# Jurnalul Oficial C 220/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 220 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6622 iunie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 220

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6622 iunie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2023/C 220/01 | Recomandare a Consiliului privind intensificarea acțiunilor UE de combatere a rezistenței la antimicrobiene în cadrul unei abordări de tip O singură sănătate | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2023/C 220/01

Recomandare a Consiliului privind intensificarea acțiunilor UE de combatere a rezistenței la antimicrobiene în cadrul unei abordări de tip O singură sănătate

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 220/02 | Rata de schimb a monedei euro – 21 iunie 2023 | 21 |
| 2023/C 220/03 | Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006]
   (
  1
  ) | 22 |
| 2023/C 220/04 | Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006
  ]

   (
  1
  ) | 23 |
| | INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | Autoritatea de supraveghere a AELS |
| 2023/C 220/05 | Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 aprilie 2023
  (Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004) | 24 |
| 2023/C 220/06 | Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni | 25 |
| 2023/C 220/07 | Anunț din partea Norvegiei cu privire la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor – Anunț referitor la invitația de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană – Atribuiri în 2023 pentru zonele prestabilite | 26 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 220/02

Rata de schimb a monedei euro – 21 iunie 2023

21

2023/C 220/03

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006]
   (
  1
  )

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

1

22

2023/C 220/04

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)
  [Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006
  ]

   (
  1
  )

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006

]

1

23

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

2023/C 220/05

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 aprilie 2023
  (Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004)

(Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004

24

2023/C 220/06

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

25

2023/C 220/07

Anunț din partea Norvegiei cu privire la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor – Anunț referitor la invitația de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană – Atribuiri în 2023 pentru zonele prestabilite

26

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 220/08 | Anunț de concurs general | 28 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 220/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 29 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 220/10 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 31 |
| 2023/C 220/11 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 66 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2023/C 220/08

Anunț de concurs general

28

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2023/C 220/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

29

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 220/10

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

31

2023/C 220/11

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

66

---

| | Rectificări |
| --- | --- |
| | Rectificare la publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare ( JO C 123, 5.4.2023 ) | 81 |

Rectificări

Rectificare la publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare ( JO C 123, 5.4.2023 )

( JO C 123, 5.4.2023 )

81

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/1

---

RECOMANDARE A CONSILIULUI

privind intensificarea acțiunilor UE de combatere a rezistenței la antimicrobiene în cadrul unei abordări de tip „O singură sănătate”

(2023/C 220/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 168 alineatul (6),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În iulie 2022, Comisia, împreună cu statele membre, a identificat rezistența la antimicrobiene (RAM) ca fiind una dintre cele trei amenințări prioritare la adresa sănătății (1). Se estimează că peste 35 000 de persoane mor în fiecare an în UE/SEE ca o consecință directă a unei infecții cauzate de bacterii rezistente la antibiotice (2). Impactul RAM asupra sănătății este comparabil cu impactul combinat al gripei, tuberculozei și HIV/SIDA. În ansamblu, cele mai recente date (3) indică tendințe de creștere semnificativă în ceea ce privește numărul de infecții și decese imputabile aproape tuturor combinațiilor de bacterii-rezistență la antibiotice, în special în cadrul unităților sanitare. Se estimează că aproximativ 70 % din cazurile de infecții cu bacterii rezistente la antibiotice au fost infecții asociate asistenței medicale. În plus, impactul asupra sănătății al ciupercilor rezistente la fungicide a devenit mai evident de-a lungul anilor. |
| --- | --- |

(1)

În iulie 2022, Comisia, împreună cu statele membre, a identificat rezistența la antimicrobiene (RAM) ca fiind una dintre cele trei amenințări prioritare la adresa sănătății (1). Se estimează că peste 35 000 de persoane mor în fiecare an în UE/SEE ca o consecință directă a unei infecții cauzate de bacterii rezistente la antibiotice (2). Impactul RAM asupra sănătății este comparabil cu impactul combinat al gripei, tuberculozei și HIV/SIDA. În ansamblu, cele mai recente date (3) indică tendințe de creștere semnificativă în ceea ce privește numărul de infecții și decese imputabile aproape tuturor combinațiilor de bacterii-rezistență la antibiotice, în special în cadrul unităților sanitare. Se estimează că aproximativ 70 % din cazurile de infecții cu bacterii rezistente la antibiotice au fost infecții asociate asistenței medicale. În plus, impactul asupra sănătății al ciupercilor rezistente la fungicide a devenit mai evident de-a lungul anilor.

| (2) | RAM are consecințe grave asupra sănătății umane și la nivel economic pentru sistemele de sănătate. Prin reducerea capacității de prevenire și tratare a bolilor infecțioase, RAM constituie, printre altele, o amenințare la adresa capacității de a efectua intervenții chirurgicale, a tratamentului pacienților imunocompromiși, a transplantului de organe și a terapiei împotriva cancerului. Aceasta generează costuri ridicate pentru sistemele de sănătate din țările UE/SEE (4). RAM constituie, de asemenea, o amenințare la adresa siguranței alimentare și a securității alimentare, deoarece are un impact asupra sănătății animalelor și a sistemelor de producție. |
| --- | --- |

(2)

RAM are consecințe grave asupra sănătății umane și la nivel economic pentru sistemele de sănătate. Prin reducerea capacității de prevenire și tratare a bolilor infecțioase, RAM constituie, printre altele, o amenințare la adresa capacității de a efectua intervenții chirurgicale, a tratamentului pacienților imunocompromiși, a transplantului de organe și a terapiei împotriva cancerului. Aceasta generează costuri ridicate pentru sistemele de sănătate din țările UE/SEE (4). RAM constituie, de asemenea, o amenințare la adresa siguranței alimentare și a securității alimentare, deoarece are un impact asupra sănătății animalelor și a sistemelor de producție.

| (3) | RAM este o chestiune de tip „O singură sănătate”, ceea ce înseamnă că include sănătatea umană, sănătatea animală, sănătatea plantelor și mediul și reprezintă o amenințare transfrontalieră multidimensională la adresa sănătății, care nu poate fi abordată de un singur sector în mod independent sau de un stat la nivel individual. Combaterea RAM implică un nivel ridicat de colaborare la nivel de sectoare și între țări, inclusiv la nivel mondial. |
| --- | --- |

(3)

RAM este o chestiune de tip „O singură sănătate”, ceea ce înseamnă că include sănătatea umană, sănătatea animală, sănătatea plantelor și mediul și reprezintă o amenințare transfrontalieră multidimensională la adresa sănătății, care nu poate fi abordată de un singur sector în mod independent sau de un stat la nivel individual. Combaterea RAM implică un nivel ridicat de colaborare la nivel de sectoare și între țări, inclusiv la nivel mondial.

| (4) | Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2017 intitulată „Un plan de acțiune european «O singură sănătate» împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)” („Planul de acțiune privind RAM din 2017”) (5) prezintă peste 70 de acțiuni care vizează sănătatea umană, sănătatea animală și mediul, ale căror progrese au fost monitorizate periodic (6). Cu toate acestea, sunt necesare acțiuni suplimentare, în special în domeniul sănătății umane și al mediului, ceea ce impune Comisiei și statelor membre să acorde mai multă atenție acestor domenii, de exemplu prin prezenta recomandare. În acest sens, Concluziile Consiliului din 14 iunie 2019 privind etapele următoare către transformarea UE într-o regiune în care se aplică cele mai bune practici în combaterea rezistenței la antimicrobiene (7) și Concluziile Consiliului din 7 decembrie 2021 privind consolidarea uniunii europene a sănătății (8) contribuie la eforturile de combatere a RAM. |
| --- | --- |

(4)

Comunicarea Comisiei din 29 iunie 2017 intitulată „Un plan de acțiune european «O singură sănătate» împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)” („Planul de acțiune privind RAM din 2017”) (5) prezintă peste 70 de acțiuni care vizează sănătatea umană, sănătatea animală și mediul, ale căror progrese au fost monitorizate periodic (6). Cu toate acestea, sunt necesare acțiuni suplimentare, în special în domeniul sănătății umane și al mediului, ceea ce impune Comisiei și statelor membre să acorde mai multă atenție acestor domenii, de exemplu prin prezenta recomandare. În acest sens, Concluziile Consiliului din 14 iunie 2019 privind etapele următoare către transformarea UE într-o regiune în care se aplică cele mai bune practici în combaterea rezistenței la antimicrobiene (7) și Concluziile Consiliului din 7 decembrie 2021 privind consolidarea uniunii europene a sănătății (8) contribuie la eforturile de combatere a RAM.

| (5) | Programul „UE pentru sănătate” (9) oferă investiții considerabile în combaterea RAM, în special prin granturi directe acordate autorităților statelor membre pentru punerea în aplicare a măsurilor privind RAM, granturi care, printre altele, sprijină statele membre în punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune „O singură sănătate” împotriva RAM, în prevenirea și controlul infecțiilor comunitare și infecțiilor asociate asistenței medicale, precum și în ceea ce privește strategiile de promovare a utilizării adecvate a antimicrobienelor. Acesta ar trebui să sprijine acțiunile ulterioare prezentei recomandări a Consiliului în toate statele membre. Programul Orizont Europa (10) va oferi sprijin pentru acțiunile de cercetare și inovare și un parteneriat privind RAM de tip „O singură sănătate” (11), în timp ce finanțarea din partea Băncii Europene de Investiții (12) și asistența în cadrul Instrumentului de sprijin tehnic (13) ar putea oferi sprijin suplimentar pentru punerea în aplicare a prezentei recomandări a Consiliului. |
| --- | --- |

(5)

Programul „UE pentru sănătate” (9) oferă investiții considerabile în combaterea RAM, în special prin granturi directe acordate autorităților statelor membre pentru punerea în aplicare a măsurilor privind RAM, granturi care, printre altele, sprijină statele membre în punerea în aplicare a planurilor naționale de acțiune „O singură sănătate” împotriva RAM, în prevenirea și controlul infecțiilor comunitare și infecțiilor asociate asistenței medicale, precum și în ceea ce privește strategiile de promovare a utilizării adecvate a antimicrobienelor. Acesta ar trebui să sprijine acțiunile ulterioare prezentei recomandări a Consiliului în toate statele membre. Programul Orizont Europa (10) va oferi sprijin pentru acțiunile de cercetare și inovare și un parteneriat privind RAM de tip „O singură sănătate” (11), în timp ce finanțarea din partea Băncii Europene de Investiții (12) și asistența în cadrul Instrumentului de sprijin tehnic (13) ar putea oferi sprijin suplimentar pentru punerea în aplicare a prezentei recomandări a Consiliului.

| (6) | Planurile naționale de acțiune „O singură sănătate” privind RAM sunt esențiale pentru un răspuns coordonat privind RAM la nivelul tuturor sectoarelor. În declarația politică din 2016 a reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU cu privire la rezistența la antimicrobiene (14), statele membre s-au angajat să lucreze la nivel național, regional și mondial pentru a elabora, în conformitate cu Rezoluția 68.7 a Adunării Mondiale a Sănătății, planuri de acțiune multisectoriale, în conformitate cu o abordare de tip „O singură sănătate” și cu Planul de acțiune mondial privind RAM al OMS (15). Concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 (16) au invitat statele membre să instituie, înainte de jumătatea anului 2017, un plan național de acțiune împotriva RAM, întemeiat pe abordarea de tip „O singură sănătate” și în conformitate cu obiectivele Planului de acțiune mondial privind RAM al OMS. |
| --- | --- |

(6)

Planurile naționale de acțiune „O singură sănătate” privind RAM sunt esențiale pentru un răspuns coordonat privind RAM la nivelul tuturor sectoarelor. În declarația politică din 2016 a reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a ONU cu privire la rezistența la antimicrobiene (14), statele membre s-au angajat să lucreze la nivel național, regional și mondial pentru a elabora, în conformitate cu Rezoluția 68.7 a Adunării Mondiale a Sănătății, planuri de acțiune multisectoriale, în conformitate cu o abordare de tip „O singură sănătate” și cu Planul de acțiune mondial privind RAM al OMS (15). Concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 (16) au invitat statele membre să instituie, înainte de jumătatea anului 2017, un plan național de acțiune împotriva RAM, întemeiat pe abordarea de tip „O singură sănătate” și în conformitate cu obiectivele Planului de acțiune mondial privind RAM al OMS.

| (7) | În raportul său general din 18 octombrie 2022 (17), Comisia a constatat că, deși în toate statele membre erau în vigoare planuri naționale de acțiune, majoritatea fiind bazate pe o abordare de tip „O singură sănătate”, cel puțin într-o anumită măsură, aceste planuri de acțiune prezentau variații considerabile în ceea ce privește conținutul și detaliile. Raportul a concluzionat, de asemenea, că numeroase state membre ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a urma o abordare de tip „O singură sănătate”, în special în ceea ce privește măsurile referitoare la mediu, care adesea lipsesc ori nu sunt bine puse la punct. În cele din urmă, componentele de bază, cum ar fi părțile operaționale, de monitorizare și de evaluare, nu au fost, în general, bine puse la punct în planul național de acțiune și nici nu au fost puse la dispoziție în documente conexe. În plus, informațiile bugetare lipseau în mare parte din planurile naționale de acțiune. Aceste probleme ridică semne de întrebare cu privire la punerea în aplicare durabilă a planurilor naționale de acțiune și la măsurile în vigoare în statele membre pentru a se asigura că obiectivele lor strategice sunt îndeplinite în mod eficace. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că dispun de un plan național de acțiune bazat pe abordarea de tip „O singură sănătate”, susținut de o structură, o monitorizare și resurse adecvate. |
| --- | --- |

(7)

În raportul său general din 18 octombrie 2022 (17), Comisia a constatat că, deși în toate statele membre erau în vigoare planuri naționale de acțiune, majoritatea fiind bazate pe o abordare de tip „O singură sănătate”, cel puțin într-o anumită măsură, aceste planuri de acțiune prezentau variații considerabile în ceea ce privește conținutul și detaliile. Raportul a concluzionat, de asemenea, că numeroase state membre ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a urma o abordare de tip „O singură sănătate”, în special în ceea ce privește măsurile referitoare la mediu, care adesea lipsesc ori nu sunt bine puse la punct. În cele din urmă, componentele de bază, cum ar fi părțile operaționale, de monitorizare și de evaluare, nu au fost, în general, bine puse la punct în planul național de acțiune și nici nu au fost puse la dispoziție în documente conexe. În plus, informațiile bugetare lipseau în mare parte din planurile naționale de acțiune. Aceste probleme ridică semne de întrebare cu privire la punerea în aplicare durabilă a planurilor naționale de acțiune și la măsurile în vigoare în statele membre pentru a se asigura că obiectivele lor strategice sunt îndeplinite în mod eficace. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că dispun de un plan național de acțiune bazat pe abordarea de tip „O singură sănătate”, susținut de o structură, o monitorizare și resurse adecvate.

| (8) | Supravegherea și monitorizarea atente, inclusiv urmărirea tendințelor, în privința RAM și a consumului de antimicrobiene (CAM) la toate nivelurile sănătății umane, dar și în sectorul veterinar, al plantelor și al mediului, sunt esențiale pentru a evalua răspândirea RAM, pentru a sprijini utilizarea prudentă a antimicrobienelor și pentru a oferi informații pentru măsurile de prevenire și control al infecțiilor. |
| --- | --- |

(8)

Supravegherea și monitorizarea atente, inclusiv urmărirea tendințelor, în privința RAM și a consumului de antimicrobiene (CAM) la toate nivelurile sănătății umane, dar și în sectorul veterinar, al plantelor și al mediului, sunt esențiale pentru a evalua răspândirea RAM, pentru a sprijini utilizarea prudentă a antimicrobienelor și pentru a oferi informații pentru măsurile de prevenire și control al infecțiilor.

| (9) | Disponibilitatea antibioticelor cu spectru restrâns este esențială pentru a preveni dezvoltarea și răspândirea rezistenței la antimicrobiene. Prin urmare, statele membre ar putea lua măsuri speciale pentru a aborda problemele de aprovizionare în domeniul sănătății umane și în domeniul veterinar. |
| --- | --- |

(9)

Disponibilitatea antibioticelor cu spectru restrâns este esențială pentru a preveni dezvoltarea și răspândirea rezistenței la antimicrobiene. Prin urmare, statele membre ar putea lua măsuri speciale pentru a aborda problemele de aprovizionare în domeniul sănătății umane și în domeniul veterinar.

| (10) | Statele membre trebuie să colecteze date relevante și comparabile privind volumul vânzărilor de medicamente antimicrobiene de uz veterinar, precum și privind utilizarea medicamentelor antimicrobiene pe specii de animale (18). Deși punerea în aplicare și implementarea Regulamentului (UE) 2022/2371 al Parlamentului European și al Consiliului (19) permite îmbunătățirea colectării de date și informații comparabile și compatibile privind RAM și CAM, sunt necesare acțiuni suplimentare din partea statelor membre pentru a elimina lacunele existente în materie de supraveghere și monitorizare și pentru a asigura caracterul complet al datelor privind RAM și CAM la toate nivelurile, inclusiv prin formularea de recomandări privind datele care trebuie raportate și prin dezvoltarea unor sisteme integrate de supraveghere a RAM și a CAM care să vizeze sănătatea umană, sănătatea animalelor, sănătatea plantelor, alimentele, apele uzate și mediul. |
| --- | --- |

(10)

Statele membre trebuie să colecteze date relevante și comparabile privind volumul vânzărilor de medicamente antimicrobiene de uz veterinar, precum și privind utilizarea medicamentelor antimicrobiene pe specii de animale (18). Deși punerea în aplicare și implementarea Regulamentului (UE) 2022/2371 al Parlamentului European și al Consiliului (19) permite îmbunătățirea colectării de date și informații comparabile și compatibile privind RAM și CAM, sunt necesare acțiuni suplimentare din partea statelor membre pentru a elimina lacunele existente în materie de supraveghere și monitorizare și pentru a asigura caracterul complet al datelor privind RAM și CAM la toate nivelurile, inclusiv prin formularea de recomandări privind datele care trebuie raportate și prin dezvoltarea unor sisteme integrate de supraveghere a RAM și a CAM care să vizeze sănătatea umană, sănătatea animalelor, sănătatea plantelor, alimentele, apele uzate și mediul.

| (11) | Deși există încă lacune în materie de cunoștințe privind dezvoltarea și răspândirea RAM prin expunerea agenților patogeni la produse de protecție a plantelor și la produse biocide, riscul dezvoltării unei astfel de rezistențe ar trebui să fie luat în considerare în cadrul evaluării siguranței și al procesului decizional pentru produsele de protecție a plantelor și produsele biocide. |
| --- | --- |

(11)

Deși există încă lacune în materie de cunoștințe privind dezvoltarea și răspândirea RAM prin expunerea agenților patogeni la produse de protecție a plantelor și la produse biocide, riscul dezvoltării unei astfel de rezistențe ar trebui să fie luat în considerare în cadrul evaluării siguranței și al procesului decizional pentru produsele de protecție a plantelor și produsele biocide.

| (12) | Deși dimensiunea de mediu a RAM a fost comparativ mai puțin vizată decât RAM în sănătatea umană sau animală, din ce în ce mai multe dovezi arată că mediul natural poate fi un rezervor major și un factor determinant al RAM. În conformitate cu abordarea de tip „O singură sănătate”, monitorizarea de mediu a RAM în apele subterane și în apele de suprafață, inclusiv în apele de coastă, în apele uzate și în solurile agricole este esențială pentru a înțelege mai bine rolul jucat de prezența în mediu a reziduurilor antimicrobiene în ceea ce privește apariția și răspândirea RAM, nivelurile de contaminare a mediului și riscurile pentru sănătatea umană. Monitorizarea este, de asemenea, esențială pentru completarea datelor clinice prin furnizarea de material de probă de la o populație numeroasă. |
| --- | --- |

(12)

Deși dimensiunea de mediu a RAM a fost comparativ mai puțin vizată decât RAM în sănătatea umană sau animală, din ce în ce mai multe dovezi arată că mediul natural poate fi un rezervor major și un factor determinant al RAM. În conformitate cu abordarea de tip „O singură sănătate”, monitorizarea de mediu a RAM în apele subterane și în apele de suprafață, inclusiv în apele de coastă, în apele uzate și în solurile agricole este esențială pentru a înțelege mai bine rolul jucat de prezența în mediu a reziduurilor antimicrobiene în ceea ce privește apariția și răspândirea RAM, nivelurile de contaminare a mediului și riscurile pentru sănătatea umană. Monitorizarea este, de asemenea, esențială pentru completarea datelor clinice prin furnizarea de material de probă de la o populație numeroasă.

| (13) | Reziduuri de medicamente se regăsesc într-o mare măsură în apele subterane și în apele de suprafață, inclusiv în apele de coastă și în soluri, o serie de publicații relevând faptul că reziduurile de antibiotice pot contribui la RAM. Un potențial punct de intrare în mediu a genelor și organismelor RAM este reprezentat de stațiile de epurare a apelor uzate. |
| --- | --- |

(13)

Reziduuri de medicamente se regăsesc într-o mare măsură în apele subterane și în apele de suprafață, inclusiv în apele de coastă și în soluri, o serie de publicații relevând faptul că reziduurile de antibiotice pot contribui la RAM. Un potențial punct de intrare în mediu a genelor și organismelor RAM este reprezentat de stațiile de epurare a apelor uzate.

| (14) | Deși propunerile Comisiei din toamna anului 2022 vizează consolidarea monitorizării de mediu a RAM în apele subterane și în apele de suprafață, inclusiv în apele de coastă, în apele uzate și în solurile agricole (20), este recunoscută necesitatea angajării într-o abordare integrată de tip „O singură sănătate” în materie de RAM pentru sistemele de supraveghere, inclusiv pentru mediu (21). Este necesară o supraveghere integrată a constatărilor privind microorganismele rezistente la medicamente la oameni, la animale, în plante, în alimente, în apele uzate și în mediu, pentru a depista și a preveni rapid apariția unor focare și pentru a combate RAM în toate sectoarele. O cooperare mai strânsă între aceste sectoare poate genera, de asemenea, economii financiare. Acest proces implică schimbul de date și informații între sectoare pentru un răspuns mai eficace și mai coordonat în ceea ce privește combaterea RAM. Datele furnizate de aceste sisteme de supraveghere, la nivelurile administrative corespunzătoare, pot asigura o mai bună înțelegere a epidemiologiei complexe a RAM pentru a orienta recomandările de politică și pentru a elabora inițiative de răspuns la riscurile RAM înainte ca acestea să devină urgențe la scară largă. |
| --- | --- |

(14)

Deși propunerile Comisiei din toamna anului 2022 vizează consolidarea monitorizării de mediu a RAM în apele subterane și în apele de suprafață, inclusiv în apele de coastă, în apele uzate și în solurile agricole (20), este recunoscută necesitatea angajării într-o abordare integrată de tip „O singură sănătate” în materie de RAM pentru sistemele de supraveghere, inclusiv pentru mediu (21). Este necesară o supraveghere integrată a constatărilor privind microorganismele rezistente la medicamente la oameni, la animale, în plante, în alimente, în apele uzate și în mediu, pentru a depista și a preveni rapid apariția unor focare și pentru a combate RAM în toate sectoarele. O cooperare mai strânsă între aceste sectoare poate genera, de asemenea, economii financiare. Acest proces implică schimbul de date și informații între sectoare pentru un răspuns mai eficace și mai coordonat în ceea ce privește combaterea RAM. Datele furnizate de aceste sisteme de supraveghere, la nivelurile administrative corespunzătoare, pot asigura o mai bună înțelegere a epidemiologiei complexe a RAM pentru a orienta recomandările de politică și pentru a elabora inițiative de răspuns la riscurile RAM înainte ca acestea să devină urgențe la scară largă.

| (15) | Prevenirea și controlul cu rigurozitate al infecțiilor, în special în unitățile sanitare pentru pacienți acuți, cum ar fi spitalele, și în unitățile de îngrijire pe termen lung, contribuie la combaterea RAM. Pandemia de COVID-19 a sporit gradul de conștientizare cu privire la prevenirea și controlul infecțiilor, inclusiv cu privire la măsurile de igienă, pentru a promova o reducere a transmiterii microbilor, inclusiv a celor rezistenți. Cu toate acestea, având în vedere că peste 70 % din cazurile de RAM sunt cauzate de infecțiile asociate asistenței medicale (22), este necesar să se asigure într-o mai mare măsură standarde ridicate în materie de prevenire și control al infecțiilor. Aceasta include, de asemenea, standarde ridicate în materie de siguranță a pacienților. Atunci când se iau măsuri la nivel național, se poate ține seama de activitățile Organizației Mondiale a Sănătății privind prevenirea și controlul infecțiilor, igiena mâinilor și siguranța pacienților (23) (24) (25). |
| --- | --- |

(15)

Prevenirea și controlul cu rigurozitate al infecțiilor, în special în unitățile sanitare pentru pacienți acuți, cum ar fi spitalele, și în unitățile de îngrijire pe termen lung, contribuie la combaterea RAM. Pandemia de COVID-19 a sporit gradul de conștientizare cu privire la prevenirea și controlul infecțiilor, inclusiv cu privire la măsurile de igienă, pentru a promova o reducere a transmiterii microbilor, inclusiv a celor rezistenți. Cu toate acestea, având în vedere că peste 70 % din cazurile de RAM sunt cauzate de infecțiile asociate asistenței medicale (22), este necesar să se asigure într-o mai mare măsură standarde ridicate în materie de prevenire și control al infecțiilor. Aceasta include, de asemenea, standarde ridicate în materie de siguranță a pacienților. Atunci când se iau măsuri la nivel național, se poate ține seama de activitățile Organizației Mondiale a Sănătății privind prevenirea și controlul infecțiilor, igiena mâinilor și siguranța pacienților (23) (24) (25).

| (16) | Deși este bine cunoscut faptul că utilizarea necorespunzătoare a antimicrobienelor, atât la oameni, cât și la animale, este un factor principal care determină creșterea nivelurilor de RAM, există rapoarte consecvente privind deficiențele în asigurarea unor niveluri ridicate de promovare a utilizării adecvate a antimicrobienelor în toate statele membre. Utilizarea prudentă a antimicrobienelor și standardele ridicate în materie de prevenire și control al infecțiilor la nivelul comunității, al spitalelor și al unităților de îngrijire pe termen lung sunt aspecte esențiale pentru reducerea apariției și dezvoltării RAM. Prezenta recomandare completează Recomandarea Consiliului din 15 noiembrie 2001 privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în medicina umană (26), Recomandarea Consiliului din 9 iunie 2009 privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (27), precum și Orientările din 2017 pentru utilizarea prudentă a antimicrobienelor în domeniul sănătății umane (28). Aceasta completează, de asemenea, revizuirea legislației Uniunii în domeniul farmaceutic, care propune introducerea, în Directiva revizuită privind codul Uniunii cu privire la medicamentele de uz uman (29), a unor măsuri de reglementare specifice pentru a îmbunătăți utilizarea prudentă a antimicrobienelor. |
| --- | --- |

(16)

Deși este bine cunoscut faptul că utilizarea necorespunzătoare a antimicrobienelor, atât la oameni, cât și la animale, este un factor principal care determină creșterea nivelurilor de RAM, există rapoarte consecvente privind deficiențele în asigurarea unor niveluri ridicate de promovare a utilizării adecvate a antimicrobienelor în toate statele membre. Utilizarea prudentă a antimicrobienelor și standardele ridicate în materie de prevenire și control al infecțiilor la nivelul comunității, al spitalelor și al unităților de îngrijire pe termen lung sunt aspecte esențiale pentru reducerea apariției și dezvoltării RAM. Prezenta recomandare completează Recomandarea Consiliului din 15 noiembrie 2001 privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în medicina umană (26), Recomandarea Consiliului din 9 iunie 2009 privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (27), precum și Orientările din 2017 pentru utilizarea prudentă a antimicrobienelor în domeniul sănătății umane (28). Aceasta completează, de asemenea, revizuirea legislației Uniunii în domeniul farmaceutic, care propune introducerea, în Directiva revizuită privind codul Uniunii cu privire la medicamentele de uz uman (29), a unor măsuri de reglementare specifice pentru a îmbunătăți utilizarea prudentă a antimicrobienelor.

| (17) | RAM determină creșterea morbidității și a mortalității animalelor. Aceasta pune în pericol sănătatea și bunăstarea animalelor și, astfel, productivitatea animalelor, având un impact socioeconomic major în sectorul agricol. Siguranța lanțului alimentar este afectată de sănătatea și bunăstarea animalelor, în special a celor crescute pentru producția de alimente. Asigurarea unui nivel ridicat de sănătate și bunăstare a animalelor duce la îmbunătățirea rezilienței animalelor, făcându-le mai puțin vulnerabile la boli, ceea ce contribuie la reducerea utilizării antimicrobienelor. |
| --- | --- |

(17)

RAM determină creșterea morbidității și a mortalității animalelor. Aceasta pune în pericol sănătatea și bunăstarea animalelor și, astfel, productivitatea animalelor, având un impact socioeconomic major în sectorul agricol. Siguranța lanțului alimentar este afectată de sănătatea și bunăstarea animalelor, în special a celor crescute pentru producția de alimente. Asigurarea unui nivel ridicat de sănătate și bunăstare a animalelor duce la îmbunătățirea rezilienței animalelor, făcându-le mai puțin vulnerabile la boli, ceea ce contribuie la reducerea utilizării antimicrobienelor.

| (18) | Aplicarea nămolului de epurare și a gunoiului de grajd ca îngrășăminte pe solul agricol poate duce la dezvoltarea RAM prin răspândirea bacteriilor rezistente la antimicrobiene și a genelor de rezistență la antimicrobiene în mediu, contaminând într-o mai mare măsură lanțul alimentar. Deși este necesar să se culeagă mai multe date și să se optimizeze datele existente, se recomandă introducerea unor practici prudente de gestionare a gunoiului de grajd. |
| --- | --- |

(18)

Aplicarea nămolului de epurare și a gunoiului de grajd ca îngrășăminte pe solul agricol poate duce la dezvoltarea RAM prin răspândirea bacteriilor rezistente la antimicrobiene și a genelor de rezistență la antimicrobiene în mediu, contaminând într-o mai mare măsură lanțul alimentar. Deși este necesar să se culeagă mai multe date și să se optimizeze datele existente, se recomandă introducerea unor practici prudente de gestionare a gunoiului de grajd.

| (19) | Stabilirea unor ținte concrete măsurabile reprezintă o modalitate eficace de a atinge obiectivele legate de prevenirea și reducerea RAM într-un interval de timp specificat și de a monitoriza progresele înregistrate (30). Au avut loc discuții privind obiectivele RAM la nivel internațional, de exemplu în contextul Grupului operativ transatlantic privind rezistența la antimicrobiene (31), al obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (32) și al G7 (33). |
| --- | --- |

(19)

Stabilirea unor ținte concrete măsurabile reprezintă o modalitate eficace de a atinge obiectivele legate de prevenirea și reducerea RAM într-un interval de timp specificat și de a monitoriza progresele înregistrate (30). Au avut loc discuții privind obiectivele RAM la nivel internațional, de exemplu în contextul Grupului operativ transatlantic privind rezistența la antimicrobiene (31), al obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU (32) și al G7 (33).

| (20) | Un obiectiv de reducere cu 50 % a vânzărilor totale în UE de antimicrobiene pentru animale de fermă și pentru acvacultură până în 2030 a fost inclus în Strategia „De la fermă la consumator” (34) și în Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării (35), iar utilizarea redusă a antimicrobienelor la animalele de fermă ar trebui monitorizată prin intermediul măsurilor de sprijin în cadrul politicii agricole comune (36), însă în prezent nu există niciun obiectiv legat de RAM în sectorul sănătății umane la nivelul UE. Comisia, împreună cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), a conceput obiective concrete, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre, care ar reduce utilizarea inutilă a antimicrobienelor. Obiectivele recomandate la nivelul statelor membre țin seama în mod corespunzător de fiecare situație națională și de diferitele niveluri existente de consum de antimicrobiene și de răspândire a principalilor agenți patogeni rezistenți la antimicrobiene. Acestea reflectă nivelul eforturilor care trebuie depuse de fiecare stat membru pentru a atinge obiectivele comune ale UE, fără a compromite sănătatea și siguranța pacienților. De asemenea, permit acordarea unui sprijin specific acolo unde este necesar și monitorizarea progreselor înregistrate în anii următori. |
| --- | --- |

(20)

Un obiectiv de reducere cu 50 % a vânzărilor totale în UE de antimicrobiene pentru animale de fermă și pentru acvacultură până în 2030 a fost inclus în Strategia „De la fermă la consumator” (34) și în Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării (35), iar utilizarea redusă a antimicrobienelor la animalele de fermă ar trebui monitorizată prin intermediul măsurilor de sprijin în cadrul politicii agricole comune (36), însă în prezent nu există niciun obiectiv legat de RAM în sectorul sănătății umane la nivelul UE. Comisia, împreună cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC), a conceput obiective concrete, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre, care ar reduce utilizarea inutilă a antimicrobienelor. Obiectivele recomandate la nivelul statelor membre țin seama în mod corespunzător de fiecare situație națională și de diferitele niveluri existente de consum de antimicrobiene și de răspândire a principalilor agenți patogeni rezistenți la antimicrobiene. Acestea reflectă nivelul eforturilor care trebuie depuse de fiecare stat membru pentru a atinge obiectivele comune ale UE, fără a compromite sănătatea și siguranța pacienților. De asemenea, permit acordarea unui sprijin specific acolo unde este necesar și monitorizarea progreselor înregistrate în anii următori.

| (21) | Stabilirea obiectivelor recomandate la nivelul UE privind CAM și RAM este un instrument util pentru realizarea de progrese și monitorizarea progreselor înregistrate atât în ceea ce privește factorii subiacenți care influențează RAM, cu precădere consumul de antimicrobiene, cât și răspândirea RAM, în special în ceea ce privește agenții patogeni care reprezintă cea mai mare povară și cea mai mare amenințare pentru sănătatea publică în UE. Obiectivele recomandate se bazează pe datele existente raportate în cadrul supravegherii UE în 2019 (37), ales ca an de referință, având în vedere că situația din 2020 și 2021 este considerată excepțională și, prin urmare, inadecvată pentru a servi drept bază, din cauza pandemiei de COVID-19 și a măsurilor restrictive neobișnuite în vigoare. Obiectivele recomandate ar trebui să contribuie la atingerea obiectivelor comune și pot fi completate de obiective naționale care vizează alte aspecte legate de RAM, cum ar fi prevenirea și controlul infecțiilor, promovarea utilizării adecvate a antimicrobienelor, practicile de prescriere și formarea. |
| --- | --- |

(21)

Stabilirea obiectivelor recomandate la nivelul UE privind CAM și RAM este un instrument util pentru realizarea de progrese și monitorizarea progreselor înregistrate atât în ceea ce privește factorii subiacenți care influențează RAM, cu precădere consumul de antimicrobiene, cât și răspândirea RAM, în special în ceea ce privește agenții patogeni care reprezintă cea mai mare povară și cea mai mare amenințare pentru sănătatea publică în UE. Obiectivele recomandate se bazează pe datele existente raportate în cadrul supravegherii UE în 2019 (37), ales ca an de referință, având în vedere că situația din 2020 și 2021 este considerată excepțională și, prin urmare, inadecvată pentru a servi drept bază, din cauza pandemiei de COVID-19 și a măsurilor restrictive neobișnuite în vigoare. Obiectivele recomandate ar trebui să contribuie la atingerea obiectivelor comune și pot fi completate de obiective naționale care vizează alte aspecte legate de RAM, cum ar fi prevenirea și controlul infecțiilor, promovarea utilizării adecvate a antimicrobienelor, practicile de prescriere și formarea.

| (22) | Eurobarometrul special din 2022 privind RAM (38) relevă faptul că în UE se înregistrează în continuare un deficit de cunoștințe în materie de antibiotice, doar jumătate dintre persoanele chestionate având cunoștință de faptul că antibioticele sunt ineficiente împotriva virusurilor, precum și faptul că există în continuare diferențe mari de la un stat membru la altul în ceea ce privește gradul de conștientizare a cetățenilor Uniunii. În plus, aproape unul din zece cetățeni ai Uniunii ia antibiotice fără prescripție medicală. Aceste rezultate demonstrează necesitatea de a intensifica și de a îmbunătăți activitățile de comunicare și de conștientizare cu privire la RAM și la utilizarea prudentă a antimicrobienelor la toate nivelurile, ca mijloc de promovare a cunoștințelor și a schimbărilor comportamentale. |
| --- | --- |

(22)

Eurobarometrul special din 2022 privind RAM (38) relevă faptul că în UE se înregistrează în continuare un deficit de cunoștințe în materie de antibiotice, doar jumătate dintre persoanele chestionate având cunoștință de faptul că antibioticele sunt ineficiente împotriva virusurilor, precum și faptul că există în continuare diferențe mari de la un stat membru la altul în ceea ce privește gradul de conștientizare a cetățenilor Uniunii. În plus, aproape unul din zece cetățeni ai Uniunii ia antibiotice fără prescripție medicală. Aceste rezultate demonstrează necesitatea de a intensifica și de a îmbunătăți activitățile de comunicare și de conștientizare cu privire la RAM și la utilizarea prudentă a antimicrobienelor la toate nivelurile, ca mijloc de promovare a cunoștințelor și a schimbărilor comportamentale.

| (23) | Educația, sensibilizarea și formarea profesioniștilor care lucrează în domeniul sănătății umane, în sectoarele veterinar, de mediu și agronomic în ceea ce privește RAM, prevenirea și controlul infecțiilor și abordarea de tip „O singură sănătate” joacă un rol important în combaterea RAM, în special datorită rolului lor de susținători ai utilizării prudente a antimicrobienelor și de educatori ai pacienților și fermierilor. Programele de educație continuă și programele de învățământ ar trebui să includă cursuri obligatorii de formare și de competențe la nivel transsectorial în ceea ce privește RAM, prevenirea și controlul infecțiilor, riscul de mediu, biosecuritatea și promovarea utilizării adecvate a antimicrobienelor, după caz. |
| --- | --- |

(23)

Educația, sensibilizarea și formarea profesioniștilor care lucrează în domeniul sănătății umane, în sectoarele veterinar, de mediu și agronomic în ceea ce privește RAM, prevenirea și controlul infecțiilor și abordarea de tip „O singură sănătate” joacă un rol important în combaterea RAM, în special datorită rolului lor de susținători ai utilizării prudente a antimicrobienelor și de educatori ai pacienților și fermierilor. Programele de educație continuă și programele de învățământ ar trebui să includă cursuri obligatorii de formare și de competențe la nivel transsectorial în ceea ce privește RAM, prevenirea și controlul infecțiilor, riscul de mediu, biosecuritatea și promovarea utilizării adecvate a antimicrobienelor, după caz.

| (24) | Potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), din iulie 2017 au fost aprobate 11 antibiotice noi (fie de către Comisie, fie de către Agenția pentru Alimentație și Medicamente din Statele Unite, fie de ambele). Cu unele excepții, antibioticele nou aprobate au beneficii clinice limitate față de tratamentele existente, deoarece peste 80 % provin din clasele existente în care mecanismele de rezistență sunt bine stabilite și se prevede apariția rapidă a rezistenței. În prezent sunt în curs de dezvoltare 43 de antibiotice și combinații cu o nouă entitate terapeutică. Doar câteva dintre acestea îndeplinesc cel puțin unul dintre criteriile de inovare ale OMS (și anume absența rezistenței încrucișate cunoscute, un nou situs de legare, un nou mod de acțiune și/sau o nouă clasă). În general, rezerva clinică și antibioticele aprobate recent sunt insuficiente pentru a face față provocării reprezentate de apariția și răspândirea tot mai mare a RAM. Incapacitatea de a dezvolta și de a pune la dispoziție noi antibiotice eficiente alimentează și mai mult impactul RAM; prin urmare, este imperios necesară dezvoltarea și punerea în aplicare de noi stimulente. |
| --- | --- |

(24)

Potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), din iulie 2017 au fost aprobate 11 antibiotice noi (fie de către Comisie, fie de către Agenția pentru Alimentație și Medicamente din Statele Unite, fie de ambele). Cu unele excepții, antibioticele nou aprobate au beneficii clinice limitate față de tratamentele existente, deoarece peste 80 % provin din clasele existente în care mecanismele de rezistență sunt bine stabilite și se prevede apariția rapidă a rezistenței. În prezent sunt în curs de dezvoltare 43 de antibiotice și combinații cu o nouă entitate terapeutică. Doar câteva dintre acestea îndeplinesc cel puțin unul dintre criteriile de inovare ale OMS (și anume absența rezistenței încrucișate cunoscute, un nou situs de legare, un nou mod de acțiune și/sau o nouă clasă). În general, rezerva clinică și antibioticele aprobate recent sunt insuficiente pentru a face față provocării reprezentate de apariția și răspândirea tot mai mare a RAM. Incapacitatea de a dezvolta și de a pune la dispoziție noi antibiotice eficiente alimentează și mai mult impactul RAM; prin urmare, este imperios necesară dezvoltarea și punerea în aplicare de noi stimulente.

| (25) | Comisia urmărește să îmbunătățească gradul de pregătire și răspunsul la amenințările transfrontaliere grave în domeniul mijloacelor medicale de contracarare, în special prin promovarea cercetării și dezvoltării avansate de mijloace medicale de contracarare și de tehnologii conexe și prin abordarea provocărilor de pe piață. În acest context, Comisia ar trebui să abordeze disfuncționalitatea pieței antimicrobienelor și să promoveze dezvoltarea și accesibilitatea mijloacelor medicale relevante de contracarare a RAM, inclusiv a antimicrobienelor noi și vechi, a metodelor de diagnosticare și a vaccinurilor împotriva agenților patogeni rezistenți la antimicrobiene. |
| --- | --- |

(25)

Comisia urmărește să îmbunătățească gradul de pregătire și răspunsul la amenințările transfrontaliere grave în domeniul mijloacelor medicale de contracarare, în special prin promovarea cercetării și dezvoltării avansate de mijloace medicale de contracarare și de tehnologii conexe și prin abordarea provocărilor de pe piață. În acest context, Comisia ar trebui să abordeze disfuncționalitatea pieței antimicrobienelor și să promoveze dezvoltarea și accesibilitatea mijloacelor medicale relevante de contracarare a RAM, inclusiv a antimicrobienelor noi și vechi, a metodelor de diagnosticare și a vaccinurilor împotriva agenților patogeni rezistenți la antimicrobiene.

| (26) | De la Planul de acțiune privind RAM din 2017 au fost formulate mai multe propuneri de noi modele economice pentru introducerea pe piață a unor antimicrobiene noi, inclusiv în concluziile JAMRAI (39), care a prezentat la 31 martie 2021 o „strategie de punere în aplicare a stimulentelor multinaționale în Europa pentru a stimula inovarea și accesul la antimicrobiene” (40). |
| --- | --- |

(26)

De la Planul de acțiune privind RAM din 2017 au fost formulate mai multe propuneri de noi modele economice pentru introducerea pe piață a unor antimicrobiene noi, inclusiv în concluziile JAMRAI (39), care a prezentat la 31 martie 2021 o „strategie de punere în aplicare a stimulentelor multinaționale în Europa pentru a stimula inovarea și accesul la antimicrobiene” (40).

| (27) | Comisia a comandat un studiu intitulat „Introducerea pe piață a mijloacelor medicale de contracarare a RAM” (41), care simulează patru tipuri de mecanisme de antrenare de dimensiuni financiare diferite pentru asigurarea accesului la antimicrobiene: garanții pentru venituri, stimulente financiare de intrare pe piață combinate cu garanții pentru venituri, stimulente financiare forfetare de intrare pe piață și plăți pentru obiective intermediare, precum și oferirea de opțiuni pentru punerea lor în aplicare la nivelul UE. |
| --- | --- |

(27)

Comisia a comandat un studiu intitulat „Introducerea pe piață a mijloacelor medicale de contracarare a RAM” (41), care simulează patru tipuri de mecanisme de antrenare de dimensiuni financiare diferite pentru asigurarea accesului la antimicrobiene: garanții pentru venituri, stimulente financiare de intrare pe piață combinate cu garanții pentru venituri, stimulente financiare forfetare de intrare pe piață și plăți pentru obiective intermediare, precum și oferirea de opțiuni pentru punerea lor în aplicare la nivelul UE.

| (28) | Programul de lucru „UE pentru sănătate” pentru 2023 (42) oferă investiții considerabile în combaterea RAM, în special prin acțiunea specifică „Sprijinirea inovării și a accesului la antimicrobiene” (43). Acesta va permite crearea unei rețele care să sprijine Comisia și statele membre în pregătirea și punerea în aplicare a achizițiilor publice de mijloace medicale de contracarare și capacități de rezervă pentru producerea sau accesul la anumite mijloace medicale de contracarare a RAM. |
| --- | --- |

(28)

Programul de lucru „UE pentru sănătate” pentru 2023 (42) oferă investiții considerabile în combaterea RAM, în special prin acțiunea specifică „Sprijinirea inovării și a accesului la antimicrobiene” (43). Acesta va permite crearea unei rețele care să sprijine Comisia și statele membre în pregătirea și punerea în aplicare a achizițiilor publice de mijloace medicale de contracarare și capacități de rezervă pentru producerea sau accesul la anumite mijloace medicale de contracarare a RAM.

| (29) | Acțiunile privind cercetarea și inovarea sprijinite de programele Orizont 2020 și Orizont Europa sunt esențiale pentru dezvoltarea, evaluarea și punerea în aplicare a măsurilor de combatere a RAM. Continuarea sprijinului și a colaborării rămâne esențială pentru consolidarea impactului cercetării și inovării în ceea ce privește depistarea, prevenirea și tratarea infecțiilor cauzate de agenți patogeni rezistenți la antimicrobiene și ar trebui să fie asigurată. |
| --- | --- |

(29)

Acțiunile privind cercetarea și inovarea sprijinite de programele Orizont 2020 și Orizont Europa sunt esențiale pentru dezvoltarea, evaluarea și punerea în aplicare a măsurilor de combatere a RAM. Continuarea sprijinului și a colaborării rămâne esențială pentru consolidarea impactului cercetării și inovării în ceea ce privește depistarea, prevenirea și tratarea infecțiilor cauzate de agenți patogeni rezistenți la antimicrobiene și ar trebui să fie asigurată.

| (30) | Vaccinurile sunt instrumente puternice și eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru prevenirea bolilor transmisibile atât la oameni, cât și la animale și, prin urmare, au potențialul de a limita răspândirea infecțiilor cauzate de agenți patogeni rezistenți la antimicrobiene și de a reduce utilizarea antimicrobienelor. Prin urmare, este necesar să se promoveze utilizarea vaccinării, precum și dezvoltarea și disponibilitatea vaccinurilor și accesul la acestea. |
| --- | --- |

(30)

Vaccinurile sunt instrumente puternice și eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru prevenirea bolilor transmisibile atât la oameni, cât și la animale și, prin urmare, au potențialul de a limita răspândirea infecțiilor cauzate de agenți patogeni rezistenți la antimicrobiene și de a reduce utilizarea antimicrobienelor. Prin urmare, este necesar să se promoveze utilizarea vaccinării, precum și dezvoltarea și disponibilitatea vaccinurilor și accesul la acestea.

| (31) | Cooperarea transsectorială a statelor membre și implicarea părților interesate sunt esențiale pentru a asigura punerea în aplicare deplină și eficace a politicilor și acțiunilor de tip „O singură sănătate” în materie de RAM și se propune consolidarea acestei cooperări, în special prin intermediul Rețelei UE „O singură sănătate” privind RAM (44). |
| --- | --- |

(31)

Cooperarea transsectorială a statelor membre și implicarea părților interesate sunt esențiale pentru a asigura punerea în aplicare deplină și eficace a politicilor și acțiunilor de tip „O singură sănătate” în materie de RAM și se propune consolidarea acestei cooperări, în special prin intermediul Rețelei UE „O singură sănătate” privind RAM (44).

| (32) | Un nivel ridicat de cooperare între agențiile Uniunii [Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) (45), Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) (46) și Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) (47)] ar trebui consolidat și extins pentru a include Agenția Europeană de Mediu (AEM) (48) și Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) (49), pentru a asigura un răspuns coerent la RAM, de tip „O singură sănătate”, bazat pe dovezi. |
| --- | --- |

(32)

Un nivel ridicat de cooperare între agențiile Uniunii [Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) (45), Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) (46) și Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) (47)] ar trebui consolidat și extins pentru a include Agenția Europeană de Mediu (AEM) (48) și Agenția Europeană pentru Produse Chimice (ECHA) (49), pentru a asigura un răspuns coerent la RAM, de tip „O singură sănătate”, bazat pe dovezi.

| (33) | Combaterea RAM în contextul abordării de tip „O singură sănătate” este o prioritate în cadrul Strategiei UE în domeniul sănătății la nivel mondial (50), inclusiv prin includerea unor dispoziții concrete privind RAM în contextul negocierii unui potențial acord internațional al OMS privind prevenirea pandemiilor, pregătirea pentru pandemii și răspunsul la acestea (51). Deși la nivel mondial se acordă o atenție tot mai mare RAM, este necesar să se încurajeze cooperarea internațională pentru a asigura un răspuns coordonat din partea comunității mondiale și un sprijin adecvat integrat în prioritățile stabilite la nivel mondial și regional vizând eforturi în materie de finanțare, cercetare și politici. În acest sens, ar trebui consolidată cooperarea, în special în cadrul Organizației Națiunilor Unite, al G7, al G20 și al organizațiilor cvadripartite [Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) (52), Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) (53), Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (WOAH) (54) și Organizația Mondială a Sănătății (OMS) (55)]. Prezenta recomandare nu aduce atingere necesității de a stabili poziții ale Uniunii în conformitate cu procedurile prevăzute în tratate, în special prin intermediul unor decizii ale Consiliului în temeiul articolului 218 din TFUE. |
| --- | --- |

(33)

Combaterea RAM în contextul abordării de tip „O singură sănătate” este o prioritate în cadrul Strategiei UE în domeniul sănătății la nivel mondial (50), inclusiv prin includerea unor dispoziții concrete privind RAM în contextul negocierii unui potențial acord internațional al OMS privind prevenirea pandemiilor, pregătirea pentru pandemii și răspunsul la acestea (51). Deși la nivel mondial se acordă o atenție tot mai mare RAM, este necesar să se încurajeze cooperarea internațională pentru a asigura un răspuns coordonat din partea comunității mondiale și un sprijin adecvat integrat în prioritățile stabilite la nivel mondial și regional vizând eforturi în materie de finanțare, cercetare și politici. În acest sens, ar trebui consolidată cooperarea, în special în cadrul Organizației Națiunilor Unite, al G7, al G20 și al organizațiilor cvadripartite [Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) (52), Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) (53), Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (WOAH) (54) și Organizația Mondială a Sănătății (OMS) (55)]. Prezenta recomandare nu aduce atingere necesității de a stabili poziții ale Uniunii în conformitate cu procedurile prevăzute în tratate, în special prin intermediul unor decizii ale Consiliului în temeiul articolului 218 din TFUE.

| (34) | Acțiunile întreprinse ca urmare a Planului de acțiune privind RAM din 2017 și a prezentei recomandări ar trebui să fie monitorizate periodic pentru a măsura progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor lor și pentru a identifica lacunele în ceea ce privește eforturile de combatere a RAM, |
| --- | --- |

(34)

Acțiunile întreprinse ca urmare a Planului de acțiune privind RAM din 2017 și a prezentei recomandări ar trebui să fie monitorizate periodic pentru a măsura progresele înregistrate în direcția atingerii obiectivelor lor și pentru a identifica lacunele în ceea ce privește eforturile de combatere a RAM,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

A.   
  Planurile naționale de acțiune împotriva RAM

ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE:

| 1. | Să instituie până la 14 iunie 2024 și să actualizeze în mod regulat și să pună în aplicare planuri naționale de acțiune împotriva RAM (denumite în continuare „planuri naționale de acțiune”), pe baza abordării de tip „O singură sănătate” și ținând seama de obiectivele Planului de acțiune globală al Organizației Mondiale a Sănătății și de Declarația din 2016 a reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite cu privire la RAM.
  Planurile naționale de acțiune privind combaterea RAM ar trebui în special, ținând seama de o abordare bazată pe dovezi și eficientă din punctul de vedere al costurilor:






  a) | să trateze utilizarea prudentă a antimicrobienelor drept prioritate a sistemelor naționale de sănătate și să promoveze această utilizare; |
| --- | --- | --- |

1.

Planurile naționale de acțiune privind combaterea RAM ar trebui în special, ținând seama de o abordare bazată pe dovezi și eficientă din punctul de vedere al costurilor:

a)

să trateze utilizarea prudentă a antimicrobienelor drept prioritate a sistemelor naționale de sănătate și să promoveze această utilizare;

| b) | să includă planuri și mecanisme de coordonare, de punere în aplicare și de monitorizare intersectoriale pentru a asigura guvernanța eficace a acestora; |
| --- | --- |

b)

să includă planuri și mecanisme de coordonare, de punere în aplicare și de monitorizare intersectoriale pentru a asigura guvernanța eficace a acestora;

| c) | să includă măsuri specifice pentru atingerea obiectivelor globale măsurabile, modalități de punere în aplicare și indicatori de evaluare a progreselor înregistrate în direcția atingerii acestor obiective, inclusiv a obiectivelor recomandate prevăzute în secțiunea E din prezenta recomandare; |
| --- | --- |

c)

să includă măsuri specifice pentru atingerea obiectivelor globale măsurabile, modalități de punere în aplicare și indicatori de evaluare a progreselor înregistrate în direcția atingerii acestor obiective, inclusiv a obiectivelor recomandate prevăzute în secțiunea E din prezenta recomandare;

| d) | să facă referire la elementele relevante ale planurilor strategice naționale din cadrul politicii agricole comune pentru combaterea RAM; |
| --- | --- |

d)

să facă referire la elementele relevante ale planurilor strategice naționale din cadrul politicii agricole comune pentru combaterea RAM;

| e) | să includă măsuri bazate pe dovezi pentru prevenirea, monitorizarea și reducerea răspândirii RAM în mediu |
| --- | --- |

e)

să includă măsuri bazate pe dovezi pentru prevenirea, monitorizarea și reducerea răspândirii RAM în mediu

| 2. | Să aloce, cu sprijinul Comisiei după caz, resurse umane și financiare adecvate pentru punerea în aplicare eficace a planurilor naționale de acțiune. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Să evalueze periodic și cel puțin o dată la trei ani, rezultatele planurilor naționale de acțiune și să ia măsuri pentru a aborda rezultatele acestor evaluări și alte contribuții relevante, ținând seama, în același timp, de noile constatări și de tendințele emergente. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să se asigure că planurile naționale de acțiune și evaluarea periodică a rezultatelor acestora sunt puse la dispoziția publicului în termen de șase luni de la finalizarea evaluării. |
| --- | --- |

4.

B.   
  Supravegherea și monitorizarea RAM și a consumului de antimicrobiene (CAM)

ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE:

| 5. | Să elimine lacunele existente în materie de supraveghere și monitorizare și să asigure caracterul complet al datelor, inclusiv al datelor în timp real și accesul în timp util la date după caz până în 2030, atât în ceea ce privește RAM, cât și CAM la toate nivelurile (de exemplu, la nivelul comunității, al spitalelor și al unităților de îngrijire pe termen lung) pentru a sprijini utilizarea prudentă a antimicrobienelor în domeniul sănătății umane, prin:






  a) | asigurarea, în coordonare cu ECDC, a faptului că supravegherea RAM în ceea ce privește bacteriile care provin de la oameni vizează nu numai izolatele sangvine și ale lichidului cefalorahidian (izolate invazive), ci și toate celelalte izolate din laboratoarele de microbiologie clinică și că datele corespunzătoare sunt raportate periodic către ECDC pentru a depista rapid și a evalua mai bine amploarea și răspândirea agenților patogeni rezistenți la antimicrobiene în interiorul statelor membre și între acestea; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

asigurarea, în coordonare cu ECDC, a faptului că supravegherea RAM în ceea ce privește bacteriile care provin de la oameni vizează nu numai izolatele sangvine și ale lichidului cefalorahidian (izolate invazive), ci și toate celelalte izolate din laboratoarele de microbiologie clinică și că datele corespunzătoare sunt raportate periodic către ECDC pentru a depista rapid și a evalua mai bine amploarea și răspândirea agenților patogeni rezistenți la antimicrobiene în interiorul statelor membre și între acestea;

| b) | instituirea obligației, ținând seama de metodologiile stabilite la nivelul UE, ca infecțiile provocate de organisme critice (cu efecte puternic negative asupra sănătății) multirezistente și rezistente la terapii de ultimă linie, de exemplu Acinetobacter baumannii rezistent la carbapeneme, Enterobacteriaceae rezistente la carbapeneme (de exemplu, Klebsiella pneumoniae, Escherichia coli) și Candida auris, să fie boli cu declarare obligatorie în temeiul legislației naționale. Statele membre pot decide dacă alte organisme rezistente sunt cu declarare obligatorie, în funcție de situația și de nevoile naționale; |
| --- | --- |

b)

instituirea obligației, ținând seama de metodologiile stabilite la nivelul UE, ca infecțiile provocate de organisme critice (cu efecte puternic negative asupra sănătății) multirezistente și rezistente la terapii de ultimă linie, de exemplu Acinetobacter baumannii rezistent la carbapeneme, Enterobacteriaceae rezistente la carbapeneme (de exemplu, Klebsiella pneumoniae, Escherichia coli) și Candida auris, să fie boli cu declarare obligatorie în temeiul legislației naționale. Statele membre pot decide dacă alte organisme rezistente sunt cu declarare obligatorie, în funcție de situația și de nevoile naționale;

| c) | extinderea supravegherii RAM la oameni la agenții patogeni cu RAM emergentă sau stabilită, din cauza expunerii acestora la substanțe din mediu, în special la cele utilizate în produsele de protecție a plantelor sau în produsele biocide; |
| --- | --- |

c)

extinderea supravegherii RAM la oameni la agenții patogeni cu RAM emergentă sau stabilită, din cauza expunerii acestora la substanțe din mediu, în special la cele utilizate în produsele de protecție a plantelor sau în produsele biocide;

| d) | colectarea de date privind CAM la oameni la nivelurile corespunzătoare, pentru a permite monitorizarea prescrierii de antimicrobiene și pentru a oferi feedback în timp util cu privire la tendințele și modelele de prescriere, implicând, printre altele, medicii prescriptori, farmaciștii și alte părți care colectează astfel de date și, acolo unde este posibil și adecvat, utilizând infrastructura digitală la nivelul UE; |
| --- | --- |

d)

colectarea de date privind CAM la oameni la nivelurile corespunzătoare, pentru a permite monitorizarea prescrierii de antimicrobiene și pentru a oferi feedback în timp util cu privire la tendințele și modelele de prescriere, implicând, printre altele, medicii prescriptori, farmaciștii și alte părți care colectează astfel de date și, acolo unde este posibil și adecvat, utilizând infrastructura digitală la nivelul UE;

| e) | dezvoltarea unor sisteme integrate de supraveghere a RAM și CAM, care să cuprindă sănătatea umană, sănătatea animalelor, sănătatea plantelor, alimentele, apele uzate și mediul (în special apa și solul), ținând seama de studiul de fezabilitate al Comisiei privind sistemele integrate, de activitatea Grupului de experți QTG-AIS din cadrul Alianței cvadripartite privind supravegherea integrată (56), precum și de alte inițiative deja lansate, cum ar fi protocolul „Triciclu” al OMS pentru o supraveghere globală integrată a E. coli producătoare de BLSE la oameni, animale și în mediu. O astfel de monitorizare intersectorială integrată și continuă ar trebui concepută astfel încât să depisteze eficient și rapid apariția infecțiilor și a focarelor rezistente, dar și, în ceea ce privește solul și corpurile de apă, să determine prezența genelor RAM și a antimicrobienelor, tendințele și toxicitatea acestora. Rezultatele acestei supravegheri ar trebui să stea la baza unor strategii eficace de combatere a RAM în toate sectoarele și la nivelurile administrative corespunzătoare. |
| --- | --- |

e)

dezvoltarea unor sisteme integrate de supraveghere a RAM și CAM, care să cuprindă sănătatea umană, sănătatea animalelor, sănătatea plantelor, alimentele, apele uzate și mediul (în special apa și solul), ținând seama de studiul de fezabilitate al Comisiei privind sistemele integrate, de activitatea Grupului de experți QTG-AIS din cadrul Alianței cvadripartite privind supravegherea integrată (56), precum și de alte inițiative deja lansate, cum ar fi protocolul „Triciclu” al OMS pentru o supraveghere globală integrată a E. coli producătoare de BLSE la oameni, animale și în mediu. O astfel de monitorizare intersectorială integrată și continuă ar trebui concepută astfel încât să depisteze eficient și rapid apariția infecțiilor și a focarelor rezistente, dar și, în ceea ce privește solul și corpurile de apă, să determine prezența genelor RAM și a antimicrobienelor, tendințele și toxicitatea acestora. Rezultatele acestei supravegheri ar trebui să stea la baza unor strategii eficace de combatere a RAM în toate sectoarele și la nivelurile administrative corespunzătoare.

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

| 6. | De a evalua în continuare, pe baza avizelor Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA), bolile la animale cauzate de bacterii rezistente la antimicrobiene, pentru a stabili dacă este necesară includerea oricăreia dintre aceste boli în Regulamentul (UE) 2016/429 (57), în vederea clasificării lor cu scopul de a adopta eventuale măsuri de supraveghere reglementară, de control sau alte măsuri de gestionare. |
| --- | --- |

6.

C.   
  Prevenirea și controlul infecțiilor

ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE:

| 7. | Să se asigure că măsurile de prevenire și control al infecțiilor în domeniul sănătății umane sunt puse în aplicare și monitorizate în permanență pentru a contribui la limitarea răspândirii agenților patogeni rezistenți la antimicrobiene, în special prin:






  a) | consolidarea prevenirii și controlului infecțiilor în unitățile sanitare și în unitățile de îngrijire pe termen lung prin:






  — | asigurarea competențelor de bază pentru personalul din domeniul prevenirii și controlului infecțiilor/igienei spitalicești; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

a)

consolidarea prevenirii și controlului infecțiilor în unitățile sanitare și în unitățile de îngrijire pe termen lung prin:

—

asigurarea competențelor de bază pentru personalul din domeniul prevenirii și controlului infecțiilor/igienei spitalicești;

| — | asigurarea unor resurse adecvate pentru programele de prevenire și control al infecțiilor; |
| --- | --- |

—

asigurarea unor resurse adecvate pentru programele de prevenire și control al infecțiilor;

| — | controlul de calitate; |
| --- | --- |

—

controlul de calitate;

| — | supravegherea; |
| --- | --- |

—

supravegherea;

| — | elaborarea unor orientări adecvate și |
| --- | --- |

—

elaborarea unor orientări adecvate și

| — | activități de sensibilizare și de formare. |
| --- | --- |

—

activități de sensibilizare și de formare.

| b) | modernizarea unităților de asistență medicală existente, inclusiv a infrastructurilor spitalicești, pentru a asigura un nivel ridicat de prevenire și control al infecțiilor; |
| --- | --- |

b)

modernizarea unităților de asistență medicală existente, inclusiv a infrastructurilor spitalicești, pentru a asigura un nivel ridicat de prevenire și control al infecțiilor;

| c) | asigurarea unor legături puternice cu siguranța pacienților și prevenirea infecțiilor asociate asistenței medicale, inclusiv a septicemiei, în special prin îmbunătățirea formării personalului din domeniul sănătății și prin asigurarea unui nivel înalt de calitate a sprijinului microbiologic din partea laboratoarelor clinice și de calitate a dosarelor pacienților; |
| --- | --- |

c)

asigurarea unor legături puternice cu siguranța pacienților și prevenirea infecțiilor asociate asistenței medicale, inclusiv a septicemiei, în special prin îmbunătățirea formării personalului din domeniul sănătății și prin asigurarea unui nivel înalt de calitate a sprijinului microbiologic din partea laboratoarelor clinice și de calitate a dosarelor pacienților;

| d) | asigurarea formării continue în materie de cunoștințe privind prevenirea și controlul infecțiilor pentru întreg personalul extraspitalicesc, spitalicesc și din unități de îngrijire pe termen lung, utilizând cunoștințele din domeniile pedagogic și comportamental; |
| --- | --- |

d)

asigurarea formării continue în materie de cunoștințe privind prevenirea și controlul infecțiilor pentru întreg personalul extraspitalicesc, spitalicesc și din unități de îngrijire pe termen lung, utilizând cunoștințele din domeniile pedagogic și comportamental;

| e) | dezvoltarea și punerea în aplicare pe deplin a programelor naționale de imunizare și luarea de măsuri pentru prevenirea eficace a bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare, pe baza Recomandării Consiliului din 7 decembrie 2018 privind consolidarea cooperării în combaterea bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare (58); |
| --- | --- |

e)

dezvoltarea și punerea în aplicare pe deplin a programelor naționale de imunizare și luarea de măsuri pentru prevenirea eficace a bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare, pe baza Recomandării Consiliului din 7 decembrie 2018 privind consolidarea cooperării în combaterea bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare (58);

| f) | asigurarea unei coordonări adecvate între programele de prevenire și control al infecțiilor și programele de promovare a utilizării adecvate a antimicrobienelor. |
| --- | --- |

f)

asigurarea unei coordonări adecvate între programele de prevenire și control al infecțiilor și programele de promovare a utilizării adecvate a antimicrobienelor.

| 8. | Să ia măsuri pentru a îmbunătăți sănătatea și bunăstarea animalelor de la care se obțin produse alimentare pentru a reduce apariția și răspândirea bolilor infecțioase în agricultură și, ulterior, pentru a reduce necesitatea utilizării antimicrobienelor, în special prin:






  a) | încurajarea medicilor veterinari și a altor actori relevanți să consilieze fermierii cu privire la măsurile de prevenire și control împotriva bolilor infecțioase; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

încurajarea medicilor veterinari și a altor actori relevanți să consilieze fermierii cu privire la măsurile de prevenire și control împotriva bolilor infecțioase;

| b) | încurajarea adoptării de măsuri în materie de biosecuritate și de prevenire și control al infecțiilor în cadrul fermelor; |
| --- | --- |

b)

încurajarea adoptării de măsuri în materie de biosecuritate și de prevenire și control al infecțiilor în cadrul fermelor;

| c) | utilizarea sprijinului pus la dispoziție în contextul politicii agricole comune pentru a desfășura acțiuni preventive împotriva bolilor infecțioase (59) care depășesc cerințele legale minime ale UE; |
| --- | --- |

c)

utilizarea sprijinului pus la dispoziție în contextul politicii agricole comune pentru a desfășura acțiuni preventive împotriva bolilor infecțioase (59) care depășesc cerințele legale minime ale UE;

| d) | utilizarea Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (2021-2027) (60) pentru proiectele incluse în programele naționale și în conformitate cu normele de eligibilitate definite de statele membre în cauză; |
| --- | --- |

d)

utilizarea Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură (2021-2027) (60) pentru proiectele incluse în programele naționale și în conformitate cu normele de eligibilitate definite de statele membre în cauză;

| e) | continuarea acțiunilor statelor membre prezentate în anexa la „Orientările strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030” (61); |
| --- | --- |

e)

continuarea acțiunilor statelor membre prezentate în anexa la „Orientările strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030” (61);

| f) | încurajarea tehnicilor de reproducere (62) în acvacultură pentru dezvoltarea de linii de animale de acvacultură rezistente la boli, ca factor ce contribuie la reducerea utilizării antimicrobienelor; |
| --- | --- |

f)

încurajarea tehnicilor de reproducere (62) în acvacultură pentru dezvoltarea de linii de animale de acvacultură rezistente la boli, ca factor ce contribuie la reducerea utilizării antimicrobienelor;

| g) | promovarea utilizării vaccinării, inclusiv în acvacultură, și a recurgerii la soluții alternative pentru a contribui la prevenirea anumitor boli și pentru a evita utilizarea inutilă a antimicrobienelor; |
| --- | --- |

g)

promovarea utilizării vaccinării, inclusiv în acvacultură, și a recurgerii la soluții alternative pentru a contribui la prevenirea anumitor boli și pentru a evita utilizarea inutilă a antimicrobienelor;

| h) | promovarea dezvoltării și a utilizării unor aditivi pentru hrana animalelor inovatori, inclusiv a unor aditivi pentru hrana animalelor care îmbunătățesc starea fiziologică a animalelor; |
| --- | --- |

h)

promovarea dezvoltării și a utilizării unor aditivi pentru hrana animalelor inovatori, inclusiv a unor aditivi pentru hrana animalelor care îmbunătățesc starea fiziologică a animalelor;

| i) | asigurarea formării continue în materie de cunoștințe privind prevenirea și controlul infecțiilor și biosecuritatea pentru întreg personalul din mediile relevante, utilizând cunoștințele din domeniile pedagogic și comportamental; |
| --- | --- |

i)

asigurarea formării continue în materie de cunoștințe privind prevenirea și controlul infecțiilor și biosecuritatea pentru întreg personalul din mediile relevante, utilizând cunoștințele din domeniile pedagogic și comportamental;

| j) | elaborarea de măsuri specifice la nivel de sector de îndată ce datele privind utilizarea antimicrobienelor pe specii de animale de la care se obțin produse alimentare devin disponibile în temeiul articolului 57 din Regulamentul (UE) 2019/6. |
| --- | --- |

j)

elaborarea de măsuri specifice la nivel de sector de îndată ce datele privind utilizarea antimicrobienelor pe specii de animale de la care se obțin produse alimentare devin disponibile în temeiul articolului 57 din Regulamentul (UE) 2019/6.

| 9. | Să recurgă la bunele practici, bazate pe dovezi, de gestionare a gunoiului de grajd și bunele practici de gestionare a nămolului de epurare care vizează aplicarea acestora în agricultură, pentru a reduce expunerea mediului la substanțe cu proprietăți antimicrobiene și la factori determinanți ai RAM. |
| --- | --- |

9.

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI DE A ÎNTREPRINDE URMĂTOAREA ACȚIUNE, ÎN STRÂNSĂ COOPERARE CU STATELE MEMBRE:

| 10. | De a elabora, în coordonare cu ECDC, orientări ale UE privind prevenirea și controlul infecțiilor în domeniul sănătății umane, ținând seama de o abordare eficientă din punctul de vedere al costurilor, în special pentru spitale și unități de îngrijire pe termen lung până la [trei ani de la adoptarea recomandării Consiliului]. În contextul elaborării acestor orientări, ar trebui să se țină seama de orientările internaționale și ar trebui asigurată o colaborare strânsă cu societățile profesionale europene și naționale. |
| --- | --- |

10.

D.   
  Promovarea utilizării adecvate a antimicrobienelor și utilizarea prudentă a antimicrobienelor

ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE:

| 11. | Să se asigure că sunt puse în aplicare măsuri în domeniul sănătății umane pentru a sprijini utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în unitățile sanitare, inclusiv în unitățile de asistență medicală primară și în unitățile de îngrijire pe termen lung, precum și în cadrul asistenței medicale în afara mediului spitalicesc, în special prin:






  a) | utilizarea orientărilor UE pentru tratamentul infecțiilor comune și pentru profilaxia perioperativă și adaptarea acestora la circumstanțele naționale acolo unde este necesar, pentru a respecta cele mai bune practici și a optimiza utilizarea prudentă a antimicrobienelor; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

utilizarea orientărilor UE pentru tratamentul infecțiilor comune și pentru profilaxia perioperativă și adaptarea acestora la circumstanțele naționale acolo unde este necesar, pentru a respecta cele mai bune practici și a optimiza utilizarea prudentă a antimicrobienelor;

| b) | elaborarea de măsuri pentru profesioniștii din domeniul sănătății, inclusiv pentru farmaciști, pentru a asigura respectarea de către aceștia a orientărilor privind utilizarea prudentă; |
| --- | --- |

b)

elaborarea de măsuri pentru profesioniștii din domeniul sănătății, inclusiv pentru farmaciști, pentru a asigura respectarea de către aceștia a orientărilor privind utilizarea prudentă;

| c) | încurajarea și sprijinirea adoptării testelor de diagnosticare, în special în asistența medicală primară, pentru a optimiza tratamentul antimicrobian și |
| --- | --- |

c)

încurajarea și sprijinirea adoptării testelor de diagnosticare, în special în asistența medicală primară, pentru a optimiza tratamentul antimicrobian și

| d) | asigurarea competențelor și a organizării adecvate a personalului. |
| --- | --- |

d)

asigurarea competențelor și a organizării adecvate a personalului.

| 12. | Să implementeze programe pentru colectarea și eliminarea în condiții de siguranță a antimicrobienelor neconsumate, expirate și rămase neutilizate la nivel de comunitate, spitale și unități de îngrijire pe termen lung, ferme, furnizori de medicamente de uz veterinar, unități veterinare și unități de fabricare a antimicrobienelor. |
| --- | --- |

12.

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI DE A ÎNTREPRINDE URMĂTOAREA ACȚIUNE, ÎN STRÂNSĂ COOPERARE CU STATELE MEMBRE:

| 13. | De a depune eforturi în vederea elaborării unor orientări ale UE pentru tratamentul infecțiilor comune majore la oameni și pentru profilaxia perioperativă la oameni, care să includă informații privind utilizarea testelor de diagnosticare adecvate, necesitatea antibioticelor, alegerea antibioticelor adecvate (dacă este necesar), doza și intervalele între doze, precum și durata tratamentului/profilaxiei, luând în considerare cele mai bune practici disponibile, disponibilitatea antibioticelor și necesitatea de a asigura utilizarea optimă și prudentă a acestora. În contextul elaborării acestor orientări, ar trebui să se țină seama de publicația OMS privind antibioticele intitulată „AWaRe” (63) și ar trebui asigurată o colaborare strânsă cu societățile profesionale europene și naționale. În plus, recunoscând faptul că modelele de rezistență ale organismelor pot varia în diferite regiuni, cerințele clinice specifice ar trebui să fie stabilite de fiecare stat membru în parte. |
| --- | --- |

13.

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI ȘI ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE SĂ ÎNTREPRINDĂ URMĂTOARELE ACȚIUNI:

| 14. | Să ia în considerare riscul dezvoltării rezistenței la antimicrobiene de uz uman sau veterinar generat de utilizarea produselor de protecție a plantelor sau a produselor biocide, pe baza unor cercetări și dovezi științifice, în cadrul evaluării siguranței și al procesului decizional privind aceste produse și revizuind deciziile, după caz, dacă apar noi dovezi. Dacă este necesar, ar trebui puse în aplicare condiții sau restricții de utilizare adecvate pentru produsele în cauză. |
| --- | --- |

14.

E.   
  Obiective recomandate pentru consumul de antimicrobiene și rezistența la antimicrobiene

INVITĂ STATELE MEMBRE:

| 15. | Să ia măsuri adecvate la nivel național menite să asigure că, până în 2030, consumul total de antibiotice la oameni [în doză zilnică definită (DDD) la 1 000 de locuitori pe zi], în sectorul extraspitalicesc și în cel spitalicesc combinate, inclusiv în unitățile de îngrijire pe termen lung și în cadrul îngrijirii la domiciliu, se reduce cu 20 % în Uniune față de anul de referință 2019. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Să ia măsuri adecvate la nivel național menite să asigure că, până în 2030, cel puțin 65 % din consumul total de antibiotice la oameni aparține grupului de antibiotice „Access”, astfel cum este definit în clasificarea AWaRe a OMS (64). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Să ia măsuri adecvate la nivel național menite să asigure că, până în 2030, incidența totală a infecțiilor sangvine cu Staphylococcus aureus rezistent la meticilină (MRSA) (număr de cazuri la 100 000 de locuitori) se reduce cu 15 % în UE, comparativ cu anul de referință 2019. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Să ia măsuri adecvate la nivel național menite să asigure că, până în 2030, incidența totală a infecțiilor sangvine cu Escherichia coli rezistentă la cefalosporine de a treia generație (număr de cazuri la 100 000 de locuitori) se reduce cu 10 % în UE, comparativ cu anul de referință 2019. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Să ia măsuri adecvate la nivel național menite să asigure că, până în 2030, incidența totală a infecțiilor sangvine cu Klebsiella pneumoniae rezistentă la carbapeneme (număr de cazuri la 100 000 de locuitori) se reduce cu 5 % în UE, comparativ cu anul de referință 2019.
  Contribuțiile individuale recomandate statelor membre pentru atingerea acestor obiective ale Uniunii sunt prezentate în anexa la prezenta recomandare. |
| --- | --- |

19.

Contribuțiile individuale recomandate statelor membre pentru atingerea acestor obiective ale Uniunii sunt prezentate în anexa la prezenta recomandare.

| 20. | Să stabilească indicatori și să facă schimb de bune practici privind utilizarea acestora, care să sprijine atingerea obiectivelor recomandate, precum și a obiectivelor privind alte aspecte legate de RAM, cum ar fi prevenirea și controlul infecțiilor, promovarea utilizării adecvate a antimicrobienelor, practicile de prescriere și formarea. |
| --- | --- |

20.

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI ȘI ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE SĂ ÎNTREPRINDĂ URMĂTOARELE ACȚIUNI:

| 21. | Să pună în aplicare măsuri adecvate pentru a contribui la îndeplinirea obiectivului prevăzut în Strategia „De la fermă la consumator” și în Planul de acțiune privind reducerea la zero a poluării de reducere cu 50 % a vânzărilor totale ale UE de substanțe antimicrobiene utilizate pentru animale de fermă și pentru acvacultură până în 2030. |
| --- | --- |

21.

F.   
  Conștientizare, educație și formare

ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE:

| 22. | Să se asigure, în cooperare cu instituțiile de învățământ superior și profesional, precum și cu părțile interesate, și utilizând cunoștințele din domeniile pedagogic și comportamental, că programele naționale de învățământ și programele de educație continuă în domenii precum medicina, asistența medicală, studiile de moașă, farmacia, stomatologia, medicina veterinară, agricultura și agronomia, știința mediului și ecologia includ cursuri obligatorii de formare și de competențe la nivel transsectorial în ceea ce privește RAM, prevenirea și controlul infecțiilor, riscurile de mediu, biosecuritatea și promovarea utilizării adecvate a antimicrobienelor, inclusiv utilizarea prudentă a antimicrobienelor, după caz. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Să sporească nivelul de conștientizare a publicului și a profesioniștilor din domeniul sănătății care lucrează în sectorul sănătății umane și în cel veterinar cu privire la existența unor programe pentru colectarea și eliminarea în condiții de siguranță a antimicrobienelor neconsumate, expirate și rămase neutilizate, precum și cu privire la importanța acestor programe în prevenirea RAM și să facă schimb de bune practici. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Să sporească și să îmbunătățească nivelul de comunicare și conștientizare cu privire la RAM și utilizarea prudentă a antimicrobienelor pentru a promova cunoașterea și schimbarea comportamentală prin:






  a) | punerea la dispoziția profesioniștilor din sectoarele sănătății umane, veterinar și agronomic a unor informații actualizate periodic cu privire la RAM la nivel național și local, precum și a unor materiale informative privind RAM și importanța prevenirii și controlului eficace al infecțiilor, privind riscurile de mediu, privind biosecuritatea și privind promovarea utilizării adecvate a antimicrobienelor, inclusiv utilizarea prudentă a antimicrobienelor; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

punerea la dispoziția profesioniștilor din sectoarele sănătății umane, veterinar și agronomic a unor informații actualizate periodic cu privire la RAM la nivel național și local, precum și a unor materiale informative privind RAM și importanța prevenirii și controlului eficace al infecțiilor, privind riscurile de mediu, privind biosecuritatea și privind promovarea utilizării adecvate a antimicrobienelor, inclusiv utilizarea prudentă a antimicrobienelor;

| b) | desfășurarea unor activități de conștientizare la nivelul publicului și a unor campanii de comunicare la scară largă privind RAM, în special prevenirea acesteia prin igienă, în special igiena mâinilor, și utilizarea prudentă a antimicrobienelor la nivel național; |
| --- | --- |

b)

desfășurarea unor activități de conștientizare la nivelul publicului și a unor campanii de comunicare la scară largă privind RAM, în special prevenirea acesteia prin igienă, în special igiena mâinilor, și utilizarea prudentă a antimicrobienelor la nivel național;

| c) | desfășurarea unor campanii de comunicare specifice pentru a crește gradul de conștientizare la nivelul anumitor grupuri de populație, utilizând mijloace și canale de comunicare adecvate pentru aceste grupuri specifice. |
| --- | --- |

c)

desfășurarea unor campanii de comunicare specifice pentru a crește gradul de conștientizare la nivelul anumitor grupuri de populație, utilizând mijloace și canale de comunicare adecvate pentru aceste grupuri specifice.

| 25. | Să asigure informarea și coordonarea cu privire la activitățile de conștientizare și campaniile de comunicare menționate mai sus între statele membre, cu Comisia, cu agențiile relevante ale Uniunii și cu alte organisme relevante, pentru a maximiza impactul acestora. |
| --- | --- |

25.

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

| 26. | De a sprijini activitățile de conștientizare ale statelor membre cu privire la RAM și la utilizarea prudentă a antimicrobienelor și de a le completa cu acțiuni de comunicare paneuropene, ținând seama de o abordare eficientă din punctul de vedere al costurilor și de nevoile statelor membre. |
| --- | --- |

26.

| 27. | De a sprijini statele membre în activitățile de formare continuă și de învățare pe tot parcursul vieții destinate profesioniștilor care lucrează în sectoarele sănătății umane, veterinar și agronomic cu privire la amenințarea reprezentată de RAM și prevenirea acesteia, urmând abordarea de tip „O singură sănătate”, prin oportunități de formare, cum ar fi inițiativa „O formare mai bună pentru o hrană mai sigură” (65). |
| --- | --- |

27.

G.   
  Cercetarea și dezvoltarea, precum și stimulentele pentru inovare și accesul la antimicrobiene și la alte mijloace medicale de contracarare a RAM

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI ȘI ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE SĂ ÎNTREPRINDĂ URMĂTOARELE ACȚIUNI:

| 28. | Să sprijine cercetarea și inovarea tehnologică prin stimulente de propulsare pentru depistarea, prevenirea și tratarea infecțiilor la oameni cauzate de agenți patogeni rezistenți la antimicrobiene, inclusiv instituirea unui parteneriat european privind RAM în cadrul abordării „O singură sănătate” și realizarea unor investiții semnificative în acesta pentru a permite coordonarea, alinierea și finanțarea cercetării și inovării transsectoriale. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Să promoveze, în coordonare cu inițiative naționale și multinaționale, dezvoltarea antimicrobienelor și a altor mijloace medicale relevante de contracarare a RAM la oameni, precum și accesibilitatea acestora, în special a testelor de diagnosticare și a vaccinurilor care vizează agenții patogeni rezistenți la antimicrobiene. |
| --- | --- |

29.

ÎN ACEST SCOP, CONSILIUL SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

| a) | de a continua să sprijine statele membre în ceea ce privește identificarea agenților patogeni prioritari rezistenți la antimicrobiene la nivelul Uniunii și al statelor membre, cartografierea mijloacelor medicale existente, viitoare și absente de contracarare a RAM, precum și definirea profilurilor produselor-țintă, în aliniere cu inițiativele naționale; |
| --- | --- |

a)

de a continua să sprijine statele membre în ceea ce privește identificarea agenților patogeni prioritari rezistenți la antimicrobiene la nivelul Uniunii și al statelor membre, cartografierea mijloacelor medicale existente, viitoare și absente de contracarare a RAM, precum și definirea profilurilor produselor-țintă, în aliniere cu inițiativele naționale;

| b) | de a sprijini cercetarea și dezvoltarea de mijloace medicale de contracarare a RAM, în special prin coordonarea finanțării cercetării translaționale și a dezvoltării în stadiu avansat a mijloacelor medicale de contracarare a RAM, inclusiv a studiilor clinice pentru antimicrobiene; |
| --- | --- |

b)

de a sprijini cercetarea și dezvoltarea de mijloace medicale de contracarare a RAM, în special prin coordonarea finanțării cercetării translaționale și a dezvoltării în stadiu avansat a mijloacelor medicale de contracarare a RAM, inclusiv a studiilor clinice pentru antimicrobiene;

| c) | de a îmbunătăți continuitatea aprovizionării cu antimicrobiene și alte mijloace medicale de contracarare a RAM în UE, în special, în colaborare cu statele membre, prin sprijinirea și coordonarea inițiativelor statelor membre privind fabricarea, achiziționarea și stocarea și prin eliminarea obstacolelor la nivelul UE; |
| --- | --- |

c)

de a îmbunătăți continuitatea aprovizionării cu antimicrobiene și alte mijloace medicale de contracarare a RAM în UE, în special, în colaborare cu statele membre, prin sprijinirea și coordonarea inițiativelor statelor membre privind fabricarea, achiziționarea și stocarea și prin eliminarea obstacolelor la nivelul UE;

| d) | de a îmbunătăți previziunile legate de cerere, prin evaluarea și abordarea vulnerabilităților lanțului de aprovizionare cu antibiotice, și de a pune în aplicare acțiuni specifice de constituire de stocuri de antibiotice, după caz, pentru a evita deficitele. |
| --- | --- |

d)

de a îmbunătăți previziunile legate de cerere, prin evaluarea și abordarea vulnerabilităților lanțului de aprovizionare cu antibiotice, și de a pune în aplicare acțiuni specifice de constituire de stocuri de antibiotice, după caz, pentru a evita deficitele.

| 30. | Să contribuie la conceperea și guvernanța unui sistem multinațional de stimulente de antrenare la nivelul Uniunii pentru a îmbunătăți inovarea, dezvoltarea de antimicrobiene noi și accesul la antimicrobienele existente și noi, la care statele membre pot participa în mod voluntar. Un astfel de sistem ar putea de exemplu lua forma unor garanții pentru venituri, stimulente financiare de intrare pe piață combinate cu garanții pentru venituri, stimulente financiare forfetare de intrare pe piață sau plăți pentru obiective intermediare și ar putea fi finanțat la nivelul UE, la nivel național sau cofinanțat, după caz. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Să pună în comun resursele, să întreprindă acțiuni de colaborare, să contribuie financiar la punerea în aplicare a sistemului de stimulente de antrenare și să se angajeze să participe la rețeaua (66) menționată în cadrul programului de lucru „UE pentru sănătate” pentru 2023. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Să revizuiască periodic sistemul și impactul său asupra dezvoltării și accesibilității antimicrobienelor. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Să stimuleze dezvoltarea și introducerea pe piață a unor soluții alternative eficace și bazate pe dovezi la utilizarea antimicrobienelor și a unor vaccinuri pentru sănătatea animalelor. |
| --- | --- |

33.

H.   
  Cooperare

ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE:

| 34. | Să raporteze datele privind RAM și consumul de antimicrobiene către Sistemul de supraveghere a utilizării antimicrobienelor și a rezistenței la antimicrobiene la nivel mondial (GLASS) (67). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Să valorifice oportunitățile oferite de reuniunile periodice ale Rețelei UE „O singură sănătate” privind RAM și ale altor comitete și grupuri de lucru relevante însărcinate cu RAM pentru:






  a) | a consolida cooperarea între acestea, precum și cu Comisia, cu agențiile relevante ale Uniunii și cu părțile interesate, profesioniștii și experții în materie de RAM; |
| --- | --- | --- |

35.

a)

a consolida cooperarea între acestea, precum și cu Comisia, cu agențiile relevante ale Uniunii și cu părțile interesate, profesioniștii și experții în materie de RAM;

| b) | a face schimb de bune practici, în special privind măsurile de asigurare a respectării de către profesioniștii din domeniul sănătății a orientărilor privind utilizarea prudentă și privind măsurile de sporire a conștientizării având o eficacitate dovedită; |
| --- | --- |

b)

a face schimb de bune practici, în special privind măsurile de asigurare a respectării de către profesioniștii din domeniul sănătății a orientărilor privind utilizarea prudentă și privind măsurile de sporire a conștientizării având o eficacitate dovedită;

| c) | a transmite planurile naționale de acțiune privind RAM și rapoartele și evaluările de punere în aplicare aferente între acestea, Comisiei și agențiilor relevante ale Uniunii și a permite realizarea unui schimb de experiență relevant. |
| --- | --- |

c)

a transmite planurile naționale de acțiune privind RAM și rapoartele și evaluările de punere în aplicare aferente între acestea, Comisiei și agențiilor relevante ale Uniunii și a permite realizarea unui schimb de experiență relevant.

| 36. | Să consolideze cooperarea privind RAM între profesioniștii din sectoarele sănătății umane, veterinar, de mediu și agronomic și cu părțile interesate, pentru a îmbunătăți abordarea de tip „O singură sănătate” privind RAM. |
| --- | --- |

36.

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

| 37. | De a intensifica cooperarea privind RAM între EFSA, EMA, ECDC, AEM și ECHA și de a consolida abordarea de tip „O singură sănătate” privind RAM prin intermediul unui grup de lucru inter-agenții privind RAM. Grupul de lucru:






  a) | va oferi o platformă eficace pentru organizarea de reuniuni periodice cu scopul de a asigura schimbul de informații privind RAM și de a desfășura discuții privind cererile și mandatele viitoare și |
| --- | --- | --- |

37.

a)

va oferi o platformă eficace pentru organizarea de reuniuni periodice cu scopul de a asigura schimbul de informații privind RAM și de a desfășura discuții privind cererile și mandatele viitoare și

| b) | va depune eforturi în vederea integrării datelor de supraveghere la nivelul tuturor sectoarelor. |
| --- | --- |

b)

va depune eforturi în vederea integrării datelor de supraveghere la nivelul tuturor sectoarelor.

| 38. | De a elabora un cadru de monitorizare pentru a evalua progresele și rezultatele obținute în contextul punerii în aplicare a Planului de acțiune privind RAM din 2017 și a prezentei recomandări. |
| --- | --- |

38.

I.   
  La nivel mondial

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI ȘI ÎNCURAJEAZĂ STATELE MEMBRE SĂ ÎNTREPRINDĂ URMĂTOARELE ACȚIUNI:

| 39. | Să susțină elaborarea de standarde de către organismele internaționale de standardizare și punerea în aplicare a acestora de către țările terțe, în special:






  a) | standarde și orientări mai ambițioase ale OMSA privind utilizarea responsabilă și prudentă a agenților antimicrobieni în medicina veterinară, care ar trebui să reflecte necesitatea de a elimina treptat utilizarea antimicrobienelor pentru a promova creșterea sau îmbunătățirea randamentului animalelor la scară mondială; |
| --- | --- | --- |

39.

a)

standarde și orientări mai ambițioase ale OMSA privind utilizarea responsabilă și prudentă a agenților antimicrobieni în medicina veterinară, care ar trebui să reflecte necesitatea de a elimina treptat utilizarea antimicrobienelor pentru a promova creșterea sau îmbunătățirea randamentului animalelor la scară mondială;

| b) | elaborarea de orientări privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în scopuri fitosanitare de către Convenția internațională pentru protecția plantelor (68); |
| --- | --- |

b)

elaborarea de orientări privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în scopuri fitosanitare de către Convenția internațională pentru protecția plantelor (68);

| c) | punerea în aplicare a standardelor Codex Alimentarius (69), și anume Codul de bune practici pentru reducerea la minimum și limitarea rezistenței la antimicrobiene transmise prin alimente (70), Orientările privind monitorizarea și supravegherea integrate ale rezistenței la antimicrobiene transmise prin alimente (71) și Orientările privind analiza riscurilor rezistenței la antimicrobiene transmise prin alimente (72). |
| --- | --- |

c)

punerea în aplicare a standardelor Codex Alimentarius (69), și anume Codul de bune practici pentru reducerea la minimum și limitarea rezistenței la antimicrobiene transmise prin alimente (70), Orientările privind monitorizarea și supravegherea integrate ale rezistenței la antimicrobiene transmise prin alimente (71) și Orientările privind analiza riscurilor rezistenței la antimicrobiene transmise prin alimente (72).

| 40. | Să depună eforturi în vederea prevenirii RAM în cadrul abordării de tip „O singură sănătate” prin consolidarea capacităților în cooperare cu Alianța cvadripartită, astfel cum este descris în acțiunea 5 din Planul comun de acțiune „O singură sănătate” (2022-2026) (OH JPA) elaborat de Alianța cvadripartită (73). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Să depună eforturi în vederea includerii unor dispoziții concrete și relevante privind RAM urmând o abordare de tip „O singură sănătate” în contextul negocierii unui potențial acord internațional al OMS privind prevenirea pandemiilor, pregătirea pentru pandemii și răspunsul la acestea, în conformitate cu Decizia (UE) 2022/451 a Consiliului (74). |
| --- | --- |

41.

| 42. | Să sprijine inițiativele OMS de elaborare a unor orientări cu privire la modul în care trebuie aplicate bunele practici de fabricație în ceea ce privește gestionarea deșeurilor și a apelor uzate în contextul producției de antimicrobiene, în conformitate cu decizia Comitetului executiv al OMS din 30 noiembrie 2018 în acest sens (75). |
| --- | --- |

42.

| 43. | Să susțină tratarea RAM drept o prioritate politică majoră în cadrul G7 și G20, conducând la angajamente ambițioase la nivel mondial, inclusiv de a împărți în mod echitabil, între țările G20 sau G7, sarcina financiară ce decurge din stimulentele de propulsare și de antrenare pentru antimicrobiene. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Să susțină intensificarea angajamentelor mondiale de combatere a RAM în cadrul conferinței la nivel înalt a Organizației Națiunilor Unite privind RAM, planificată pentru 2024. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Să sprijine „Platforma de parteneriat multipartit pentru combaterea RAM” (76) instituită de Alianța cvadripartită și să se implice activ în aceasta, pentru a contribui la conturarea unei viziuni mondiale comune și la obținerea unui consens mai larg cu privire la RAM. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Să asigure capacități de dezvoltare și să sprijine acțiuni privind RAM în țările cu venituri mici și medii, în special prin:






  a) | implicarea în inițiativa „Echipa Europa” și Africa privind securitatea sanitară durabilă, utilizând o abordare de tip „O singură sănătate” (77), care urmărește în special să contribuie la combaterea RAM; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

implicarea în inițiativa „Echipa Europa” și Africa privind securitatea sanitară durabilă, utilizând o abordare de tip „O singură sănătate” (77), care urmărește în special să contribuie la combaterea RAM;

| b) | sprijinirea punerii în aplicare a planurilor naționale de acțiune „O singură sănătate” privind RAM în țările cu venituri mici și medii, în special prin intermediul Fondului fiduciar multipartit pentru combaterea RAM (MPTF) al ONU (78); |
| --- | --- |

b)

sprijinirea punerii în aplicare a planurilor naționale de acțiune „O singură sănătate” privind RAM în țările cu venituri mici și medii, în special prin intermediul Fondului fiduciar multipartit pentru combaterea RAM (MPTF) al ONU (78);

| c) | contribuția la eforturile de combatere a bolilor infecțioase și a RAM în țările cu venituri mici și medii, cum ar fi prin intermediul Parteneriatului dintre țările europene și cele în curs de dezvoltare privind studiile clinice (Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial”) (79) și, după caz, prin inițiative neguvernamentale, cum ar fi Centrul internațional pentru soluții la rezistența la antimicrobiene (ICARS) (80), Parteneriatul mondial pentru cercetare și dezvoltare în domeniul antibioticelor (GARDP) (81) și ReAct (82). |
| --- | --- |

c)

contribuția la eforturile de combatere a bolilor infecțioase și a RAM în țările cu venituri mici și medii, cum ar fi prin intermediul Parteneriatului dintre țările europene și cele în curs de dezvoltare privind studiile clinice (Întreprinderea comună EDCTP3 „Sănătatea la nivel mondial”) (79) și, după caz, prin inițiative neguvernamentale, cum ar fi Centrul internațional pentru soluții la rezistența la antimicrobiene (ICARS) (80), Parteneriatul mondial pentru cercetare și dezvoltare în domeniul antibioticelor (GARDP) (81) și ReAct (82).

J.   
  Raportare

SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

| 47. | De a raporta Consiliului, în termen de patru ani de la adoptare, cu privire la acțiunile întreprinse ca urmare a prezentei recomandări. |
| --- | --- |

47.

Adoptată la Luxemburg, 13 iunie 2023.

Pentru Consiliu

Președintele

J. PEHRSON

---

(1)  https://health.ec.europa.eu/publications/hera-factsheet-health-union-identifying-top-3-priority-health-threats_en.

1

(2)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Health-burden-infections-antibiotic-resistant-bacteria.pdf.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/eaad-2022-launch.

3

(4)  https://www.oecd.org/health/health-systems/AMR-Tackling-the-Burden-in-the-EU-OECD-ECDC-Briefing-Note-2019.pdf.

4

(5)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2020-01/amr_2017_action-plan_0.pdf.

5

(6)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-04/amr_2018-2022_actionplan_progressreport_en.pdf.

6

(7)  Concluziile Consiliului din 14 iunie 2019 privind etapele următoare către transformarea UE într-o regiune în care se aplică cele mai bune practici în combaterea rezistenței la antimicrobiene.

7

(8)  Concluziile Consiliului din 7 decembrie 2021 privind consolidarea uniunii europene a sănătății.

8

(9)  Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății („programul «UE pentru sănătate»”) pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (JO L 107, 26.3.2021, p. 1).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa, de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1290/2013 și (UE) nr. 1291/2013 (JO L 170, 12.5.2021, p. 1).

10

(11)  https://cordis.europa.eu/programme/id/HORIZON_HORIZON-HLTH-2024-DISEASE-09-01; https://research-and-innovation.ec.europa.eu/system/files/2022-02/ec_rtd_he-partnerships-onehealth-amr.pdf.

11

(12)  https://www.eib.org/en/index.htm.

12

(13)  Regulamentul (UE) 2021/240 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 februarie 2021 de instituire a unui Instrument de sprijin tehnic (JO L 57, 18.2.2021, p. 1).

13

(14)  https://digitallibrary.un.org/record/845917#record-files-collapse-header.

14

(15)  https://www.who.int/publications/i/item/9789241509763.

15

(16)  Concluziile Consiliului privind următoarele etape în cadrul unei abordări de tip „O singură sănătate” (One Health) pentru combaterea rezistenței la antimicrobiene, 17 iunie 2016.

16

(17)  https://health.ec.europa.eu/publications/overview-report-member-states-one-health-national-action-plans-against-antimicrobial-resistance_en.

17

(18)  În conformitate cu cerințele Regulamentului (UE) 2019/6 privind produsele medicinale veterinare.

18

(19)  Regulamentul (UE) 2022/2371 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 noiembrie 2022 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 1082/2013/UE (JO L 314, 6.12.2022, p. 26).

19

(20)  Propunerea Comisiei din 26 octombrie 2022 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/60/CE de stabilire a unui cadru de politică comunitară în domeniul apei, a Directivei 2006/118/CE privind protecția apelor subterane împotriva poluării și a deteriorării și a Directivei 2008/105/CE privind standardele de calitate a mediului în domeniul apei, COM(2022) 540 final, și propunerea Comisiei din 26 octombrie 2022 de directivă privind epurarea apelor uzate urbane (reformare), COM(2022) 541 final.

20

(21)  Comisia Europeană, Direcția Generală Sănătate și Siguranță Alimentară, Studiu privind o analiză adaptată exigențelor viitorului a planului de acțiune privind RAM din 2017: raport final, Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2023, https://data.europa.eu/doi/10.2875/636347.

21

(22)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/health-burden-infections-antibiotic-resistant-bacteria-2016-2020

22

(23)  OMS: Core components for infection prevention and control programmes (Elementele principale ale programelor de prevenire și control al infecțiilor) (https://www.who.int/teams/integrated-health-services/infection-prevention-control/core-components)

23

(24)  WHO guidelines on Hand Hygiene in Health Care (Orientările OMS privind igiena mâinilor în îngrijirile de sănătate) (https://www.who.int/publications/i/item/9789241597906)

24

(25)  Global patient safety action plan 2021–2030: towards eliminating avoidable harm in health care (Planul de acțiune mondial privind siguranța pacienților 2021-2030: către eliminarea prejudiciilor evitabile în îngrijirile de sănătate). Geneva: Organizația Mondială a Sănătății; 2021. Licență: CC BY-NC-SA 3.0 IGO

25

(26)  Recomandarea Consiliului din 15 noiembrie 2001 privind utilizarea prudentă a agenților antimicrobieni în medicina umană (JO L 34, 5.2.2002, p. 13).

26

(27)  Recomandarea Consiliului din 9 iunie 2009 privind siguranța pacienților, inclusiv prevenirea și controlul infecțiilor asociate asistenței medicale (JO C 151, 3.7.2009, p. 1).

27

(28)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX:52017XC0701(01)

28

(29)  Propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a unui cod al Uniunii cu privire la medicamentele de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/83/CE [și de modificare a directivelor] și a Directivei 2009/35/CE.

29

(30)  Avizul științific comun al ECDC, EFSA și EMA privind o listă de indicatori de rezultat în ceea ce privește supravegherea rezistenței la antimicrobiene și a consumului de antimicrobiene la oameni și la animalele de la care se obțin produse alimentare.

30

(31)  https://www.cdc.gov/drugresistance/tatfar/index.html.

31

(32)  https://sdgs.un.org/goals.

32

(33)  https://www.g7germany.de/resource/blob/974430/2042058/5651daa321517b089cdccfaffd1e37a1/2022-05-20-g7-health-ministers-communique-data.pdf.

33

(34)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – O Strategie „De la fermă la consumator” pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic – COM(2020) 381 final.

34

(35)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor – Calea către o planetă sănătoasă pentru toți - Plan de acțiune al UE:„Către reducerea la zero a poluării aerului, apei și solului”, COM(2021) 400 final.

35

(36)  Pe baza indicatorului de rezultat R.43 (ponderea unităților vită mare vizate de acțiunile sprijinite de limitare a utilizării antimicrobienelor) din Regulamentul privind planurile strategice PAC [Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1)].

36

(37)  Pe baza datelor existente disponibile furnizate de Rețeaua europeană de supraveghere a rezistenței la antimicrobiene (EARS-Net).

37

(38)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2632.

38

(39)  https://eu-jamrai.eu/.

39

(40)  https://eu-jamrai.eu/wp-content/uploads/2021/03/EUjamrai_D9.2_Strategy-for-a-multi-country-incentive-in-Europe_INSERM-FHI.pdf.

40

(41)  Comisia Europeană, Agenția Executivă Europeană pentru Domeniile Sănătății și Digital, Study on bringing AMR medical countermeasures to the market: final report (Studiu privind introducerea pe piață a mijloacelor medicale de contracarare a RAM: raport final), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, 2023, https://data.europa.eu/doi/10.2925/442912.

41

Study on bringing AMR medical countermeasures to the market: final report

(42)  https://health.ec.europa.eu/publications/2023-eu4health-work-programme_en.

42

(43)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-11/wp2023_annex_en.pdf.

43

(44)  https://health.ec.europa.eu/antimicrobial-resistance/events_en?f%5B0%5D=topic_topic%3A173.

44

(45)  https://www.efsa.europa.eu/ro.

45

(46)  https://www.ecdc.europa.eu/en.

46

(47)  https://www.ema.europa.eu/en.

47

(48)  https://www.eea.europa.eu/about-us.

48

(49)  https://echa.europa.eu/ro/home.

49

(50)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2023-02/international_ghs-report-2022_en.pdf.

50

(51)  https://www.who.int/news-room/questions-and-answers/item/pandemic-prevention--preparedness-and-response-accord.

51

(52)  https://www.fao.org/home/en.

52

(53)  https://www.unep.org/.

53

(54)  https://www.woah.org/en/home/.

54

(55)  https://www.who.int/.

55

(56)  The Quadripartite Organizations established the Technical Group on Integrated Surveillance on Antimicrobial use and resistance (who.int) (Organizațiile din cadrul Alianței cvadripartite au instituit Grupul tehnic pentru supravegherea integrată a utilizării antimicrobienelor și a rezistenței la antimicrobiene)

56

(57)  Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (JO L 84, 31.3.2016, p. 1).

57

(58)  Recomandarea Consiliului 2018/C 466/01 din 7 decembrie 2018 privind consolidarea cooperării în combaterea bolilor care pot fi prevenite prin vaccinare (JO C 466, 28.12.2018, p. 1).

58

(59)  Regulamentul (UE) 2021/2115 al Parlamentului European și al Consiliului din 2 decembrie 2021 de stabilire a normelor privind sprijinul pentru planurile strategice care urmează a fi elaborate de statele membre în cadrul politicii agricole comune (planurile strategice PAC) și finanțate de Fondul european de garantare agricolă (FEGA) și de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 și (UE) nr. 1307/2013 (JO L 435, 6.12.2021, p. 1).

59

(60)  https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/funding/emfaf_en.

60

(61)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, Orientări strategice pentru o acvacultură mai sustenabilă și mai competitivă în UE pentru perioada 2021-2030, COM(2021) 236 final.

61

(62)  Tehnici de inginerie ADN limitate la utilizarea speciilor care au fost supuse unei evaluări a riscurilor cu rezultate favorabile.

62

(63)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-MHP-HPS-EML-2022.02.

63

(64)  https://www.who.int/publications/i/item/2021-aware-classification.

64

(65)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/official-controls-and-enforcement/legislation-official-controls/better-training-safer-food_en.

65

(66)  CP-p-23-16 Sprijinirea inovării și a accesului la antimicrobiene.

66

(67)  https://www.who.int/initiatives/glass.

67

(68)  https://www.ippc.int/en/.

68

(69)  Foodborne antimicrobial resistance (Rezistența la antimicrobiene transmisă prin alimente) (fao.org)

69

(70)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXC%2B61-2005%252FCXC_061e.pdf.

70

(71)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/ar/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXG%2B94-2021%252FCXG_94e.pdf.

71

(72)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXG%2B77-2011%252FCXG_077e.pdf

72

(73)  One health joint plan of action (2022–2026): working together for the health of humans, animals, plants and the environment (who.int) [Planul comun de acțiune „O singură sănătate” (2022-2026): colaborare pentru sănătatea oamenilor, a animalelor, a plantelor și a mediului]

73

(74)  Decizia (UE) 2022/451 a Consiliului din 3 martie 2022 de autorizare a începerii negocierilor în numele Uniunii Europene în vederea unui acord internațional privind prevenirea pandemiilor, pregătirea pentru pandemii și răspunsul la acestea, precum și amendamentele complementare la Regulamentul sanitar internațional (2005), JO L 92, 21.3.2022, p. 1.

74

(75)  https://apps.who.int/gb/ebwha/pdf_files/EB144/B144_19-en.pdf.

75

(76)  https://www.fao.org/antimicrobial-resistance/quadripartite/the-platform/en/.

76

(77)  https://europa.eu/capacity4dev/tei-jp-tracker/tei/sustainable%C2%A0health-security-africa.

77

(78)  https://mptf.undp.org/fund/amr00.

78

(79)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/health/edctp_en.

79

(80)  https://icars-global.org/

80

(81)  https://gardp.org/

81

(82)  https://www.reactgroup.org/

82

---

ANEXĂ

COM(2023) 191 final

Contribuțiile statelor membre la atingerea obiectivelor recomandate de UE stabilite la punctul E din prezenta recomandare (1).

1.

| Stat membru | Consumul total de antibiotice în sectoarele extraspitalicesc și spitalicesc combinate, inclusiv în unitățile de îngrijire pe termen lung (DDD la 1 000 de locuitori pe zi) în 2019 (2) | Obiectivul de reducere recomandat până în 2030 |
| --- | --- | --- |
| NL | 9,5 | 3  % |
| AT | 11,6 | 3  % |
| EE | 11,8 | 3  % |
| SE | 11,8 | 3  % |
| DE | 12,6  (3) | 9  % |
| SI | 13,0 | 9  % |
| LV | 13,9 | 9  % |
| HU | 14,4 | 9  % |
| FI | 14,7 | 9  % |
| DK | 15,3 | 9  % |
| LT | 16,1 | 9  % |
| CZ | 16,9 | 9  % |
| HR | 18,8 | 9  % |
| PT | 19,3 | 9  % |
| SK | 19,3 | 9  % |
| BG | 20,7 | 18  % |
| MT | 20,7 | 18  % |
| LU | 21,1 | 18  % |
| BE | 21,4 | 18  % |
| IT | 21,7 | 18  % |
| IE | 22,8 | 27  % |
| PL | 23,6 | 27  % |
| ES | 24,9 | 27  % |
| FR | 25,1 | 27  % |
| RO | 25,8 | 27  % |
| CY | 30,1 | 27  % |
| EL | 34,1 | 27  % |

Stat membru

Consumul total de antibiotice în sectoarele extraspitalicesc și spitalicesc combinate, inclusiv în unitățile de îngrijire pe termen lung (DDD la 1 000 de locuitori pe zi) în 2019 (2)

Obiectivul de reducere recomandat până în 2030

NL

9,5

3  %

AT

11,6

3  %

EE

11,8

3  %

SE

11,8

3  %

DE

12,6  (3)

9  %

SI

13,0

9  %

LV

13,9

9  %

HU

14,4

9  %

FI

14,7

9  %

DK

15,3

9  %

LT

16,1

9  %

CZ

16,9

9  %

HR

18,8

9  %

PT

19,3

9  %

SK

19,3

9  %

BG

20,7

18  %

MT

20,7

18  %

LU

21,1

18  %

BE

21,4

18  %

IT

21,7

18  %

IE

22,8

27  %

PL

23,6

27  %

ES

24,9

27  %

FR

25,1

27  %

RO

25,8

27  %

CY

30,1

27  %

EL

34,1

27  %

2.

| Stat membru | Procentajul consumului de antibiotice din grupul „Access” raportat la consumul total de antibiotice (Access, Watch, Reserve, neclasificate) enumerate în clasificarea AWaRe în 2019) (5) | Obiectivul recomandat până în 2030 |
| --- | --- | --- |
| DK | 79,1 | Cel puțin 65 % |
| FI | 73,2 |
| FR | 72,0 |
| NL | 71,2 |
| SE | 71,0 |
| IE | 70,3 |
| LV | 68,6 |
| BE | 67,9 |
| LT | 67,5 |
| ES | 63,0 |
| HR | 62,7 |
| SI | 62,1 |
| PT | 61,4 |
| EE | 61,3 | Cel puțin 65 % |
| PL | 60,4 |
| CZ | 60,2 |
| LU | 59,5 |
| AT | 58,1 |
| RO | 52,8 |
| HU | 50,5 |
| MT | 49,9 |
| IT | 48,9 |
| CY | 48,9 |
| EL | 46,8 |
| BG | 45,1 |
| SK | 42,4 |
| DE | Nu există date (6) |

Stat membru

Procentajul consumului de antibiotice din grupul „Access” raportat la consumul total de antibiotice (Access, Watch, Reserve, neclasificate) enumerate în clasificarea AWaRe în 2019) (5)

Obiectivul recomandat până în 2030

DK

79,1

Cel puțin 65 %

FI

73,2

FR

72,0

NL

71,2

SE

71,0

IE

70,3

LV

68,6

BE

67,9

LT

67,5

ES

63,0

HR

62,7

SI

62,1

PT

61,4

EE

61,3

Cel puțin 65 %

PL

60,4

CZ

60,2

LU

59,5

AT

58,1

RO

52,8

HU

50,5

MT

49,9

IT

48,9

CY

48,9

EL

46,8

BG

45,1

SK

42,4

DE

Nu există date (6)

3.

| Stat membru | Incidența infecțiilor sangvine cu Staphylococcus aureus rezistent la meticilină (MRSA) (număr de infecții sangvine (7) la 100 000 de locuitori) în 2019 | Obiectivul de reducere recomandat până în 2030 |
| --- | --- | --- |
| NL | 0,4 | 3  % |
| DK | 0,8 | 3  % |
| EE | 0,8 | 3  % |
| FI | 1,1 | 3  % |
| SE | 1,3 | 3  % |
| BG | 1,5 | 3  % |
| LV | 1,9 | 6  % |
| LU | 2,1 | 6  % |
| AT | 2,2 | 6  % |
| LT | 2,2 | 6  % |
| SI | 2,4 | 6  % |
| BE | 2,6 | 6  % |
| HR | 2,7 | 6  % |
| IE | 3,1 | 6  % |
| CZ | 3,1 | 6  % |
| DE | 3,6 | 10  % |
| MT | 3,8 | 10  % |
| HU | 4,2 | 10  % |
| ES | 4,2 | 10  % |
| PL | 4,3 | 10  % |
| EL | 4,6 | 10  % |
| SK | 5,0 | 10  % |
| FR | 5,6 | 18  % |
| CY | 6,9 | 18  % |
| PT | 11,4 | 18  % |
| IT | 13,6 | 18  % |
| RO | 13,7 | 18  % |

Stat membru

Incidența infecțiilor sangvine cu Staphylococcus aureus rezistent la meticilină (MRSA) (număr de infecții sangvine (7) la 100 000 de locuitori) în 2019

Obiectivul de reducere recomandat până în 2030

NL

0,4

3  %

DK

0,8

3  %

EE

0,8

3  %

FI

1,1

3  %

SE

1,3

3  %

BG

1,5

3  %

LV

1,9

6  %

LU

2,1

6  %

AT

2,2

6  %

LT

2,2

6  %

SI

2,4

6  %

BE

2,6

6  %

HR

2,7

6  %

IE

3,1

6  %

CZ

3,1

6  %

DE

3,6

10  %

MT

3,8

10  %

HU

4,2

10  %

ES

4,2

10  %

PL

4,3

10  %

EL

4,6

10  %

SK

5,0

10  %

FR

5,6

18  %

CY

6,9

18  %

PT

11,4

18  %

IT

13,6

18  %

RO

13,7

18  %

4.

| State membre | Incidența infecțiilor sangvine (8) cu Escherichia coli rezistentă la cefalosporine de a treia generație (număr de cazuri la 100 000 de locuitori) în 2019 | Obiectivul de reducere recomandat până în 2030 |
| --- | --- | --- |
| EL | 2,6 | 0  % |
| BG | 4,3 | 0  % |
| NL | 4,5 | 0  % |
| LV | 5,0 | 0  % |
| HR | 5,3 | 0  % |
| LT | 5,6 | 0  % |
| HU | 5,7 | 0  % |
| CY | 6,2 | 5  % |
| RO | 6,3 | 5  % |
| SK | 6,4 | 5  % |
| CZ | 6,6 | 5  % |
| DK | 6,6 | 5  % |
| AT | 7,1 | 10  % |
| PL | 7,4 | 10  % |
| SI | 7,7 | 10  % |
| ES | 7,8 | 10  % |
| EE | 7,9 | 10  % |
| FI | 8,0 | 10  % |
| IE | 8,3 | 10  % |
| FR | 8,6 | 10  % |
| SE | 9,6 | 10  % |
| LU | 10,1 | 12  % |
| PT | 10,3 | 12  % |
| DE | 12,0 | 12  % |
| MT | 12,4 | 12  % |
| BE | 13,2 | 12  % |
| IT | 23,2 | 12  % |

State membre

Incidența infecțiilor sangvine (8) cu Escherichia coli rezistentă la cefalosporine de a treia generație (număr de cazuri la 100 000 de locuitori) în 2019

Obiectivul de reducere recomandat până în 2030

EL

2,6

0  %

BG

4,3

0  %

NL

4,5

0  %

LV

5,0

0  %

HR

5,3

0  %

LT

5,6

0  %

HU

5,7

0  %

CY

6,2

5  %

RO

6,3

5  %

SK

6,4

5  %

CZ

6,6

5  %

DK

6,6

5  %

AT

7,1

10  %

PL

7,4

10  %

SI

7,7

10  %

ES

7,8

10  %

EE

7,9

10  %

FI

8,0

10  %

IE

8,3

10  %

FR

8,6

10  %

SE

9,6

10  %

LU

10,1

12  %

PT

10,3

12  %

DE

12,0

12  %

MT

12,4

12  %

BE

13,2

12  %

IT

23,2

12  %

5.

| Stat membru | Incidența infecțiilor sangvine cu Klebsiella pneumoniae rezistentă la carbapeneme (9) (număr de cazuri la 100 000 de locuitori) în 2019 | Obiectivul de reducere recomandat până în 2030 |
| --- | --- | --- |
| EE | 0,00 | 0  % |
| LV | 0,00 | 0  % |
| NL | 0,02 | 0  % |
| SE | 0,03 | 0  % |
| SI | 0,05 | 2  % |
| FI | 0,06 | 2  % |
| DK | 0,07 | 2  % |
| CZ | 0,09 | 2  % |
| HU | 0,09 | 2  % |
| IE | 0,11 | 2  % |
| LU | 0,16 | 2  % |
| DE | 0,20 | 2  % |
| AT | 0,20 | 2  % |
| FR | 0,22 | 2  % |
| BE | 0,27 | 2  % |
| SK | 0,52 | 4  % |
| LT | 0,54 | 4  % |
| ES | 0,76 | 4  % |
| HR | 1,20 | 4  % |
| PL | 1,38 | 4  % |
| MT | 2,13 | 4  % |
| BG | 2,29 | 4  % |
| CY | 2,61 | 5  % |
| PT | 2,93 | 5  % |
| RO | 7,12 | 5  % |
| IT | 8,51 | 5  % |
| EL | 13,05 | 5  % |

Stat membru

Incidența infecțiilor sangvine cu Klebsiella pneumoniae rezistentă la carbapeneme (9) (număr de cazuri la 100 000 de locuitori) în 2019

Obiectivul de reducere recomandat până în 2030

EE

0,00

0  %

LV

0,00

0  %

NL

0,02

0  %

SE

0,03

0  %

SI

0,05

2  %

FI

0,06

2  %

DK

0,07

2  %

CZ

0,09

2  %

HU

0,09

2  %

IE

0,11

2  %

LU

0,16

2  %

DE

0,20

2  %

AT

0,20

2  %

FR

0,22

2  %

BE

0,27

2  %

SK

0,52

4  %

LT

0,54

4  %

ES

0,76

4  %

HR

1,20

4  %

PL

1,38

4  %

MT

2,13

4  %

BG

2,29

4  %

CY

2,61

5  %

PT

2,93

5  %

RO

7,12

5  %

IT

8,51

5  %

EL

13,05

5  %

---

(1)  Anumite state membre au înregistrat progrese privind combaterea RAM sau consumul de antimicrobiene față de anul de referință 2019.

1

(2)  Date furnizate de Rețeaua europeană de supraveghere a consumului de produse antimicrobiene (ESAC-Net). Datele privind populația provin de la Eurostat.

2

(3)  Germania nu a raportat către ESAC-Net date privind consumul pentru sectorul spitalicesc. Consumul total a fost estimat pe baza proporției medii din UE a consumului din sectorul spitalicesc ca parte a consumului total.

3

(4)  https://www.who.int/publications/i/item/2021-aware-classification

4

(5)  Date furnizate de Rețeaua europeană de supraveghere a consumului de produse antimicrobiene (ESAC-Net). Datele privind populația provin de la Eurostat.

5

(6)  Germania nu a raportat către ESAC-Net date privind consumul pentru sectorul spitalicesc. Prin urmare, acest procentaj nu poate fi calculat.

6

(7)  Pe baza datelor existente privind izolatele invazive disponibile din Rețeaua europeană de supraveghere a rezistenței la antimicrobiene (EARS-Net), în care izolatele invazive sunt în cea mai mare parte (> 99 %) provenite din infecții sangvine, cu un procentaj foarte mic (< 1 %) de izolate provenite din meningite. Datele privind populația provin de la Eurostat.

7

(8)  Pe baza datelor existente privind izolatele invazive disponibile din Rețeaua europeană de supraveghere a rezistenței la antimicrobiene (EARS-Net), în care izolatele invazive sunt în cea mai mare parte (> 99 %) provenite din infecții sangvine, cu un procentaj foarte mic (< 1 %) de izolate provenite din meningite. Datele privind populația provin de la Eurostat.

8

(9)  Pe baza datelor existente privind izolatele invazive disponibile din Rețeaua europeană de supraveghere a rezistenței la antimicrobiene (EARS-Net), în care izolatele invazive sunt în cea mai mare parte (> 99 %) provenite din infecții sangvine, cu un procentaj foarte mic (< 1 %) de izolate provenite din meningite. Datele privind populația provin de la Eurostat.

9

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/21

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

21 iunie 2023

(2023/C 220/02)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0923 |
| JPY | yen japonez | 154,89 |
| DKK | coroana daneză | 7,4479 |
| GBP | lira sterlină | 0,85828 |
| SEK | coroana suedeză | 11,7563 |
| CHF | franc elvețian | 0,9803 |
| ISK | coroana islandeză | 148,30 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,7470 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,763 |
| HUF | forint maghiar | 369,90 |
| PLN | zlot polonez | 4,4328 |
| RON | leu românesc nou | 4,9625 |
| TRY | lira turcească | 25,7343 |
| AUD | dolar australian | 1,6154 |
| CAD | dolar canadian | 1,4435 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,5510 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7697 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4678 |
| KRW | won sud-coreean | 1 413,88 |
| ZAR | rand sud-african | 20,0783 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,8519 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 330,80 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0737 |
| PHP | peso Filipine | 60,747 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 38,056 |
| BRL | real brazilian | 5,2273 |
| MXN | peso mexican | 18,7393 |
| INR | rupie indiană | 89,5765 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0923

JPY

yen japonez

154,89

DKK

coroana daneză

7,4479

GBP

lira sterlină

0,85828

SEK

coroana suedeză

11,7563

CHF

franc elvețian

0,9803

ISK

coroana islandeză

148,30

NOK

coroana norvegiană

11,7470

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,763

HUF

forint maghiar

369,90

PLN

zlot polonez

4,4328

RON

leu românesc nou

4,9625

TRY

lira turcească

25,7343

AUD

dolar australian

1,6154

CAD

dolar canadian

1,4435

HKD

dolar Hong Kong

8,5510

NZD

dolar neozeelandez

1,7697

SGD

dolar Singapore

1,4678

KRW

won sud-coreean

1 413,88

ZAR

rand sud-african

20,0783

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,8519

IDR

rupia indoneziană

16 330,80

MYR

ringgit Malaiezia

5,0737

PHP

peso Filipine

60,747

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

38,056

BRL

real brazilian

5,2273

MXN

peso mexican

18,7393

INR

rupie indiană

89,5765

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/22

---

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (1)]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 220/03)

Decizie de acordare a unei autorizații

| Referința deciziei (2) | Data deciziei | Denumirea substanței | Titularul autorizației | Numărul autorizației | Utilizare autorizată | Data expirării perioadei de reexaminare | Motivele care au stat la baza deciziei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3793 | 15 iunie 2023 | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol etoxilat (4-terț-OPnEO)
  Nr. CE -; Nr. CAS - | LFB Biomedicaments, 3 avenue des Tropiques, ZA de Courtaboeuf, 91940, Les Ulis, Franța | REACH/23/19/0 | Inactivarea virusului în procesul de fabricare a imunoglobulinelor derivate din plasmă | 4 ianuarie 2028 | În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative. |

Referința deciziei (2)

Data deciziei

Denumirea substanței

Titularul autorizației

Numărul autorizației

Utilizare autorizată

Data expirării perioadei de reexaminare

Motivele care au stat la baza deciziei

C(2023) 3793

15 iunie 2023

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol etoxilat (4-terț-OPnEO)

Nr. CE -; Nr. CAS -

LFB Biomedicaments, 3 avenue des Tropiques, ZA de Courtaboeuf, 91940, Les Ulis, Franța

REACH/23/19/0

Inactivarea virusului în procesul de fabricare a imunoglobulinelor derivate din plasmă

4 ianuarie 2028

În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative.

---

(1)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(2)  Decizia este disponibilă pe site-ul web al Comisiei Europene, la adresa: Authorisation (europa.eu).

---

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/23

---

Rezumatul deciziilor Comisiei Europene privind autorizațiile de introducere pe piață în vederea utilizării și/sau autorizațiile de utilizare a substanțelor menționate în anexa XIV la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH)

[Publicat în temeiul articolului 64 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 (1)
  ]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 220/04)

Decizie de acordare a unei autorizații

| Referința deciziei (2) | Data deciziei | Denumirea substanței | Titularul autorizației | Numărul autorizației | Utilizare autorizată | Data expirării perioadei de reexaminare | Motivele care au stat la baza deciziei |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3807 | 15 iunie 2023 | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol etoxilat (4-terț-OPnEO)
  Nr. CE -; Nr. CAS - | Merck Millipore Limited, 37, Tullagreen, Carrigtwohill, Cork, Irlanda | REACH/23/20/0 | Utilizare industrială ca ingredient tensioactiv pentru producerea a două tipuri de membrane mixte de esteri de celuloză (membrane cu flux lateral și cu microfiltrare) | 4 ianuarie 2033 | În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative. |
| REACH/23/20/1 | Utilizarea în aval ca componentă a două tipuri de membrane mixte de esteri de celuloză (membrane cu flux lateral și cu microfiltrare) |

Referința deciziei (2)

Data deciziei

Denumirea substanței

Titularul autorizației

Numărul autorizației

Utilizare autorizată

Data expirării perioadei de reexaminare

Motivele care au stat la baza deciziei

C(2023) 3807

15 iunie 2023

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol etoxilat (4-terț-OPnEO)

Nr. CE -; Nr. CAS -

Merck Millipore Limited, 37, Tullagreen, Carrigtwohill, Cork, Irlanda

REACH/23/20/0

Utilizare industrială ca ingredient tensioactiv pentru producerea a două tipuri de membrane mixte de esteri de celuloză (membrane cu flux lateral și cu microfiltrare)

4 ianuarie 2033

În conformitate cu articolul 60 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, avantajele socioeconomice au o pondere mai mare decât riscul care decurge din utilizarea substanței pentru sănătatea umană și pentru mediu și nu există substanțe sau tehnologii alternative.

REACH/23/20/1

Utilizarea în aval ca componentă a două tipuri de membrane mixte de esteri de celuloză (membrane cu flux lateral și cu microfiltrare)

---

(1)  JO L 396, 30.12.2006 , p. 1

(2)  Decizia este disponibilă pe site-ul web al Comisiei Europene, la adresa: Authorisation (europa.eu).

---

INFORMĂRI REFERITOARE LA SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de supraveghere a AELS

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/24

---

Comunicarea Autorității AELS de Supraveghere privind ratele dobânzii pentru recuperarea ajutoarelor de stat și ratele de referință/scont pentru statele AELS, aplicabile începând cu 1 aprilie 2023

(Publicată în conformitate cu normele privind ratele de referință și de scont stabilite în partea VII din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat și cu articolul 10 din Decizia nr. 195/04/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 14 iulie 2004 (1))

(2023/C 220/05)

Ratele de bază se calculează în conformitate cu capitolul privind metoda de stabilire a ratelor de referință și de scont din Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind ajutoarele de stat, astfel cum au fost modificate prin Decizia nr. 788/08/COL a Autorității AELS de Supraveghere din 17 decembrie 2008. Pentru a se determina ratele de referință aplicabile, se adaugă la rata de bază marjele corespunzătoare, în conformitate cu Orientările privind ajutoarele de stat.

Ratele de bază au fost stabilite după cum urmează:

| | Islanda | Liechtenstein | Norvegia |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2023 – | 6,37 | 0,00 | 3,15 |

Islanda

Liechtenstein

Norvegia

1.4.2023 –

6,37

0,00

3,15

---

(1)  JO L 139, 25.5.2006, p. 37 și suplimentul SEE la JO nr. 26/2006, 25.5.2006, p. 1.

---

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/25

---

Ajutoare de stat – Decizie de a nu ridica obiecțiuni

(2023/C 220/06)

Autoritatea AELS de Supraveghere nu ridică nicio obiecțiune în ceea ce privește următoarea măsură de ajutor de stat:

| Data adoptării deciziei | 8 martie 2023 |
| --- | --- |
| Cazul nr. | 90026 |
| Decizia nr. | 43/23/COL |
| Statul AELS | Norvegia |
| | |
| Titlul (și/sau numele beneficiarului) | Modificare schemei norvegiene de compensare a emisiilor de CO2 - prețul minim |
| Temei juridic | Modificarea articolului 6 din Regulamentul privind compensarea emisiilor de CO2 pentru industria prelucrătoare din Norvegia pentru perioada 2021-2030, care urmează să fie adoptată de Ministerul Climei și Mediului.
  Bugetul național norvegian, adoptat anual de Parlament (Stortinget) |
| Tipul măsurii | Schemă |
| Obiectiv | Protecția mediului |
| Forma ajutorului | Grant direct |
| Buget | 2022: 4,7 miliarde NOK (estimare)
  În total: 81 de miliarde NOK (estimare) |
| Intensitate | Până la 75 % |
| Durată | 1 ianuarie 2021 - 31 decembrie 2030 |
| Sectoare economice | Sectoarele și subsectoarele din anexa I la Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind anumite măsuri de ajutor de stat acordate în contextul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră după 2021 |
| Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul | Agenția norvegiană de mediu PO Box 5672 Torgarden |
| N-7485 Trondheim |
| NORVEGIA |

Data adoptării deciziei

8 martie 2023

Cazul nr.

90026

Decizia nr.

43/23/COL

Statul AELS

Norvegia

Titlul (și/sau numele beneficiarului)

Modificare schemei norvegiene de compensare a emisiilor de CO2 - prețul minim

Temei juridic

Modificarea articolului 6 din Regulamentul privind compensarea emisiilor de CO2 pentru industria prelucrătoare din Norvegia pentru perioada 2021-2030, care urmează să fie adoptată de Ministerul Climei și Mediului.

Bugetul național norvegian, adoptat anual de Parlament (Stortinget)

Tipul măsurii

Schemă

Obiectiv

Protecția mediului

Forma ajutorului

Grant direct

Buget

2022: 4,7 miliarde NOK (estimare)

În total: 81 de miliarde NOK (estimare)

Intensitate

Până la 75 %

Durată

1 ianuarie 2021 - 31 decembrie 2030

Sectoare economice

Sectoarele și subsectoarele din anexa I la Orientările Autorității AELS de Supraveghere privind anumite măsuri de ajutor de stat acordate în contextul sistemului de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră după 2021

Denumirea și adresa autorității care acordă ajutorul

Agenția norvegiană de mediu PO Box 5672 Torgarden

N-7485 Trondheim

NORVEGIA

Alte informații

Textul deciziei, în versiunea lingvistică autentică, din care au fost eliminate toate informațiile confidențiale, este disponibil pe site-ul Autorității AELS de Supraveghere: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/26

---

Anunț din partea Norvegiei cu privire la Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor

Anunț referitor la invitația de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului pe platforma continentală norvegiană – Atribuiri în 2023 pentru zonele prestabilite

(2023/C 220/07)

Ministerul Petrolului și Energiei din Norvegia anunță lansarea invitației de a depune cereri de acordare a licențelor de extracție a petrolului, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) din Directiva 94/22/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 1994 privind condițiile de acordare și folosire a autorizațiilor de prospectare, explorare și extracție a hidrocarburilor (1).

Licențele de extracție se vor acorda doar societăților pe acțiuni înregistrate în Norvegia sau într-un alt stat care este parte la Acordul privind Spațiul Economic European (Acordul privind SEE) ori persoanelor fizice cu domiciliul într-un stat care este parte la Acordul privind SEE.

Societățile comerciale care nu sunt titulare ale unei licențe pentru platforma continentală norvegiană pot obține licențe de extracție dacă îndeplinesc condițiile preliminare pentru acordarea de licențe pe platforma continentală norvegiană.

Societățile comerciale care depun cereri individuale și cele care depun cereri ca parte a unui grup vor beneficia de același tratament din partea ministerului. Solicitanții care depun cereri individuale sau solicitanții care fac parte dintr-un grup care depune o cerere comună vor fi considerați solicitanți individuali ai unei licențe de extracție. Pe baza cererilor depuse de grupuri sau de solicitanți individuali, ministerul poate alcătui grupuri cărora li se va acorda o nouă licență de extracție, inclusiv prin eliminarea unor solicitanți dintr-un grup de solicitanți și adăugarea unor solicitanți individuali; de asemenea, ministerul poate desemna operatorul pentru astfel de grupuri.

Atribuirea unei participații la o licență de extracție va fi condiționată de încheierea de către titularii licenței a unui acord privind activitățile petroliere, inclusiv a unui acord de exploatare în comun și a unui acord contabil. Dacă licența de extracție este împărțită stratigrafic, titularilor celor două licențe împărțite stratigrafic li se va solicita, de asemenea, să încheie un acord specific de exploatare în comun, care să reglementeze relația dintre ei în această privință.

Odată cu semnarea acordurilor respective, titularii licenței vor constitui o societate mixtă, în care fiecare va deține o participație identică în orice moment cu participația deținută la licența de extracție.

Documentația de licență se va baza, în principal, pe documentele relevante aferente atribuirilor din 2022 pentru zonele prestabilite. Scopul este ca solicitanții potențiali să fie informați, înainte de momentul depunerii cererii, cu privire la principalele elemente ale oricăror modificări aduse cadrului.

Criterii de acordare a licențelor de extracție

Pentru a promova buna gestionare a resurselor, precum și explorarea și extracția rapidă și eficientă a petrolului pe platforma continentală norvegiană, inclusiv pentru stabilirea compoziției grupurilor titulare ale licențelor acordate în acest scop, se aplică următoarele criterii de atribuire a participațiilor la licențele de extracție și de desemnare a operatorului:

| a) | cunoașterea de către solicitant a geologiei zonei geografice în cauză, precum și modul în care titularii licenței își propun să efectueze o explorare eficientă a petrolului; |
| --- | --- |

a)

cunoașterea de către solicitant a geologiei zonei geografice în cauză, precum și modul în care titularii licenței își propun să efectueze o explorare eficientă a petrolului;

| b) | cunoștințele tehnice relevante ale solicitantului, precum și modul în care acestea pot contribui activ la o explorare eficientă din punctul de vedere al costurilor și, după caz, la extracția petrolului în zona geografică respectivă; |
| --- | --- |

b)

cunoștințele tehnice relevante ale solicitantului, precum și modul în care acestea pot contribui activ la o explorare eficientă din punctul de vedere al costurilor și, după caz, la extracția petrolului în zona geografică respectivă;

| c) | experiența dobândită anterior de solicitant pe platforma continentală norvegiană sau o experiență relevantă echivalentă dobândită în alte zone; |
| --- | --- |

c)

experiența dobândită anterior de solicitant pe platforma continentală norvegiană sau o experiență relevantă echivalentă dobândită în alte zone;

| d) | capacitatea financiară satisfăcătoare a solicitantului de a efectua explorarea și, după caz, extracția petrolului în zona geografică respectivă; |
| --- | --- |

d)

capacitatea financiară satisfăcătoare a solicitantului de a efectua explorarea și, după caz, extracția petrolului în zona geografică respectivă;

| e) | dacă solicitantul deține sau a deținut o licență de extracție, ministerul poate lua în considerare orice formă de ineficiență sau de lipsă de responsabilitate demonstrată de solicitant ca titular de licență. În interesul securității naționale, ministerul poate refuza accesul la activitatea petrolieră și dreptul de exercitare a acesteia în cazul în care solicitantul sau titularul licenței este, de fapt, controlat de un stat din afara SEE sau de cetățeni ai unui astfel de stat. |
| --- | --- |

e)

dacă solicitantul deține sau a deținut o licență de extracție, ministerul poate lua în considerare orice formă de ineficiență sau de lipsă de responsabilitate demonstrată de solicitant ca titular de licență. În interesul securității naționale, ministerul poate refuza accesul la activitatea petrolieră și dreptul de exercitare a acesteia în cazul în care solicitantul sau titularul licenței este, de fapt, controlat de un stat din afara SEE sau de cetățeni ai unui astfel de stat.

| f) | licențele de extracție vor fi atribuite, de regulă, unei societăți mixte în cadrul căreia cel puțin unul dintre titularii de licență a forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau are o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană; |
| --- | --- |

f)

licențele de extracție vor fi atribuite, de regulă, unei societăți mixte în cadrul căreia cel puțin unul dintre titularii de licență a forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau are o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană;

| g) | licențele de extracție vor fi atribuite, de regulă, la doi sau mai mulți titulari, cu condiția ca cel puțin unul dintre aceștia să aibă experiența menționată la litera f); |
| --- | --- |

g)

licențele de extracție vor fi atribuite, de regulă, la doi sau mai mulți titulari, cu condiția ca cel puțin unul dintre aceștia să aibă experiența menționată la litera f);

| h) | operatorul căruia i se vor atribui licențele de extracție pentru Marea Barents trebuie să fi forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană; |
| --- | --- |

h)

operatorul căruia i se vor atribui licențele de extracție pentru Marea Barents trebuie să fi forat cel puțin un puț de explorare pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană;

| i) | pentru licențele de extracție în ape adânci, atât operatorul desemnat, cât și cel puțin unul dintre titularii licenței trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană. În cazul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat în ape adânci în calitate de operator; |
| --- | --- |

i)

pentru licențele de extracție în ape adânci, atât operatorul desemnat, cât și cel puțin unul dintre titularii licenței trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană. În cazul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat în ape adânci în calitate de operator;

| j) | în cazul licențelor de extracție pentru care se preconizează forarea puțurilor de explorare la presiuni și/sau temperaturi înalte (PI/TI), operatorul desemnat și cel puțin încă unul dintre titularii de licență trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană. În cazul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat un puț la presiune și/sau temperatură înaltă în calitate de operator. |
| --- | --- |

j)

în cazul licențelor de extracție pentru care se preconizează forarea puțurilor de explorare la presiuni și/sau temperaturi înalte (PI/TI), operatorul desemnat și cel puțin încă unul dintre titularii de licență trebuie să fi forat cel puțin un puț pe platforma continentală norvegiană în calitate de operator sau să aibă o experiență operațională relevantă echivalentă în altă parte decât pe platforma continentală norvegiană. În cazul licenței de extracție, unul dintre titulari trebuie să fi forat un puț la presiune și/sau temperatură înaltă în calitate de operator.

Blocuri pentru care se pot depune cereri

Cererile de participații la licențele de extracție pot fi depuse pentru blocurile din zona prestabilită pentru care nu s-au acordat licențe, conform hărților publicate de Direcția Norvegiană a Petrolului (NPD). De asemenea, se pot depune cereri pentru suprafața la care s-a renunțat în zona prestabilită după publicarea anunțului, în conformitate cu hărțile actualizate ale Direcției norvegiene a petrolului (hărți interactive care cuprind date, disponibile pagina web a NPD).

Fiecare licență de extracție poate cuprinde unul sau mai multe blocuri ori părți ale unui bloc (ale unor blocuri). Solicitanții sunt rugați să își limiteze cererile la zonele în care au cartografiat potențialul de extracție.

Textul integral al anunțului, precum și hărțile detaliate ale zonelor disponibile pot fi accesate pe pagina web a Direcției Norvegiene a Petrolului www.npd.no/apa2023.

Cererile de licențe de extracție a petrolului se depun pe cale electronică, de exemplu prin L2S, la adresa:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORWAY

De asemenea, trebuie trimisă o copie pe cale electronică, de exemplu prin L2S, la adresa:

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| N-4003 STAVANGER |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

N-4003 STAVANGER

NORWAY

Data-limită: 23 august 2023, ora 12.00 (amiază).

Acordarea licențelor de extracție a petrolului în cadrul atribuirilor din 2023 pentru platforma continentală norvegiană este planificată să aibă loc în primul trimestru al anului 2024.

---

(1)  JO L 164, 30.6.1994, p. 3.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/28

---

ANUNȚ DE CONCURS GENERAL

(2023/C 220/08)

Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) organizează următorul concurs general:

EPSO/AD/402/23 – Administratori (AD 6) în următoarele domenii:

| 1. | Microeconomie/macroeconomie |
| --- | --- |

1.

Microeconomie/macroeconomie

| 2. | Economie financiară |
| --- | --- |

2.

Economie financiară

| 3. | Economie industrială |
| --- | --- |

3.

Economie industrială

Anunțul de concurs este publicat în 24 de limbi în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  C 220 A din 22 iunie 2023
  .

Puteți obține informații suplimentare pe site-ul web al EPSO (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/ro

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/29

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 220/09)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Hutchison Port Sokhna Limited („HPSL, Regatul Unit), controlată de CK Hutchison Holdings Limited („CKHH”, Insulele Cayman), |
| --- | --- |

—

Hutchison Port Sokhna Limited („HPSL, Regatul Unit), controlată de CK Hutchison Holdings Limited („CKHH”, Insulele Cayman),

| — | Golden Chance Investment Enterprise Limited („Golden Chance”, Hong Kong), controlată de China COSCO Shipping Corporation Limited („COSCO”, Hong Kong), |
| --- | --- |

—

Golden Chance Investment Enterprise Limited („Golden Chance”, Hong Kong), controlată de China COSCO Shipping Corporation Limited („COSCO”, Hong Kong),

| — | CMA Terminals SAS („CMAT”, Franța), controlată de CMA CGM S.A. („CMA CGM”, Franța), |
| --- | --- |

—

CMA Terminals SAS („CMAT”, Franța), controlată de CMA CGM S.A. („CMA CGM”, Franța),

| — | O societate nou-creată („întreprinderea comună-țintă, Regatul Unit). |
| --- | --- |

—

O societate nou-creată („întreprinderea comună-țintă, Regatul Unit).

HPSL, Golden Chance și CMAT dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul indirect în comun asupra întreprinderii comune-țintă.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou-creată, care constituie o întreprindere comună.

2.

| — | HPSL este o divizie operațională a CKHH, unul dintre principalii dezvoltatori și operatori de terminale de containere la nivel mondial și furnizor de servicii logistice conexe. Principalele patru domenii de activitate ale întreprinderii CKHH sunt: servicii portuare și servicii conexe, comerț cu amănuntul, infrastructură și telecomunicații; |
| --- | --- |

—

HPSL este o divizie operațională a CKHH, unul dintre principalii dezvoltatori și operatori de terminale de containere la nivel mondial și furnizor de servicii logistice conexe. Principalele patru domenii de activitate ale întreprinderii CKHH sunt: servicii portuare și servicii conexe, comerț cu amănuntul, infrastructură și telecomunicații;

| — | Golden Chance este o filială a COSCO care își desfășoară activitatea în calitate de operator portuar. Activitățile COSCO includ transportul de mărfuri, logistica, construcția și repararea navelor, serviciile de administrare a navelor, ingineria maritimă, operațiunile la nivelul terminalelor și serviciile financiare și informatice conexe; |
| --- | --- |

—

Golden Chance este o filială a COSCO care își desfășoară activitatea în calitate de operator portuar. Activitățile COSCO includ transportul de mărfuri, logistica, construcția și repararea navelor, serviciile de administrare a navelor, ingineria maritimă, operațiunile la nivelul terminalelor și serviciile financiare și informatice conexe;

| — | CMAT este o filială a CMA CGM care oferă o serie de servicii legate de transportul maritim, inclusiv transportul maritim de linie containerizat și serviciile de terminal portuar. CMA CGM își desfășoară, de asemenea, activitatea în domeniul serviciilor de expediere de mărfuri și de logistică contractuală prin intermediul filialei sale deținute integral, CEVA Logistics, și furnizează, prin intermediul filialei sale deținute integral CMA CGM Inland Services (CCIS), o gamă limitată de servicii auxiliare de gestionare a lanțului de aprovizionare. În plus, CMA CGM a lansat recent și CMA CGM Air Cargo și a început să furnizeze servicii de transport aerian de mărfuri, |
| --- | --- |

—

CMAT este o filială a CMA CGM care oferă o serie de servicii legate de transportul maritim, inclusiv transportul maritim de linie containerizat și serviciile de terminal portuar. CMA CGM își desfășoară, de asemenea, activitatea în domeniul serviciilor de expediere de mărfuri și de logistică contractuală prin intermediul filialei sale deținute integral, CEVA Logistics, și furnizează, prin intermediul filialei sale deținute integral CMA CGM Inland Services (CCIS), o gamă limitată de servicii auxiliare de gestionare a lanțului de aprovizionare. În plus, CMA CGM a lansat recent și CMA CGM Air Cargo și a început să furnizeze servicii de transport aerian de mărfuri,

3.

Întreprinderea comună vizată va construi, dezvolta și exploata un terminal de containere în portul Ain Sokhna din Egipt.

4.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

5.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/31

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 220/10)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1)
  .

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Abruzzo”

PDO-IT-A0880-AM04

Data comunicării: 23.3.2023

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Introducerea unor tipuri și a unor unități geografice suplimentare

| — | Descriere: a fost introdus tipul Rosato (roze). |
| --- | --- |

—

Descriere: a fost introdus tipul Rosato (roze).

| — | Motive: vinul Rosato, care se adaugă la versiunea Spumante Rosato, deja existentă, este un tip de vin extrem de important și strategic în Abruzzo. |
| --- | --- |

—

Motive: vinul Rosato, care se adaugă la versiunea Spumante Rosato, deja existentă, este un tip de vin extrem de important și strategic în Abruzzo.

| — | Descriere: au fost introduse vinurile de tip Spumante cu specificarea soiurilor locale cu boabe albe: Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina, Pecorino. |
| --- | --- |

—

Descriere: au fost introduse vinurile de tip Spumante cu specificarea soiurilor locale cu boabe albe: Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina, Pecorino.

| — | Motive: posibilitatea de a produce vinuri spumante cu specificarea soiului se încadrează în strategiile dinamice de punere în valoare a denumirii. |
| --- | --- |

—

Motive: posibilitatea de a produce vinuri spumante cu specificarea soiului se încadrează în strategiile dinamice de punere în valoare a denumirii.

| — | Descriere: a fost introdusă posibilitatea de a produce vinuri din două soiuri. |
| --- | --- |

—

Descriere: a fost introdusă posibilitatea de a produce vinuri din două soiuri.

| — | Motive: Introducerea vinurilor din două soiuri este parte a strategiei de punere în valoare a denumirii, inclusiv la nivel internațional. |
| --- | --- |

—

Motive: Introducerea vinurilor din două soiuri este parte a strategiei de punere în valoare a denumirii, inclusiv la nivel internațional.

| — | Descriere: au fost adăugate patru subareale provinciale (Terre di Chieti, Terre Aquilane sau Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi și Colline Teramane) în care pot fi produse vinurile care poartă denumirea de origine protejată urmată de mențiunile „Superiore” și „Riserva”. |
| --- | --- |

—

Descriere: au fost adăugate patru subareale provinciale (Terre di Chieti, Terre Aquilane sau Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi și Colline Teramane) în care pot fi produse vinurile care poartă denumirea de origine protejată urmată de mențiunile „Superiore” și „Riserva”.

| — | Motive: includerea vinurilor legate de clasificarea „Superiore” și „Riserva” din cele patru subareale provinciale permite menținerea nivelului de calitate al denumirii „Abruzzo” ca imagine și ca strategie globală de producție, producția fiind stratificată pentru a reflecta o structură piramidală care pornește de la regiunea DOC Abruzzo și coboară la fiecare subareal provincial, apoi la fiecare unitate geografică suplimentară de la nivelul superior comunei sau de la nivelul comunei și, în cele din urmă, la plantația de viță-de-vie („Vigna”). |
| --- | --- |

—

Motive: includerea vinurilor legate de clasificarea „Superiore” și „Riserva” din cele patru subareale provinciale permite menținerea nivelului de calitate al denumirii „Abruzzo” ca imagine și ca strategie globală de producție, producția fiind stratificată pentru a reflecta o structură piramidală care pornește de la regiunea DOC Abruzzo și coboară la fiecare subareal provincial, apoi la fiecare unitate geografică suplimentară de la nivelul superior comunei sau de la nivelul comunei și, în cele din urmă, la plantația de viță-de-vie („Vigna”).

Modificările vizează articolele 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8 și 9 din caietul de sarcini și punctele 4, 5, 8 și 9 din documentul unic.

2.   Modificarea bazelor ampelografice ale tipurilor existente și indicarea bazelor ampelografice ale tipurilor introduse

| — | Descriere: „Abruzzo” Bianco - a fost majorată la 85 % ponderea minimă a soiului Trebbiano abruzzese, în procentajul rămas, de 15 % soiuri adecvate, fiind acceptată prezența în proporție de maximum 10 % a soiurilor aromatice. |
| --- | --- |

—

Descriere: „Abruzzo” Bianco - a fost majorată la 85 % ponderea minimă a soiului Trebbiano abruzzese, în procentajul rămas, de 15 % soiuri adecvate, fiind acceptată prezența în proporție de maximum 10 % a soiurilor aromatice.

| — | Motive: această modificare a compoziției ampelografice permite producerea unor vinuri cu caracter aromatic mai puternic, care pot îndeplini cerințele unor piețe mai tinere și inovatoare. |
| --- | --- |

—

Motive: această modificare a compoziției ampelografice permite producerea unor vinuri cu caracter aromatic mai puternic, care pot îndeplini cerințele unor piețe mai tinere și inovatoare.

| — | Descriere: „Abruzzo” Rosso - a fost majorată la 85 % ponderea minimă a soiului Montepulciano. |
| --- | --- |

—

Descriere: „Abruzzo” Rosso - a fost majorată la 85 % ponderea minimă a soiului Montepulciano.

| — | Motive: această modificare a compoziției ampelografice permite producerea unor vinuri mai puțin taninoase și mai puțin acide, caracteristici legate de o vinozitate mai puternică, ceea ce permite prezentarea unor vinuri de băut tinere care să îndeplinească cerințele unor piețe mai tinere și inovatoare. |
| --- | --- |

—

Motive: această modificare a compoziției ampelografice permite producerea unor vinuri mai puțin taninoase și mai puțin acide, caracteristici legate de o vinozitate mai puternică, ceea ce permite prezentarea unor vinuri de băut tinere care să îndeplinească cerințele unor piețe mai tinere și inovatoare.

| — | Descriere: „Abruzzo” Rosato - a fost prevăzută utilizarea soiului Montepulciano în proporție de minimum 85 %. |
| --- | --- |

—

Descriere: „Abruzzo” Rosato - a fost prevăzută utilizarea soiului Montepulciano în proporție de minimum 85 %.

| — | Motive: „Abruzzo” Rosato este un nou tip de produs, de culoare roz pal, cu note de mirodenii, cu o aciditate bună și întotdeauna aromat. |
| --- | --- |

—

Motive: „Abruzzo” Rosato este un nou tip de produs, de culoare roz pal, cu note de mirodenii, cu o aciditate bună și întotdeauna aromat.

| — | Descriere: „Abruzzo” Passito Bianco - printre soiurile principale (60 %) a fost introdus și soiul Trebbiano abruzzese. |
| --- | --- |

—

Descriere: „Abruzzo” Passito Bianco - printre soiurile principale (60 %) a fost introdus și soiul Trebbiano abruzzese.

| — | Motive: introducerea soiului Trebbiano abruzzese este necesară pentru completarea soiurilor principale utilizate pentru acest tip de produs. |
| --- | --- |

—

Motive: introducerea soiului Trebbiano abruzzese este necesară pentru completarea soiurilor principale utilizate pentru acest tip de produs.

| — | Descriere: „Abruzzo” Passito Rosso - a fost majorată la 85 % ponderea minimă a soiului Montepulciano. |
| --- | --- |

—

Descriere: „Abruzzo” Passito Rosso - a fost majorată la 85 % ponderea minimă a soiului Montepulciano.

| — | Motive: majorarea proporției minime a utilizării soiului Montepulciano este fundamentală pentru sporirea producției acestui tip de vin, a cărui calitate este foarte apreciată la nivel internațional. |
| --- | --- |

—

Motive: majorarea proporției minime a utilizării soiului Montepulciano este fundamentală pentru sporirea producției acestui tip de vin, a cărui calitate este foarte apreciată la nivel internațional.

| — | Descriere: „Abruzzo” Spumante Bianco - în lista soiurilor principale (minimum 60 %) a fost inclus soiul Trebbiano abruzzese și, în ceea ce privește celelalte soiuri, au fost admise soiuri aromatice în proporție de maximum 10 %. |
| --- | --- |

—

Descriere: „Abruzzo” Spumante Bianco - în lista soiurilor principale (minimum 60 %) a fost inclus soiul Trebbiano abruzzese și, în ceea ce privește celelalte soiuri, au fost admise soiuri aromatice în proporție de maximum 10 %.

| — | Motive: lista soiurilor principale pentru producția de vin spumant a fost completată cu soiul Trebbiano abruzzese și a fost specificată posibilitatea vinificării în alb a strugurilor negri, în proporție de maximum 40 %. Grație acestor noi variante de producție, tipul spumant alb va fi produs în cantități tot mai mari, cifrele fiind semnificative pentru această denumire. |
| --- | --- |

—

Motive: lista soiurilor principale pentru producția de vin spumant a fost completată cu soiul Trebbiano abruzzese și a fost specificată posibilitatea vinificării în alb a strugurilor negri, în proporție de maximum 40 %. Grație acestor noi variante de producție, tipul spumant alb va fi produs în cantități tot mai mari, cifrele fiind semnificative pentru această denumire.

| — | Descriere: „Abruzzo” Spumante Rosè - s-a specificat că, printre celelalte soiuri adecvate, pot fi utilizate soiuri albe și negre. |
| --- | --- |

—

Descriere: „Abruzzo” Spumante Rosè - s-a specificat că, printre celelalte soiuri adecvate, pot fi utilizate soiuri albe și negre.

| — | Motive: este vorba despre o precizare menită a clarifica faptul că se pot utiliza și soiuri albe. |
| --- | --- |

—

Motive: este vorba despre o precizare menită a clarifica faptul că se pot utiliza și soiuri albe.

| — | Descriere: în cazul tipului Spumante, a fost introdusă specificarea soiului - Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina și Pecorino. |
| --- | --- |

—

Descriere: în cazul tipului Spumante, a fost introdusă specificarea soiului - Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina și Pecorino.

| — | Motive: soiurile Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina și Pecorino sunt soiurile locale utilizate pentru vinurile spumante. Introducerea lor în cadrul DOP „Abruzzo” este unul dintre obiectivele principale ale acestei denumiri. |
| --- | --- |

—

Motive: soiurile Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina și Pecorino sunt soiurile locale utilizate pentru vinurile spumante. Introducerea lor în cadrul DOP „Abruzzo” este unul dintre obiectivele principale ale acestei denumiri.

| — | Descriere: a fost introdusă posibilitatea de a produce vinuri din două soiuri. |
| --- | --- |

—

Descriere: a fost introdusă posibilitatea de a produce vinuri din două soiuri.

| — | Motive: potrivit acestei propuneri de modificare, se dorește ca denumirea „Abruzzo” să fie o alternativă certificată din punct de vedere calitativ și ca nivelul valoric din punct de vedere economic al diverselor segmente comerciale ale producției puse în vânzare să crească. |
| --- | --- |

—

Motive: potrivit acestei propuneri de modificare, se dorește ca denumirea „Abruzzo” să fie o alternativă certificată din punct de vedere calitativ și ca nivelul valoric din punct de vedere economic al diverselor segmente comerciale ale producției puse în vânzare să crească.

Modificările vizează articolul 2 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

3.   Arealul de producție a strugurilor – modificare de redactare și simplificarea granițelor

| — | Descriere: mutarea indicațiilor privind amplasarea plantațiilor viticole și excluderea terenurilor care nu sunt adecvate pentru cultivare. |
| --- | --- |

—

Descriere: mutarea indicațiilor privind amplasarea plantațiilor viticole și excluderea terenurilor care nu sunt adecvate pentru cultivare.

| — | Motive: caracteristicile orografice și agronomice au fost mutate, pentru coerență, de la articolul 3 la articolul 4. |
| --- | --- |

—

Motive: caracteristicile orografice și agronomice au fost mutate, pentru coerență, de la articolul 3 la articolul 4.

| — | Descriere: arealul de producție a fost simplificat în ceea ce privește granițele, cuprinzând întregul teritoriu administrativ al comunelor deja incluse pentru fiecare provincie.
  În provincia L’Aquila a fost adăugată comuna Cocullo, care, din cauza unei erori de redactare, nu figura în caietul de sarcini în vigoare. |
| --- | --- |

—

Descriere: arealul de producție a fost simplificat în ceea ce privește granițele, cuprinzând întregul teritoriu administrativ al comunelor deja incluse pentru fiecare provincie.

În provincia L’Aquila a fost adăugată comuna Cocullo, care, din cauza unei erori de redactare, nu figura în caietul de sarcini în vigoare.

| — | Motive: delimitarea administrativă a teritoriilor comunale a fost extinsă la întregul teritoriu administrativ al fiecărei comune, pentru a se simplifica trasarea granițelor odată cu elaborarea unui sistem cartografic digital regional. |
| --- | --- |

—

Motive: delimitarea administrativă a teritoriilor comunale a fost extinsă la întregul teritoriu administrativ al fiecărei comune, pentru a se simplifica trasarea granițelor odată cu elaborarea unui sistem cartografic digital regional.

Majorarea suprafețelor nu implică o creștere a suprafeței plantate cu viță-de-vie.

Modificările vizează articolele 3 și 4 din caietul de sarcini și punctul 6 din documentul unic.

4.   Norme privind viticultura – modificare de redactare și introducerea altitudinii

| — | Descriere: au fost introduse informații privind amplasarea plantațiilor viticole, fiind adăugată altitudinea de 1 000 m deasupra nivelului mării, și au fost specificate condițiile restrictive pentru excluderea terenurilor care nu sunt adecvate pentru cultivare. |
| --- | --- |

—

Descriere: au fost introduse informații privind amplasarea plantațiilor viticole, fiind adăugată altitudinea de 1 000 m deasupra nivelului mării, și au fost specificate condițiile restrictive pentru excluderea terenurilor care nu sunt adecvate pentru cultivare.

| — | Motive: caracteristicile orografice și agronomice au fost introduse, din motive de coerență, la articolul 4; altitudinea maximă a plantațiilor viticole a fost majorată până la 1 000 de metri deasupra nivelului mării, atât din cauza schimbărilor climatice, cât și pentru a se readuce și a se facilita dezvoltarea viticulturii la „altitudine”, dată fiind enorma disponibilitate a terenurilor montane (văi, podișuri, pante) cultivabile, răspândite uniform în întreaga regiune Abruzzo. |
| --- | --- |

—

Motive: caracteristicile orografice și agronomice au fost introduse, din motive de coerență, la articolul 4; altitudinea maximă a plantațiilor viticole a fost majorată până la 1 000 de metri deasupra nivelului mării, atât din cauza schimbărilor climatice, cât și pentru a se readuce și a se facilita dezvoltarea viticulturii la „altitudine”, dată fiind enorma disponibilitate a terenurilor montane (văi, podișuri, pante) cultivabile, răspândite uniform în întreaga regiune Abruzzo.

Aceste modificări vizează articolul 4 din caietul de sarcini, iar o modificare formală și de coerență figurează la punctul 9 din documentul unic.

5.   Norme privind cultivarea viței-de-vie – butuci per hectar

| — | Descriere: majorarea numărului minim de butuci per hectar de la 2 000 la 2 400. |
| --- | --- |

—

Descriere: majorarea numărului minim de butuci per hectar de la 2 000 la 2 400.

| — | Motive: numărul de butuci per hectar a fost majorat la 2 400, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în cazul celorlalte DOP din regiunea Abruzzo, în scopul adaptării la parametrii prevăzuți în Planul de restructurare și reconversie viticolă (PRRV) din cadrul măsurii de investiții. |
| --- | --- |

—

Motive: numărul de butuci per hectar a fost majorat la 2 400, în conformitate cu dispozițiile prevăzute în cazul celorlalte DOP din regiunea Abruzzo, în scopul adaptării la parametrii prevăzuți în Planul de restructurare și reconversie viticolă (PRRV) din cadrul măsurii de investiții.

Modificările vizează articolul 4 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

6.   Majorarea producției de struguri per hectar

| — | Descriere: producția de struguri per hectar a fost majorată de la 12 la 18,5 t/ha în cazul strugurilor negri și de la 14 la 20 t/ha în cazul strugurilor albi; În cazul subarealelor provinciale, este prevăzută o producție maximă de 14 t/ha. |
| --- | --- |

—

Descriere: producția de struguri per hectar a fost majorată de la 12 la 18,5 t/ha în cazul strugurilor negri și de la 14 la 20 t/ha în cazul strugurilor albi; În cazul subarealelor provinciale, este prevăzută o producție maximă de 14 t/ha.

| — | Motive: obiectivul majorării producției de struguri per hectar este de a majora, la nivel regional, per ansamblu, cantitatea și calitatea produsului cu DOP și de a reduce, în aceeași măsură, vinul generic, cu respectarea normelor de producție în vigoare, prevăzute în caietele de sarcini, și în raport cu producția reală de pe teren. |
| --- | --- |

—

Motive: obiectivul majorării producției de struguri per hectar este de a majora, la nivel regional, per ansamblu, cantitatea și calitatea produsului cu DOP și de a reduce, în aceeași măsură, vinul generic, cu respectarea normelor de producție în vigoare, prevăzute în caietele de sarcini, și în raport cu producția reală de pe teren.

Modificările vizează articolul 4 din caietul de sarcini și punctul 5.2 din documentul unic.

7.   Intrarea în producție a plantațiilor noi

| — | Descriere: a fost eliminată referirea la momentul intrării în producție a plantațiilor noi. |
| --- | --- |

—

Descriere: a fost eliminată referirea la momentul intrării în producție a plantațiilor noi.

| — | Motive: este o modificare menită a ține seama de dispozițiile prevăzute în regulamentul vitivinicol al regiunii Abruzzo. |
| --- | --- |

—

Motive: este o modificare menită a ține seama de dispozițiile prevăzute în regulamentul vitivinicol al regiunii Abruzzo.

Modificările vizează articolul 4 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

8.   Selectarea strugurilor potriviți pentru stafidire

| — | Descriere: a fost introdusă selectarea, prin triere în câmp, a strugurilor potriviți pentru stafidire în scopul producerii tipurilor Passito Bianco și Passito Rosso; |
| --- | --- |

—

Descriere: a fost introdusă selectarea, prin triere în câmp, a strugurilor potriviți pentru stafidire în scopul producerii tipurilor Passito Bianco și Passito Rosso;

| — | Motive: prin introducerea practicii selectării în vie, au fost puse, și pentru DOP „Abruzzo”, bazele corecte pentru producerea vinurilor de tip Passito. |
| --- | --- |

—

Motive: prin introducerea practicii selectării în vie, au fost puse, și pentru DOP „Abruzzo”, bazele corecte pentru producerea vinurilor de tip Passito.

Modificările vizează articolul 4 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

9.   Tăria alcoolică naturală minimă în volume a strugurilor la încheierea stafidirii

| — | Descriere: în cazul tipului „Abruzzo” Passito, a fost prevăzută o valoare minimă de 14 % vol. pentru tăria alcoolică naturală minimă în volume a strugurilor la încheierea stafidirii. |
| --- | --- |

—

Descriere: în cazul tipului „Abruzzo” Passito, a fost prevăzută o valoare minimă de 14 % vol. pentru tăria alcoolică naturală minimă în volume a strugurilor la încheierea stafidirii.

| — | Motive: această modificare a fost introdusă în scopul diversificării vinurilor de acest tip, pentru a răspunde exigențelor tehnice și comerciale ale pieței. |
| --- | --- |

—

Motive: această modificare a fost introdusă în scopul diversificării vinurilor de acest tip, pentru a răspunde exigențelor tehnice și comerciale ale pieței.

Modificările vizează articolul 5 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

10.   Indicarea metodei Charmat în cazul vinurilor spumante

| — | Descriere: ca alternativă la metoda Charmat, a fost introdus termenul „metoda italiană”. |
| --- | --- |

—

Descriere: ca alternativă la metoda Charmat, a fost introdus termenul „metoda italiană”.

| — | Motive: prin „metoda italiană”, se dorește clasificarea vinurilor spumante obținute prin fermentare secundară în autoclavă. |
| --- | --- |

—

Motive: prin „metoda italiană”, se dorește clasificarea vinurilor spumante obținute prin fermentare secundară în autoclavă.

Modificările vizează articolul 6 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

11.   Modificarea randamentului la transformarea strugurilor în vin

| — | Descriere: doar în cazul tipului spumant, randamentul struguri/vin a fost majorat de la 70 la 75 %. |
| --- | --- |

—

Descriere: doar în cazul tipului spumant, randamentul struguri/vin a fost majorat de la 70 la 75 %.

| — | Motive: majorarea la 75 % a randamentului struguri/vin este justificată de cantitățile de vin obținute efectiv prin presarea strugurilor albi din soiuri autohtone și este coerentă cu randamentul deja autorizat în cazul vinului spumant obținut din soiuri de struguri similare din punctul de vedere al caracteristicilor ampelografice. |
| --- | --- |

—

Motive: majorarea la 75 % a randamentului struguri/vin este justificată de cantitățile de vin obținute efectiv prin presarea strugurilor albi din soiuri autohtone și este coerentă cu randamentul deja autorizat în cazul vinului spumant obținut din soiuri de struguri similare din punctul de vedere al caracteristicilor ampelografice.

Modificările vizează articolul 5 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

12.   Elaborarea tipului spumant prin metoda clasică

| — | Descriere: în cazul producției de vin spumant cu indicarea anului de recoltă obținute prin „metoda clasică”, durata minimă a învechirii în sticlă a fost scurtată de la 36 la 18 luni, din care 15 luni pe drojdii, începând cu data tirajului (îmbuteliere în sticle în scopul fermentării secundare). |
| --- | --- |

—

Descriere: în cazul producției de vin spumant cu indicarea anului de recoltă obținute prin „metoda clasică”, durata minimă a învechirii în sticlă a fost scurtată de la 36 la 18 luni, din care 15 luni pe drojdii, începând cu data tirajului (îmbuteliere în sticle în scopul fermentării secundare).

| — | Motive: în cazul producției obținute prin metoda clasică, au fost reduse durata fermentării secundare și durata rămânerii pe drojdii, astfel încât acești timpi să corespundă mai bine condițiilor calitative și tehnice din zonă. |
| --- | --- |

—

Motive: în cazul producției obținute prin metoda clasică, au fost reduse durata fermentării secundare și durata rămânerii pe drojdii, astfel încât acești timpi să corespundă mai bine condițiilor calitative și tehnice din zonă.

Modificările vizează articolul 5 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

13.   Comercializarea

| — | Descriere: În cazul tipurilor albe și roze cu menționarea soiului, comercializarea a fost anticipată, fiind acum prevăzută pentru data de 1 noiembrie. |
| --- | --- |

—

Descriere: În cazul tipurilor albe și roze cu menționarea soiului, comercializarea a fost anticipată, fiind acum prevăzută pentru data de 1 noiembrie.

| — | Motive: comercializarea începând cu data de 1 noiembrie favorizează vânzarea, dată fiind cererea tot mai mare de pe piață și având în vedere timpii legați de logistică. Și din punct de vedere calitativ, această modificare permite prezența pe piață a unor vinuri foarte proaspete și fructate. |
| --- | --- |

—

Motive: comercializarea începând cu data de 1 noiembrie favorizează vânzarea, dată fiind cererea tot mai mare de pe piață și având în vedere timpii legați de logistică. Și din punct de vedere calitativ, această modificare permite prezența pe piață a unor vinuri foarte proaspete și fructate.

Toate tipurile, inclusiv cele cu specificarea soiului și cu mențiunile „Superiore” și „Riserva”, au fost prevăzute doar în arealurile individuale.

Modificările vizează articolul 5 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

14.   Utilizarea mențiunilor „Superiore” și „Riserva”

| — | Descriere: mențiunile „Superiore” și „Riserva”, pentru toate tipurile, inclusiv cele cu specificarea soiului, au fost prevăzute doar pentru vinurile produse în arealurile individuale. |
| --- | --- |

—

Descriere: mențiunile „Superiore” și „Riserva”, pentru toate tipurile, inclusiv cele cu specificarea soiului, au fost prevăzute doar pentru vinurile produse în arealurile individuale.

| — | Motive: clasificarea piramidală a produselor prevede mențiuni de calitate mai restrictive, cum ar fi „Superiore”, „Riserva” și „Vigna”. Aceste vinuri urmează să fie introduse pe piață în primăvara de după recoltarea strugurilor. |
| --- | --- |

—

Motive: clasificarea piramidală a produselor prevede mențiuni de calitate mai restrictive, cum ar fi „Superiore”, „Riserva” și „Vigna”. Aceste vinuri urmează să fie introduse pe piață în primăvara de după recoltarea strugurilor.

Modificările vizează articolul 5 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

15.   Parametrii chimici și fizici

| — | Descriere: în cazul tuturor tipurilor de vinuri albe, roșii și roze cu specificarea soiului, a fost prevăzut un interval de gust de la sec la demisec. |
| --- | --- |

—

Descriere: în cazul tuturor tipurilor de vinuri albe, roșii și roze cu specificarea soiului, a fost prevăzut un interval de gust de la sec la demisec.

| — | Motive: modificarea intervalului de gust de la „sec” la „de la sec la demisec” răspunde nevoii oenologice de definire a liniilor de produse în funcție de fiecare țară și țintă. |
| --- | --- |

—

Motive: modificarea intervalului de gust de la „sec” la „de la sec la demisec” răspunde nevoii oenologice de definire a liniilor de produse în funcție de fiecare țară și țintă.

| — | Descriere: în cazul tuturor tipurilor cu specificarea soiului, a fost prevăzută o reducere cu jumătate de punct a acidității minime, de la 5,5 la 5 g/l. |
| --- | --- |

—

Descriere: în cazul tuturor tipurilor cu specificarea soiului, a fost prevăzută o reducere cu jumătate de punct a acidității minime, de la 5,5 la 5 g/l.

| — | Motive: Reducerea la 5 g/l a nivelului minim al acidității vinurilor este coerentă cu nivelurile actuale de coacere a strugurilor la recoltare. |
| --- | --- |

—

Motive: Reducerea la 5 g/l a nivelului minim al acidității vinurilor este coerentă cu nivelurile actuale de coacere a strugurilor la recoltare.

Modificările vizează articolul 6 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic.

16.   Noul tip roze

| — | Descriere: în cazul tipului roze, au fost introduși parametrii chimico-fizici și organoleptici. |
| --- | --- |

—

Descriere: în cazul tipului roze, au fost introduși parametrii chimico-fizici și organoleptici.

| — | Motive: Descriptorii senzoriali și chimico-fizici au fost elaborați făcându-se referire la producțiile adecvate pentru denumire deja prezente pe piață. |
| --- | --- |

—

Motive: Descriptorii senzoriali și chimico-fizici au fost elaborați făcându-se referire la producțiile adecvate pentru denumire deja prezente pe piață.

Modificările vizează articolul 6 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic.

17.   Tipurile Passito Bianco și Passito Rosso - variații ale gustului

| — | Descriere: în cazul tipurilor Passito Bianco și Passito Rosso, a fost prevăzut un interval de gust, de la sec la dulce, cu un nivel minim al tăriei de 14 % vol., din care 12 % vol. tărie dobândită. |
| --- | --- |

—

Descriere: în cazul tipurilor Passito Bianco și Passito Rosso, a fost prevăzut un interval de gust, de la sec la dulce, cu un nivel minim al tăriei de 14 % vol., din care 12 % vol. tărie dobândită.

| — | Motive: la fel cum s-a precizat în legătură cu stafidirea parțială a strugurilor, și producția de vinuri Passito este în creștere, piața cea mai importantă fiind, mai exact, cea a vinurilor de tip „Rosso Passito Secco”, cum pot fi cele obținute din struguri Montepulciano. |
| --- | --- |

—

Motive: la fel cum s-a precizat în legătură cu stafidirea parțială a strugurilor, și producția de vinuri Passito este în creștere, piața cea mai importantă fiind, mai exact, cea a vinurilor de tip „Rosso Passito Secco”, cum pot fi cele obținute din struguri Montepulciano.

Modificările vizează articolul 6 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic.

18.   Tipurile de vin spumant - adecvare formală

| — | Descriere: În cazul tuturor tipurilor de vin spumant, au fost prevăzute intervalele de gust, de la brut natur la demisec pentru metoda Charmat și de la brut natur la extrasec pentru metoda clasică. |
| --- | --- |

—

Descriere: În cazul tuturor tipurilor de vin spumant, au fost prevăzute intervalele de gust, de la brut natur la demisec pentru metoda Charmat și de la brut natur la extrasec pentru metoda clasică.

| — | Motive: indicarea intervalelor de gust a fost adaptată la clasificarea utilizată pentru descrierea vinurilor spumante. |
| --- | --- |

—

Motive: indicarea intervalelor de gust a fost adaptată la clasificarea utilizată pentru descrierea vinurilor spumante.

| — | Descriere: au fost introduse caracteristicile pe care trebuie să le prezinte la punerea în vânzare fiecare tip de vin spumant cu specificarea soiului (Cococciola, Montonico, Passerina și Pecorino). |
| --- | --- |

—

Descriere: au fost introduse caracteristicile pe care trebuie să le prezinte la punerea în vânzare fiecare tip de vin spumant cu specificarea soiului (Cococciola, Montonico, Passerina și Pecorino).

| — | Motive: în cazul tipurilor de vin spumant alb și roz deja existente și în cazul celor cu specificarea soiului (Cococciola, Montonico, Passerina și Pecorino) nou introduse, au fost prevăzuți descriptorii chimico-fizici și organoleptici individuali referitori la punerea în vânzare. |
| --- | --- |

—

Motive: în cazul tipurilor de vin spumant alb și roz deja existente și în cazul celor cu specificarea soiului (Cococciola, Montonico, Passerina și Pecorino) nou introduse, au fost prevăzuți descriptorii chimico-fizici și organoleptici individuali referitori la punerea în vânzare.

Modificările vizează articolul 6 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic.

19.   Ambalarea

| — | Descriere: în ceea ce privește ambalarea, a fost introdusă posibilitatea de a se utiliza toate recipientele prevăzute de legislația în vigoare. |
| --- | --- |

—

Descriere: în ceea ce privește ambalarea, a fost introdusă posibilitatea de a se utiliza toate recipientele prevăzute de legislația în vigoare.

| — | Motive: această modificare este coerentă cu exigențele comerciale ale denumirii. |
| --- | --- |

—

Motive: această modificare este coerentă cu exigențele comerciale ale denumirii.

Modificările vizează articolul 8 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

20.   Descrierea legăturii - adaptări

| — | Descriere: articolele au fost actualizate conform dispozițiilor din propunerea de modificare. |
| --- | --- |

—

Descriere: articolele au fost actualizate conform dispozițiilor din propunerea de modificare.

| — | Motive: este vorba despre o adaptare formală, coerentă cu unele dintre modificările introduse în caietul de sarcini (de exemplu, în legătură cu parametrii referitori la altitudine, la producția de struguri la hectar, la timpii aferenți punerii în vânzare și la caracteristicile la punerea în vânzare). |
| --- | --- |

—

Motive: este vorba despre o adaptare formală, coerentă cu unele dintre modificările introduse în caietul de sarcini (de exemplu, în legătură cu parametrii referitori la altitudine, la producția de struguri la hectar, la timpii aferenți punerii în vânzare și la caracteristicile la punerea în vânzare).

Modificările vizează articolul 9 din caietul de sarcini și punctul 8 din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Abruzzo

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Vin spumant |
| --- | --- |

4.

Vin spumant

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

| 15. | Vin din struguri stafidiți |
| --- | --- |

15.

Vin din struguri stafidiți

4.   Descrierea vinurilor

1.   Abruzzo Bianco

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, mai mult sau mai puțin intensă.

Miros: fructat, caracteristic, delicat, plăcut.

Gust: de la sec la demisec, proaspăt, armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Abruzzo Rosso

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu-rubin, inclusiv intens, eventual cu nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

Miros: arome de fructe roșii și de mirodenii; intens, eteric.

Gust: de la sec la demisec, armonios, potrivit de taninos, uneori de mirodenii și cu note de dulceață dacă se efectuează stafidirea parțială a strugurilor.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3.   „Abruzzo” Passito Bianco

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la galben-pai intens la chihlimbariu.

Miros: intens, eteric, caracteristic.

Gust: de la sec la dulce, corpolent, armonios, catifelat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 14,00 % vol. în cazul categoriei vin (din care cel puțin 12,00 % vol. dobândită) și 16,00 % vol. în cazul categoriei vin din struguri stafidiți (din care cel puțin 12,00 % vol. dobândită).

Limita minimă a extractului fără zahăr: 26 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 12 |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

12

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

4.   „Abruzzo” Passito Rosso

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

Miros: intens, eteric și caracteristic.

Gust: de la sec la dulce, plin, armonios, catifelat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 14,00 % vol. în cazul categoriei vin (din care cel puțin 12,00 % vol. dobândită) și 16,00 % vol. în cazul categoriei vin din struguri stafidiți (din care cel puțin 12,00 % vol. dobândită).

Limita minimă a extractului fără zahăr: 32 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 12,5 |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

12,5

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Abruzzo Spumante Bianco - metoda italiană sau Charmat

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Spumă: fină și persistentă.

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, inclusiv cu reflexe arămii.

Miros: fin, amplu și complex.

Gust: proaspăt, plăcut și armonios, de la brut natur la demisec.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

6.   Abruzzo Spumante Rosè - metoda italiană sau Charmat

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Spumă: fină și persistentă.

Culoare: de la roz pal la roziu și/sau arămiu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: fin, amplu și complex.

Gust: proaspăt, plăcut și armonios, de la brut natur la demisec.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

7.   Abruzzo Cococciola

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: plăcut, floral, fructat.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

8.   Abruzzo Malvasia

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: intens, plăcut, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

9.   Abruzzo Montonico

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe verzui.

Miros: intens, plăcut, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent, acidulat în mod plăcut.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

10.   Abruzzo Passerina

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe chihlimbarii.

Miros: plăcut, proaspăt, floral, fructat.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

11.   Abruzzo Pecorino

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, cu reflexe de la verzui la aurii.

Miros: plăcut, floral, fructat.

Gust: sec, armonios, persistent, caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

12.   Abruzzo Rosato

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la roz pal la roziu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: delicat, de fructe roșii, floral și de mirodenii.

Gust: de la sec la demisec, armonios, inclusiv corpolent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 17 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

13.   Abruzzo Spumante Bianco - metoda clasică

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Spumă: fină și persistentă.

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, inclusiv cu reflexe arămii.

Miros: fin, amplu și complex.

Gust: proaspăt, plăcut și armonios, de la brut natur la extrasec.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Aciditatea totală minimă: 5,5 g/l.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

14.   Abruzzo Spumante Rosè - metoda clasică

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Spumă: fină și persistentă.

Culoare: de la roz pal la roziu și/sau arămiu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: fin, amplu și complex.

Gust: proaspăt, plăcut și armonios, de la brut natur la extrasec.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

15.   Abruzzo Cococciola Spumante metoda italiană sau Charmat și metoda clasică

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Spumă: fină și persistentă.

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, uneori cu reflexe aurii.

Miros: fin, amplu și complex.

Gust: proaspăt, plăcut și armonios, de la brut natur la demisec.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

16.   Abruzzo Malvasia Spumante metoda italiană sau Charmat și metoda clasică

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Spumă: fină și persistentă.

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, uneori cu reflexe aurii.

Miros: fin, amplu și complex.

Gust: proaspăt, plăcut și armonios, de la brut natur la demisec.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

17.   Abruzzo Montonico Spumante metoda italiană sau Charmat și metoda clasică

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Spumă: fină și persistentă.

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, uneori cu reflexe verzui.

Miros: fin, amplu și complex.

Gust: proaspăt, plăcut și armonios, de la brut natur la demisec.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 15 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

18.   Abruzzo Passerina Spumante metoda italiană sau Charmat și metoda clasică

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Spumă: fină și persistentă.

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, inclusiv cu reflexe chihlimbarii.

Miros: fin, amplu și complex.

Gust: proaspăt, plăcut și armonios, de la brut natur la demisec.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

19.   Abruzzo Pecorino Spumante metoda italiană sau Charmat și metoda clasică

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Spumă: fină și persistentă.

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, cu reflexe de la verzui la aurii.

Miros: fin, amplu și complex.

Gust: proaspăt, plăcut și armonios, de la brut natur la demisec.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 16 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

20.   Abruzzo cu specificarea a două dintre următoarele soiuri de struguri: Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina, Pecorino

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

În ceea ce privește caracteristicile la punerea în vânzare a tipurilor obținute din două soiuri, se face referire la parametrii descriși în cazul tipurilor obținute dintr-un singur soi și, în special, la parametrii aferenți soiului prezent în cantitate mai mare.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

21.   „Abruzzo”„Terre di Chieti” Bianco „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la galben-pai la auriu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: intens, persistent.

Gust: sec, echilibrat, caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

22.   „Abruzzo”„Terre di Chieti” Rosso „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu-rubin, inclusiv intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

Miros: caracteristic, persistent.

Gust: sec, bine structurat, armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 27 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

23.   „Abruzzo”„Terre di Chieti” Rosato „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la roz pal la roz mai mult sau mai puțin intens.

Miros: delicat, uneori floral, de fructe roșii și de mirodenii.

Gust: sec, armonios, inclusiv corpolent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

24.   „Abruzzo”„Terre di Chieti” Cococciola „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, caracteristic, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

25.   „Abruzzo”„Terre di Chieti” Malvasia „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: intens, plăcut, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

26.   „Abruzzo”„Terre di Chieti” Montonico „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe verzui.

Miros: intens, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent, ușor acidulat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

27.   „Abruzzo”„Terre di Chieti” Passerina „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe chihlimbarii.

Miros: de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, caracteristic, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

28.   „Abruzzo”„Terre di Chieti” Pecorino „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, cu reflexe de la verzui la aurii.

Miros: de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, persistent, caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

29.   „Abruzzo”„Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila” Bianco „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la galben-pai la auriu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: intens, persistent.

Gust: sec, echilibrat, caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

30.   „Abruzzo”„Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila” Rosso „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu-rubin, inclusiv intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

Miros: caracteristic, delicat, persistent.

Gust: sec, bine structurat, armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 27 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

31.   „Abruzzo”„Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila” Rosato „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la roz pal la roz mai mult sau mai puțin intens.

Miros: caracteristic, uneori floral, de fructe roșii și de mirodenii.

Gust: sec, armonios, inclusiv corpolent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

32.   „Abruzzo”„Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila” Cococciola „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: caracteristic, de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

33.   „Abruzzo”„Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila” Malvasia „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: intens, plăcut, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

34.   „Abruzzo”„Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila” Montonico „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe verzui.

Miros: intens, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent, acidulat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

35.   „Abruzzo”„Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila” Passerina „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

36.   „Abruzzo”„Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila” Pecorino „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, cu reflexe de la verzui la aurii.

Miros: caracteristic, de la fructat la floral.

Gust: sec, armonios, persistent, caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

37.   „Abruzzo”„Colline Pescaresi” Bianco „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la galben-pai la auriu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: intens, persistent.

Gust: sec, echilibrat, caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

38.   „Abruzzo”„Colline Pescaresi” Rosso „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu-rubin, inclusiv intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

Miros: caracteristic, delicat, persistent.

Gust: sec, bine structurat, armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 27 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

39.   „Abruzzo”„Colline Pescaresi” Rosato „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la roz pal la roz mai mult sau mai puțin intens.

Miros: delicat, de fructe roșii, floral și de mirodenii.

Gust: sec, armonios, inclusiv corpolent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

40.   „Abruzzo”„Colline Pescaresi” Cococciola „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

41.   „Abruzzo”„Colline Pescaresi” Malvasia „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: intens, plăcut, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

42.   „Abruzzo”„Colline Pescaresi” Montonico „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe verzui.

Miros: intens, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent, acidulat în mod plăcut.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

43.   „Abruzzo”„Colline Pescaresi” Passerina „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe chihlimbarii.

Miros: de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

44.   „Abruzzo”„Colline Pescaresi” Pecorino „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, cu reflexe de la verzui la aurii.

Miros: de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, persistent, caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

45.   „Abruzzo”„Colline Teramane” Bianco „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la galben-pai la auriu mai mult sau mai puțin intens.

Miros: intens, persistent.

Gust: sec, echilibrat, caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

46.   „Abruzzo”„Colline Teramane” Rosso „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu-rubin, inclusiv intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

Miros: caracteristic, delicat, persistent.

Gust: sec, bine structurat, armonios.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 27 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

47.   „Abruzzo”„Colline Teramane” Rosato „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: de la roz pal la roz mai mult sau mai puțin intens.

Miros: delicat, de fructe roșii, uneori de mirodenii.

Gust: sec, armonios, inclusiv bine structurat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 19 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

48.   „Abruzzo”„Colline Teramane” Cococciola „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: caracteristic, de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

49.   „Abruzzo”„Colline Teramane” Malvasia „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe aurii.

Miros: intens, plăcut, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

50.   „Abruzzo”„Colline Teramane” Montonico „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe verzui.

Miros: intens, caracteristic.

Gust: sec, armonios, persistent, acidulat.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

51.   „Abruzzo”„Colline Teramane” Passerina „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, uneori cu reflexe chihlimbarii.

Miros: de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, persistent.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 20 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

52.   „Abruzzo”„Colline Teramane” Pecorino „Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: galben-pai, de intensitate variabilă, cu reflexe de la verzui la aurii.

Miros: de la floral la fructat.

Gust: sec, armonios, persistent, caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 22 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

—

5.2.   Randamente maxime:

| 1. | „Abruzzo” Bianco și Bianco Spumante, inclusiv cu specificarea unui soi - Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina, Pecorino
  20 000 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

1.

„Abruzzo” Bianco și Bianco Spumante, inclusiv cu specificarea unui soi - Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina, Pecorino

20 000 de kilograme de struguri per hectar

| 2. | „Abruzzo” Rosso, Rosato, Spumante Rosé
  18 500 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

2.

„Abruzzo” Rosso, Rosato, Spumante Rosé

18 500 de kilograme de struguri per hectar

| 3. | „Abruzzo” Cococciola, Malavasia, Montonico, Passerina, Pecorino
  18 000 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

3.

„Abruzzo” Cococciola, Malavasia, Montonico, Passerina, Pecorino

18 000 de kilograme de struguri per hectar

| 4. | „Abruzzo” Passito Bianco
  14 000 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

4.

„Abruzzo” Passito Bianco

14 000 de kilograme de struguri per hectar

| 5. | „Abruzzo” Passito Rosso
  12 000 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

5.

„Abruzzo” Passito Rosso

12 000 de kilograme de struguri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul de producție al vinului cu denumire de origine controlată „Abruzzo” cuprinde întregul teritoriu administrativ al următoarelor comune:

| 1) | în provincia Chieti:
  Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccamontepiano, Roccascalegna, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri; |
| --- | --- |

1)

în provincia Chieti:

Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccamontepiano, Roccascalegna, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri;

| 2) | în provincia L’Aquila:
  Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Corfinio, Cocullo, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito. |
| --- | --- |

2)

în provincia L’Aquila:

Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Corfinio, Cocullo, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito.

| 3) | în provincia Pescara:
  Abbateggio, Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Citta Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, Salle, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli; |
| --- | --- |

3)

în provincia Pescara:

Abbateggio, Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Citta Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, Salle, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli;

| 4) | în provincia Teramo:
  Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglione Messer Raimondi, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morrodoro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia și partea numită Trignano a comunei Isola del Gran Sasso. |
| --- | --- |

4)

în provincia Teramo:

Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglione Messer Raimondi, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morrodoro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia și partea numită Trignano a comunei Isola del Gran Sasso.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vin principal(e)

Chardonnay B.

Cococciola B.

Malvasia Istriana B. - Malvasia

Malvasia bianca B. - Malvasia

Malvasia bianca Lunga B. - Malvasia

Malvasia bianca di Candia B. - Malvoisie

Malvasia bianca di Candia B. - Malvoisier

Malvasia del Lazio B. - Malvasia

Montepulciano N.

Montonico bianco B. - Montonico

Moscato bianco B. - Moscato

Passerina B.

Pecorino B.

Pinot nero N.

Riesling italico B. - Riesling

Riesling renano B. - Riesling

Sauvignon B.

Traminer aromatico Rs

Trebbiano abruzzese B. - Trebbiano

Trebbiano toscano B. - Trebbiano

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   „Abruzzo” DOP, inclusiv pentru subareale

A)   Informații privind arealul geografic

Factori naturali relevanți pentru legătură.

Arealul geografic delimitat cuprinde întreaga zonă a dealurilor litorale și a poalelor munților din regiunea Abruzzo, incluzând, spre interior, podișul Alto Tirino în partea de nord, valea Subequana în partea de nord-vest, valea Peligna în partea de sud și valea Roveto în partea de sud-vest.

Formațiunile deluroase și zonele de la poalele munților cultivate cu viță-de-vie, alcătuite din depozite din plio-pleistocen care au umplut bazinul periadriatic printr-un ciclu sedimentar marin între sfârșitul terțiarului și începutul cuaternarului, se întind pe o fâșie de aproximativ 25 km lățime și de aproximativ 125 km lungime, de la râul Tronto la râul Trigno, la aceste formațiuni adăugându-se și câteva depresiuni intramontane în formă de concă, aflate în partea centrală a regiunii. Din punct de vedere granulometric, aceste formațiuni pot fi considerate destul de variabile: peste argilele cu nisip, în partea superioară a formațiunii, se suprapun nisipurile silicioase cu granule fine și medii, mai mult sau mai puțin argiloase, de culoare gălbuie datorată alterării oxizilor de fier, cu ciment calcaros sau argilos, de obicei în cantități reduse, intercalat adesea cu niveluri de mâl, pietriș și argilă.

Solul rezultat prezintă o repartizare echilibrată a materialului din care se formează soluri cu structură nisipoasă-argiloasă, în general afânate, cu o grosime variabilă în funcție de pantă și de expunere în centrul și sudul arealului în cauză, și întrucâtva mai argiloase în nord.

Altitudinea terenurilor cultivate cu viță-de-vie este, în general, în creștere, până la 1 000 m deasupra nivelului mării în cazul soiurilor de struguri albi destinate producției de vinuri de bază menite a fi transformate în vinuri spumante, înclinările pantelor și expunerile variind în funcție de versanți. Sunt excluse terenurile umede de pe fundurile văilor.

Clima este temperată, temperaturile medii fiind cuprinse între 12 °C în aprilie și 16 °C în octombrie, însă în lunile iulie și august clima este caldă și aridă, cu temperaturi medii de 24-25 °C. Amplitudinea termică anuală este considerabilă, fiind legată pe de o parte de prezența curenților reci proveniți din Balcani, care își fac simțită influența în timpul iernii, și pe de altă parte de prezența Mării Adriatice și a zonelor de înaltă presiune care rămân deasupra bazinului mediteraneean în timpul verii. Semnificative sunt și amplitudinile termice dintre zi și noapte, favorizate de apropierea de masivele Gran Sasso și Maiella, precum și de ventilație, care creează condiții optime pentru sănătatea strugurilor și pentru acumularea de substanțe aromatice.

Indicele termic Winkler, mai exact temperatura medie a perioadei aprilie-octombrie, este cuprins între 1 800 și 2 200 de grade-zile, condiții care garantează coacerea optimă atât a soiurilor mediu-timpurii, precum Pecorino, Passerina, Malvasia și Trebbiano, cât și a soiurilor mediu-târzii și târzii, precum Cococciola, Montonico și Montepulciano.

Precipitațiile totale anuale depășesc, în medie, 800 mm. Perioada cea mai ploioasă este cea a lunilor noiembrie și decembrie (peste 80 mm/lună), în vreme ce luna cu ploi minime în absolut este luna iulie (în jur de 30 mm).

Factori umani relevanți pentru legătură.

Prezența viței-de-vie și producția de vinuri bune în arealul de producție este atestată din vremea lui Polibio, un istoric grec care a trăit între 205 și 123 î.H. și care, narând înfăptuirile lui Hanibal după victoria de la Cannae (216 î.H.), a lăudat vinurile din acest areal, deoarece au vindecat răniții și le-au redat bărbaților puterile. De atunci, mulți alți scriitori au lăudat calitățile vinurilor produse pe teritoriul regiunii Abruzzo, de exemplu Andrea Bacci (1524-1600), filosof și medic al papei Sixt al V-lea, care în opera sa „De naturali vinorum historia de vinis Italiae”, scrisă în 1596, vorbește despre vinurile din Sulmona și din zona Peligni, și Michele Torcia, care, în opera sa intitulată „Saggio Itinerario Nazionale pel Paese dei Peligni fatto nel 1792”, descrie pentru prima oară prezența soiului Moltepulciano în Abruzzo.

Pe lângă rădăcinile istorice, sunt foarte importanți factorii umani, deoarece, prin definirea și îmbunătățirea unor practici viticole și oenologice, care sunt o parte integrantă și semnificativă a caietului de sarcini al produsului, în prezent se reușește obținerea unor produse cu caracteristici deosebite și tipice.

8.2.   „Abruzzo” DOP, inclusiv pentru subareale

B)   Informații privind calitatea sau caracteristicile produsului care pot fi atribuite în principal sau în totalitate mediului geografic

Prezența seculară, precum și echilibrul vegetativ-productiv deosebit pe care l-au găsit în această zonă soiurile selectate pentru producerea vinurilor cu DOP „Abruzzo” fac ca soiurile respective să fie considerate „soiuri autohtone” din Abruzzo, ale căror particularități se manifestă pe deplin atât în vinurile albe și roșii, cât și în vinurile din struguri stafidiți și spumante și, mai ales, în vinurile cu specificarea soiului, produse atât în versiunea „de bază”, cât și în versiunea „Superiore”, care sunt prevăzute doar ca parte a producției clasificate în subarealele provinciale individuale; acestea din urmă se diferențiază atât din punctul de vedere al producției de struguri per hectar, cât și din punctul de vedere al caracteristicilor chimico-fizice și organoleptice ale vinurilor, acestea prezentând o tărie alcoolică ușor superioară, precum și o structură mai bună și o complexitate sporită, în comparație cu vinul de bază.

C)   Descrierea interacțiunii cauzale dintre elementele menționate la litera A) și cele menționate la litera B)

Deși prezintă o orografie și o pedologie destul de omogene, arealul geografic în cauză, care cuprinde aproximativ o treime din întregul teritoriu al regiunii, este caracterizat, de fapt, de condiții climatice ușor diferite (ploaie, temperatură, ventilație), care, împreună cu natura diferită a solurilor, în mare parte afânate și bine drenate, și cu expunerea, influențează destul de mult caracteristicile vegetative și productive ale diverselor soiuri utilizate. De fapt, deși soiurile Montepulciano și Trebbiano – soiuri de bază pentru vinurile roșii și, respectiv, albe – au o prezență destul de omogenă pe întregul teritoriu delimitat, grație acestor microclime deosebite, ies în evidență anumite zone în care excelează anumite soiuri, iar acest lucru, împreună cu tradiția oenologiei viticole seculare bazată pe caracterizarea vinurilor, a permis împărțirea anumitor teritorii provinciale în patru subareale, și anume „Colline Teramane”, „Terre Aquilane”, „Colline Pescaresi” și „Terre di Chieti”, astfel încât să poată fi valorificate la maximum particularitățile fiecărui teritoriu delimitat în parte, prin intermediul interacțiunii cu soiurile locale: Cococciola, Malvasia și Pecorino (zona Teate-Frentania), Montonico (care iese în evidență în partea interioară a subarealelor Teramano și Teate) și Passerina (care este mai răspândită în partea mai înaltă a subarealului Teramano).

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Vinificarea, elaborarea și îmbutelierea vinului cu DOP „Abruzzo”

Cadrul juridic:

| | În legislația UE |
| --- | --- |

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Îmbutelierea în arealul geografic delimitat |
| --- | --- |

Îmbutelierea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

| | Operațiunile de vinificare, de transformare în vin spumant, de stafidire, de conservare, de învechire și de îmbuteliere trebuie să se desfășoare în arealul de producție delimitat, pentru a se păstra caracteristicile deosebite și reputația produselor și pentru a se garanta originea produselor. |
| --- | --- |

Operațiunile de vinificare, de transformare în vin spumant, de stafidire, de conservare, de învechire și de îmbuteliere trebuie să se desfășoare în arealul de producție delimitat, pentru a se păstra caracteristicile deosebite și reputația produselor și pentru a se garanta originea produselor.

„Abruzzo” DOP – Utilizarea unităților geografice suplimentare

Cadrul juridic:

| | În legislația UE |
| --- | --- |

În legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

| | Dispoziții suplimentare privind etichetarea |
| --- | --- |

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Sunt prevăzute următoarele subareale:

| — | „Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila”; |
| --- | --- |

—

„Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila”;

| — | „Colline Pescaresi”; |
| --- | --- |

—

„Colline Pescaresi”;

| — | „Colline Teramane”; |
| --- | --- |

—

„Colline Teramane”;

| — | Terre di Chieti, cu următoarele unități geografice suplimentare mai mici: Colline Teatine sau Teatino, Colline Frentane sau Frentania sau Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese sau Hystonium. |
| --- | --- |

—

Terre di Chieti, cu următoarele unități geografice suplimentare mai mici: Colline Teatine sau Teatino, Colline Frentane sau Frentania sau Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese sau Hystonium.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/19399

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/66

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 220/11)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1)
  .

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Montepulciano d’Abruzzo”

PDO-IT-A0723-AM03

Data comunicării: 23.3.2023

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Introducerea unităților geografice suplimentare

Descriere: Au fost adăugate patru noi subareale (Terre di Chieti, Terre Aquilane sau Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi și San Martino sulla Marruccina) în care pot fi produse vinurile care poartă denumirea de origine protejată urmată de mențiunile „Superiore” și „Riserva”. În plus, pentru subarealul Terre di Chieti au fost prevăzute 4 unități geografice suplimentare mai mici: Colline Teatine sau Teatino; Colline Frentane sau Frentania sau Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese sau Hystonium.

Motive: includerea vinurilor cu mențiunile „Superiore” și „Riserva” din cele patru subareale permite menținerea nivelului de calitate al denumirii „Montepulciano d’Abruzzo” ca imagine și ca strategie globală de producție, producția fiind stratificată pentru a reflecta o structură piramidală care pornește de la regiunea Abruzzo și coboară la fiecare subareal provincial, apoi la fiecare unitate geografică suplimentară de la nivelul superior comunei sau de la nivelul comunei și, în cele din urmă, la plantația de viță-de-vie („Vigna”).

Modificările vizează articolele 1, 4, 5, 6, 7, 8 și 9 din caietul de sarcini al DOP „Montepulciano d’Abruzzo” și anexele referitoare la caietul de sarcini al fiecărui subareal; și punctele 4, 5, 8 și 9 din documentul unic.

2.   Arealul de producție a strugurilor – modificare de redactare și simplificarea granițelor

Descriere: mutarea indicațiilor privind amplasarea plantațiilor viticole și excluderea terenurilor care nu sunt adecvate pentru cultivare.

Motive: caracteristicile orografice și agronomice au fost mutate, pentru coerență, de la articolul 3 la articolul 4.

Descriere: arealul de producție a fost simplificat în ceea ce privește granițele, cuprinzând întregul teritoriu administrativ al comunelor deja incluse pentru fiecare provincie.

Motive: delimitarea administrativă a teritoriilor comunale a fost extinsă la întregul teritoriu administrativ al fiecărei comune, pentru a se simplifica trasarea granițelor odată cu elaborarea unui sistem cartografic digital regional.

Majorarea suprafețelor nu implică o creștere a suprafeței plantate cu viță-de-vie.

Descriere: În cazul provinciei Chieti, au fost adăugate 15 comune.

Motive: arealele de producție a vinurilor cu DOP din provincia Chieti s-au suprapus, deoarece coincid în ceea ce privește arealul, plantațiile viticole și istoria.

Includerea acestor 15 noi comune nu duce la creșteri de peste 1 % ale suprafețelor plantate cu viță-de-vie existente.

Modificările vizează articolele 3 și 4 din caietul de sarcini și punctele 6 și 8 din documentul unic.

3.   Norme privind viticultura – modificare de redactare și introducerea altitudinii

Descriere: au fost introduse informații privind amplasarea plantațiilor viticole, fiind adăugată și altitudinea de 600 m deasupra nivelului mării, cu precizarea că se poate ajunge, în mod excepțional, până la 700 m deasupra nivelului mării, și au fost specificate condițiile restrictive pentru excluderea terenurilor care nu sunt adecvate pentru cultivare.

Motive: caracteristicile orografice și agronomice au fost introduse, din motive de coerență, la articolul 4; altitudinea maximă a plantațiilor viticole a fost majorată până la 700 de metri deasupra nivelului mării, atât din cauza schimbărilor climatice, cât și pentru a se readuce și a se facilita dezvoltarea viticulturii la „altitudine”.

Aceste modificări vizează articolele 4 și 9 din caietul de sarcini, iar o modificare formală și de coerență figurează la punctul 8 din documentul unic.

4.   Norme privind cultivarea viței-de-vie – butuci per hectar

Descriere: reducerea numărului minim de butuci per hectar de la 2 500 la 2 400.

Motive: numărul de butuci per hectar a fost ajustat la 2 400, în conformitate cu dispozițiile prevăzute, în scopul adaptării la parametrii prevăzuți în Planul de restructurare și reconversie viticolă (PRRV) din cadrul măsurii de investiții.

Modificările vizează articolul 4 din caietul de sarcini, dar nu vizează documentul unic.

5.   Majorarea producției de struguri per hectar

Descriere: majorarea producției de struguri per hectar de la 14 la 15 tone, în cazul strugurilor negri; în cazul celor 4 subareale noi, Terre di Chieti, Terre Aquilane sau Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi și San Martino sulla Marruccina, a fost prevăzută o producție maximă de 12,5 t/ha.

Motive: obiectivul majorării producției de struguri Montepulciano este de a majora, la nivel regional, per ansamblu, cantitatea și calitatea produsului cu DOP și de a reduce, în aceeași măsură, vinul generic, cu respectarea normelor de producție în vigoare, prevăzute în caietele de sarcini, și în raport cu producția reală de pe teren.

Modificările vizează articolul 4 din caietul de sarcini și punctul 5.2 din documentul unic.

6.   Utilizarea mențiunilor „Superiore” și „Riserva”

Motive: clasificarea piramidală a produselor prevede mențiuni de calitate mai restrictive, cum ar fi „Superiore” și „Riserva”. Aceste vinuri urmează să fie introduse pe piață în toamna de după recoltarea strugurilor.

Modificările vizează articolele 1, 6, 7 și 9 din caietul de sarcini și punctele 4, 5, 8 și 9 din documentul unic.

7.   Parametrii chimici și fizici

Descriere: din descrierea gustului a fost eliminat termenul „sec” și a fost adăugată valoarea aferentă zaharurilor reziduale: maximum 9 g/l, cu condiția ca conținutul total de aciditate, exprimat în grame de acid tartric per litru, să nu fie cu peste 2 grame mai mic decât conținutul de zahăr rezidual.

Motive: eliminarea descriptorului „sec” este impusă de necesitatea de a se preciza conținutul maxim de zaharuri reziduale, în conformitate cu legislația în vigoare. Această modificare vizează numai vinul cu DOP „Montepulciano d’Abruzzo” fără referire la subareale.

Modificările vizează articolul 6 din caietul de sarcini și punctul 4 din documentul unic.

8.   Îmbutelierea, materialele, volumele nominale și dispozitivele de închidere a recipientelor

Descriere: Vinul „Montepulciano d’Abruzzo” trebuie îmbuteliat în recipiente de sticlă cu capacitățile nominale prevăzute de legislația în vigoare. În plus, cu excepția tipurilor cu menționarea de subareale și de unități geografice suplimentare, este permisă utilizarea de recipiente din alte materiale adecvate pentru a intra în contact cu produsele alimentare, cu capacități nominale de cel puțin 2 litri.

Pentru vinul „Montepulciano d’Abruzzo”, cu excepția subarealelor și a unităților geografice suplimentare, sunt admise toate tipurile de sisteme de închidere permise de legislația în vigoare, cu excepția capacelor de tip coroană și a capsulelor.

Motive: au fost descrise mai detaliat indicațiile privind utilizarea materialelor, volumele nominale și sistemele de închidere a recipientelor.

Modificările vizează articolul 8 din caietul de sarcini și punctul 9 din documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Montepulciano d’Abruzzo

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinurilor

1.   „Montepulciano d’Abruzzo”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| — | Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

—

Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| — | Miros: arome de fructe roșii și de mirodenii; intens, eteric. |
| --- | --- |

—

Miros: arome de fructe roșii și de mirodenii; intens, eteric.

| — | Gust: plin, armonios, ușor taninos. |
| --- | --- |

—

Gust: plin, armonios, ușor taninos.

| — | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,00 % vol.

| — | Zaharuri reziduale: maximum 9 g/l, cu condiția ca conținutul total de aciditate, exprimat în grame de acid tartric per litru, să nu fie cu peste 2 grame mai mic decât conținutul de zahăr rezidual. |
| --- | --- |

—

Zaharuri reziduale: maximum 9 g/l, cu condiția ca conținutul total de aciditate, exprimat în grame de acid tartric per litru, să nu fie cu peste 2 grame mai mic decât conținutul de zahăr rezidual.

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 21,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 21,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre dei Vestini și Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre dei Vestini „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| | Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| | Miros: arome de fructe roșii mature, de plante uscate și de mirodenii; intens, eteric. |
| --- | --- |

Miros: arome de fructe roșii mature, de plante uscate și de mirodenii; intens, eteric.

| | Gust: plin, sec, robust, armonios, catifelat. |
| --- | --- |

Gust: plin, sec, robust, armonios, catifelat.

| | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,5 % vol. (13 % vol. în cazul tipului cu mențiunea „Riserva”). |
| --- | --- |

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,5 % vol. (13 % vol. în cazul tipului cu mențiunea „Riserva”).

| | Limita minimă a extractului fără zahăr: 23 g/l. |
| --- | --- |

Limita minimă a extractului fără zahăr: 23 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3.   Montepulciano d’Abruzzo subarealul Casauria sau Terre di Casauria și Montepulciano d’Abruzzo subarealul Casauria sau Terre di Casauria „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| | Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| | Miros: arome de fructe roșii mature și de mirodenii; intens, eteric. |
| --- | --- |

Miros: arome de fructe roșii mature și de mirodenii; intens, eteric.

| | Gust: plin, robust, armonios, ușor taninos. |
| --- | --- |

Gust: plin, robust, armonios, ușor taninos.

| | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13 % vol. (13,5 % vol. în cazul tipului cu mențiunea „Riserva”). |
| --- | --- |

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13 % vol. (13,5 % vol. în cazul tipului cu mențiunea „Riserva”).

| | Limita minimă a extractului fără zahăr: 23 g/l. |
| --- | --- |

Limita minimă a extractului fără zahăr: 23 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

4.   Montepulciano d’Abruzzo subarealul Alto Tirino și Montepulciano d’Abruzzo subarealul Alto Tirino „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul. Miros: arome de fructe roșii mature și de mirodenii; intens, eteric. Gust: savuros, plin, robust, armonios, ușor taninos, persistent. Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,5 % vol. (13 % vol. în cazul tipului cu mențiunea „Riserva”). Limita minimă a extractului fără zahăr: 25 g/l (28 g/l în cazul mențiunii „Riserva”).

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

5,0 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre dei Peligni și Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre dei Peligni „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul. Miros: arome de fructe roșii mature și de mirodenii; intens, eteric. Gust: plin, robust, armonios, ușor taninos. Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,5 % vol. (13 % vol. în cazul tipului cu mențiunea „Riserva”). Limita minimă a extractului fără zahăr: 23 g/l (26 g/l în cazul mențiunii „Riserva”).

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

6.   Montepulciano d’Abruzzo subarealul Teate și Montepulciano d’Abruzzo subarealul Teate „Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| | Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| | Miros: arome de fructe roșii mature și de mirodenii; intens, eteric și cu o notă de dulceață dacă strugurii au fost parțial stafidiți. |
| --- | --- |

Miros: arome de fructe roșii mature și de mirodenii; intens, eteric și cu o notă de dulceață dacă strugurii au fost parțial stafidiți.

| | Gust: plin, robust, armonios, ușor taninos. |
| --- | --- |

Gust: plin, robust, armonios, ușor taninos.

| | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,5 % vol. (13 % vol. în cazul tipului cu mențiunea „Riserva”). |
| --- | --- |

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,5 % vol. (13 % vol. în cazul tipului cu mențiunea „Riserva”).

| | Limita minimă a extractului fără zahăr: 26 g/l (28 g/l în cazul mențiunii „Riserva”). (în cazul mențiunii „Riserva”, aciditatea totală minimă: 5,0 g/l). |
| --- | --- |

Limita minimă a extractului fără zahăr: 26 g/l (28 g/l în cazul mențiunii „Riserva”). (în cazul mențiunii „Riserva”, aciditatea totală minimă: 5,0 g/l).

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

7.   Montepulciano d’Abruzzo „Terre di Chieti”„Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| — | Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

—

Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| — | Miros: eteric, arome de fructe roșii, de mirodenii, cu caracteristici fine în faza de învechire și cu note de gem dacă strugurii au fost parțial stafidiți. |
| --- | --- |

—

Miros: eteric, arome de fructe roșii, de mirodenii, cu caracteristici fine în faza de învechire și cu note de gem dacă strugurii au fost parțial stafidiți.

| — | Gust: sec, armonios, savuros, ușor taninos, se înmoaie în timp. |
| --- | --- |

—

Gust: sec, armonios, savuros, ușor taninos, se înmoaie în timp.

| — | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare.

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 25,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

8.   Montepulciano d’Abruzzo „Terre di Chieti”„Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| — | Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

—

Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| — | Miros: de mirodenii, persistent. |
| --- | --- |

—

Miros: de mirodenii, persistent.

| — | Gust: sec, persistent, echilibrat. |
| --- | --- |

—

Gust: sec, persistent, echilibrat.

| — | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare.

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 27,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

9.   Montepulciano d’Abruzzo „Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila”„Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| — | Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

—

Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| — | Miros: eteric, arome de fructe roșii, de mirodenii, cu caracteristici fine în faza de învechire și cu note de gem dacă strugurii au fost parțial stafidiți. |
| --- | --- |

—

Miros: eteric, arome de fructe roșii, de mirodenii, cu caracteristici fine în faza de învechire și cu note de gem dacă strugurii au fost parțial stafidiți.

| — | Gust: sec, armonios, savuros, ușor taninos, se înmoaie în timp. |
| --- | --- |

—

Gust: sec, armonios, savuros, ușor taninos, se înmoaie în timp.

| — | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare.

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 25,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

10.   Montepulciano d’Abruzzo „Terre Aquilane” sau „Terre de L’Aquila”„Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| — | Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

—

Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| — | Miros: de mirodenii, persistent. |
| --- | --- |

—

Miros: de mirodenii, persistent.

| — | Gust: sec, persistent, echilibrat. |
| --- | --- |

—

Gust: sec, persistent, echilibrat.

| — | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare.

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 27,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

11.   Montepulciano d’Abruzzo subarealul „Colline Pescaresi”„Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| — | Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

—

Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| — | Miros: eteric, arome de fructe roșii, de mirodenii, cu caracteristici fine în faza de învechire și cu note de gem dacă strugurii au fost parțial stafidiți. |
| --- | --- |

—

Miros: eteric, arome de fructe roșii, de mirodenii, cu caracteristici fine în faza de învechire și cu note de gem dacă strugurii au fost parțial stafidiți.

| — | Gust: sec, armonios, savuros, ușor taninos, se înmoaie în timp. |
| --- | --- |

—

Gust: sec, armonios, savuros, ușor taninos, se înmoaie în timp.

| — | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare.

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 25,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,50 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

12.   Montepulciano d’Abruzzo subarealul „Colline Pescaresi”„Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| — | Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

—

Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| — | Miros: de mirodenii, persistent. |
| --- | --- |

—

Miros: de mirodenii, persistent.

| — | Gust: sec, persistent, echilibrat. |
| --- | --- |

—

Gust: sec, persistent, echilibrat.

| — | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare.

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 27,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,50 |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,50

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

13.   Montepulciano d’Abruzzo „San Martino sulla Marruccina”„Superiore”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| — | Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

—

Culoare: roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe de violet, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| — | Miros: arome de fructe roșii mature și de mirodenii; intens, eteric. |
| --- | --- |

—

Miros: arome de fructe roșii mature și de mirodenii; intens, eteric.

| — | Gust: plin, sec, armonios, ușor taninos. |
| --- | --- |

—

Gust: plin, sec, armonios, ușor taninos.

| — | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 12,50 % vol.

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 26 g/l. |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 26 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

14.   Montepulciano d’Abruzzo „San Martino sulla Marruccina”„Riserva”

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

| — | Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul. |
| --- | --- |

—

Culoare: roșu-rubin intens, care tinde spre grena pe măsură ce se învechește vinul.

| — | Miros: de mirodenii, persistent. |
| --- | --- |

—

Miros: de mirodenii, persistent.

| — | Gust: sec, persistent, echilibrat. |
| --- | --- |

—

Gust: sec, persistent, echilibrat.

| — | Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare. |
| --- | --- |

—

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 13,00 % vol., cu maximum 4,0 g/l de zaharuri reducătoare.

| — | Limita minimă a extractului fără zahăr: 28,00 g/l. |
| --- | --- |

—

Limita minimă a extractului fără zahăr: 28,00 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos respectă limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   
  Practici oenologice specifice

—

5.2.   
  Randamente maxime

| 1. | Montepulciano d’Abruzzo
  15 000 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

1.

Montepulciano d’Abruzzo

15 000 de kilograme de struguri per hectar

| 2. | Montepulciano d’Abruzzo subarealul Casauria sau Terre di Casauria
  9 500 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

2.

Montepulciano d’Abruzzo subarealul Casauria sau Terre di Casauria

9 500 de kilograme de struguri per hectar

| 3. | Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre dei Vestini
  10 000 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

3.

Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre dei Vestini

10 000 de kilograme de struguri per hectar

| 4. | Montepulciano d’Abruzzo subarealul Alto Tirino
  9 000 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

4.

Montepulciano d’Abruzzo subarealul Alto Tirino

9 000 de kilograme de struguri per hectar

| 5. | Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre dei Peligni
  10 000 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

5.

Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre dei Peligni

10 000 de kilograme de struguri per hectar

| 6. | Montepulciano d’Abruzzo subarealul Teate
  12 500 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

6.

Montepulciano d’Abruzzo subarealul Teate

12 500 de kilograme de struguri per hectar

| 7. | Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre di Chieti, Terre dell’Aquila sau Terre Aquilane, Colline Pescaresi
  13 500 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

7.

Montepulciano d’Abruzzo subarealul Terre di Chieti, Terre dell’Aquila sau Terre Aquilane, Colline Pescaresi

13 500 de kilograme de struguri per hectar

| 8. | Montepulciano d’Abruzzo subarealul San Martino sulla Marruccina
  12 000 de kilograme de struguri per hectar |
| --- | --- |

8.

Montepulciano d’Abruzzo subarealul San Martino sulla Marruccina

12 000 de kilograme de struguri per hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul de producție al vinului cu DOP „Montepulciano d’Abruzzo” cuprinde întregul teritoriu administrativ al următoarelor comune:

| 1) | provincia Chieti:
  Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccascalegna, Roccamontepiano, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant'Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri; |
| --- | --- |

1)

provincia Chieti:

Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccascalegna, Roccamontepiano, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant'Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri;

| 2) | provincia L’Aquila:
  Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d'Antino, Civitella Roveto, Cocullo, Corfinio, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant'Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d'Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito; |
| --- | --- |

2)

provincia L’Aquila:

Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d'Antino, Civitella Roveto, Cocullo, Corfinio, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant'Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d'Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito;

| 3) | provincia Pescara:
  Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Città Sant'Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco da Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli; |
| --- | --- |

3)

provincia Pescara:

Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Città Sant'Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco da Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli;

| 4) | provincia Teramo:
  Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglion Messer Raimondo, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morro d’Oro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant'Egidio, Sant'Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia și Isola del Gran Sasso. |
| --- | --- |

4)

provincia Teramo:

Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglion Messer Raimondo, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morro d’Oro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant'Egidio, Sant'Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia și Isola del Gran Sasso.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vin principal(e)

Montepulciano N.

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   
  DOP „Montepulciano d’Abruzzo”, inclusiv pentru subareale

A)   Informații privind arealul geografic

1)   Factori naturali relevanți pentru legătură

Arealul geografic cuprinde întreaga zonă a dealurilor litorale și a poalelor munților din regiunea Abruzzo, incluzând, spre interior, podișul Alto Tirino în partea de nord, valea Subequana în partea de nord-vest, valea Peligna în partea de sud și valea Roveto în partea de sud-vest.

Formațiunile deluroase cultivate cu viță-de-vie, alcătuite din depozite din plio-pleistocen care au umplut bazinul periadriatic printr-un ciclu sedimentar marin între sfârșitul terțiarului și începutul cuaternarului, se întind pe o fâșie de aproximativ 20-25 km lățime și de aproximativ 125 km lungime, de la râul Tronto la râul Trigno, la aceste formațiuni adăugându-se și câteva depresiuni intramontane în formă de concă, aflate în partea centrală a regiunii Abruzzo. Din punct de vedere granulometric, aceste formațiuni pot fi considerate destul de variabile: peste argilele cu nisip, în partea superioară a formațiunii, se suprapun nisipurile silicioase cu granule fine și medii, mai mult sau mai puțin argiloase, de culoare gălbuie datorată alterării oxizilor de fier, cu ciment calcaros sau argilos, de obicei în cantități reduse, intercalat adesea cu niveluri de mâl, pietriș și argilă. În marea majoritate a cazurilor, solul rezultat prezintă o repartizare echilibrată a materialului din care se formează soluri cu structură nisipoasă-argiloasă, în general afânate, cu o grosime variabilă în funcție de pantă și de expunere în centrul și sudul arealului în cauză, și întrucâtva mai argiloase în nord. Depresiunile intramontane în formă de concă sunt alcătuite din străvechi terase aluvionare, cu depozite detritice situate pe pante foarte line, ceea ce face ca aceste soluri să fie deosebit de afânate, cu o grosime variabilă în funcție de pantă și de expunere. Retenția apei este, în general, medie spre scăzută, cu nutrienți și humus în cantități mici sau modeste. Când condițiile orografice și de expunere spre sud sunt favorabile atingerii maturității fenolice complete, altitudinea terenurilor cultivate cu viță-de-vie poate fi de până la 700 de metri deasupra nivelului mării, pantele și expunerile variind în funcție de versanți. Sunt excluse terenurile umede de pe fundurile văilor.

2)   Factori umani relevanți pentru legătură

Prezența viței-de-vie și producția de vinuri roșii bune în arealul de producție delimitat este atestată din vremea lui Polibio, un istoric grec care a trăit între 205 și 123 î.H. și care, narând înfăptuirile lui Hanibal după victoria de la Cannae (216 î.H.), a lăudat vinurile din acest areal, deoarece au vindecat răniții și le-au redat bărbaților puterile. Poetul latin Publio Ovidio Nasone, născut la Sulmona în 43 î.H., evoca, de asemenea, în versurile sale, tărâmul său de baștină: „Sulmona, a treia parte a zonei rurale Peligna, îmi păstrează un teren mic, dar sănătos grație apelor sale de izvor. Pământ fertil pentru spicele lui Ceres și chiar mai mult pentru struguri, unele câmpuri oferă, de asemenea, pomul lui Palas Atena, măslinul.”.

De atunci, mulți alți scriitori au lăudat calitățile vinurilor produse pe teritoriul regiunii Abruzzo, dar primele dovezi istorice privind prezența soiului de struguri Montepulciano în Abruzzo au fost găsite în opera lui Michele Torcia intitulată „Saggio Itinerario Nazionale pel Paese dei Peligni fatto nel 1792”. După opera lui Torcia, multe texte istorice și manuale tehnice descriu caracteristicile acestui soi de struguri: ar fi de menționat Panfilo Serafini (Sulmona 1817-1864), care, în „Monografia storica di Sulmona”, publicată la Napoli în 1854, în bine-cunoscutul periodic „Il Regno delle Due Sicilie descritto ed illustrato”, a scris: „Le viti più comuni sono il montepulciano, sia primaticcio, sia cordisco o tardivo...” („Cele mai comune soiuri de viță-de-vie sunt Montepulciano, atât cel timpuriu, cât și cel «cordisco» sau târziu...”); profesorul Andrea Vivenza cu ale sale „Brevi norme per fare il vino”, din 1867; Edoardo Ottavi și Arturo Marescalchi, cu opera intitulată „Vade-Mecum del commerciante di uve e di vini in Italia”, a cărei primă ediția a fost publicată în 1897. Acest soi, perfect aclimatizat în zonele interioare, în special în valea Peligna, la care era limitat inițial, s-a răspândit spre litoral la sfârșitul secolului al XIX-lea, iar după al Doilea Război Mondial a devenit cel mai cultivat soi de struguri roșii din regiune. În prezent, acest soi constituie baza celui mai important și apreciat vin din Abruzzo, simbol oenologic al unei întregi regiuni, „Montepulciano d’Abruzzo” DOP, recunoscut în 1968, al cărui caiet de sarcini a fost modificat de-a lungul anilor în scopul definirii produsului și al identificării teritoriale prin stabilirea unor subareale specifice.

8.2.   
  DOP „Montepulciano d’Abruzzo”, inclusiv pentru subareale

B)   Informații privind calitatea sau caracteristicile produsului care pot fi atribuite în principal sau în totalitate mediului geografic

Prezența seculară și echilibrul deosebit pe care l-a găsit soiul Montepulciano în arealul în cauză fac ca acest soi să fie considerat „soi autohton” în Abruzzo, caracteristicile lui specifice fiind pe deplin exprimate de vinul cu DOP „Montepulciano d’Abruzzo”, care, din punct de vedere analitic și organoleptic, își exprimă propriile caracteristici specifice, descrise pe scurt și nu în mod exhaustiv la articolul 6 din caietul de sarcini.

În special, vinul are o culoare roșu-rubin intens, cu ușoare nuanțe violacee, tinzând spre grena pe măsură ce se învechește vinul. Mirosul tipic este cel de fructe roșii (cireșe, mure), iar în vinurile învechite se percep note de dulceață și mirodenii (piper, tutun, lemn-dulce); gustul este sec, ușor taninos, catifelat și armonios.

C)   Descrierea interacțiunii cauzale dintre elementele menționate la litera A) și cele menționate la litera B)

Deși prezintă o orografie și o pedologie destul de omogene, amplul areal geografic în cauză, care reprezintă mai mult de o treime din întreaga regiune Abruzzo, este caracterizat, de fapt, de condiții climatice ușor diferite, de la nord la sud și de la est la vest, care permit identificarea unor macrozone caracterizate de condiții climatice specifice (ploaie, temperatură, ventilație etc.) și care, împreună cu natura diferită a solurilor și cu expunerea, influențează destul de mult caracteristicile vegetative și productive ale soiului Montepulciano, bază esențială – dacă nu chiar soi unic – pentru vinul omonim, produs în Abruzzo de peste două secole. Studiile referitoare la caracterizarea vinurilor Montepulciano d’Abruzzo au permis diferențierea anumitor teritorii specifice: pe lângă subarealul Colline Teramane, care are o DOCG separată din 2003, delimitate de primele cinci subareale (Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Valle dei Peligni și Teate), au fost adăugate patru noi subareale, dintre care trei includ terenurile propice din provinciile Pescara, Chieti și L’Aquila, pentru un total de 9 (nouă) subareale, inclusiv 3 (trei) zone de nivel provincial (Terre di Chieti, Terre Aquilane, Colline Pescaresi) și 1 (una) de nivel comunal (San Martino sulla Marruccina), care pot valorifica la maximum caracteristicile specifice ale fiecărui teritoriu delimitat.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Montepulciano d’Abruzzo DOP – Utilizarea unităților geografice suplimentare

Cadrul juridic:

în legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Sunt prevăzute următoarele subareale:

| — | Casauria sau Terre di Casauria; |
| --- | --- |

—

Casauria sau Terre di Casauria;

| — | Terre dei Vestini; |
| --- | --- |

—

Terre dei Vestini;

| — | Alto Tirino; |
| --- | --- |

—

Alto Tirino;

| — | Terre dei Peligni; |
| --- | --- |

—

Terre dei Peligni;

| — | Teate; |
| --- | --- |

—

Teate;

| — | Terre Aquilane sau Terre de L’Aquila; |
| --- | --- |

—

Terre Aquilane sau Terre de L’Aquila;

| — | Colline Pescaresi; |
| --- | --- |

—

Colline Pescaresi;

| — | San Martino sulla Marrucina; |
| --- | --- |

—

San Martino sulla Marrucina;

| — | Terre di Chieti, cu următoarele unități geografice suplimentare mai mici: Colline Teatine sau Teatino, Colline Frentane sau Frentania sau Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese sau Hystonium. |
| --- | --- |

—

Terre di Chieti, cu următoarele unități geografice suplimentare mai mici: Colline Teatine sau Teatino, Colline Frentane sau Frentania sau Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese sau Hystonium.

Montepulciano d’Abruzzo DOP, inclusiv pentru subareale

Cadrul juridic:

în legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

| — | Anul de recoltă |
| --- | --- |

—

Anul de recoltă

Pe eticheta vinurilor Montepulciano d’Abruzzo trebuie să fie indicat anul de recoltă în care au fost produși strugurii.

Montepulciano d’Abruzzo DOP

Cadrul juridic:

în legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

| — | Materialele și volumele nominale ale recipientelor.
  Vinul cu denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo” trebuie îmbuteliat în recipiente de sticlă cu capacitățile nominale prevăzute de legislația în vigoare.
  În plus, în cazul vinului menționat în paragraful precedent, cu excepția tipurilor cu menționarea de subareale și de unități geografice suplimentare, este permisă utilizarea de recipiente din alte materiale adecvate pentru a intra în contact cu produsele alimentare, cu capacități nominale de cel puțin 2 litri. |
| --- | --- |

—

Materialele și volumele nominale ale recipientelor.

Vinul cu denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo” trebuie îmbuteliat în recipiente de sticlă cu capacitățile nominale prevăzute de legislația în vigoare.

În plus, în cazul vinului menționat în paragraful precedent, cu excepția tipurilor cu menționarea de subareale și de unități geografice suplimentare, este permisă utilizarea de recipiente din alte materiale adecvate pentru a intra în contact cu produsele alimentare, cu capacități nominale de cel puțin 2 litri.

| — | Sistemele de închidere ale recipientelor.
  Pentru vinul cu denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo”, cu excepția subarealelor și a unităților geografice suplimentare, sunt admise toate tipurile de sisteme de închidere permise de legislația în vigoare, cu excepția capacelor de tip coroană și a capsulelor. |
| --- | --- |

—

Sistemele de închidere ale recipientelor.

Pentru vinul cu denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo”, cu excepția subarealelor și a unităților geografice suplimentare, sunt admise toate tipurile de sisteme de închidere permise de legislația în vigoare, cu excepția capacelor de tip coroană și a capsulelor.

Montepulciano d’Abruzzo cu denumire de subareal

Cadrul juridic:

în legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Subarealul Casauria sau Terre di Casauria:

| — | Materialele și volumele nominale ale recipientelor.
  Vinul poate fi comercializat doar în recipiente de sticlă cu un volum nominal egal cu: 0,750 - 1,500 - 3,000 - 6,000 litri. |
| --- | --- |

—

Materialele și volumele nominale ale recipientelor.

Vinul poate fi comercializat doar în recipiente de sticlă cu un volum nominal egal cu: 0,750 - 1,500 - 3,000 - 6,000 litri.

| — | Sistemele de închidere ale recipientelor.
  Este obligatorie utilizarea dopului de plută inserat complet. |
| --- | --- |

—

Sistemele de închidere ale recipientelor.

Este obligatorie utilizarea dopului de plută inserat complet.

Subarealele Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni:

| — | Materialele și volumele nominale ale recipientelor.
  Vinul poate fi comercializat doar în recipiente de sticlă cu un volum nominal egal cu: 0,375 - 0,750 - 1,500 - 3,000 - 6,000 litri. |
| --- | --- |

—

Materialele și volumele nominale ale recipientelor.

Vinul poate fi comercializat doar în recipiente de sticlă cu un volum nominal egal cu: 0,375 - 0,750 - 1,500 - 3,000 - 6,000 litri.

| — | Sistemele de închidere ale recipientelor.
  Este obligatorie utilizarea dopului de plută inserat complet. |
| --- | --- |

—

Sistemele de închidere ale recipientelor.

Este obligatorie utilizarea dopului de plută inserat complet.

Subarealul Teate:

| — | Materialele și volumele nominale ale recipientelor.
  Pentru îmbutelierea vinului „Montepulciano d’Abruzzo” subareal „Teate”, sunt permise toate recipientele prevăzute de legislația în vigoare.
  Vinul cu DOP „Montepulciano d’Abruzzo” subareal „Teate” care poartă mențiunea „Riserva” trebuie îmbuteliat în recipiente cu un volum nominal egal cu: 0,750 - 1,500 - 3,000 - 6,000 litri. |
| --- | --- |

—

Materialele și volumele nominale ale recipientelor.

Pentru îmbutelierea vinului „Montepulciano d’Abruzzo” subareal „Teate”, sunt permise toate recipientele prevăzute de legislația în vigoare.

Vinul cu DOP „Montepulciano d’Abruzzo” subareal „Teate” care poartă mențiunea „Riserva” trebuie îmbuteliat în recipiente cu un volum nominal egal cu: 0,750 - 1,500 - 3,000 - 6,000 litri.

| — | Sistemele de închidere ale recipientelor.
  Este permisă utilizarea tuturor sistemelor de închidere prevăzute de legislația în vigoare. Pentru vinul cu DOP „Montepulciano d’Abruzzo” subareal „Teate” care poartă mențiunea „Riserva”, este permisă numai utilizarea dopului de plută inserat complet.
  Subarealele Terre di Chieti, Terre de L’Aquila sau Terre Aquilane, Colline Pescaresi, San Martino sulla Marruccina |
| --- | --- |

—

Sistemele de închidere ale recipientelor.

Este permisă utilizarea tuturor sistemelor de închidere prevăzute de legislația în vigoare. Pentru vinul cu DOP „Montepulciano d’Abruzzo” subareal „Teate” care poartă mențiunea „Riserva”, este permisă numai utilizarea dopului de plută inserat complet.

Subarealele Terre di Chieti, Terre de L’Aquila sau Terre Aquilane, Colline Pescaresi, San Martino sulla Marruccina

| — | Materialele și volumele nominale ale recipientelor.
  Pentru îmbutelierea vinului este permisă doar utilizarea sticlelor de sticlă cu formă tradițională și cu un volum nominal egal cu: 0,375 - 0,750 - 1,500 - 3,00 - 6,00 litri sau cu formate speciale cu un volum nominal de până la 27 litri. |
| --- | --- |

—

Materialele și volumele nominale ale recipientelor.

Pentru îmbutelierea vinului este permisă doar utilizarea sticlelor de sticlă cu formă tradițională și cu un volum nominal egal cu: 0,375 - 0,750 - 1,500 - 3,00 - 6,00 litri sau cu formate speciale cu un volum nominal de până la 27 litri.

| — | Sistemele de închidere ale recipientelor.
  Pentru vinul cu DOP „Montepulciano d’Abruzzo” care poartă mențiunea „Riserva”, este permisă numai utilizarea dopului de plută inserat complet. |
| --- | --- |

—

Sistemele de închidere ale recipientelor.

Pentru vinul cu DOP „Montepulciano d’Abruzzo” care poartă mențiunea „Riserva”, este permisă numai utilizarea dopului de plută inserat complet.

Montepulciano d’Abruzzo cu denumire de subareal

Cadrul juridic:

în legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

subarealele Casauria sau Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane sau Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi, San Martino sulla Marruccina:

| — | Caracterele și poziția pe etichetă:
  Denumirea unui singur subareal – Casauria sau Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane sau Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi, San Martino sulla Marruccina – trebuie să preceadă întotdeauna denumirea „Montepulciano d’Abruzzo”, fără nicio intercalare, și să figureze cu caractere cu dimensiuni cel puțin egale cu cele ale caracterelor utilizate pentru denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo”.
  Subarealul Terre di Chieti |
| --- | --- |

—

Caracterele și poziția pe etichetă:

Denumirea unui singur subareal – Casauria sau Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane sau Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi, San Martino sulla Marruccina – trebuie să preceadă întotdeauna denumirea „Montepulciano d’Abruzzo”, fără nicio intercalare, și să figureze cu caractere cu dimensiuni cel puțin egale cu cele ale caracterelor utilizate pentru denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo”.

Subarealul Terre di Chieti

| — | Caracterele și poziția pe etichetă:
  Denumirea subarealului Terre di Chieti trebuie să preceadă întotdeauna denumirea „Montepulciano d’Abruzzo”, fără nicio intercalare, și să figureze cu caractere cu dimensiuni cel puțin egale cu cele ale caracterelor utilizate pentru denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo”.
  În etichetarea vinurilor cu denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo” însoțită de subarealul „Terre di Chieti”, este permisă utilizarea unităților geografice suplimentare Colline Teatine sau Teatino; Colline Frentane sau Frentania sau Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese sau Hystonium.
  Denumirea unității geografice de la nivelul superior comunei trebuie să figureze întotdeauna sub denumirea subarealului și să fie tipărită cu caractere mai mici. |
| --- | --- |

—

Caracterele și poziția pe etichetă:

Denumirea subarealului Terre di Chieti trebuie să preceadă întotdeauna denumirea „Montepulciano d’Abruzzo”, fără nicio intercalare, și să figureze cu caractere cu dimensiuni cel puțin egale cu cele ale caracterelor utilizate pentru denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo”.

În etichetarea vinurilor cu denumirea de origine protejată „Montepulciano d’Abruzzo” însoțită de subarealul „Terre di Chieti”, este permisă utilizarea unităților geografice suplimentare Colline Teatine sau Teatino; Colline Frentane sau Frentania sau Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese sau Hystonium.

Denumirea unității geografice de la nivelul superior comunei trebuie să figureze întotdeauna sub denumirea subarealului și să fie tipărită cu caractere mai mici.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/19401

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

Rectificări

| 22.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 220/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 220/81

---

Rectificare la publicarea unei cereri de înregistrare a unei denumiri în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 123 din 5 aprilie 2023
  )

(2023/C 220/12)

La pagina 33, punctul 3.2 „Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1”, al treilea paragraf:

în loc de:

„Produsul finit conține bacterii lactice vii:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (toleranță – 1,0 × 106 CfU/g); |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (toleranță – 1,0 × 106 CfU/g);

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (toleranță – 1,0 × 107 CfU/g).”, |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (toleranță – 1,0 × 107 CfU/g).”,

se citește:

„Produsul finit conține bacterii lactice vii:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (toleranță – 1,0 × 106 CfU/g); |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (toleranță – 1,0 × 106 CfU/g);

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (toleranță – 1,0 × 107 CfU/g).” |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (toleranță – 1,0 × 107 CfU/g).”

---