napetosti, sukobi, prirodne katastrofe i posljedice klimatskih promjena uzrok znatnog broja izbjeglica i raseljenog stanovništva u većini regija; budući da je humanitarna i sigurnosna situacija u kampovima za izbjeglice i interno raseljene osobe i dalje nesigurna; budući da se u Keniji nalazi izbjeglički kamp Dadaab, jedan od najvećih izbjegličkih kampova u svijetu, u kojemu je više od 220 000 registriranih somalijskih izbjeglica koji bježe od građanskog rata i teških klimatskih uvjeta; budući da napetosti između Kenije i Somalije rastu zbog upravljanja kampom, dok izbjeglice i dalje moraju preživljavati u teškim uvjetima, oviseći o pomoći UN-a kako bi preživjele;

| K. | budući da se Rog Afrike, Crveno more i Adenski zaljev pretvaraju u područja koja su izvor sve veće zabrinutosti, s obzirom na to da regionalni i međunarodni akteri imaju znatne i često različite gospodarske i sigurnosne interese na tom globalnom raskrižju i uskom grlu za trgovinu robom, pri čemu kroz Crveno more prolazi više od 12 % svjetskog pomorskog tereta i 40 % trgovine Azije s Europom; budući da su stabilnost, pomorska sigurnost i sloboda plovidbe u Crvenome moru i Adenskom zaljevu ključni za osiguravanje globalnih tokova energije i europske energetske sigurnosti jer se svake godine kroz tjesnac Bab al-Mandab izravno proveze oko 6,2 milijuna barela sirove nafte i drugih naftnih derivata (oko 9 % globalnih pomorskih pošiljki), od čega je 3,6 milijuna namijenjeno Europi; budući da će nezakonita ruska invazija na Ukrajinu i aktualni sukob u toj zemlji dodatno povećati relevantnost te trgovinske rute; budući da će se, dok se provode zelena i održiva tranzicija iz europskog zelenog plana, kratkoročno zbog potrebe za smanjenjem ovisnosti o Rusiji i diversifikacijom dobavljača još više povećati geostrateška važnost slobode plovidbe i pomorske sigurnosti u Crvenome moru i Adenskom zaljevu; budući da se mora voditi računa o važnosti regije Crvenog mora za stabilnost Roga Afrike, njezinom značaju kao okosnici trgovine i povezivosti, te njezinim razlozima za zabrinutost, koje EU dijeli, u pogledu stabilnosti i slobodne plovidbe; |
| --- | --- |

K.

budući da se Rog Afrike, Crveno more i Adenski zaljev pretvaraju u područja koja su izvor sve veće zabrinutosti, s obzirom na to da regionalni i međunarodni akteri imaju znatne i često različite gospodarske i sigurnosne interese na tom globalnom raskrižju i uskom grlu za trgovinu robom, pri čemu kroz Crveno more prolazi više od 12 % svjetskog pomorskog tereta i 40 % trgovine Azije s Europom; budući da su stabilnost, pomorska sigurnost i sloboda plovidbe u Crvenome moru i Adenskom zaljevu ključni za osiguravanje globalnih tokova energije i europske energetske sigurnosti jer se svake godine kroz tjesnac Bab al-Mandab izravno proveze oko 6,2 milijuna barela sirove nafte i drugih naftnih derivata (oko 9 % globalnih pomorskih pošiljki), od čega je 3,6 milijuna namijenjeno Europi; budući da će nezakonita ruska invazija na Ukrajinu i aktualni sukob u toj zemlji dodatno povećati relevantnost te trgovinske rute; budući da će se, dok se provode zelena i održiva tranzicija iz europskog zelenog plana, kratkoročno zbog potrebe za smanjenjem ovisnosti o Rusiji i diversifikacijom dobavljača još više povećati geostrateška važnost slobode plovidbe i pomorske sigurnosti u Crvenome moru i Adenskom zaljevu; budući da se mora voditi računa o važnosti regije Crvenog mora za stabilnost Roga Afrike, njezinom značaju kao okosnici trgovine i povezivosti, te njezinim razlozima za zabrinutost, koje EU dijeli, u pogledu stabilnosti i slobodne plovidbe;

| L. | budući da se jedanaesti ministarski sastanak inicijative Roga Afrike održao tijekom sastanka na vrhu između EU-a i AU-a, a članovi Tima Europa prvi su put prisustvovali; budući da je u okviru te inicijative mobilizirano više od 4,5 milijardi USD od triju razvojnih partnera: EU-a, Afričke razvojne banke i Grupe Svjetske banke; budući da je EU od 2019. u sklopu Uzajamnog fonda EU-a podržao 64 projekta na Rogu Afrike, koji su uglavnom usmjereni na veće gospodarske mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja te poboljšano upravljanje i sprečavanje sukoba; |
| --- | --- |

L.

budući da se jedanaesti ministarski sastanak inicijative Roga Afrike održao tijekom sastanka na vrhu između EU-a i AU-a, a članovi Tima Europa prvi su put prisustvovali; budući da je u okviru te inicijative mobilizirano više od 4,5 milijardi USD od triju razvojnih partnera: EU-a, Afričke razvojne banke i Grupe Svjetske banke; budući da je EU od 2019. u sklopu Uzajamnog fonda EU-a podržao 64 projekta na Rogu Afrike, koji su uglavnom usmjereni na veće gospodarske mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja te poboljšano upravljanje i sprečavanje sukoba;

| M. | budući da su u brojnim zemljama u toj regiji i dalje ukorijenjeni rodna diskriminacija i drugi oblici nejednakosti, uključujući rodno uvjetovano nasilje i visoke razine seksualnog nasilja povezanog sa sukobima, ograničen pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju, rane i prisilne brakove, isključivanje trudnica iz škola i praksu sakaćenja ženskih spolnih organa, koja je i dalje ukorijenjena praksa u zemljama Roga Afrike; |
| --- | --- |

M.

budući da su u brojnim zemljama u toj regiji i dalje ukorijenjeni rodna diskriminacija i drugi oblici nejednakosti, uključujući rodno uvjetovano nasilje i visoke razine seksualnog nasilja povezanog sa sukobima, ograničen pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju, rane i prisilne brakove, isključivanje trudnica iz škola i praksu sakaćenja ženskih spolnih organa, koja je i dalje ukorijenjena praksa u zemljama Roga Afrike;

| N. | budući da se LGBTIQ osobe i dalje suočavaju s uznemiravanjem, uhićenjima, kaznenim progonom i rodno uvjetovanim nasiljem, a ponekad su čak i u opasnosti da budu ubijene zbog svoje stvarne ili percipirane seksualne orijentacije, rodnog identiteta ili izražavanja i spolnih obilježja; budući da su u svim zemljama Roga Afrike osim u Džibutiju kriminalizirani spolni odnosi uz obostrani pristanak između osoba istog spola; budući da se tom kriminalizacijom legitimizira diskriminirajuće postupanje prema LGBTIQ osobama i budući da je ukidanje diskriminirajućih odredbi kaznenog zakona nužan prvi korak prema zaštiti LGBTIQ osoba od nasilja; budući da nijedna od zemalja Roga Afrike nema uspostavljene zakonske odredbe o pravnom priznavanju transrodnih osoba ili zaštiti interseksualnih osoba od sakaćenja spolnih organa; |
| --- | --- |

N.

budući da se LGBTIQ osobe i dalje suočavaju s uznemiravanjem, uhićenjima, kaznenim progonom i rodno uvjetovanim nasiljem, a ponekad su čak i u opasnosti da budu ubijene zbog svoje stvarne ili percipirane seksualne orijentacije, rodnog identiteta ili izražavanja i spolnih obilježja; budući da su u svim zemljama Roga Afrike osim u Džibutiju kriminalizirani spolni odnosi uz obostrani pristanak između osoba istog spola; budući da se tom kriminalizacijom legitimizira diskriminirajuće postupanje prema LGBTIQ osobama i budući da je ukidanje diskriminirajućih odredbi kaznenog zakona nužan prvi korak prema zaštiti LGBTIQ osoba od nasilja; budući da nijedna od zemalja Roga Afrike nema uspostavljene zakonske odredbe o pravnom priznavanju transrodnih osoba ili zaštiti interseksualnih osoba od sakaćenja spolnih organa;

| O. | budući da je od 1. travnja 2022. misiju Afričke unije u Somaliji (AMISOM) zamijenila misija Afričke unije za tranziciju u Somaliji (ATMIS), s glavnim ciljem da bude predana somalijskim nacionalnim vojnim snagama 2024.; budući da zadaće nove misije između ostalog uključuju smanjenje prijetnje koju predstavlja al-Shabaab, potporu jačanju udruženih somalijskih sigurnosnih i policijskih snaga, osiguravanje postupnog prijenosa odgovornosti u području sigurnosti na Somaliju te potporu naporima savezne vlade Somalije i država članica federacije u promicanju mira i pomirenja; budući da Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 2608 o borbi protiv piratstva, koja je poslužila kao temelj za operaciju pomorskih snaga EU-a Atalanta, nije obnovljena, što je rezultiralo ograničenim pristupom somalijskim teritorijalnim vodama; budući da je sigurnosno stanje nestabilno i zabrinjavajuće s obzirom na to da je teroristička skupina Al-Shabaab i dalje aktivna; budući da su izbori održani s 12 mjeseci zakašnjenja; budući da se ta zemlja suočava sa sve većim financijskim poteškoćama koje ugrožavaju njezine sposobnosti plaćanja, budući da je od rujna 2020. financijska potpora EU-a obustavljena jer izborni postupak nije dovršen, ali se i dalje pruža izravna potpora ranjivom stanovništvu; budući da su, prema humanitarnim nevladinim organizacijama, od ruske invazije na Ukrajinu cijene pšenice i ulja porasle za 300 % u brojnim regijama Somalije, koja 90 % svoje pšenice uvozi iz Ukrajine i Rusije; budući da je od ožujka 2022., prema podacima UN-a, više od 38 % stanovništva Somalije pogođeno ozbiljnom nesigurnošću opskrbe hranom; |
| --- | --- |

O.

budući da je od 1. travnja 2022. misiju Afričke unije u Somaliji (AMISOM) zamijenila misija Afričke unije za tranziciju u Somaliji (ATMIS), s glavnim ciljem da bude predana somalijskim nacionalnim vojnim snagama 2024.; budući da zadaće nove misije između ostalog uključuju smanjenje prijetnje koju predstavlja al-Shabaab, potporu jačanju udruženih somalijskih sigurnosnih i policijskih snaga, osiguravanje postupnog prijenosa odgovornosti u području sigurnosti na Somaliju te potporu naporima savezne vlade Somalije i država članica federacije u promicanju mira i pomirenja; budući da Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 2608 o borbi protiv piratstva, koja je poslužila kao temelj za operaciju pomorskih snaga EU-a Atalanta, nije obnovljena, što je rezultiralo ograničenim pristupom somalijskim teritorijalnim vodama; budući da je sigurnosno stanje nestabilno i zabrinjavajuće s obzirom na to da je teroristička skupina Al-Shabaab i dalje aktivna; budući da su izbori održani s 12 mjeseci zakašnjenja; budući da se ta zemlja suočava sa sve većim financijskim poteškoćama koje ugrožavaju njezine sposobnosti plaćanja, budući da je od rujna 2020. financijska potpora EU-a obustavljena jer izborni postupak nije dovršen, ali se i dalje pruža izravna potpora ranjivom stanovništvu; budući da su, prema humanitarnim nevladinim organizacijama, od ruske invazije na Ukrajinu cijene pšenice i ulja porasle za 300 % u brojnim regijama Somalije, koja 90 % svoje pšenice uvozi iz Ukrajine i Rusije; budući da je od ožujka 2022., prema podacima UN-a, više od 38 % stanovništva Somalije pogođeno ozbiljnom nesigurnošću opskrbe hranom;

| P. | budući da je zbog neproduljenja Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2608 ograničen pristup teritorijalnim vodama Somalije za operaciju Atalanta; |
| --- | --- |

P.

budući da je zbog neproduljenja Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2608 ograničen pristup teritorijalnim vodama Somalije za operaciju Atalanta;

| Q. | budući da je Kina imenovala posebnog izaslanika za Rog Afrike; budući da je Kina povećala svoju vojnu i diplomatsku prisutnost u zemljama u toj regiji te gospodarsku suradnju s njima; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Kina imenovala posebnog izaslanika za Rog Afrike; budući da je Kina povećala svoju vojnu i diplomatsku prisutnost u zemljama u toj regiji te gospodarsku suradnju s njima;

| R. | budući da još od državnog udara 25. listopada 2021. u Sudanu traje politički zastoj i vode se vrlo teški pregovori između civila i vojske; budući da je sigurnosna situacija u Darfuru, regiji u kojoj od studenoga 2021. ponovno izbija nasilje, vrlo zabrinjavajuća; budući da je Sudan suočen s teškom ekonomskom situacijom, u kombinaciji s time što su Svjetska banka i Međunarodni monetarni fond obustavili isplate dok se ne pronađe održivo političko rješenje i uspostavi civilna vlada, kao i da je obustavljena financijska potpora Europske komisije, iako se i dalje pruža izravna potpora stanovništvu; budući da će planirana ruska vojna baza Rusiji omogućiti strateški pristup Crvenom moru; |
| --- | --- |

R.

budući da još od državnog udara 25. listopada 2021. u Sudanu traje politički zastoj i vode se vrlo teški pregovori između civila i vojske; budući da je sigurnosna situacija u Darfuru, regiji u kojoj od studenoga 2021. ponovno izbija nasilje, vrlo zabrinjavajuća; budući da je Sudan suočen s teškom ekonomskom situacijom, u kombinaciji s time što su Svjetska banka i Međunarodni monetarni fond obustavili isplate dok se ne pronađe održivo političko rješenje i uspostavi civilna vlada, kao i da je obustavljena financijska potpora Europske komisije, iako se i dalje pruža izravna potpora stanovništvu; budući da će planirana ruska vojna baza Rusiji omogućiti strateški pristup Crvenom moru;

| S. | budući da je prošlo više od deset godina od ostvarivanja neovisnosti Južnog Sudana 2011., a da je provedba mirovnog sporazuma potpisanog 2018. odgođena; budući da predsjednik Salva Kiir namjerava održati opće izbore 2023. u skladu s rokom utvrđenim mirovnim sporazumom; budući da zabrinjava činjenica da je ta zemlja politički i vojno rascjepkana, kako među različitim političkim skupinama, vojnim frakcijama i etničkim skupinama, tako i unutar njih; |
| --- | --- |

S.

budući da je prošlo više od deset godina od ostvarivanja neovisnosti Južnog Sudana 2011., a da je provedba mirovnog sporazuma potpisanog 2018. odgođena; budući da predsjednik Salva Kiir namjerava održati opće izbore 2023. u skladu s rokom utvrđenim mirovnim sporazumom; budući da zabrinjava činjenica da je ta zemlja politički i vojno rascjepkana, kako među različitim političkim skupinama, vojnim frakcijama i etničkim skupinama, tako i unutar njih;

| T. | budući da je kenijska politička scena duboko polarizirana; budući da su opći izbori održani 9. kolovoza 2022.; budući da se gospodarstvo te zemlje suočava s problemima zbog globalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i zaduženosti; budući da bi Kenija mogla imati konstruktivnu ulogu u ostvarivanju mira i sigurnosti u regiji; budući da je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dvaput ove godine posjetio Keniju, i to 10. rujna 2022. u sklopu regionalnog posjeta Keniji, Mozambiku i Somaliji, te 29. siječnja 2022. kako bi službeno pokrenuo strateški dijalog između EU-a i Kenije, čiji su glavni prioriteti gospodarstvo, trgovina i ulaganja; |
| --- | --- |

T.

budući da je kenijska politička scena duboko polarizirana; budući da su opći izbori održani 9. kolovoza 2022.; budući da se gospodarstvo te zemlje suočava s problemima zbog globalnih posljedica pandemije bolesti COVID-19 i zaduženosti; budući da bi Kenija mogla imati konstruktivnu ulogu u ostvarivanju mira i sigurnosti u regiji; budući da je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku dvaput ove godine posjetio Keniju, i to 10. rujna 2022. u sklopu regionalnog posjeta Keniji, Mozambiku i Somaliji, te 29. siječnja 2022. kako bi službeno pokrenuo strateški dijalog između EU-a i Kenije, čiji su glavni prioriteti gospodarstvo, trgovina i ulaganja;

| U. | budući da je ugandski predsjednik Yoweri Museveni na izborima održanima 14. siječnja 2021. ponovno izabran na šesti mandat; budući da je 30. studenoga 2021. na istoku Demokratske Republike Kongo u pokrajinama Ituri i Sjeverni Kivu pokrenuta vojna operacija nakon niza napada Savezničkih demokratskih snaga, oružane skupine ugandskih korijena povezane s Daišom; |
| --- | --- |

U.

budući da je ugandski predsjednik Yoweri Museveni na izborima održanima 14. siječnja 2021. ponovno izabran na šesti mandat; budući da je 30. studenoga 2021. na istoku Demokratske Republike Kongo u pokrajinama Ituri i Sjeverni Kivu pokrenuta vojna operacija nakon niza napada Savezničkih demokratskih snaga, oružane skupine ugandskih korijena povezane s Daišom;

| V. | budući da je predsjednik Isaias Afwerki iz Narodnog fronta za demokraciju i pravdu na čelu Eritreje od njezine neovisnosti 1993.; budući da je proces demokratizacije koji je započeo 1997. donošenjem eritrejskog ustava od tada bez pomaka; budući da je eritrejski režim ukinuo većinu temeljnih sloboda i da je stanje ljudskih prava vrlo zabrinjavajuće; budući da je Eritreja jedna od najmanje razvijenih zemalja; budući da su dva glavna donatora Globalni fond i Europska komisija, pri čemu EU trenutačno financira projekt obnove cesta u Eritreji u vrijednosti od 20 milijuna EUR preko Kriznog uzajamnog fonda, nakon što je 2021. opozvao više od 100 milijuna EUR zbog sudjelovanja Eritreje u sukobu u sjevernoj Etiopiji; |
| --- | --- |

V.

budući da je predsjednik Isaias Afwerki iz Narodnog fronta za demokraciju i pravdu na čelu Eritreje od njezine neovisnosti 1993.; budući da je proces demokratizacije koji je započeo 1997. donošenjem eritrejskog ustava od tada bez pomaka; budući da je eritrejski režim ukinuo većinu temeljnih sloboda i da je stanje ljudskih prava vrlo zabrinjavajuće; budući da je Eritreja jedna od najmanje razvijenih zemalja; budući da su dva glavna donatora Globalni fond i Europska komisija, pri čemu EU trenutačno financira projekt obnove cesta u Eritreji u vrijednosti od 20 milijuna EUR preko Kriznog uzajamnog fonda, nakon što je 2021. opozvao više od 100 milijuna EUR zbog sudjelovanja Eritreje u sukobu u sjevernoj Etiopiji;

| W. | budući da Džibuti ima izrazito strateški položaj na tjesnacu Bab al-Mandab, jednom od najprometnijih pomorskih koridora na svijetu kojim se kontrolira pristup Crvenome moru, a čime se omogućuje model rasta usmjeren na razvoj infrastrukture (luka i željeznica); budući da je 9. travnja 2021. predsjednik na odlasku Ismaïl Omar Guelleh peti put zaredom pobijedio na izborima; budući da je Džibuti u središtu krize koja se proteže od Sahela do Bliskog istoka te da je, iako je riječ o stabilnoj zemlji, njezino neposredno regionalno okruženje nestabilno; budući da se mora uzeti u obzir znatan vojni angažman Džibutija u ATMIS-u u borbi protiv somalijske terorističke skupine Al-Shabaab; |
| --- | --- |

W.

budući da Džibuti ima izrazito strateški položaj na tjesnacu Bab al-Mandab, jednom od najprometnijih pomorskih koridora na svijetu kojim se kontrolira pristup Crvenome moru, a čime se omogućuje model rasta usmjeren na razvoj infrastrukture (luka i željeznica); budući da je 9. travnja 2021. predsjednik na odlasku Ismaïl Omar Guelleh peti put zaredom pobijedio na izborima; budući da je Džibuti u središtu krize koja se proteže od Sahela do Bliskog istoka te da je, iako je riječ o stabilnoj zemlji, njezino neposredno regionalno okruženje nestabilno; budući da se mora uzeti u obzir znatan vojni angažman Džibutija u ATMIS-u u borbi protiv somalijske terorističke skupine Al-Shabaab;

1.   preporučuje Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da:

Utjecaj ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine na Rog Afrike

| (a) | provedu sveobuhvatnu evaluaciju prethodnih strategija i obveza EU-a prema Rogu Afrike kako bi se usvojila stečena iskustva i u skladu s time prilagodio angažman EU-a u toj regiji; prepoznaju da ruski agresivni rat protiv Ukrajine ima zabrinjavajuće neposredne i dugoročne posljedice za Rog Afrike te da kao odgovor na to EU mora prilagoditi svoj angažman u toj regiji; odgovore na činjenicu da se, kao posljedica nezakonitog djelovanja Rusije, osjeća negativan utjecaj na cjelokupno sigurnosno stanje u toj regiji; se uhvate u koštac s činjenicom da Rusija već ima dobro uspostavljene, višedimenzionalne veze i utjecaj u toj regiji, među ostalim putem ulaganja (i civilnih i vojnih) i slanja paravojnih skupina kao što je skupina Wagner u Sudanu, te da prepoznaju da ta djelovanja mogu dodatno destabilizirati susjedna područja; se suprotstave ruskim pokušajima provođenje kampanja širenja pogrešnih informacija i dezinformacija u toj regiji s ciljem izazivanja negativnih predodžbi o EU-u i to na način da se uspostavi sveobuhvatna strategija EU-a za javnu komunikaciju kako bi se suzbili i nadjačali ruski napori, u kombinaciji s konkretnim djelovanjem i obvezama kojima se uzimaju u obzir potrebe lokalnog stanovništva; osude širenje diskursa kojima se opravdava ruski agresivni rat protiv Ukrajine, što pokazuje primjer izjave sudanskog generala Hemettija od 23. veljače 2022., u kojoj lažno tvrdi da se ruskom agresijom protiv Ukrajine želi „zaštititi” Rusija; pojačaju diplomatski, politički, financijski i humanitarni angažman EU-a s AU-om, njegovim regionalnim komponentama i pojedinačnim zemljama i to na način da se uspostave konkretne mjere kojima se pokazuje predanost EU-a toj regiji kako bi se potaknuli lokalni i regionalni pristupi sprečavanju daljnje regionalne nestabilnosti, smanjila njihova ranjivost na strane utjecaje te uzelo u obzir i odgovorilo na negativne posljedice ruskog agresivnog rata protiv Ukrajinu; odmah prodube diplomatsku suradnju s vladama u toj regiji kako bi se poveo razgovor i razjasnili razorni kratkoročni, srednjoročni i dugoročni učinci ruskih ciljeva i operacija u toj regiji; prepoznaju da aktualni ruski agresivni rat protiv Ukrajine, a posebno ruska pomorska blokada, ometaju opskrbne lance te kratkoročno i srednjoročno znatno utječu na sigurnost opskrbe hranom za Rog Afrike jer se oko 90 % pšenice za tu regiju uvozi iz Ruske Federacije i Ukrajine; uzmu u obzir činjenicu da je najmanje 20 milijuna ljudi već izloženo riziku od gladi zbog dosad nezabilježene suše u Keniji, Somaliji i Etiopiji te krize zbog najezde skakavaca; znatno povećaju potporu i pomoć EU-a Rogu Afrike kako bi se izbjegao rizik od gladi ili poteškoće u vezi s pristupom hrani; uvide manjak financijskih sredstava za tu regiju za sljedećih šest mjeseci, koji se odnosi na 437 milijuna USD u kontekstu Svjetskog programa za hranu i 130 milijuna USD u kontekstu Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu, te da učine sve što je u njihovoj moći da pomognu nadoknaditi te manjkove te da premaše iznos od 21,5 milijuna EUR koji je već namijenjen za dodatnu humanitarnu pomoć EU-a; |
| --- | --- |

(a)

provedu sveobuhvatnu evaluaciju prethodnih strategija i obveza EU-a prema Rogu Afrike kako bi se usvojila stečena iskustva i u skladu s time prilagodio angažman EU-a u toj regiji; prepoznaju da ruski agresivni rat protiv Ukrajine ima zabrinjavajuće neposredne i dugoročne posljedice za Rog Afrike te da kao odgovor na to EU mora prilagoditi svoj angažman u toj regiji; odgovore na činjenicu da se, kao posljedica nezakonitog djelovanja Rusije, osjeća negativan utjecaj na cjelokupno sigurnosno stanje u toj regiji; se uhvate u koštac s činjenicom da Rusija već ima dobro uspostavljene, višedimenzionalne veze i utjecaj u toj regiji, među ostalim putem ulaganja (i civilnih i vojnih) i slanja paravojnih skupina kao što je skupina Wagner u Sudanu, te da prepoznaju da ta djelovanja mogu dodatno destabilizirati susjedna područja; se suprotstave ruskim pokušajima provođenje kampanja širenja pogrešnih informacija i dezinformacija u toj regiji s ciljem izazivanja negativnih predodžbi o EU-u i to na način da se uspostavi sveobuhvatna strategija EU-a za javnu komunikaciju kako bi se suzbili i nadjačali ruski napori, u kombinaciji s konkretnim djelovanjem i obvezama kojima se uzimaju u obzir potrebe lokalnog stanovništva; osude širenje diskursa kojima se opravdava ruski agresivni rat protiv Ukrajine, što pokazuje primjer izjave sudanskog generala Hemettija od 23. veljače 2022., u kojoj lažno tvrdi da se ruskom agresijom protiv Ukrajine želi „zaštititi” Rusija; pojačaju diplomatski, politički, financijski i humanitarni angažman EU-a s AU-om, njegovim regionalnim komponentama i pojedinačnim zemljama i to na način da se uspostave konkretne mjere kojima se pokazuje predanost EU-a toj regiji kako bi se potaknuli lokalni i regionalni pristupi sprečavanju daljnje regionalne nestabilnosti, smanjila njihova ranjivost na strane utjecaje te uzelo u obzir i odgovorilo na negativne posljedice ruskog agresivnog rata protiv Ukrajinu; odmah prodube diplomatsku suradnju s vladama u toj regiji kako bi se poveo razgovor i razjasnili razorni kratkoročni, srednjoročni i dugoročni učinci ruskih ciljeva i operacija u toj regiji; prepoznaju da aktualni ruski agresivni rat protiv Ukrajine, a posebno ruska pomorska blokada, ometaju opskrbne lance te kratkoročno i srednjoročno znatno utječu na sigurnost opskrbe hranom za Rog Afrike jer se oko 90 % pšenice za tu regiju uvozi iz Ruske Federacije i Ukrajine; uzmu u obzir činjenicu da je najmanje 20 milijuna ljudi već izloženo riziku od gladi zbog dosad nezabilježene suše u Keniji, Somaliji i Etiopiji te krize zbog najezde skakavaca; znatno povećaju potporu i pomoć EU-a Rogu Afrike kako bi se izbjegao rizik od gladi ili poteškoće u vezi s pristupom hrani; uvide manjak financijskih sredstava za tu regiju za sljedećih šest mjeseci, koji se odnosi na 437 milijuna USD u kontekstu Svjetskog programa za hranu i 130 milijuna USD u kontekstu Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu, te da učine sve što je u njihovoj moći da pomognu nadoknaditi te manjkove te da premaše iznos od 21,5 milijuna EUR koji je već namijenjen za dodatnu humanitarnu pomoć EU-a;

Vodeća načela

| (b) | u potpunosti prepoznaju potencijal i stratešku važnost te regije te razviju istinski stratešku viziju suradnje i angažmana i to kontinuiranim radom na provedbi i prilagodbi strategije za Rog Afrike s obzirom na nedavni razvoj događaja u toj regiji i time daju novi poticaj uzajamno korisnim odnosima koji se temelje na dosljednim, pravodobnim i učinkovitim savjetovanjima te zajedničkim vrijednostima, interesima i izgledima; prijeđu sa zastarjelog odnosa primatelja i donatora na ravnopravno partnerstvo između EU-a i zemalja Roga Afrike kako bi se stvorili uvjeti za održiv i miran razvoj te regije; |
| --- | --- |

(b)

u potpunosti prepoznaju potencijal i stratešku važnost te regije te razviju istinski stratešku viziju suradnje i angažmana i to kontinuiranim radom na provedbi i prilagodbi strategije za Rog Afrike s obzirom na nedavni razvoj događaja u toj regiji i time daju novi poticaj uzajamno korisnim odnosima koji se temelje na dosljednim, pravodobnim i učinkovitim savjetovanjima te zajedničkim vrijednostima, interesima i izgledima; prijeđu sa zastarjelog odnosa primatelja i donatora na ravnopravno partnerstvo između EU-a i zemalja Roga Afrike kako bi se stvorili uvjeti za održiv i miran razvoj te regije;

| (c) | koordiniraju inicijative i potporu EU-a s afričkim kolegama na način da daju prednost afričkoj nadležnosti za programe i tako pomognu u pronalaženju afričkih rješenja za afričke probleme; u tom pogledu usvoje pristup uvjetovanja, među ostalim po pitanju sigurnosti, koji se temelji na načelu „više za više i manje za manje”; uzmu u obzir da vlade zemalja primateljica ponekad neučinkovito upotrebljavaju i u nekim slučajevima zloupotrebljavaju razvojnu pomoć; olakšaju jačanje pristupa odozdo prema gore, u kojem lokalne zajednice i organizacije civilnog društva mogu raditi na izgradnji vlastitih kapaciteta te se bolje pripremiti, koordinirati i organizirati kako bi postale otpornije; |
| --- | --- |

(c)

koordiniraju inicijative i potporu EU-a s afričkim kolegama na način da daju prednost afričkoj nadležnosti za programe i tako pomognu u pronalaženju afričkih rješenja za afričke probleme; u tom pogledu usvoje pristup uvjetovanja, među ostalim po pitanju sigurnosti, koji se temelji na načelu „više za više i manje za manje”; uzmu u obzir da vlade zemalja primateljica ponekad neučinkovito upotrebljavaju i u nekim slučajevima zloupotrebljavaju razvojnu pomoć; olakšaju jačanje pristupa odozdo prema gore, u kojem lokalne zajednice i organizacije civilnog društva mogu raditi na izgradnji vlastitih kapaciteta te se bolje pripremiti, koordinirati i organizirati kako bi postale otpornije;

| (d) | koordiniraju napore u toj regiji s AU-om i njegovim regionalnim komponentama, posebno Istočnoafričkom zajednicom i Međuvladinim tijelom za razvoj (IGAD), kao i s UN-om i drugim međunarodnim i regionalnim organizacijama, financijskim institucijama i pojedinačnim zemljama sličnih stavova; nastave pružati potporu aktualnim misijama u tom području koje doprinose tim naporima, uključujući misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a, kako bi se doprinijelo zajedničkom odgovoru osmišljenom za ostvarivanje stabilnosti i razvoja; potiču Ujedinjenu Kraljevinu da s EU-om koordinira napore koje ulaže u toj regiji; |
| --- | --- |

(d)

koordiniraju napore u toj regiji s AU-om i njegovim regionalnim komponentama, posebno Istočnoafričkom zajednicom i Međuvladinim tijelom za razvoj (IGAD), kao i s UN-om i drugim međunarodnim i regionalnim organizacijama, financijskim institucijama i pojedinačnim zemljama sličnih stavova; nastave pružati potporu aktualnim misijama u tom području koje doprinose tim naporima, uključujući misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a, kako bi se doprinijelo zajedničkom odgovoru osmišljenom za ostvarivanje stabilnosti i razvoja; potiču Ujedinjenu Kraljevinu da s EU-om koordinira napore koje ulaže u toj regiji;

| (e) | usvoje proaktivan, uključiv i kooperativan pristup koji se temelji na konstruktivnoj suradnji sa zemljama i akterima na Rogu Afrike, uz dijeljenje najboljih praksi i iskustava EU-a u integraciji aspekata koji se odnose na sigurnost, gospodarski razvoj i financijska, socijalna i kulturna pitanja kako bi se potaknula učinkovita suradnja u cijeloj regiji i u pomorskom sektoru, te istodobno djeluju kao posrednik u dijalogu sa svim uključenim stranama, osobito kroz rad posebne predstavnice EU-a za Rog Afrike; |
| --- | --- |

(e)

usvoje proaktivan, uključiv i kooperativan pristup koji se temelji na konstruktivnoj suradnji sa zemljama i akterima na Rogu Afrike, uz dijeljenje najboljih praksi i iskustava EU-a u integraciji aspekata koji se odnose na sigurnost, gospodarski razvoj i financijska, socijalna i kulturna pitanja kako bi se potaknula učinkovita suradnja u cijeloj regiji i u pomorskom sektoru, te istodobno djeluju kao posrednik u dijalogu sa svim uključenim stranama, osobito kroz rad posebne predstavnice EU-a za Rog Afrike;

Regionalni mir i sigurnost

| (f) | prepoznaju da nesigurnost i nestabilnost na Rogu Afrike predstavljaju ozbiljnu prijetnju gospodarskim i socijalnim izgledima u cijeloj Africi, kao i kada je riječ o sigurnosnim bojaznima EU-a i regije; doprinesu regionalnoj sigurnosti i stabilnosti primjenom integriranog pristupa, uz poticanje povezanosti između humanitarne pomoći, razvojne suradnje i mira i to sprečavanjem civilnih sukoba, mirnim rješavanjem sporova, rješavanjem sukoba, posredovanjem, izgradnjom kapaciteta i pomirenjem; stave naglasak na uključivanje mladih te potpunu, ravnopravnu i smislenu zastupljenost i aktivno sudjelovanje žena u pitanjima u pogledu mira i sigurnosti, među ostalim preko podupiranja i provedbe programa UN-a za mlade, mir i sigurnost te za žene, mir i sigurnost, te uz formuliranje konkretnih kratkoročnih i srednjoročnih obveza i utvrđivanje načina na koji će se to objektivno mjeriti i o tome izvješćivati; podupiru procese u afričkoj nadležnosti u okvirima AU-a, IGAD-a i Istočnoafričke zajednice, te odgovore na temeljne uzroke sukoba, ekstremizma i radikalizacije, kao što su ekstremno siromaštvo i nejednakost, posljedice klimatskih promjena, odnosno oskudni resursi kao što su obradivo zemljište i voda, te dugotrajni granični sporovi, i to s pomoću političke, financijske, operativne i logističke potpore; ojačaju strateško partnerstvo EU-a i AU-a u pogledu sprečavanja i rješavanja sukoba te održavanja mira; ojačaju suradnju u tom pogledu s Vijećem za mir i sigurnost Afričke unije i regionalnim gospodarskim zajednicama; podrže koncept ljudske sigurnosti kao nadopune pristupima državnoj sigurnosti kojima se mjere i institucije stavljaju u službu naroda; podupiru potrebno čišćenje i suzbijanje kontaminacije uzrokovane minama, kazetnim streljivom i drugim eksplozivima, koja koči društveni i gospodarski razvoj i ima nerazmjeran utjecaj na djecu, žene i marginalizirane skupine; |
| --- | --- |

(f)

prepoznaju da nesigurnost i nestabilnost na Rogu Afrike predstavljaju ozbiljnu prijetnju gospodarskim i socijalnim izgledima u cijeloj Africi, kao i kada je riječ o sigurnosnim bojaznima EU-a i regije; doprinesu regionalnoj sigurnosti i stabilnosti primjenom integriranog pristupa, uz poticanje povezanosti između humanitarne pomoći, razvojne suradnje i mira i to sprečavanjem civilnih sukoba, mirnim rješavanjem sporova, rješavanjem sukoba, posredovanjem, izgradnjom kapaciteta i pomirenjem; stave naglasak na uključivanje mladih te potpunu, ravnopravnu i smislenu zastupljenost i aktivno sudjelovanje žena u pitanjima u pogledu mira i sigurnosti, među ostalim preko podupiranja i provedbe programa UN-a za mlade, mir i sigurnost te za žene, mir i sigurnost, te uz formuliranje konkretnih kratkoročnih i srednjoročnih obveza i utvrđivanje načina na koji će se to objektivno mjeriti i o tome izvješćivati; podupiru procese u afričkoj nadležnosti u okvirima AU-a, IGAD-a i Istočnoafričke zajednice, te odgovore na temeljne uzroke sukoba, ekstremizma i radikalizacije, kao što su ekstremno siromaštvo i nejednakost, posljedice klimatskih promjena, odnosno oskudni resursi kao što su obradivo zemljište i voda, te dugotrajni granični sporovi, i to s pomoću političke, financijske, operativne i logističke potpore; ojačaju strateško partnerstvo EU-a i AU-a u pogledu sprečavanja i rješavanja sukoba te održavanja mira; ojačaju suradnju u tom pogledu s Vijećem za mir i sigurnost Afričke unije i regionalnim gospodarskim zajednicama; podrže koncept ljudske sigurnosti kao nadopune pristupima državnoj sigurnosti kojima se mjere i institucije stavljaju u službu naroda; podupiru potrebno čišćenje i suzbijanje kontaminacije uzrokovane minama, kazetnim streljivom i drugim eksplozivima, koja koči društveni i gospodarski razvoj i ima nerazmjeran utjecaj na djecu, žene i marginalizirane skupine;

| (g) | se pozabave mogućim nesigurnostima i napetostima koje proizlaze iz izgradnje Velike brane etiopskog preporoda i dijeljenja vodnih resursa Nila sa Sudanom i Egiptom, koji se nalaze nizvodno; da pozovu te tri zemlje da se vrate za pregovarački stol i da s njima rade na pronalasku diplomatskog rješenja dogovorenog u okvirima odgovarajućih foruma pod okriljem AU-a i IGAD-a, uzimajući pritom u obzir interes Etiopije kada je riječ o proizvodnji hidroenergije, kao i zabrinutost obalnih država u pogledu sigurnosti opskrbe vodom, te uz prevladavanje rizika povezanih s jednostranim stavovima prema korištenju zajedničkih okolišnih resursa; uzmu u obzir činjenicu da učinci klimatskih promjena predstavljaju velik izazov za Rog Afrike i iziskuju od te regije da blisko surađuje u proizvodnji održive energije kao i dijeljenju resursa, te prepoznaju da europski zeleni plan nudi važne prilike za suradnju; pružaju financijsku i tehničku pomoć kao i dijele inovativne tehnologije, najbolje prakse i stečena iskustva s našim afričkim partnerima kako bi se iskoristile prednosti zelene tranzicije i povezanost vode-hrane-energije te povećala ulaganja u tranziciju te regije, uključujući integriranu infrastrukturu kao što su transnacionalne energetske mreže; |
| --- | --- |

(g)

se pozabave mogućim nesigurnostima i napetostima koje proizlaze iz izgradnje Velike brane etiopskog preporoda i dijeljenja vodnih resursa Nila sa Sudanom i Egiptom, koji se nalaze nizvodno; da pozovu te tri zemlje da se vrate za pregovarački stol i da s njima rade na pronalasku diplomatskog rješenja dogovorenog u okvirima odgovarajućih foruma pod okriljem AU-a i IGAD-a, uzimajući pritom u obzir interes Etiopije kada je riječ o proizvodnji hidroenergije, kao i zabrinutost obalnih država u pogledu sigurnosti opskrbe vodom, te uz prevladavanje rizika povezanih s jednostranim stavovima prema korištenju zajedničkih okolišnih resursa; uzmu u obzir činjenicu da učinci klimatskih promjena predstavljaju velik izazov za Rog Afrike i iziskuju od te regije da blisko surađuje u proizvodnji održive energije kao i dijeljenju resursa, te prepoznaju da europski zeleni plan nudi važne prilike za suradnju; pružaju financijsku i tehničku pomoć kao i dijele inovativne tehnologije, najbolje prakse i stečena iskustva s našim afričkim partnerima kako bi se iskoristile prednosti zelene tranzicije i povezanost vode-hrane-energije te povećala ulaganja u tranziciju te regije, uključujući integriranu infrastrukturu kao što su transnacionalne energetske mreže;

| (h) | se koordiniraju s međunarodnim partnerima i organizacijama kako bi pružili pravodobnu i dovoljnu humanitarnu pomoć i potporu zemljama pogođenima sukobima, ekstremnom sušom i drugim prirodnim katastrofama te ruskom agresijom u Ukrajini, koja je pridonijela naglom rastu cijena hrane i goriva te poremetila globalne lance opskrbe; prepoznaju povezanost klimatske krize, mira i sukoba, kao i potrebu za izgradnjom mira te prilagodbom klimatskim promjenama i njihovim ublažavanjem, te da gledaju na klimatsku sigurnost kao na temeljni element bilo kakve sveobuhvatne regionalne strategije; preuzmu vodeću ulogu u okupljanju donatorske zajednice na izvanrednoj donatorskoj konferenciji za Rog Afrike kako bi se izbjeglo da ta regija ponovno bude pogođena glađu; |
| --- | --- |

(h)

se koordiniraju s međunarodnim partnerima i organizacijama kako bi pružili pravodobnu i dovoljnu humanitarnu pomoć i potporu zemljama pogođenima sukobima, ekstremnom sušom i drugim prirodnim katastrofama te ruskom agresijom u Ukrajini, koja je pridonijela naglom rastu cijena hrane i goriva te poremetila globalne lance opskrbe; prepoznaju povezanost klimatske krize, mira i sukoba, kao i potrebu za izgradnjom mira te prilagodbom klimatskim promjenama i njihovim ublažavanjem, te da gledaju na klimatsku sigurnost kao na temeljni element bilo kakve sveobuhvatne regionalne strategije; preuzmu vodeću ulogu u okupljanju donatorske zajednice na izvanrednoj donatorskoj konferenciji za Rog Afrike kako bi se izbjeglo da ta regija ponovno bude pogođena glađu;

| (i) | prepoznaju pozitivne učinke predanosti koju su EU i njegovi međunarodni partneri pokazali preko misija i operacija kao što su operacija Atalanta, misija EU-a za izgradnju kapaciteta u Somaliji i program EU-a za promicanje regionalne pomorske sigurnosti, kako u pogledu sprečavanja piratskih napada prije nego što do njih dođe tako i u pogledu smanjenja stope uspješnosti onih koji se ipak dogode, te da izraze žaljenje zbog neobnavljanja Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2608, čime se nažalost ograničava pristup operacije teritorijalnim vodama Somalije; pohvale pozitivne rezultate koje je misija EU-a za izgradnju kapaciteta u Somaliji već postigla u području provedbe civilnog zakonodavstva te osiguraju da ta misija raspolaže sredstvima i osobljem koji su joj potrebni za učinkovit rad; pozovu države članice da pokažu adekvatnu predanost ATMIS-u i misiji EU-a za osposobljavanje u Somaliji i to osiguravanjem i osoblja i sredstava kako bi se osnažile somalijske oružane snage i time im se omogućilo da preuzmu odgovornost za sigurnost u zemlji, uz potpuno poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava o ljudskim pravima; istaknu potrebu da EU potvrdi svoj položaj vjerodostojnog partnera Somalije, uz podupiranje ATMIS-a kao dijela integriranog pristupa usvojenog u koordinaciji s misijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike u Somaliji, Europskim instrumentom mirovne pomoći (EPF), operacijama humanitarne pomoći i instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; |
| --- | --- |

(i)

prepoznaju pozitivne učinke predanosti koju su EU i njegovi međunarodni partneri pokazali preko misija i operacija kao što su operacija Atalanta, misija EU-a za izgradnju kapaciteta u Somaliji i program EU-a za promicanje regionalne pomorske sigurnosti, kako u pogledu sprečavanja piratskih napada prije nego što do njih dođe tako i u pogledu smanjenja stope uspješnosti onih koji se ipak dogode, te da izraze žaljenje zbog neobnavljanja Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2608, čime se nažalost ograničava pristup operacije teritorijalnim vodama Somalije; pohvale pozitivne rezultate koje je misija EU-a za izgradnju kapaciteta u Somaliji već postigla u području provedbe civilnog zakonodavstva te osiguraju da ta misija raspolaže sredstvima i osobljem koji su joj potrebni za učinkovit rad; pozovu države članice da pokažu adekvatnu predanost ATMIS-u i misiji EU-a za osposobljavanje u Somaliji i to osiguravanjem i osoblja i sredstava kako bi se osnažile somalijske oružane snage i time im se omogućilo da preuzmu odgovornost za sigurnost u zemlji, uz potpuno poštovanje međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava o ljudskim pravima; istaknu potrebu da EU potvrdi svoj položaj vjerodostojnog partnera Somalije, uz podupiranje ATMIS-a kao dijela integriranog pristupa usvojenog u koordinaciji s misijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike u Somaliji, Europskim instrumentom mirovne pomoći (EPF), operacijama humanitarne pomoći i instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju;

| (j) | izraze zabrinutost zbog kontinuiranih aktivnosti radikalnih militantnih islamističkih terorističkih skupina koje djeluju diljem Roga Afrike i u susjednim zemljama, što se posebno odnosi na al-Shabaab, al-Kaidu i Daiš, koji su vrlo prilagodljivi i mogu među stanovništvom pronaći trajno uporište; zahtijevaju od EU-a i njegovih država članica da pažnju posvete suzbijanju širenja džihadizma u toj regiji i pruže prilagođenu i učinkovitu pomoć pogođenim zemljama u borbi protiv neposrednih učinaka porasta tih aktivnosti i složenih temeljnih uzroka koji vode prema ekstremizmu, radikalizaciji, nasilju, terorizmu i podložnosti novačenju; prepoznaju da su relevantnost i sposobnost djelovanja terorističkih organizacija u toj regiji dodatno ojačane zbog propusnosti nacionalnih granica, te podupiru nacionalne i regionalne napore za povećanje sigurnosti granica; surađuju s pojedinačnim zemljama i regionalnim organizacijama, osobito Istočnoafričkom zajednicom, IGAD-om i Istočnoafričkim snagama pripravnosti, kako bi se zauzeo regionalni pristup borbi protiv terorizma i hvatanju u koštac s njegovim temeljnim uzrocima; |
| --- | --- |

(j)

izraze zabrinutost zbog kontinuiranih aktivnosti radikalnih militantnih islamističkih terorističkih skupina koje djeluju diljem Roga Afrike i u susjednim zemljama, što se posebno odnosi na al-Shabaab, al-Kaidu i Daiš, koji su vrlo prilagodljivi i mogu među stanovništvom pronaći trajno uporište; zahtijevaju od EU-a i njegovih država članica da pažnju posvete suzbijanju širenja džihadizma u toj regiji i pruže prilagođenu i učinkovitu pomoć pogođenim zemljama u borbi protiv neposrednih učinaka porasta tih aktivnosti i složenih temeljnih uzroka koji vode prema ekstremizmu, radikalizaciji, nasilju, terorizmu i podložnosti novačenju; prepoznaju da su relevantnost i sposobnost djelovanja terorističkih organizacija u toj regiji dodatno ojačane zbog propusnosti nacionalnih granica, te podupiru nacionalne i regionalne napore za povećanje sigurnosti granica; surađuju s pojedinačnim zemljama i regionalnim organizacijama, osobito Istočnoafričkom zajednicom, IGAD-om i Istočnoafričkim snagama pripravnosti, kako bi se zauzeo regionalni pristup borbi protiv terorizma i hvatanju u koštac s njegovim temeljnim uzrocima;

| (k) | pružaju AU-u, njegovim regionalnim komponentama i pojedinačnim zemljama prilagođenu potporu na njihov zahtjev, usmjerenu na njihova nastojanja da poboljšaju uvjete za sigurnost i stabilnost; nastave pružati potporu u okviru politike za izgradnju kapaciteta u sklopu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju u svrhu podupiranja sigurnosti i razvoja i Europskog instrumenta mirovne pomoći, posebno za operaciju Atalanta i misiju EU-a za osposobljavanje u Somaliji, te osiguraju da je to u skladu sa Zajedničkim stajalištem EU-a o izvozu oružja i da se u potpunosti poštuju ljudska prava i humanitarno pravo, obveze ex ante procjene rizika, trajno praćenje opskrbe sudionika iz trećih zemalja vojnom tehnologijom i učinkovite odredbe o transparentnosti, uključujući sljedivost i pravilnu upotrebu materijala koji se dostavljaju partnerima u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći, kako bi se doprinijelo izgradnji odgovornog, otpornog i pouzdanog sigurnosnog sektora; u potpunosti iskoriste potencijal Europskog instrumenta mirovne pomoći u tom kontekstu i zajamče usklađenost s bivšim Instrumentom mirovne pomoći za Afriku u pogledu kvalitete i količine financiranja za inicijative pod afričkim vodstvom; se pobrinu za to da se ispune sve obveze financiranja u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći za Rog Afrike koje su preuzete prije ruske nezakonite invazije na Ukrajinu; osiguraju financiranje civilne komponente ATMIS-a; |
| --- | --- |

(k)

pružaju AU-u, njegovim regionalnim komponentama i pojedinačnim zemljama prilagođenu potporu na njihov zahtjev, usmjerenu na njihova nastojanja da poboljšaju uvjete za sigurnost i stabilnost; nastave pružati potporu u okviru politike za izgradnju kapaciteta u sklopu Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju u svrhu podupiranja sigurnosti i razvoja i Europskog instrumenta mirovne pomoći, posebno za operaciju Atalanta i misiju EU-a za osposobljavanje u Somaliji, te osiguraju da je to u skladu sa Zajedničkim stajalištem EU-a o izvozu oružja i da se u potpunosti poštuju ljudska prava i humanitarno pravo, obveze ex ante procjene rizika, trajno praćenje opskrbe sudionika iz trećih zemalja vojnom tehnologijom i učinkovite odredbe o transparentnosti, uključujući sljedivost i pravilnu upotrebu materijala koji se dostavljaju partnerima u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći, kako bi se doprinijelo izgradnji odgovornog, otpornog i pouzdanog sigurnosnog sektora; u potpunosti iskoriste potencijal Europskog instrumenta mirovne pomoći u tom kontekstu i zajamče usklađenost s bivšim Instrumentom mirovne pomoći za Afriku u pogledu kvalitete i količine financiranja za inicijative pod afričkim vodstvom; se pobrinu za to da se ispune sve obveze financiranja u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći za Rog Afrike koje su preuzete prije ruske nezakonite invazije na Ukrajinu; osiguraju financiranje civilne komponente ATMIS-a;

Demokracija, ljudska prava i vladavina prava

| (l) | u potpunosti podupiru demokratske tranzicije, vladavinu prava, procese izgradnje države te otvoren politički prostor, adekvatno prilagođen različitim lokalnim kontekstima; podupiru strategije za poticanje uključivih procesa pomirenja u cilju uspostave vjerodostojnih i reprezentativnih institucija koje omogućuju sudjelovanje različitih zajednica; posebno rade sa Somalijom, Etiopijom i Sudanom na tome da se povećaju napori za uključivanje nedovoljno zastupljenih zajednica i žena u politiku i upravljačka tijela na visokoj razini te da partnerskim zemljama pomognu u pronalaženju rješenja za nezadovoljstvo i nepovjerenje prema nacionalnim tijelima preko mjera za izgradnju povjerenja; budu spremni, kad god je to potrebno, da pošalju misije EU-a za promatranje izbora kako bi se poduprli izborni procesi prije i tijekom izbora; prepoznaju potencijal parlamentarne diplomacije kao sredstva za poticanje dijaloga i izgradnju sveobuhvatnog partnerstva između EU-a, AU-a i pojedinačnih zemalja; |
| --- | --- |

(l)

u potpunosti podupiru demokratske tranzicije, vladavinu prava, procese izgradnje države te otvoren politički prostor, adekvatno prilagođen različitim lokalnim kontekstima; podupiru strategije za poticanje uključivih procesa pomirenja u cilju uspostave vjerodostojnih i reprezentativnih institucija koje omogućuju sudjelovanje različitih zajednica; posebno rade sa Somalijom, Etiopijom i Sudanom na tome da se povećaju napori za uključivanje nedovoljno zastupljenih zajednica i žena u politiku i upravljačka tijela na visokoj razini te da partnerskim zemljama pomognu u pronalaženju rješenja za nezadovoljstvo i nepovjerenje prema nacionalnim tijelima preko mjera za izgradnju povjerenja; budu spremni, kad god je to potrebno, da pošalju misije EU-a za promatranje izbora kako bi se poduprli izborni procesi prije i tijekom izbora; prepoznaju potencijal parlamentarne diplomacije kao sredstva za poticanje dijaloga i izgradnju sveobuhvatnog partnerstva između EU-a, AU-a i pojedinačnih zemalja;

| (m) | rade zajedno s EU-ovim afričkim kolegama i ojačaju suradnju s civilnim društvom kako bi se utvrdili i riješili glavni izazovi i prioriteti u toj regiji, uključujući ljudsko dostojanstvo i prava, demokratska i temeljna prava, izazove u pogledu vladavine prava i ublažavanje zdravstvene krize uzrokovane bolešću COVID-19; pozovu nacionalne vlasti da poštuju Smjernice o slobodi udruživanja i okupljanja koje je donijela Afrička komisija o ljudskim pravima i pravima narodâ te da poštuju slobodu medija, među ostalim osiguravanjem neovisnog djelovanja medijskih kuća; izraze zabrinutost zbog trajnog nasilja i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta ili izražavanja i spolnih obilježja; pozovu nacionalna tijela da stave izvan snage diskriminirajuće odredbe, među ostalim revidiranjem svojih kaznenih zakona; povećaju svoju potporu borcima za ljudska prava u toj regiji; pokažu fleksibilnost u korištenju svih alata koji su im na raspolaganju i u potpunosti provedu smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, osiguravajući pritom da se primjenjuju mehanizmi unutarnje zaštite i da se koordinira odobravanje viza onima koji žele napustiti zemlju; pozovu nacionalna tijela u toj regiji da osiguraju radno okruženje koje pogoduje civilnom društvu, kao i posebne zakonodavne mjere za priznavanje i zaštitu boraca za ljudska prava i sprečavanje njihova uznemiravanja i proizvoljnog pritvaranja; prepoznaju vezu između korupcije i raširenih kršenja ljudskih prava te ojačaju potporu EU-a borbi protiv korupcije u toj regiji; pruže veću pomoć za preživljavanje i održavanje života kako bi se pomoglo ljudima i zajednicama pogođenima sušom i da istodobno nastoje omogućiti zajednicama da ostvare samostalnost i izgrade otpornost na buduće šokove; pozovu vlade diljem regije da humanitarnim radnicima osiguraju pristup osobama kojima je potrebna pomoć; |
| --- | --- |

(m)

rade zajedno s EU-ovim afričkim kolegama i ojačaju suradnju s civilnim društvom kako bi se utvrdili i riješili glavni izazovi i prioriteti u toj regiji, uključujući ljudsko dostojanstvo i prava, demokratska i temeljna prava, izazove u pogledu vladavine prava i ublažavanje zdravstvene krize uzrokovane bolešću COVID-19; pozovu nacionalne vlasti da poštuju Smjernice o slobodi udruživanja i okupljanja koje je donijela Afrička komisija o ljudskim pravima i pravima narodâ te da poštuju slobodu medija, među ostalim osiguravanjem neovisnog djelovanja medijskih kuća; izraze zabrinutost zbog trajnog nasilja i diskriminacije na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta ili izražavanja i spolnih obilježja; pozovu nacionalna tijela da stave izvan snage diskriminirajuće odredbe, među ostalim revidiranjem svojih kaznenih zakona; povećaju svoju potporu borcima za ljudska prava u toj regiji; pokažu fleksibilnost u korištenju svih alata koji su im na raspolaganju i u potpunosti provedu smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, osiguravajući pritom da se primjenjuju mehanizmi unutarnje zaštite i da se koordinira odobravanje viza onima koji žele napustiti zemlju; pozovu nacionalna tijela u toj regiji da osiguraju radno okruženje koje pogoduje civilnom društvu, kao i posebne zakonodavne mjere za priznavanje i zaštitu boraca za ljudska prava i sprečavanje njihova uznemiravanja i proizvoljnog pritvaranja; prepoznaju vezu između korupcije i raširenih kršenja ljudskih prava te ojačaju potporu EU-a borbi protiv korupcije u toj regiji; pruže veću pomoć za preživljavanje i održavanje života kako bi se pomoglo ljudima i zajednicama pogođenima sušom i da istodobno nastoje omogućiti zajednicama da ostvare samostalnost i izgrade otpornost na buduće šokove; pozovu vlade diljem regije da humanitarnim radnicima osiguraju pristup osobama kojima je potrebna pomoć;

| (n) | uključe tranzicijsku pravdu u svoj pristup upravljanju sukobima u toj regiji; daju prednost, u okviru potpore EU-a tranzicijskom pravosuđu, lokalnim i nacionalnim procesima te lokalnim i regionalnim stručnjacima; pojačaju angažman EU-a s partnerskim zemljama te međunarodnim i regionalnim organizacijama kako bi se podržala borba protiv nekažnjavanja i promicala istina, pravda, odštete i jamstva neponavljanja; |
| --- | --- |

(n)

uključe tranzicijsku pravdu u svoj pristup upravljanju sukobima u toj regiji; daju prednost, u okviru potpore EU-a tranzicijskom pravosuđu, lokalnim i nacionalnim procesima te lokalnim i regionalnim stručnjacima; pojačaju angažman EU-a s partnerskim zemljama te međunarodnim i regionalnim organizacijama kako bi se podržala borba protiv nekažnjavanja i promicala istina, pravda, odštete i jamstva neponavljanja;

| (o) | pozovu vlade da poduzmu mjere za zaštitu prava žena i djevojka na jednakost i zdravlje, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava te obrazovanje, te da im omoguće život bez rodno uvjetovanog nasilja i diskriminacije i pritom osiguraju rodno osjetljiv pristup kako bi se uklonile sve izraženije rodne razlike u razdobljima krize i sukoba; pohvale napredak postignut u poboljšanju pristupa zdravstvenoj skrbi u toj regiji, kao primjerice u Keniji i Ugandi, posebno kada je riječ o pristupu spasonosnom liječenju za HIV i pristupu drugim uslugama u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, te da pojačaju potporu EU-a spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, koji su neophodni za postizanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja i rodne ravnopravnosti; uključuju mjere protiv sakaćenja ženskih spolnih organa u sva vanjska djelovanja EU-a, kako je ponovljeno u rezoluciji Parlamenta od 12. veljače 2020., s posebnim naglaskom na Rog Afrike, koji ima najveću stopu sakaćenja ženskih spolnih organa u svijetu, uključujući najteže oblike te prakse; pozovu nacionalna tijela na Rogu Afrike da provedu zakone kojima se zabranjuje sakaćenje ženskih spolnih organa i da osiguraju da se ti zakoni poštuju; pojačaju inicijative za uključivanje žena u politiku kako bi se potaknulo bolje oblikovanje politika i stalo na kraj sakaćenju ženskih spolnih organa i prisilnim brakovima; |
| --- | --- |

(o)

pozovu vlade da poduzmu mjere za zaštitu prava žena i djevojka na jednakost i zdravlje, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava te obrazovanje, te da im omoguće život bez rodno uvjetovanog nasilja i diskriminacije i pritom osiguraju rodno osjetljiv pristup kako bi se uklonile sve izraženije rodne razlike u razdobljima krize i sukoba; pohvale napredak postignut u poboljšanju pristupa zdravstvenoj skrbi u toj regiji, kao primjerice u Keniji i Ugandi, posebno kada je riječ o pristupu spasonosnom liječenju za HIV i pristupu drugim uslugama u području spolnog i reproduktivnog zdravlja, te da pojačaju potporu EU-a spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, koji su neophodni za postizanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja i rodne ravnopravnosti; uključuju mjere protiv sakaćenja ženskih spolnih organa u sva vanjska djelovanja EU-a, kako je ponovljeno u rezoluciji Parlamenta od 12. veljače 2020., s posebnim naglaskom na Rog Afrike, koji ima najveću stopu sakaćenja ženskih spolnih organa u svijetu, uključujući najteže oblike te prakse; pozovu nacionalna tijela na Rogu Afrike da provedu zakone kojima se zabranjuje sakaćenje ženskih spolnih organa i da osiguraju da se ti zakoni poštuju; pojačaju inicijative za uključivanje žena u politiku kako bi se potaknulo bolje oblikovanje politika i stalo na kraj sakaćenju ženskih spolnih organa i prisilnim brakovima;

Održiv i uključiv gospodarski razvoj – društvo

| (p) | prime na znanje demografski razvoj regije i prepoznaju ulogu mladih i žena u postizanju održivog gospodarskog razvoja; pojačaju potporu EU-a u području pristupa obrazovanju i strukovnom osposobljavanju te za usavršavanje i prekvalifikaciju radne snage u skladu s potrebama tržišta rada; ustraju u tome da bi se osnaživanjem mlađih generacija i žena i stvaranjem mogućnosti za njih mogle ostvariti višestruke koristi za cijelu regiju; podupiru izgradnju kapaciteta za lokalnu proizvodnju cjepiva i pomažu u jačanju lokalnih zdravstvenih sustava i podupiranju strukturnih reformi zdravstvenog sektora; apeliraju na nacionalna tijela da osiguraju univerzalan pristup zdravstvenoj skrbi na temelju načela nediskriminacije i jednakog postupanja; imaju na umu da terorizam i džihadizam imaju bitnu ulogu u kočenju gospodarskog rasta na cijelom Rogu Afrike; imaju na umu gospodarsku prisutnost koju je skupina Al-Shabaab ostvarila na Rogu Afrike krijumčarenjem ugljena i iznudom poljoprivrednika, poduzeća i humanitarnih organizacija; pruže tehničku potporu za osnaživanje dijaspore u Europi kako bi se ojačali poslovni odnosi s tom regijom, posebno omogućavanjem slanja doznaka zakonitim, transparentnim i pouzdanim kanalima; |
| --- | --- |

(p)

prime na znanje demografski razvoj regije i prepoznaju ulogu mladih i žena u postizanju održivog gospodarskog razvoja; pojačaju potporu EU-a u području pristupa obrazovanju i strukovnom osposobljavanju te za usavršavanje i prekvalifikaciju radne snage u skladu s potrebama tržišta rada; ustraju u tome da bi se osnaživanjem mlađih generacija i žena i stvaranjem mogućnosti za njih mogle ostvariti višestruke koristi za cijelu regiju; podupiru izgradnju kapaciteta za lokalnu proizvodnju cjepiva i pomažu u jačanju lokalnih zdravstvenih sustava i podupiranju strukturnih reformi zdravstvenog sektora; apeliraju na nacionalna tijela da osiguraju univerzalan pristup zdravstvenoj skrbi na temelju načela nediskriminacije i jednakog postupanja; imaju na umu da terorizam i džihadizam imaju bitnu ulogu u kočenju gospodarskog rasta na cijelom Rogu Afrike; imaju na umu gospodarsku prisutnost koju je skupina Al-Shabaab ostvarila na Rogu Afrike krijumčarenjem ugljena i iznudom poljoprivrednika, poduzeća i humanitarnih organizacija; pruže tehničku potporu za osnaživanje dijaspore u Europi kako bi se ojačali poslovni odnosi s tom regijom, posebno omogućavanjem slanja doznaka zakonitim, transparentnim i pouzdanim kanalima;

| (q) | prepoznaju da klimatske promjene znatno utječu na Rog Afrike i da imaju dalekosežne posljedice za stabilnost te regije; pojačaju zajedničko djelovanje u borbi protiv klimatskih promjena, posebno u pogledu ublažavanja, prilagodbe, otpornosti i upravljanja rizicima od katastrofa; dijele koristi europskog zelenog plana, utvrđene u Europskom zakonu o klimi, s našim partnerima i podupiru ih u donošenju vlastitih programa za klimatsku tranziciju preko razmjene najboljih praksi i usklađivanja inicijativa EU-a u tom području s postojećim afričkim inicijativama; obrate posebnu pozornost na posljedice klimatskih promjena za sigurnost ljudi i opskrbe hranom i na potrebu da EU i njegovi partneri provedu politiku za sigurnost i obranu otpornu na klimatske promjene u skladu s ciljevima Plana EU-a za klimatske promjene i obranu u okviru Strateškog kompasa za sigurnost i obranu; zajedno s afričkim kolegama rade na usvajanju novih i inovativnih načina za potpuno oslobađanje potencijala te regije, među ostalim razmjenom najboljih praksi i usvajanjem novih tehnologija za održivu poljoprivredu kojima bi se osnažilo lokalno poduzetništvo, s konačnim ciljem smanjenja ovisnosti o uvozu hrane i poljoprivrednih proizvoda te poticanja uključivog i održivog gospodarskog rasta; daju potporu pozivima najmanje razvijenih zemalja na osiguravanje posebnog financiranja za gubitke i štete povezane s negativnim učincima klimatskih promjena te da podupiru obnovu pogođenih regija i njihovo gospodarsko oživljavanje donošenjem dodatnih posebnih mjera za financiranje obnove i oporavka; razmotre poticanje država članica na daljnje primjenjivanje ciljanih suspenzija, otpisa ili oprosta duga na pojedinačnoj osnovi za najosjetljivije najmanje razvijene zemlje i male otočne države u razvoju, s posebnim ciljem pridonošenja borbi protiv klimatskih promjena kao dio šireg međunarodnog okvira; |
| --- | --- |

(q)

prepoznaju da klimatske promjene znatno utječu na Rog Afrike i da imaju dalekosežne posljedice za stabilnost te regije; pojačaju zajedničko djelovanje u borbi protiv klimatskih promjena, posebno u pogledu ublažavanja, prilagodbe, otpornosti i upravljanja rizicima od katastrofa; dijele koristi europskog zelenog plana, utvrđene u Europskom zakonu o klimi, s našim partnerima i podupiru ih u donošenju vlastitih programa za klimatsku tranziciju preko razmjene najboljih praksi i usklađivanja inicijativa EU-a u tom području s postojećim afričkim inicijativama; obrate posebnu pozornost na posljedice klimatskih promjena za sigurnost ljudi i opskrbe hranom i na potrebu da EU i njegovi partneri provedu politiku za sigurnost i obranu otpornu na klimatske promjene u skladu s ciljevima Plana EU-a za klimatske promjene i obranu u okviru Strateškog kompasa za sigurnost i obranu; zajedno s afričkim kolegama rade na usvajanju novih i inovativnih načina za potpuno oslobađanje potencijala te regije, među ostalim razmjenom najboljih praksi i usvajanjem novih tehnologija za održivu poljoprivredu kojima bi se osnažilo lokalno poduzetništvo, s konačnim ciljem smanjenja ovisnosti o uvozu hrane i poljoprivrednih proizvoda te poticanja uključivog i održivog gospodarskog rasta; daju potporu pozivima najmanje razvijenih zemalja na osiguravanje posebnog financiranja za gubitke i štete povezane s negativnim učincima klimatskih promjena te da podupiru obnovu pogođenih regija i njihovo gospodarsko oživljavanje donošenjem dodatnih posebnih mjera za financiranje obnove i oporavka; razmotre poticanje država članica na daljnje primjenjivanje ciljanih suspenzija, otpisa ili oprosta duga na pojedinačnoj osnovi za najosjetljivije najmanje razvijene zemlje i male otočne države u razvoju, s posebnim ciljem pridonošenja borbi protiv klimatskih promjena kao dio šireg međunarodnog okvira;

| (r) | promiču koordinaciju i surađuju s relevantnim glavnim upravama Komisije kako bi se osiguralo da revizija trgovinske politike EU-a dovede do održivog gospodarskog rasta u toj regiji, posebno na način da poglavlja o trgovini i održivom razvoju sporazuma o slobodnoj trgovini budu u potpunosti provediva; imaju na umu da je potrebno uložiti napore kako bi se spriječile povrede ljudskih prava i nanošenje štete okolišu od strane korporacija sa sjedištem u EU-u koje posluju na Rogu Afrike te da se pobrinu za to da buduća Direktiva o dužnoj pažnji za održivo poslovanje bude svrsishodna i da dovede do stvarnog napretka u pogledu ljudskih prava i okoliša za lokalne zajednice; posebno obrate pozornost na analizu i sprečavanje bilo kakvih kršenja povezanih s politikama, projektima i financiranjem EU-a u toj regiji, među ostalim preko uspostave mehanizma za podnošenje pritužbi za pojedince ili skupine čija su prava možda prekršena zbog djelovanja EU-a u tim zemljama; apelira na javne financijske institucije, uključujući Europsku investicijsku banku, zajedno s Komisijom, da zajamče da su ulaganja EU-a usklađena s međunarodnim ciljevima u području okoliša i klime, posebno s Pariškim sporazumom i Programom održivog razvoja do 2030., te da se upotrebljavaju za provedbu pravedne klimatske tranzicije u skladu s ciljevima europskog zelenog plana; se pobrinu za to da se ulaganjima u toj regiji ne financiraju sektori koji potiču klimatsku krizu, prije svega industrije fosilnih goriva; |
| --- | --- |

(r)

promiču koordinaciju i surađuju s relevantnim glavnim upravama Komisije kako bi se osiguralo da revizija trgovinske politike EU-a dovede do održivog gospodarskog rasta u toj regiji, posebno na način da poglavlja o trgovini i održivom razvoju sporazuma o slobodnoj trgovini budu u potpunosti provediva; imaju na umu da je potrebno uložiti napore kako bi se spriječile povrede ljudskih prava i nanošenje štete okolišu od strane korporacija sa sjedištem u EU-u koje posluju na Rogu Afrike te da se pobrinu za to da buduća Direktiva o dužnoj pažnji za održivo poslovanje bude svrsishodna i da dovede do stvarnog napretka u pogledu ljudskih prava i okoliša za lokalne zajednice; posebno obrate pozornost na analizu i sprečavanje bilo kakvih kršenja povezanih s politikama, projektima i financiranjem EU-a u toj regiji, među ostalim preko uspostave mehanizma za podnošenje pritužbi za pojedince ili skupine čija su prava možda prekršena zbog djelovanja EU-a u tim zemljama; apelira na javne financijske institucije, uključujući Europsku investicijsku banku, zajedno s Komisijom, da zajamče da su ulaganja EU-a usklađena s međunarodnim ciljevima u području okoliša i klime, posebno s Pariškim sporazumom i Programom održivog razvoja do 2030., te da se upotrebljavaju za provedbu pravedne klimatske tranzicije u skladu s ciljevima europskog zelenog plana; se pobrinu za to da se ulaganjima u toj regiji ne financiraju sektori koji potiču klimatsku krizu, prije svega industrije fosilnih goriva;

| (s) | posvete posebnu pozornost široko rasprostranjenim lokalnim projektima, osobito u najudaljenijim područjima, koji su manje invazivni s ekološkog stajališta, ali učinkovitiji u poboljšanju života ljudi, kao što su samostalni sustavi za proizvodnju solarne energije, sustavi za navodnjavanje, sustavi za pročišćavanje vode te sanitarni sustavi, te da osiguraju da ulaganja EU-a u održivu energiju u Africi prvenstveno budu od koristi lokalnom stanovništvu u cilju okončanja energetskog siromaštva; pozovu EU da pomogne poljoprivrednicima na Rogu Afrike da smanje ovisnost o mineralnim gnojivima i pronađu poljoprivredne alternative uz pomoć svoje vanjske i razvojne politike kako bi se odgovorilo na utjecaj gnojiva na klimu i okoliš; apelira na države članice da s Komisijom rade na tome da se prednost daje partnerstvima s domaćim poduzećima u najmanje razvijenim zemljama koja primjenjuju održive i uključive poslovne modele; |
| --- | --- |

(s)

posvete posebnu pozornost široko rasprostranjenim lokalnim projektima, osobito u najudaljenijim područjima, koji su manje invazivni s ekološkog stajališta, ali učinkovitiji u poboljšanju života ljudi, kao što su samostalni sustavi za proizvodnju solarne energije, sustavi za navodnjavanje, sustavi za pročišćavanje vode te sanitarni sustavi, te da osiguraju da ulaganja EU-a u održivu energiju u Africi prvenstveno budu od koristi lokalnom stanovništvu u cilju okončanja energetskog siromaštva; pozovu EU da pomogne poljoprivrednicima na Rogu Afrike da smanje ovisnost o mineralnim gnojivima i pronađu poljoprivredne alternative uz pomoć svoje vanjske i razvojne politike kako bi se odgovorilo na utjecaj gnojiva na klimu i okoliš; apelira na države članice da s Komisijom rade na tome da se prednost daje partnerstvima s domaćim poduzećima u najmanje razvijenim zemljama koja primjenjuju održive i uključive poslovne modele;

Migracije

| (t) | naglase da su zemlje Roga Afrike među glavnim zemljama podrijetla, tranzita i odredišta važnih migracijskih tokova u druge zemlje u regiji i prema EU-u; usvoje pristup suradnji u području migracija koji je holistički, osjetljiv na sukobe i prilagođen kontekstu te koji ljude stavlja na prvo mjesto, u skladu s Khartoumskim procesom, Globalnim kompaktom o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama i radom Regionalnog ministarskog foruma o migracijama za istočnu Afriku i Rog Afrike, uzimajući u obzir različite pokretače migracija u regiji i trajne ranjivosti migranata, poštujući prava migranata i izbjeglica te prepoznajući prednosti kružnih migracija i regionalne mobilnosti u široj regiji; surađuju s partnerima EU-a kako bi se nastavilo s aktivnostima Khartoumskog procesa s ciljem da ga se preoblikuje na način koji odražava trenutačnu stvarnost i različita ograničenja u pogledu putovanja; razviju dugoročno partnerstvo usmjereno na sigurne, uređene i regularne migracije; pronađu održivo rješenje s partnerskim zemljama na Rogu Afrike kako bi se ublažile posljedice migracija prema europskim vanjskim granicama; potiču pojačanu suradnju u području sigurnosti granica i borbe protiv prekograničnih kriminalnih aktivnosti, uključujući trgovinu ljudima i nezakonitu trgovinu oružjem i kulturnom baštinom; osiguraju da su svi sporazumi s regijom u području suradnje u pogledu migracija i ponovnog prihvata strogo usklađeni s međunarodnim pravom o ljudskim pravima i pravom o izbjeglicama, a posebno s Konvencijom o statusu izbjeglica iz 1951. i njezinim Protokolom iz 1967.; osiguraju da financijska sredstva mobilizirana iz uzajamnih fondova EU-a budu usmjerena na projekte koji mogu omogućiti dugoročno rješavanje temeljnih uzroka migracija; |
| --- | --- |

(t)

naglase da su zemlje Roga Afrike među glavnim zemljama podrijetla, tranzita i odredišta važnih migracijskih tokova u druge zemlje u regiji i prema EU-u; usvoje pristup suradnji u području migracija koji je holistički, osjetljiv na sukobe i prilagođen kontekstu te koji ljude stavlja na prvo mjesto, u skladu s Khartoumskim procesom, Globalnim kompaktom o sigurnim, uređenim i regularnim migracijama i radom Regionalnog ministarskog foruma o migracijama za istočnu Afriku i Rog Afrike, uzimajući u obzir različite pokretače migracija u regiji i trajne ranjivosti migranata, poštujući prava migranata i izbjeglica te prepoznajući prednosti kružnih migracija i regionalne mobilnosti u široj regiji; surađuju s partnerima EU-a kako bi se nastavilo s aktivnostima Khartoumskog procesa s ciljem da ga se preoblikuje na način koji odražava trenutačnu stvarnost i različita ograničenja u pogledu putovanja; razviju dugoročno partnerstvo usmjereno na sigurne, uređene i regularne migracije; pronađu održivo rješenje s partnerskim zemljama na Rogu Afrike kako bi se ublažile posljedice migracija prema europskim vanjskim granicama; potiču pojačanu suradnju u području sigurnosti granica i borbe protiv prekograničnih kriminalnih aktivnosti, uključujući trgovinu ljudima i nezakonitu trgovinu oružjem i kulturnom baštinom; osiguraju da su svi sporazumi s regijom u području suradnje u pogledu migracija i ponovnog prihvata strogo usklađeni s međunarodnim pravom o ljudskim pravima i pravom o izbjeglicama, a posebno s Konvencijom o statusu izbjeglica iz 1951. i njezinim Protokolom iz 1967.; osiguraju da financijska sredstva mobilizirana iz uzajamnih fondova EU-a budu usmjerena na projekte koji mogu omogućiti dugoročno rješavanje temeljnih uzroka migracija;

| (u) | pružaju neposrednu pomoć i dugoročnu potporu zemljama koje primaju izbjeglice i pomažu im kako bi se zajamčila njihova zaštita; olakšavaju preseljenje raseljenih osoba i interno raseljenih osoba; koordiniraju diplomatske aktivnosti kako bi se vlade zemalja u regiji koje su uključene u aktualne sukobe pozvalo da zaustave neselektivne napade na civile i civilnu infrastrukturu te da zaštite civilno stanovništvo, među ostalim poduzimanjem svih koraka kako bi se izbjeglicama i interno raseljenim osobama osigurala zaštita i omogućio potpuni pristup humanitarnoj pomoći, uključujući hranu, vodu i smještaj; pruže zemljama u regiji potporu u optimiziranju napora u cilju podupiranja odgovarajućih reformi kako bi se osiguralo bolje upravljanje pastirskom mobilnošću i smanjila gospodarska ranjivost tijekom kriza, kao u slučaju suša, a u cilju bolje kontrole čimbenika koji pridonose napetostima i sukobima u kojima sudjeluju pastirske zajednice; |
| --- | --- |

(u)

pružaju neposrednu pomoć i dugoročnu potporu zemljama koje primaju izbjeglice i pomažu im kako bi se zajamčila njihova zaštita; olakšavaju preseljenje raseljenih osoba i interno raseljenih osoba; koordiniraju diplomatske aktivnosti kako bi se vlade zemalja u regiji koje su uključene u aktualne sukobe pozvalo da zaustave neselektivne napade na civile i civilnu infrastrukturu te da zaštite civilno stanovništvo, među ostalim poduzimanjem svih koraka kako bi se izbjeglicama i interno raseljenim osobama osigurala zaštita i omogućio potpuni pristup humanitarnoj pomoći, uključujući hranu, vodu i smještaj; pruže zemljama u regiji potporu u optimiziranju napora u cilju podupiranja odgovarajućih reformi kako bi se osiguralo bolje upravljanje pastirskom mobilnošću i smanjila gospodarska ranjivost tijekom kriza, kao u slučaju suša, a u cilju bolje kontrole čimbenika koji pridonose napetostima i sukobima u kojima sudjeluju pastirske zajednice;

Regionalna integracija

| (v) | se vode pristupom Tim Europa u toj regiji i, u suradnji s AU-om, regionalnim organizacijama i širokim spektrom partnera i aktera, među ostalim iz privatnog sektora, pruže potporu afričkim inicijativama; nastave pratiti i podupirati Inicijativu Roga Afrike, u kojoj je EU strateški partner, i njezine ciljeve privlačenja kapitala za potporu povezivosti i otključavanja prilika u toj regiji, otvaranja novih radnih mjesta, ublažavanja novih rizika, jačanja otpornosti i otvaranja puta boljim susjedskim odnosima; |
| --- | --- |

(v)

se vode pristupom Tim Europa u toj regiji i, u suradnji s AU-om, regionalnim organizacijama i širokim spektrom partnera i aktera, među ostalim iz privatnog sektora, pruže potporu afričkim inicijativama; nastave pratiti i podupirati Inicijativu Roga Afrike, u kojoj je EU strateški partner, i njezine ciljeve privlačenja kapitala za potporu povezivosti i otključavanja prilika u toj regiji, otvaranja novih radnih mjesta, ublažavanja novih rizika, jačanja otpornosti i otvaranja puta boljim susjedskim odnosima;

| (w) | prepoznaju da je sigurna i učinkovita infrastruktura ključna za dosljedan, održiv i pravedan razvoj u toj regiji; u potpunosti iskoriste potencijal novih inicijativa pod pokroviteljstvom EU-a usmjerenih na jačanje regionalne integracije i povezivosti; povise razinu savjetovanja i koordinacije s afričkim partnerima u utvrđivanju posebnih projekata koji će se razviti u okviru strategije Global Gateway, nastavljajući se na pozitivne ishode šestog sastanka na vrhu između AU-a i EU-a; adekvatno prikazati Global Gateway kao zeleniji, pravedniji i održiviji dugoročni plan, posebno u usporedbi s alternativama koje su predložili drugi dionici; podupirati zemlje u regiji koje se žele pridružiti Svjetskoj trgovinskoj organizaciji te podupirati provedbu kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi i nastaviti podupirati i jačati AU, Istočnoafričku zajednicu i IGAD radi promicanja gospodarske suradnje, povećanja regionalne integracije te poticanja stabilnosti i diplomacije; prepoznaju da je perspektiva za stabilizaciju i održivi razvoj Roga Afrike duboko povezana s perspektivama susjednih regija; razmotre razvijanje strategije EU-a za Crveno more i Adenski zaljev; |
| --- | --- |

(w)

prepoznaju da je sigurna i učinkovita infrastruktura ključna za dosljedan, održiv i pravedan razvoj u toj regiji; u potpunosti iskoriste potencijal novih inicijativa pod pokroviteljstvom EU-a usmjerenih na jačanje regionalne integracije i povezivosti; povise razinu savjetovanja i koordinacije s afričkim partnerima u utvrđivanju posebnih projekata koji će se razviti u okviru strategije Global Gateway, nastavljajući se na pozitivne ishode šestog sastanka na vrhu između AU-a i EU-a; adekvatno prikazati Global Gateway kao zeleniji, pravedniji i održiviji dugoročni plan, posebno u usporedbi s alternativama koje su predložili drugi dionici; podupirati zemlje u regiji koje se žele pridružiti Svjetskoj trgovinskoj organizaciji te podupirati provedbu kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi i nastaviti podupirati i jačati AU, Istočnoafričku zajednicu i IGAD radi promicanja gospodarske suradnje, povećanja regionalne integracije te poticanja stabilnosti i diplomacije; prepoznaju da je perspektiva za stabilizaciju i održivi razvoj Roga Afrike duboko povezana s perspektivama susjednih regija; razmotre razvijanje strategije EU-a za Crveno more i Adenski zaljev;

Utjecaj trećih strana

| (x) | istaknu svoju zabrinutost zbog sve raširenijih i višedimenzionalnih utjecaja i suparništva koji dolaze od trećih strana koje ne dijele vrijednosti i ciljeve EU-a u toj regiji, uključujući Kinu i Rusiju, čije djelovanje pokreću ambicije za promicanje strogo bilateralnih interesa; prepoznaju da sve veća prisutnost tih aktera u regiji, posebno u gospodarskoj, energetskoj, sigurnosnoj, uključujući pomorsku sigurnost, i vojnoj sferi, također putem propagande i kampanja dezinformiranja čiji je cilj uveličavanje njihove uloge uz istodobno potkopavanje djelovanja njihovih konkurenata, uključujući EU, ugrožava regionalni mir, europske napore i pomoć te položaj EU-a kao povlaštenog partnera; razmotre poduzimanje adekvatnih mjera za suzbijanje tih uplitanja; promiču potporu EU-a putem holističkog pristupa regiji, uz poticanje gospodarske suradnje i sprečavanja sukoba, za razliku od pristupa trećih aktera, čiji je cilj pogoršanje fragmentiranog okruženja i eskalacija geopolitičkih problema; sagledaju konzistentna i višesektorska ulaganja Kine u toj regiji, procjenjujući pritom njihove posljedice, uključujući povećanu ovisnost afričkih država, uz pronalazak odgovora na sve veću prisutnost i utjecaj Kine; pozovu turske vlasti da se usklade s politikama EU-a i da bolje koordiniraju svoje djelovanje s inicijativama EU-a, osobito s misijom EU-a za osposobljavanje u Somaliji, kako bi se povećala učinkovitost i ostvarili bolji rezultati u pogledu sigurnosti i stabilnosti, i tako potaknula brza i stvarna demokratska tranzicija; ojačaju koordinaciju s afričkim partnerima u definiranju prioritetnih područja za koje bi se ulaganja EU-a trebala namijeniti te osiguraju dostatna sredstva kako bi se to ostvarilo; prime na znanje povećanje vojne prisutnosti trećih strana u toj regiji, posebno ruske poodmakle planove za izgradnju pomorske baze na sudanskoj obali Crvenog mora i kinesku inauguraciju vojne baze u Džibutiju 2017.; posebnu pozornost posvete sve izraženijim aktivnostima privatnih zaštitarskih društava, kao što je skupina Wagner koju sponzorira Rusija i koja operira u Sudanu, kojima se ometa demokratska tranzicija i iskorištavaju domaće slabosti na štetu lokalnog stanovništva, kako bi se izbjegle slične negativne posljedice u drugim regijama, te da blisko surađuju s AU-om i pojedinačnim zemljama Roga Afrike na stvaranju i operacionalizaciji učinkovitog, odgovornog i pouzdanog nacionalnog sigurnosnog aparata u svakoj zemlji; pozovu sve države članice EU-a da ratificiraju Međunarodnu konvenciju protiv regrutiranja, korištenja, financiranja i osposobljavanja plaćenika; analiziraju utjecaj ruskog rata protiv Ukrajine na utjecaj EU-a u toj regiji; |
| --- | --- |

(x)

istaknu svoju zabrinutost zbog sve raširenijih i višedimenzionalnih utjecaja i suparništva koji dolaze od trećih strana koje ne dijele vrijednosti i ciljeve EU-a u toj regiji, uključujući Kinu i Rusiju, čije djelovanje pokreću ambicije za promicanje strogo bilateralnih interesa; prepoznaju da sve veća prisutnost tih aktera u regiji, posebno u gospodarskoj, energetskoj, sigurnosnoj, uključujući pomorsku sigurnost, i vojnoj sferi, također putem propagande i kampanja dezinformiranja čiji je cilj uveličavanje njihove uloge uz istodobno potkopavanje djelovanja njihovih konkurenata, uključujući EU, ugrožava regionalni mir, europske napore i pomoć te položaj EU-a kao povlaštenog partnera; razmotre poduzimanje adekvatnih mjera za suzbijanje tih uplitanja; promiču potporu EU-a putem holističkog pristupa regiji, uz poticanje gospodarske suradnje i sprečavanja sukoba, za razliku od pristupa trećih aktera, čiji je cilj pogoršanje fragmentiranog okruženja i eskalacija geopolitičkih problema; sagledaju konzistentna i višesektorska ulaganja Kine u toj regiji, procjenjujući pritom njihove posljedice, uključujući povećanu ovisnost afričkih država, uz pronalazak odgovora na sve veću prisutnost i utjecaj Kine; pozovu turske vlasti da se usklade s politikama EU-a i da bolje koordiniraju svoje djelovanje s inicijativama EU-a, osobito s misijom EU-a za osposobljavanje u Somaliji, kako bi se povećala učinkovitost i ostvarili bolji rezultati u pogledu sigurnosti i stabilnosti, i tako potaknula brza i stvarna demokratska tranzicija; ojačaju koordinaciju s afričkim partnerima u definiranju prioritetnih područja za koje bi se ulaganja EU-a trebala namijeniti te osiguraju dostatna sredstva kako bi se to ostvarilo; prime na znanje povećanje vojne prisutnosti trećih strana u toj regiji, posebno ruske poodmakle planove za izgradnju pomorske baze na sudanskoj obali Crvenog mora i kinesku inauguraciju vojne baze u Džibutiju 2017.; posebnu pozornost posvete sve izraženijim aktivnostima privatnih zaštitarskih društava, kao što je skupina Wagner koju sponzorira Rusija i koja operira u Sudanu, kojima se ometa demokratska tranzicija i iskorištavaju domaće slabosti na štetu lokalnog stanovništva, kako bi se izbjegle slične negativne posljedice u drugim regijama, te da blisko surađuju s AU-om i pojedinačnim zemljama Roga Afrike na stvaranju i operacionalizaciji učinkovitog, odgovornog i pouzdanog nacionalnog sigurnosnog aparata u svakoj zemlji; pozovu sve države članice EU-a da ratificiraju Međunarodnu konvenciju protiv regrutiranja, korištenja, financiranja i osposobljavanja plaćenika; analiziraju utjecaj ruskog rata protiv Ukrajine na utjecaj EU-a u toj regiji;

| (y) | ojačaju stratešku komunikaciju učinkovitim javnim informativnim kampanjama utemeljenima na činjenicama kako bi se povećala njihova prisutnost na lokalnoj razini te informiralo o aktivnostima, ciljevima i sponzoriranim inicijativama EU-a u toj regiji s ciljem da se poveća vidljivost EU-a i istakne cilj stvaranja dodane vrijednosti za lokalne zajednice, održivog razvoj, mira i sigurnosti te uključivog rasta, uz istodobno suzbijanje dezinformacija i lažnih diskursa trećih strana; ovlaste posebnu predstavnicu EU-a za Rog Afrike da se usredotoči na regionalne aktivnosti i poboljša vidljivost, prisutnost i suradnju EU-a sa svim zemljama u regiji kako bi se potaknuli bliskiji odnosi; osiguraju veću transparentnost i vidljivost rada posebne predstavnice EU-a, s ciljem da se osigura da posebna predstavnica EU-a u kontaktima sa svojim sugovornicima iz te regije za prioritet ima rješavanje sukoba, potporu ljudskim pravima i demokraciji te da proaktivno surađuje s akterima civilnog društva, borcima za ljudska prava i neistomišljenicima, koji mogu biti ugroženi ili na meti lokalnih vlasti; |
| --- | --- |

(y)

ojačaju stratešku komunikaciju učinkovitim javnim informativnim kampanjama utemeljenima na činjenicama kako bi se povećala njihova prisutnost na lokalnoj razini te informiralo o aktivnostima, ciljevima i sponzoriranim inicijativama EU-a u toj regiji s ciljem da se poveća vidljivost EU-a i istakne cilj stvaranja dodane vrijednosti za lokalne zajednice, održivog razvoj, mira i sigurnosti te uključivog rasta, uz istodobno suzbijanje dezinformacija i lažnih diskursa trećih strana; ovlaste posebnu predstavnicu EU-a za Rog Afrike da se usredotoči na regionalne aktivnosti i poboljša vidljivost, prisutnost i suradnju EU-a sa svim zemljama u regiji kako bi se potaknuli bliskiji odnosi; osiguraju veću transparentnost i vidljivost rada posebne predstavnice EU-a, s ciljem da se osigura da posebna predstavnica EU-a u kontaktima sa svojim sugovornicima iz te regije za prioritet ima rješavanje sukoba, potporu ljudskim pravima i demokraciji te da proaktivno surađuje s akterima civilnog društva, borcima za ljudska prava i neistomišljenicima, koji mogu biti ugroženi ili na meti lokalnih vlasti;

Pitanja vezana za pojedinačne zemlje

| (z) | pri pristupanju sljedećim posebnim pitanjima koja se odnose na zemlje Roga Afrike: |
| --- | --- |

(z)

pri pristupanju sljedećim posebnim pitanjima koja se odnose na zemlje Roga Afrike:

Džibuti

| i. | prepoznaju geostratešku važnost Džibutija; imaju na umu pozitivan doprinos Džibutija miru, sigurnosti i regionalnoj suradnji u regiji Roga Afrike, posebno u pogledu funkcije države domaćina logističke platforme operacije Atalanta i vojne prisutnosti država članica EU-a; istaknu da građevinske projekte u Džibutiju u velikoj mjeri financira Kina s procijenjenim infrastrukturnim ulaganjima u iznosu od 9,8 milijardi USD; izraze zabrinut zbog uspostave kineske pomorske baze u Džibutiju za dalekosežne vojne ciljeve te zbog kineskog preuzimanja strateške luke Doraleh i rastućeg javnog vanjskog duga Džibutija, koji je rezultat zajmova iz Kine; surađuju s tom zemljom, koja se nalazi na raskrižju jedne od najtranzitnijih migracijskih ruta na svijetu, tako da joj pomažu u nastojanjima da prihvati izbjeglice iz regije i u provedbi njezinih globalnih i regionalnih obveza; podijele znanje i iskustvo te najbolje prakse EU-a u području upravljanja vodama jer je Džibuti jedna od najsušnijih zemalja u svijetu te se suočava s ekstremnom sušom; izraze žaljenje zbog činjenice da nijedna neovisna medijska kuća nema odobrenje za emitiranje iz Džibutija; pozovu na osiguravanje zaštite izvora neovisnih džibutskih medija, koji nemaju drugog izbora nego emitirati i izražavati se iz inozemstva; |
| --- | --- |

i.

prepoznaju geostratešku važnost Džibutija; imaju na umu pozitivan doprinos Džibutija miru, sigurnosti i regionalnoj suradnji u regiji Roga Afrike, posebno u pogledu funkcije države domaćina logističke platforme operacije Atalanta i vojne prisutnosti država članica EU-a; istaknu da građevinske projekte u Džibutiju u velikoj mjeri financira Kina s procijenjenim infrastrukturnim ulaganjima u iznosu od 9,8 milijardi USD; izraze zabrinut zbog uspostave kineske pomorske baze u Džibutiju za dalekosežne vojne ciljeve te zbog kineskog preuzimanja strateške luke Doraleh i rastućeg javnog vanjskog duga Džibutija, koji je rezultat zajmova iz Kine; surađuju s tom zemljom, koja se nalazi na raskrižju jedne od najtranzitnijih migracijskih ruta na svijetu, tako da joj pomažu u nastojanjima da prihvati izbjeglice iz regije i u provedbi njezinih globalnih i regionalnih obveza; podijele znanje i iskustvo te najbolje prakse EU-a u području upravljanja vodama jer je Džibuti jedna od najsušnijih zemalja u svijetu te se suočava s ekstremnom sušom; izraze žaljenje zbog činjenice da nijedna neovisna medijska kuća nema odobrenje za emitiranje iz Džibutija; pozovu na osiguravanje zaštite izvora neovisnih džibutskih medija, koji nemaju drugog izbora nego emitirati i izražavati se iz inozemstva;

Eritreja

| ii. | osude potpuno priklanjanje Eritreje ruskom diskursu i propagandi, te izraze zabrinutost da bi Eritreja mogla postati platforma za ruski utjecaj na Rogu Afrike; pozovu eritrejske vlasti da obustave svoje vojno sudjelovanje u etiopskom građanskom sukobu, te istodobno potpomognu postizanje mirovnog sporazuma između etiopskih saveznih vlasti i Narodnooslobodilačke fronte Tigrea, koji bi uključivao prekid raketnih napada te skupine na eritrejskom državnom području; pozovu eritrejske vlasti da poduzmu konkretne korake prema unutarnjem pomirenju i bezuvjetno oslobode sve političke zatvorenike, uključujući švedsko-eritrejskog pisca i novinara Davida Isaaka, koji je u pritvoru još od 2001.; stalno prate unutarnju situaciju te razmotre postupno i razmjerno smanjenje sankcija EU-a ako se primijete opipljiva i objektivna poboljšanja; |
| --- | --- |

ii.

osude potpuno priklanjanje Eritreje ruskom diskursu i propagandi, te izraze zabrinutost da bi Eritreja mogla postati platforma za ruski utjecaj na Rogu Afrike; pozovu eritrejske vlasti da obustave svoje vojno sudjelovanje u etiopskom građanskom sukobu, te istodobno potpomognu postizanje mirovnog sporazuma između etiopskih saveznih vlasti i Narodnooslobodilačke fronte Tigrea, koji bi uključivao prekid raketnih napada te skupine na eritrejskom državnom području; pozovu eritrejske vlasti da poduzmu konkretne korake prema unutarnjem pomirenju i bezuvjetno oslobode sve političke zatvorenike, uključujući švedsko-eritrejskog pisca i novinara Davida Isaaka, koji je u pritvoru još od 2001.; stalno prate unutarnju situaciju te razmotre postupno i razmjerno smanjenje sankcija EU-a ako se primijete opipljiva i objektivna poboljšanja;

Etiopija

| iii. | podupru sve diplomatske napore za okončanje aktualnog sukoba u Etiopiji, važnom akteru na Rogu Afrike, na nacionalnoj razini te posebice posredovanjem Afričke unije, koja će predstaviti grupu od tri posrednika na visokoj razini, pod predsjedanjem Visokog predstavnika za Rog Afrike Oluseguna Obasanjoa, kako bi se za prioritet postavilo postizanje sporazuma o trajnom prekidu vatre, neometanom humanitarnom pristupu svim područjima i trenutačnom povlačenju eritrejskih snaga te kako bi se olakšalo preuzimanje odgovornosti i unutarnje pomirenje; ustraju na tome da nacionalni dijalog mora biti što uključiviji, širi i transparentniji, te uključivati predstavnike civilnog društva i oporbenih stranaka, kako bi se ispunio cilj da to bude istinski katalizator pomirenja; koordiniraju potporu između relevantnih nacionalnih i međunarodnih institucija i etiopske vlade u pogledu ponovne uspostave zdravstvenih, obrazovnih i drugih javnih ustanova i usluga, uključujući usluge pomoći interno raseljenim osobama i stanovništvu pogođenom sukobima; prime na znanje izvješće organizacija Amnesty International i Human Rights Watch o zločinima protiv čovječnosti i etničkom čišćenju u zapadnom Tigreu; pozdrave osnivanje međunarodne komisije stručnjaka za ljudska prava za Etiopiju (ICHREE) u okviru Vijeća UN-a za ljudska prava u svrhu provođenja temeljite i nepristrane istrage navoda o kršenjima i povredama koje su od 3. studenoga 2020. u Etiopiji počinile sve sukobljene strane, a koja nadopunjuje rad Etiopske međuministarske radne skupine (IMTF) u području preuzimanja odgovornosti i nalaza Zajedničkog istražnog tima, objavljenih u izvješću Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava/Etiopskog povjerenstva za ljudska prava u studenome 2021.; podupiru tranzicijsko pravosuđe kako bi se privelo pravdi one koji su počinili teške zločine u kontekstu sukoba u Etiopiji, i to osobito podupiranjem uloge svih uključenih institucija, kao što su Etiopsko povjerenstvo za ljudska prava, Vijeće UN-a za ljudska prava i Međunarodni kazneni sud; prime na znanje određene pozitivne pomake u toj zemlji, kao što su humanitarno primirje od 24. ožujka 2022. i puštanje na slobodu nekih političkih zatvorenika, poboljšani pristup za humanitarnu pomoć tijekom primirja i javne izjave etiopske vlade i vodstva Tigrea da će se angažirati u mirovnim pregovorima pod vodstvom AU-a; pažljivo procijene razvoj događaja u Etiopiji kako bi mogli poduzeti daljnje mjere u slučaju pogoršanja situacije; istodobno nastave pozivati na mirno rješavanje sukoba i pokretanje mirovnih pregovora bez odgode, te razmotre moguću ulogu EU-a u postupku posredovanja; budu spremni postupno ponovno uvesti proračunsku potporu i pomoć EU-a ako se ispune određeni uvjeti, među ostalim prekid neprijateljstava, potpun i neometan pristup humanitarnoj pomoći diljem Etiopije, među ostalim u regiji Tigre, preuzimanje odgovornosti za zločine počinjene u kontekstu sukoba te povlačenje eritrejskih postrojbi iz zemlje; |
| --- | --- |

iii.

podupru sve diplomatske napore za okončanje aktualnog sukoba u Etiopiji, važnom akteru na Rogu Afrike, na nacionalnoj razini te posebice posredovanjem Afričke unije, koja će predstaviti grupu od tri posrednika na visokoj razini, pod predsjedanjem Visokog predstavnika za Rog Afrike Oluseguna Obasanjoa, kako bi se za prioritet postavilo postizanje sporazuma o trajnom prekidu vatre, neometanom humanitarnom pristupu svim područjima i trenutačnom povlačenju eritrejskih snaga te kako bi se olakšalo preuzimanje odgovornosti i unutarnje pomirenje; ustraju na tome da nacionalni dijalog mora biti što uključiviji, širi i transparentniji, te uključivati predstavnike civilnog društva i oporbenih stranaka, kako bi se ispunio cilj da to bude istinski katalizator pomirenja; koordiniraju potporu između relevantnih nacionalnih i međunarodnih institucija i etiopske vlade u pogledu ponovne uspostave zdravstvenih, obrazovnih i drugih javnih ustanova i usluga, uključujući usluge pomoći interno raseljenim osobama i stanovništvu pogođenom sukobima; prime na znanje izvješće organizacija Amnesty International i Human Rights Watch o zločinima protiv čovječnosti i etničkom čišćenju u zapadnom Tigreu; pozdrave osnivanje međunarodne komisije stručnjaka za ljudska prava za Etiopiju (ICHREE) u okviru Vijeća UN-a za ljudska prava u svrhu provođenja temeljite i nepristrane istrage navoda o kršenjima i povredama koje su od 3. studenoga 2020. u Etiopiji počinile sve sukobljene strane, a koja nadopunjuje rad Etiopske međuministarske radne skupine (IMTF) u području preuzimanja odgovornosti i nalaza Zajedničkog istražnog tima, objavljenih u izvješću Ureda visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava/Etiopskog povjerenstva za ljudska prava u studenome 2021.; podupiru tranzicijsko pravosuđe kako bi se privelo pravdi one koji su počinili teške zločine u kontekstu sukoba u Etiopiji, i to osobito podupiranjem uloge svih uključenih institucija, kao što su Etiopsko povjerenstvo za ljudska prava, Vijeće UN-a za ljudska prava i Međunarodni kazneni sud; prime na znanje određene pozitivne pomake u toj zemlji, kao što su humanitarno primirje od 24. ožujka 2022. i puštanje na slobodu nekih političkih zatvorenika, poboljšani pristup za humanitarnu pomoć tijekom primirja i javne izjave etiopske vlade i vodstva Tigrea da će se angažirati u mirovnim pregovorima pod vodstvom AU-a; pažljivo procijene razvoj događaja u Etiopiji kako bi mogli poduzeti daljnje mjere u slučaju pogoršanja situacije; istodobno nastave pozivati na mirno rješavanje sukoba i pokretanje mirovnih pregovora bez odgode, te razmotre moguću ulogu EU-a u postupku posredovanja; budu spremni postupno ponovno uvesti proračunsku potporu i pomoć EU-a ako se ispune određeni uvjeti, među ostalim prekid neprijateljstava, potpun i neometan pristup humanitarnoj pomoći diljem Etiopije, među ostalim u regiji Tigre, preuzimanje odgovornosti za zločine počinjene u kontekstu sukoba te povlačenje eritrejskih postrojbi iz zemlje;

Kenija

| iv. | istaknu potencijal Kenije kao ključnog aktera na Rogu Afrike u političkom i gospodarskom smislu kada je riječ o jačanju regionalne stabilnosti i preuzimanju konstruktivne uloge u osiguravanju mira i sigurnosti; podupru predanost obnovljenom strateškom partnerstvu s Kenijom; prodube odnose između EU-a i Kenije na način da se iskoristi puni potencijal strateškog dijaloga između EU-a i Kenije; pozdrave odluku o slanju misije EU-a za promatranje izbora na predsjedničke izbore u kolovozu 2022.; pohvale mirno rješavanje izbornog spora nakon predsjedničkih izbora te prepoznaju odgovornu ulogu koju su kenijski sudovi u tome imali; pozovu kenijske vlasti da na odgovarajući način analiziraju predstojeće završno izvješće misije za promatranje izbora i donesu potrebne zaključke kako bi dodatno reformirali i poboljšali izborne procese u toj zemlji; pozdrave suradnju Kenije u rješavanju ekoloških izazova, a posebno odobravanje rezolucije na Skupštini UN-a za okoliš u Nairobiju u ožujku 2022., čiji je cilj zaustaviti onečišćenje plastikom i razviti pravno obvezujući međunarodni sporazum do 2024.; |
| --- | --- |

iv.

istaknu potencijal Kenije kao ključnog aktera na Rogu Afrike u političkom i gospodarskom smislu kada je riječ o jačanju regionalne stabilnosti i preuzimanju konstruktivne uloge u osiguravanju mira i sigurnosti; podupru predanost obnovljenom strateškom partnerstvu s Kenijom; prodube odnose između EU-a i Kenije na način da se iskoristi puni potencijal strateškog dijaloga između EU-a i Kenije; pozdrave odluku o slanju misije EU-a za promatranje izbora na predsjedničke izbore u kolovozu 2022.; pohvale mirno rješavanje izbornog spora nakon predsjedničkih izbora te prepoznaju odgovornu ulogu koju su kenijski sudovi u tome imali; pozovu kenijske vlasti da na odgovarajući način analiziraju predstojeće završno izvješće misije za promatranje izbora i donesu potrebne zaključke kako bi dodatno reformirali i poboljšali izborne procese u toj zemlji; pozdrave suradnju Kenije u rješavanju ekoloških izazova, a posebno odobravanje rezolucije na Skupštini UN-a za okoliš u Nairobiju u ožujku 2022., čiji je cilj zaustaviti onečišćenje plastikom i razviti pravno obvezujući međunarodni sporazum do 2024.;

Somalija

| v. | podsjete da je sigurnosna situacija u Somaliji vrlo zabrinjavajuća i da, ako se učinkovito ne stavi pod kontrolu, može biti ključan čimbenik u destabilizaciji Roga Afrike, pa čak i šire; pozdrave zaključenje somalskih predsjedničkih izbora i miran prijenos vlasti; pozovu novoizabranog predsjednika da formira uključivi kabinet, a novu vladu da ostvari napredak u pogledu ključnih nacionalnih prioriteta, uključujući rješavanje teške humanitarne situacije u zemlji; evaluiraju nastavak pružanja europske potpore; pozdrave pozitivne učinke angažmana EU-a u Somaliji; istaknu očitu dodanu vrijednost savjetodavnih misija za zapovjedne strukture i tako potaknu sudjelovanje europskih sudionika u operacijama misije EU-a za osposobljavanje; u potpunosti podupiru rad ATMIS-a na promicanju ljudskih prava u Somaliji i održavanju mira u kontekstu skupine al-Shabaab, koja ugrožava sigurnost demokracije i vladavine prava u toj zemlji; surađuju s AU-om i somalijskim institucijama na reviziji mandata ATMIS-a, s naglaskom na izgradnji institucija te pružanju dostatne financijske potpore putem Europskog instrumenta mirovne pomoći; koordiniraju aktivnosti s AU-om i IGAD-om kako bi se potaknuo proces izgradnje nacije u Somaliji kojim se civilno društvo stavlja u središte; zajamče da se revizija ATMIS-a provodi paralelno s postupnim jačanjem somalijskih oružanih snaga i civilnog sigurnosnog aparata, koji bi trebali postati krajnji jamci sigurnosti u zemlji; se savjetuju sa somalijskim vlastima s ciljem utvrđivanja novih oblika bilateralne suradnje s EU-om kako bi se ojačala sposobnost Somalije da zajamči pomorsku sigurnost i izbjegao bilo kakav rizik ponovnog pojavljivanja piratstva u njezinim teritorijalnim vodama; podupru temeljitu procjenu uspješnosti postrojbi ATMIS-a u pogledu sprečavanja zločina redovnih vojski u Somaliji; |
| --- | --- |

v.

podsjete da je sigurnosna situacija u Somaliji vrlo zabrinjavajuća i da, ako se učinkovito ne stavi pod kontrolu, može biti ključan čimbenik u destabilizaciji Roga Afrike, pa čak i šire; pozdrave zaključenje somalskih predsjedničkih izbora i miran prijenos vlasti; pozovu novoizabranog predsjednika da formira uključivi kabinet, a novu vladu da ostvari napredak u pogledu ključnih nacionalnih prioriteta, uključujući rješavanje teške humanitarne situacije u zemlji; evaluiraju nastavak pružanja europske potpore; pozdrave pozitivne učinke angažmana EU-a u Somaliji; istaknu očitu dodanu vrijednost savjetodavnih misija za zapovjedne strukture i tako potaknu sudjelovanje europskih sudionika u operacijama misije EU-a za osposobljavanje; u potpunosti podupiru rad ATMIS-a na promicanju ljudskih prava u Somaliji i održavanju mira u kontekstu skupine al-Shabaab, koja ugrožava sigurnost demokracije i vladavine prava u toj zemlji; surađuju s AU-om i somalijskim institucijama na reviziji mandata ATMIS-a, s naglaskom na izgradnji institucija te pružanju dostatne financijske potpore putem Europskog instrumenta mirovne pomoći; koordiniraju aktivnosti s AU-om i IGAD-om kako bi se potaknuo proces izgradnje nacije u Somaliji kojim se civilno društvo stavlja u središte; zajamče da se revizija ATMIS-a provodi paralelno s postupnim jačanjem somalijskih oružanih snaga i civilnog sigurnosnog aparata, koji bi trebali postati krajnji jamci sigurnosti u zemlji; se savjetuju sa somalijskim vlastima s ciljem utvrđivanja novih oblika bilateralne suradnje s EU-om kako bi se ojačala sposobnost Somalije da zajamči pomorsku sigurnost i izbjegao bilo kakav rizik ponovnog pojavljivanja piratstva u njezinim teritorijalnim vodama; podupru temeljitu procjenu uspješnosti postrojbi ATMIS-a u pogledu sprečavanja zločina redovnih vojski u Somaliji;

Južni Sudan

| vi. | prime na znanje produljenje mandata vlade za još dvije godine, ali istaknu njezinu obvezu da ostvari napredak u provedbi mirovnog sporazuma i pripremama za slobodne i poštene izbore; u potpunosti podupiru brzu provedbu mirovnog sporazuma u Južnom Sudanu putem glavnih struktura za nadzor kao što su Rekonstituirana zajednička komisija za praćenje i evaluaciju i Mehanizam za praćenje i provjeru prekida vatre i prijelaznih sigurnosnih mjera, u bliskoj suradnji s AU-om i IGAD-om; podupiru druge međunarodne i regionalne aktere u Južnom Sudanu, kao što su AU, IGAD, UN i Trojka (SAD, Ujedinjena Kraljevina i Norveška), i da se koordiniraju s njima kako bi se nastavio snažan angažman u vršenju pritiska na revitaliziranu prijelaznu vladu nacionalnog jedinstva radi nastavka provedbe obnovljenog Sporazuma o rješavanju sukoba u Republici Južnom Sudanu, osobito njegovih predtranzicijskih zadaća, uključujući zastupljenost žena, kako je navedeno u sporazumu; |
| --- | --- |

vi.

prime na znanje produljenje mandata vlade za još dvije godine, ali istaknu njezinu obvezu da ostvari napredak u provedbi mirovnog sporazuma i pripremama za slobodne i poštene izbore; u potpunosti podupiru brzu provedbu mirovnog sporazuma u Južnom Sudanu putem glavnih struktura za nadzor kao što su Rekonstituirana zajednička komisija za praćenje i evaluaciju i Mehanizam za praćenje i provjeru prekida vatre i prijelaznih sigurnosnih mjera, u bliskoj suradnji s AU-om i IGAD-om; podupiru druge međunarodne i regionalne aktere u Južnom Sudanu, kao što su AU, IGAD, UN i Trojka (SAD, Ujedinjena Kraljevina i Norveška), i da se koordiniraju s njima kako bi se nastavio snažan angažman u vršenju pritiska na revitaliziranu prijelaznu vladu nacionalnog jedinstva radi nastavka provedbe obnovljenog Sporazuma o rješavanju sukoba u Republici Južnom Sudanu, osobito njegovih predtranzicijskih zadaća, uključujući zastupljenost žena, kako je navedeno u sporazumu;

Sudan

| vii. | ponovno izraze osudu vojnog udara iz listopada 2021. i nasilja počinjenog tijekom represije koja je uslijedila; se koordiniraju s drugim akterima u regiji kako bi izvršili pritisak na vojsku radi utvrđivanja jasnog rasporeda za ponovnu uspostavu civilne vlasti, nakon čega bi što je prije moguće uslijedili pošteni, otvoreni i transparentni opći izbori; prime na znanje izjavu vojske da namjerava predati vlast civilnim vlastima, te pozovu na realizaciju tog prijenosa bez nepotrebnog odgađanja; pozovu civilne političke vlasti da povećaju koordinaciju i suradnju s ciljem da se predstave jasni planovi za osiguravanje mirne tranzicije; istaknu da je potrebno brzo rješenje jer bi bilo kakvo daljnje odgađanje pogoršalo propadanje gospodarstva i humanitarnu situaciju u cijeloj zemlji, te bi povećalo ionako goleme izazove s kojima se suočava sudanski narod; podupru civilno društvo i aktiviste na terenu i pozovu na oslobađanje pritvorenih mirnih aktivista i političkih zatvorenika; ponovno istaknu svoju čvrstu potporu aktualnim naporima u okviru tripartitnog mehanizma s ciljem da se pomire razilaženja među sudanskim strankama i inicijativama, omogući ponovno pokretanje tranzicije prema demokraciji i olakša put te zemlje prema ostvarivanju građanske i demokratske preobrazbe; naglase da je potrebno pokrenuti proces tranzicijskog pravosuđa kako bi se kršitelje ljudskih prava privelo pravdi i kako bi se postavili temelji za nacionalno pomirenje; pojačaju djelovanje EU-a na terenu u pogledu humanitarne pomoći i izravne potpore stanovništvu, poboljšavajući time životne uvjete lokalnih zajednica, a istodobno smanjujući izloženost ruskom i kineskom utjecaju; izraze duboku zabrinutost zbog planiranog uspostavljanja ruske pomorske baze u Port Sudanu, što bi imalo negativne posljedice na mir i sigurnost na Crvenom moru; |
| --- | --- |

vii.

ponovno izraze osudu vojnog udara iz listopada 2021. i nasilja počinjenog tijekom represije koja je uslijedila; se koordiniraju s drugim akterima u regiji kako bi izvršili pritisak na vojsku radi utvrđivanja jasnog rasporeda za ponovnu uspostavu civilne vlasti, nakon čega bi što je prije moguće uslijedili pošteni, otvoreni i transparentni opći izbori; prime na znanje izjavu vojske da namjerava predati vlast civilnim vlastima, te pozovu na realizaciju tog prijenosa bez nepotrebnog odgađanja; pozovu civilne političke vlasti da povećaju koordinaciju i suradnju s ciljem da se predstave jasni planovi za osiguravanje mirne tranzicije; istaknu da je potrebno brzo rješenje jer bi bilo kakvo daljnje odgađanje pogoršalo propadanje gospodarstva i humanitarnu situaciju u cijeloj zemlji, te bi povećalo ionako goleme izazove s kojima se suočava sudanski narod; podupru civilno društvo i aktiviste na terenu i pozovu na oslobađanje pritvorenih mirnih aktivista i političkih zatvorenika; ponovno istaknu svoju čvrstu potporu aktualnim naporima u okviru tripartitnog mehanizma s ciljem da se pomire razilaženja među sudanskim strankama i inicijativama, omogući ponovno pokretanje tranzicije prema demokraciji i olakša put te zemlje prema ostvarivanju građanske i demokratske preobrazbe; naglase da je potrebno pokrenuti proces tranzicijskog pravosuđa kako bi se kršitelje ljudskih prava privelo pravdi i kako bi se postavili temelji za nacionalno pomirenje; pojačaju djelovanje EU-a na terenu u pogledu humanitarne pomoći i izravne potpore stanovništvu, poboljšavajući time životne uvjete lokalnih zajednica, a istodobno smanjujući izloženost ruskom i kineskom utjecaju; izraze duboku zabrinutost zbog planiranog uspostavljanja ruske pomorske baze u Port Sudanu, što bi imalo negativne posljedice na mir i sigurnost na Crvenom moru;

Uganda

| viii. | prepoznaju važnu ulogu Ugande u postupku posredovanja koji je doveo do mirovnog sporazuma u Južnom Sudanu; pozdrave doprinos oružanih snaga Ugande ATMIS-u i koordiniraju se s njom u pogledu budućnosti te misije; podrže novi župni model i druge napore koji se ulažu u borbu protiv siromaštva na lokalnoj razini; izraze žaljenje zbog uvjeta u kojima su održani predsjednički izbori u siječnju 2021. te pozovu ugandske nacionalne vlasti da promiču otvoren politički prostor koji omogućava poštene i transparentne izbore, pri čemu se ne ograničava pristup medijima i društvenim medijima; istaknu činjenicu da je pravo na slobodan i prethodni informirani pristanak autohtonih naroda i lokalnih zajednica sadržano u međunarodnom pravu te pozovu ugandske nacionalne vlasti da u svim situacijama poštuju sva temeljna ljudska prava; u tom pogledu izraze zabrinutost zbog ozbiljnih kršenja ljudskih prava koja su prijavljena u kontekstu istočnoafričkog projekta naftovoda za sirovu naftu, kao i s time povezanih rizika nastanka nepovratne štete za okoliš i klimu; pozovu EU da hitno donese Direktivu o dužnoj pažnji za održivo poslovanje kako bi se europska poduzeća pozvalo na odgovornost ako su njihove aktivnosti povezane s takvim kršenjima; |
| --- | --- |

viii.

prepoznaju važnu ulogu Ugande u postupku posredovanja koji je doveo do mirovnog sporazuma u Južnom Sudanu; pozdrave doprinos oružanih snaga Ugande ATMIS-u i koordiniraju se s njom u pogledu budućnosti te misije; podrže novi župni model i druge napore koji se ulažu u borbu protiv siromaštva na lokalnoj razini; izraze žaljenje zbog uvjeta u kojima su održani predsjednički izbori u siječnju 2021. te pozovu ugandske nacionalne vlasti da promiču otvoren politički prostor koji omogućava poštene i transparentne izbore, pri čemu se ne ograničava pristup medijima i društvenim medijima; istaknu činjenicu da je pravo na slobodan i prethodni informirani pristanak autohtonih naroda i lokalnih zajednica sadržano u međunarodnom pravu te pozovu ugandske nacionalne vlasti da u svim situacijama poštuju sva temeljna ljudska prava; u tom pogledu izraze zabrinutost zbog ozbiljnih kršenja ljudskih prava koja su prijavljena u kontekstu istočnoafričkog projekta naftovoda za sirovu naftu, kao i s time povezanih rizika nastanka nepovratne štete za okoliš i klimu; pozovu EU da hitno donese Direktivu o dužnoj pažnji za održivo poslovanje kako bi se europska poduzeća pozvalo na odgovornost ako su njihove aktivnosti povezane s takvim kršenjima;

2.   nalaže svojoj predsjednici da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te, radi obavijesti, Afričkoj uniji, Međuvladinom tijelu za razvoj i UN-u.

---

(1)  SL C 385, 22.9.2021., str. 24.

(2)  SL C 494, 8.12.2021., str. 80.

(3)  SL C 224, 8.6.2022., str. 99.

(4)  SL C 117, 11.3.2022., str. 114.

(5)  SL C 336, 2.9.2022., str. 14.

(6)  SL C 425, 20.10.2021., str. 132.

(7)  SL C 132, 24.3.2022., str. 205.

(8)  SL C 465, 17.11.2021., str. 154.

(9)  SL C 202, 28.5.2021., str. 54.

(10)  SL C 395, 29.9.2021., str. 50.

(11)  SL C 50, 9.2.2018., str. 57.

(12)  SL C 307, 30.8.2018., str. 92.

(13)  SL C 76, 28.2.2018., str. 35.

(14)  SL C 294, 23.7.2021., str. 8.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 4. listopada 2022.

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/130

---

P9_TA(2022)0332

Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 132/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0726), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0726),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 168. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0366/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 168. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0366/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata, podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. svibnja 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. svibnja 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 8. prosinca 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 8. prosinca 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za proračune,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0253/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 286, 16.7.2021., str. 109.

(2)  SL C 300, 27.7.2021., str. 76.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane donesene na sjednici 14. rujna 2021. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0376).

---

P9_TC1-COD(2020)0320

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2370.).

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/132

---

P9_TA(2022)0333

Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 132/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0727), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0727),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 168. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0367/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 168. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0367/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazloženo mišljenje francuskog Senata podneseno u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. svibnja 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 7. svibnja 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0247/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0247/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 286, 16.7.2021., str. 109.

(2)  SL C 300, 27.7.2021., str. 76.

(3)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane donesene 14. rujna i 11. studenoga 2021. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0377 i P9_TA(2021)0449).

---

P9_TC1-COD(2020)0322

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2371.).

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/133

---

P9_TA(2022)0336

Mjere upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjive na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjivih na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 132/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0113), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0113),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0095/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0095/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora 9. lipnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora 9. lipnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 22. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0312/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0312/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 341, 24.8.2021., str. 106.

---

P9_TC1-COD(2021)0058

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera upravljanja, očuvanja i kontrole primjenjivih na području nadležnosti Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC) i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1936/2001, (EZ) br. 1984/2003 i (EZ) br. 520/2007

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2343.).

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/134

---

P9_TA(2022)0337

Fleksibilna pomoć područjima (FAST – CARE) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 i Uredbe (EU) 2021/1060 u pogledu dodatne fleksibilnosti za ublažavanje posljedica vojne agresije Ruske Federacije FAST – CARE (Flexible Assistance for Territories – fleksibilna pomoć područjima) (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 132/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0325), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0325),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 177. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0218/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. srpnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. srpnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0232/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0232/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0208

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013 i (EU) 2021/1060 u pogledu dodatne fleksibilnosti radi odgovora na posljedice vojne agresije Ruske Federacije FAST (Flexible Assistance for Territories – fleksibilna pomoć područjima) – CARE

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2039.).

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/135

---

P9_TA(2022)0338

Direktiva o radijskoj opremi: jedinstveni punjač za elektroničke uređaje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/53/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 132/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0547), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0547),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0366/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0366/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 8. prosinca 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 8. prosinca 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0129/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0129/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 152, 6.4.2022., str. 82.

---

P9_TC1-COD(2021)0291

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Direktive (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/53/EU o usklađivanju zakonodavstava država članica o stavljanju na raspolaganje radijske opreme na tržištu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2022/2380.).

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/136 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/136

---

P9_TA(2022)0340

Jedinstveno sučelje Europske unije za carinu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okruženja jedinstvenog sučelja Europske unije za carinu i izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 132/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0673), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0673),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 33., 114. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0338/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 33., 114. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0338/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 15. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0279/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0279/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 220, 9.6.2021., str. 62.

---

P9_TC1-COD(2020)0306

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okruženja jedinstvenog sučelja Europske unije za carinu i izmjeni Uredbe (EU) br. 952/2013

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2399.).

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/137

---

P9_TA(2022)0341

Statistika poljoprivrednih inputa i outputa ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o statistici poljoprivrednih inputa i outputa i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1165/2008, (EZ) br. 543/2009, (EZ) br. 1185/2009 i Direktive Vijeća 96/16/EZ (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 132/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0037), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0037),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0009/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 338. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0009/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 17. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 17. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0285/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0285/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobrava zajedničku izjavu Parlamenta i Vijeća priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2021)0020

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o statistici poljoprivrednog inputa i outputa, izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 617/2008 i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1165/2008, (EZ) br. 543/2009 i (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive Vijeća 96/16/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2379.).

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

ZAJEDNIČKA IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA U VEZI S UREDBOM (EU) 2022/2379, U POGLEDU VAŽNOSTI USPOSTAVE REGISTRA NACIONALNIH NADLEŽNIH TIJELA O UPOTREBI SREDSTAVA ZA ZAŠTITU BILJA U POLJOPRIVREDI U SVIM DRŽAVAMA ČLANICAMA

Kao dio europskog zelenog plana, u strategiji „od polja do stola” i strategiji za biološku raznolikost naglašava se potreba za prelaskom na održiv prehrambeni sustav, posebno smanjenjem upotrebe pesticida i rizika od pesticida za 50 % do 2030. te povećanjem ekološke poljoprivrede i obilježja krajobraza bogatih biološkom raznolikošću na poljoprivrednom zemljištu.

U skladu s Uredbom (EU) 2022/2379 Europskog parlamenta i Vijeća (1) (SAIO) potpuno prikupljanje podataka o upotrebi sredstava za zaštitu bilja od strane profesionalnih korisnika u poljoprivrednoj djelatnosti, odnosno obuhvaćanje 95 % upotrebe u svakoj državi članici, može se ostvariti samo ako se u skladu s pravom Unije primjenjuje pravni zahtjev da profesionalni korisnici sredstava za zaštitu bilja nacionalnim nadležnim tijelima dostavljaju svoju evidenciju u elektroničkom obliku.

Europski parlament i Vijeće prepoznaju važnost uvođenja takvog zahtjeva u zakonodavstvo Unije i obvezuju se na suradnju u tu svrhu.

IZJAVA KOMISIJE U VEZI S UREDBOM (EU) 2022/2379, U POGLEDU RADA KOJI JE U TIJEKU NA OSIGURAVANJU DOSTUPNOSTI U ELEKTRONIČKOM OBLIKU EVIDENCIJE KOJU TREBAJU VODITI PROFESIONALNI KORISNICI SREDSTAVA ZA ZAŠTITU BILJA U SKLADU S ČLANKOM 67. STAVKOM 1. UREDBE (EZ) BR. 1107/2009

Europskim zelenim planom i strategijom „od polja do stola” kao posebno važan cilj Unije utvrđeno je smanjenje upotrebe kemijskih pesticida i rizika od njih. Da bi se osigurale učinkovite i djelotvorne politike, ključni su pouzdani i sveobuhvatni podaci o upotrebi pesticida na razini poljoprivrednih gospodarstava. Rad koji je u tijeku na osiguravanju dostupnosti u elektroničkom obliku evidencije koju vode profesionalni korisnici sredstava za zaštitu bilja važan je čimbenik za omogućavanje provedbe obveza izvješćivanja o pesticidima koje čine dio Uredbe (EU) 2022/2379 Europskog parlamenta i Vijeća (2) (SAIO).

Stoga je Komisija na temelju članka 67. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3) pripremila Nacrt provedbene uredbe Komisije u pogledu sadržaja i formata evidencije o uporabi sredstava za zaštitu bilja koju trebaju voditi profesionalni korisnici u skladu s člankom 67. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1107/2009.

Tom bi se provedbenom uredbom, ako se donese kako je trenutačno predviđeno, detaljno uredilo vođenje evidencije propisano Uredbom (EZ) br. 1107/2009, među ostalim utvrđivanjem elemenata koje profesionalni korisnici trebaju evidentirati i osiguravanjem dostupnosti tih evidencija u elektroničkom obliku najkasnije od 1. siječnja 2025.

O nacrtu te provedbene uredbe trenutačno se raspravlja u Odjelu za fitofarmaceutske proizvode (zakonodavstvo) Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje. Komisija u nadolazećim mjesecima namjerava zatražiti mišljenje odbora u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (4).

Komisija namjerava donijeti tu provedbenu uredbu prije kraja 2022.

---

(1)  Uredba (EU) 2022/2379 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2022. o statistici poljoprivrednih inputa i outputa, izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 617/2008 i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1165/2008, (EZ) br. 543/2009 i (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive Vijeća 96/16/EZ (SL L 315, 7.12.2022., str. 1.).

(2)  Uredba (EU) 2022/2379 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2022. o statistici poljoprivrednih inputa i outputa, izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 617/2008 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1165/2008, (EZ) br. 543/2009 i (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te Direktive Vijeća 96/16/EZ (SL L 315, 7.12.2022., str. 1.).

(3)  Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).

(4)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

---

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/139 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/139

---

P9_TA(2022)0342

Izmjena priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 4. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 132/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0656), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0656),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0396/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0396/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 8. prosinca 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 8. prosinca 2021. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 29. lipnja 2022. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0092/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0092/2022),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 152, 6.4.2022., str. 197.

(2)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 3. svibnja 2022. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0130).

---

P9_TC1-COD(2021)0340

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 4. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2400.).

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Komisije

Izjava Komisije povodom donošenja Uredbe (EU) 2022/2400 (1)
  o uključivanju oznake otpada 17 05 04„Zemlja i kamenje, osim onih koji su navedeni pod 17 05 03” u dio 2. Priloga V. Uredbi (EU) 2019/1021

Uključivanje oznake otpada „Zemlja i kamenje, osim onih koji su navedeni pod 17 05 03” u dio 2. Priloga V. ne bi trebalo tumačiti kao poticanje odlaganja zemlje kao otpada umjesto sanacije u svrhu sprečavanja stvaranja otpada.

Ako odlaganje predstavlja okolišno najbolju opciju gospodarenja otpadom, na iznimno odstupanje od obrade otpada uništavanjem primjenjuju se zahtjevi iz članka 7. stavka 4. Uredbe (EU) 2019/1021.

---

(1)  Uredba (EU) 2022/2400 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. studenoga 2022. o izmjeni priloga IV. i V. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (SL L 317, 9.12.2022., str. 24.).

---

četvrtak, 6. listopada 2022.

| 14.4.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 132/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 132/141

---

P9_TA(2022)0348

Obveze iskorištenosti slotova u zračnim lukama Unije: privremeno ublažavanje ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 6. listopada 2022. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog ublažavanja obveze iskorištenosti slotova u zračnim lukama Zajednice zbog pandemije bolesti COVID-19 (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 132/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0334), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2022)0334),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0225/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2022. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2022. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Još nije objavljeno u Službenom listu.

---

P9_TC1-COD(2022)0214

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 6. listopada 2022. radi donošenja Uredbe (EU) 2022/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 u pogledu privremenog oslobođenja od pravilâ o iskorištavanju slotova u zračnim lukama Unije zbog epidemiološke situacije ili vojne agresije

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2022/2038.)

---