# Euroopa Liidu C 229/29.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 229 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik29. juuni 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 229

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik29. juuni 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euronesti parlamentaarne assamblee |
| 2023/C 229/01 | Resolutsioon avaliku sektori asutuste valitsemistava edendamise kohta poliitilise dialoogi ja institutsioonilise koostöö alusel, et suurendada tõhusust ja haldussuutlikkust | 1 |
| 2023/C 229/02 | Resolutsioon pealinnade kohta: majandusareng ja probleemid COVID-19-järgses olukorras | 8 |
| 2023/C 229/03 | Resolutsioon taastuvenergiale ülemineku kohta vastusena praegustele idapartnerluse energiajulgeolekuga seotud probleemidele Venemaa agressiooni- ja okupatsioonisõja kontekstis | 16 |
| 2023/C 229/04 | Resolutsioon ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide vaktsiiniprogrammide kokkusobivuse ja üksteisega vastavusse viimise kohta | 22 |
| 2023/C 229/05 | Resolutsioon Ukraina ja Moldovaga ELiga ühinemise läbirääkimiste alustamise strateegilise tähtsuse kohta | 29 |
| 2023/C 229/06 | Resolutsioon Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase sõjalise agressiooni kohta | 30 |
| 2023/C 229/07 | Resolutsioon Ukraina, Moldova ja Gruusia ELiga ühinemise suunas liikumise toetamise kohta | 33 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

2023/C 229/01

Resolutsioon avaliku sektori asutuste valitsemistava edendamise kohta poliitilise dialoogi ja institutsioonilise koostöö alusel, et suurendada tõhusust ja haldussuutlikkust

1

2023/C 229/02

Resolutsioon pealinnade kohta: majandusareng ja probleemid COVID-19-järgses olukorras

8

2023/C 229/03

Resolutsioon taastuvenergiale ülemineku kohta vastusena praegustele idapartnerluse energiajulgeolekuga seotud probleemidele Venemaa agressiooni- ja okupatsioonisõja kontekstis

16

2023/C 229/04

Resolutsioon ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide vaktsiiniprogrammide kokkusobivuse ja üksteisega vastavusse viimise kohta

22

2023/C 229/05

Resolutsioon Ukraina ja Moldovaga ELiga ühinemise läbirääkimiste alustamise strateegilise tähtsuse kohta

29

2023/C 229/06

Resolutsioon Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase sõjalise agressiooni kohta

30

2023/C 229/07

Resolutsioon Ukraina, Moldova ja Gruusia ELiga ühinemise suunas liikumise toetamise kohta

33

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euronesti parlamentaarne assamblee

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/1

---

Resolutsioon avaliku sektori asutuste valitsemistava edendamise kohta poliitilise dialoogi ja institutsioonilise koostöö alusel, et suurendada tõhusust ja haldussuutlikkust

(2023/C 229/01)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsioone 68/262, 71/205, 72/190, 73/263, 74/168, 75/192, 76/179, 73/194, 74/17, 75/29 ja 76/70 ning ÜRO Peaassamblee 2. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/1 „Aggression against Ukraine“ (Ukraina vastu suunatud agressioon), 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/2 „Humanitarian consequences of the aggression against Ukraine“ (Ukraina vastu suunatud agressiooni humanitaartagajärjed) ja 12. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni ES-11/4 „Territorial integrity of Ukraine: defending the principles of the Charter of the United Nations“ (Ukraina territoriaalne terviklikkus: ÜRO põhikirja põhimõtete kaitsmine),

võttes arvesse ELi ja idapartnerluse välisministrite 12. detsembri 2022. aasta kohtumist,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi uue laienemisstrateegia kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. juuni 2022. aasta otsust anda Ukrainale ja Moldovale ELi kandidaatriigi staatus ning tunnustada Gruusia Euroopa-väljavaadet,

võttes arvesse ELi üldasjade nõukogu 13. detsembri 2022. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, milles kinnitatakse veel kord, et Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina ning nende riikide kodanike tulevik on Euroopa Liidus,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. juuni 2018. aasta resolutsiooni okupeeritud Gruusia alade kohta kümme aastat pärast Venemaa sissetungi (2),

võttes arvesse 15. detsembril 2021. aastal Brüsselis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust ning varasemate idapartnerluse tippkohtumiste avaldusi,

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 2. juuli 2021. aasta ühist töödokumenti „Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities“ (Taastumine, vastupanuvõime ja reform: idapartnerluse poliitika pärast 2020. aastat) (SWD(2021)0186), nende 18. märtsi 2020. aasta ühisteatist „Idapartnerluse poliitika pärast 2020. aastat. Vastupanuvõime tugevdamine – idapartnerlus, mis toob kasu kõigile“ (JOIN(2020)0007) ning nende 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020: Focusing on key priorities and tangible results“ (Idapartnerlus – 2020. aastaks seatud 20 eesmärki: keskendumine peamistele ja käegakatsutavatele tulemustele) (SWD(2017)0300),

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 16. aprilli 2021. aasta resolutsiooni demokraatlike protsesside tugevdamise kohta: erakondade, kodanikuühiskonna, õiglase valimiskeskkonna ning vaba ja pluralistliku meedia roll (3),

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 9. detsembri 2019. aasta resolutsiooni parlamentaarse järelevalve kui idapartnerlusriikides demokraatia ning riigiasutuste vastutuse ja tõhususe tugevdamise vahendi kohta (4),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb idapartnerlust 2020. aasta juuni tippkohtumise eel (5),

võttes arvesse nõukogu 11. mai 2020. aasta järeldusi idapartnerluse poliitika kohta pärast 2020. aastat,

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (6), ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Moldova Vabariigi vahelist assotsieerimislepingut (7) ning ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Ukraina vahelist assotsieerimislepingut (8),

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahelist ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut (9),

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut (10) ning käimasolevaid läbirääkimisi laiendatud lepingu üle,

võttes arvesse 12 hea demokraatliku valitsemistava põhimõtet, mis on sätestatud kohaliku tasandi innovatsiooni ja hea valitsemistava strateegias, mille Euroopa Nõukogu ministrite komitee kiitis heaks 2008. aasta märtsis,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 14. detsembri 2021. aasta, 6. aprilli 2022. aasta ja 23. mai 2022. aasta avaldusi, Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Prantsusmaa presidendi 4. veebruari 2022. aasta avaldust ning Aserbaidžaani presidendi, Armeenia peaministri, Prantsusmaa presidendi ja Euroopa Ülemkogu eesistuja 6. oktoobri 2022. aasta neljapoolse kohtumise järgset avaldust,

| A. | arvestades, et hea demokraatlik valitsemistava kõigil tasanditel on tähtis tõhusa majandusliku ja sotsiaalse progressi ning õiglase, stabiilse ja jõuka ühiskonna ülesehitamiseks; arvestades, et valitsemistavas esinevad puudused mitte ainult ei takista heaolu, vaid võivad ka märkimisväärselt kahjustada riigi vastupanuvõimet ja julgeolekut; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hea demokraatlik valitsemistava kõigil tasanditel on tähtis tõhusa majandusliku ja sotsiaalse progressi ning õiglase, stabiilse ja jõuka ühiskonna ülesehitamiseks; arvestades, et valitsemistavas esinevad puudused mitte ainult ei takista heaolu, vaid võivad ka märkimisväärselt kahjustada riigi vastupanuvõimet ja julgeolekut;

| B. | arvestades, et igas idapartnerluse riigis on valitsemistava erinev, kuid kõigis neis riikides on võimalik teha tähelepanuväärseid edusamme, eelkõige reformide elluviimisega avalikus halduses ja kohtusüsteemis, tõhusama korruptsioonivastase poliitika kehtestamisega ning läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse suurendamisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et igas idapartnerluse riigis on valitsemistava erinev, kuid kõigis neis riikides on võimalik teha tähelepanuväärseid edusamme, eelkõige reformide elluviimisega avalikus halduses ja kohtusüsteemis, tõhusama korruptsioonivastase poliitika kehtestamisega ning läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse suurendamisega;

| C. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on loonud uue geopoliitilise maastiku ja muutnud idapartnerluse julgeolekumõõdet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on loonud uue geopoliitilise maastiku ja muutnud idapartnerluse julgeolekumõõdet;

| D. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on sundinud kolme ELi assotsieerimislepinguga riiki – Ukrainat, Gruusiat ja Moldovat – esitama Euroopa Liidu liikmeks astumise taotlused; arvestades, et komisjon avaldas 17. juunil 2022. aastal oma arvamused nende riikide Euroopa Liidu liikmeks astumise taotluste kohta, soovitades nõukogul anda kõigile kolmele riigile väljavaated saada Euroopa Liidu liikmeks ning soovitades anda eelkõige Ukrainale ja Moldova Vabariigile kandidaatriigi staatuse ning anda Gruusiale kandidaatriigi staatuse siis, kui riik viib ellu komisjoni arvamuses kirjeldatud prioriteedid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on sundinud kolme ELi assotsieerimislepinguga riiki – Ukrainat, Gruusiat ja Moldovat – esitama Euroopa Liidu liikmeks astumise taotlused; arvestades, et komisjon avaldas 17. juunil 2022. aastal oma arvamused nende riikide Euroopa Liidu liikmeks astumise taotluste kohta, soovitades nõukogul anda kõigile kolmele riigile väljavaated saada Euroopa Liidu liikmeks ning soovitades anda eelkõige Ukrainale ja Moldova Vabariigile kandidaatriigi staatuse ning anda Gruusiale kandidaatriigi staatuse siis, kui riik viib ellu komisjoni arvamuses kirjeldatud prioriteedid;

| E. | arvestades, et 23. juunil 2022 andis Euroopa Ülemkogu Ukrainale ja Moldova Vabariigile kandidaatriigi staatuse ning tunnustas Gruusia Euroopa-väljavaadet, kinnitades samal ajal, et ta on valmis andma Gruusiale kandidaatriigi staatuse pärast seda, kui Gruusia ühinemistaotlust käsitlevas komisjoni arvamuses kirjeldatud prioriteedid on ellu viidud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 23. juunil 2022 andis Euroopa Ülemkogu Ukrainale ja Moldova Vabariigile kandidaatriigi staatuse ning tunnustas Gruusia Euroopa-väljavaadet, kinnitades samal ajal, et ta on valmis andma Gruusiale kandidaatriigi staatuse pärast seda, kui Gruusia ühinemistaotlust käsitlevas komisjoni arvamuses kirjeldatud prioriteedid on ellu viidud;

| F. | arvestades, et Ukraina, Moldova ja Gruusia ühinemisprotsess muudab idanaabruse määratlusest tulenevalt selle poliitika olemust ja funktsionaalset rolli ning mõjutab märkimisväärselt idanaabruse poliitika aluseks olevate poliitikameetmete vajalikku poliitilist ja institutsioonilist ümberkorraldamist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ukraina, Moldova ja Gruusia ühinemisprotsess muudab idanaabruse määratlusest tulenevalt selle poliitika olemust ja funktsionaalset rolli ning mõjutab märkimisväärselt idanaabruse poliitika aluseks olevate poliitikameetmete vajalikku poliitilist ja institutsioonilist ümberkorraldamist;

| G. | arvestades, et tulemuspõhises ühinemisprotsessis nõutakse, et need riigid viiksid Kopenhaageni kriteeriumide täitmiseks ellu olulisi reforme, mis on eelkõige seotud õigusriigi põhimõtte, demokraatlike standardite, põhiõiguste ja -vabaduste ning vähemuste õigustega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tulemuspõhises ühinemisprotsessis nõutakse, et need riigid viiksid Kopenhaageni kriteeriumide täitmiseks ellu olulisi reforme, mis on eelkõige seotud õigusriigi põhimõtte, demokraatlike standardite, põhiõiguste ja -vabaduste ning vähemuste õigustega;

| H. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud kaasa lisaprobleeme, süvendades teatavaid süsteemseid puudusi, kuid hoogustades ka muutusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on toonud kaasa lisaprobleeme, süvendades teatavaid süsteemseid puudusi, kuid hoogustades ka muutusi;

| I. | arvestades, et oma 23. novembri 2022. aasta soovituses ELi uue laienemisstrateegia kohta soovitas Euroopa Parlament kehtestada selged tähtajad läbirääkijariikidega peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseks hiljemalt praeguse kümnendi lõpuks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et oma 23. novembri 2022. aasta soovituses ELi uue laienemisstrateegia kohta soovitas Euroopa Parlament kehtestada selged tähtajad läbirääkijariikidega peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseks hiljemalt praeguse kümnendi lõpuks;

| J. | arvestades, et nõukogu tuletas oma 13. detsembri 2022. aasta järeldustes laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta meelde, et komisjoni kutsuti üles andma 2023. aastal regulaarse laienemispaketi osana aru vastavaid liikmeks astumise avaldusi käsitlevates komisjoni arvamustes esitatud tingimuste täitmise kohta, ning võttis teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada ajakohastatud teave 2023. aasta kevadel, ilma et see piiraks seda põhjalikku korrapärast aruandlust; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et nõukogu tuletas oma 13. detsembri 2022. aasta järeldustes laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta meelde, et komisjoni kutsuti üles andma 2023. aastal regulaarse laienemispaketi osana aru vastavaid liikmeks astumise avaldusi käsitlevates komisjoni arvamustes esitatud tingimuste täitmise kohta, ning võttis teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada ajakohastatud teave 2023. aasta kevadel, ilma et see piiraks seda põhjalikku korrapärast aruandlust;

| K. | arvestades, et digiüleminek pakub palju võimalusi valitsemistava ja demokraatliku osaluse parandamiseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et digiüleminek pakub palju võimalusi valitsemistava ja demokraatliku osaluse parandamiseks;

| L. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on alustanud idapartnerluse riikidega poliitilist dialoogi ja institutsioonilist koostööd ning andnud neile toetust ja tehnilist abi, et suurendada nende suutlikkust ja aidata neil viia ellu vajalikke reforme; arvestades, et selline toetus on tuleviku jaoks jätkuvalt oluline ja tihedalt seotud idapartnerluse riikide pühendumisega ELi põhiväärtustele, nagu demokraatia, õigusriik ning põhiõiguste ja -vabaduste austamine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on alustanud idapartnerluse riikidega poliitilist dialoogi ja institutsioonilist koostööd ning andnud neile toetust ja tehnilist abi, et suurendada nende suutlikkust ja aidata neil viia ellu vajalikke reforme; arvestades, et selline toetus on tuleviku jaoks jätkuvalt oluline ja tihedalt seotud idapartnerluse riikide pühendumisega ELi põhiväärtustele, nagu demokraatia, õigusriik ning põhiõiguste ja -vabaduste austamine;

| M. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon rikub jätkuvalt jõhkralt Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust, õõnestades julgeoleku-, humanitaar- ja inimõiguste olukorda ning rikkudes Gruusia okupeeritud piirkondades rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtteid ja norme; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon rikub jätkuvalt jõhkralt Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust, õõnestades julgeoleku-, humanitaar- ja inimõiguste olukorda ning rikkudes Gruusia okupeeritud piirkondades rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtteid ja norme;

| N. | arvestades, et tõhusa demokraatliku valitsemistava säilitamiseks on väga oluline rahu ja stabiilsus; arvestades, et ELi suurem osalemine konfliktide lahendamises ja rahuloomes idapartnerluse piirkonnas on väga soovitav ja soovitatav; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tõhusa demokraatliku valitsemistava säilitamiseks on väga oluline rahu ja stabiilsus; arvestades, et ELi suurem osalemine konfliktide lahendamises ja rahuloomes idapartnerluse piirkonnas on väga soovitav ja soovitatav;

| 1. | tunnistab, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on loonud uue geopoliitilise maastiku ja üha keerulisemaks muutuva julgeolekukeskkonna, mis mõjutab idapartnerluse riikide stabiilsust ja valitsemist; märgib, et Venemaa sõjavägi on alustanud provotseerimata jõhkrat rünnakut Ukraina rahva vastu, milleks ei ole ei põhjendust ega vajadust, ning et selline agressiivne tegevus õõnestab julgeolekut ja kahjustab stabiilsust kogu idapartnerluse piirkonnas; tunnistab, et see julgeolekuoht ohustab enneolematul viisil idapartnerluse algatuse edasist edukat arengut; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõja Ukraina vastu, Ukraina territooriumi ebaseadusliku okupeerimise ning Venemaa osalemise nii sõjalises tegevuses kui ka kübersõjas idapartnerluse piirkonnas; kordab ja rõhutab, et EL on kohustunud toetama kõigi idapartnerluse riikide suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja poliitilist sõltumatust nende rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning nende riikide pingutusi selliste põhimõtete täieliku järgimise tagamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab teravalt hukka Venemaa raketirünnakud Ukraina elutähtsa taristu vastu, mis on põhjustanud tohutuid kannatusi ja hävinguid ning on seetõttu lubamatud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et ELi strateegilist kompassi, mis kiideti heaks 2022. aasta märtsis eesmärgiga tugevdada ELi julgeoleku- ja kaitsepoliitikat 2030. aastaks, tuleks laiendada idapartnerluse piirkonnale; rõhutab, et sarnaselt meelestatud riikide ja strateegiliste partneritega tuleks rakendada kohandatud kahepoolseid lisapartnerlusi, sealhulgas tõhustades dialoogi ja koostööd, edendades osalemist ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidel ja operatsioonidel ning toetades suutlikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles täitma oma rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkuleppest, viima kõik oma sõjaväe- ja julgeolekutöötajad okupeeritud Gruusia aladelt välja ning lubama ELi vaatlusmissiooni selle volituste kohaselt takistamatult kogu Gruusia territooriumile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu 23. juuni 2022. aasta otsuse üle anda Ukrainale ja Moldova Vabariigile ELi kandidaatriigi staatuse ning tunnustada Gruusia Euroopa-väljavaadet; tuletab meelde, et laienemine on tulemuspõhine protsess ning kolme riiki hinnatakse selle alusel, kui edukalt nad täidavad Kopenhaageni kriteeriume, nõudes nende ametiasutustelt sel eesmärgil oluliste reformide elluviimist, eelkõige õigusriigi, demokraatlike standardite, põhiõiguste ja -vabaduste ning vähemuste õiguste valdkonnas; väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et need riigid on võtnud oma asjaomaste prioriteetidega tegelemiseks tõhusaid ja koheseid meetmeid; tunneb heameelt valitsemistava reformide uue hoo üle; rõhutab, et laienemispoliitika kui ELi geostrateegiline investeering on jätkuvalt Euroopas tugev rahu, demokraatia, jõukuse, julgeoleku ja stabiilsuse alus; rõhutab, et idapartnerluse riikides vastupanuvõimelise ja kestliku demokraatia ülesehitamise ja tugevdamise keskmes on piirkonnas jätkuvate või lahendamata konfliktide rahumeelne lahendamine rahvusvahelise õiguse ja heanaaberlike suhete alusel; tuletab meelde, et rahu ja julgeolek nõuavad tugevaid, ausaid ja avalikult vastutavaid institutsioone, head valitsemistava ja õigusriigi austamist; julgustab tungivalt idapartnerluse riike jätkama asjakohaste reformide elluviimist, kuna ainult tugevatel ja demokraatlikel institutsioonidel põhinev sisemine vastupanuvõime võimaldab arendada välja välisohtude suhtes vajaliku vastupanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub ELi institutsioone ja idapartnerluse riikide valitsusi üles kujundama ühinemisprotsessi algusest peale viisil, mis tagab selle läbipaistvuse ja kaasatuse kõigi ELi liikmesust taotlevate idapartnerluse riikide kodanike jaoks, tagades neile õiguse osaleda nii parlamentaarses kui ka osaluspõhises otsustusprotsessis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kinnitab veel kord seadusandliku kogu keskset rolli riiklikes süsteemides; nõuab, et tugevad ja tõhusad parlamendid jääksid demokraatia ja õigusriigi aluseks; nõuab kindlalt, et parlamentide kontrollivolitusi tuleb tugevdada ning et parlamentide volitusi ja nende liikmete võimet oma volitusi täita ei tohi piirata; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2021. aasta detsembris toimunud idapartnerluse tippkohtumisel heakskiidetud idapartnerluse uue tegevuskava ühes sambas pannakse suurt rõhku heale valitsemistavale, õigusriigi põhimõttele, julgeolekule ja vastupanuvõimelisele ühiskonnale, toetades tegevuskava teist, investeeringuid käsitlevat sammast; rõhutab, et kõigi muude prioriteetidega tegelemiseks ettenähtud rahalise toetuse tulemusliku kasutamise peamine eeltingimus on tõhusad ja vastutustundlikud institutsioonid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et idapartnerluse riigid jätkaksid otsustavalt demokraatliku valitsemistava ja õigusriigi parandamise reformide elluviimist; rõhutab, kui oluline on ELi pidev toetus reformidele, mille eesmärk on parandada valitsemistava ja õigusriigi põhimõtet idapartnerluse riikides, eelkõige assotsieerimislepingute ning ulatusliku ja laiendatud partnerluslepingu rakendamise kontekstis, ning julgustab jätkama põhimõtte „rohkema eest rohkem“ kohaldamist, et ergutada reformide edenemist; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab konstruktiivse poliitilise dialoogi ja koostööl põhinevate töösuhete tähtsust riikides tegutsevate erakondade vahel ning nõuab kindlalt, et demokraatlike reformide elluviimiseks tuleb ületada olemasolevad erimeelsused, eriti ELiga ühineda soovivates partnerriikides; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt selliste algatuste ja vahendite soodsa panuse üle, mille abil pakutakse tehnilist abi ja toetatakse suutlikkuse suurendamist, näiteks ELi ja Euroopa Nõukogu hea valitsemistava partnerluse ühisprogrammi kaudu, ning eelkõige institutsioonide ülesehitamise vahendite üle, nagu Twinning meede, tehniline abi ja teabevahetus ning juhtimistavade ja haldussuutlikkuse parandamise toetusprogrammi algatus, mis kõik aitavad partnerriikide haldusasutusi sihipäraselt toetada; toetab selliste algatuste ja vahendite jätkamist; rõhutab, et kogemuste ja parimate tavade vahetamise hõlbustamine on demokraatiale üleminekul oluline; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et hea valitsemistava nurgakivi on sõltumatu kohtusüsteem, mis on äärmiselt tähtis kodanike õiguste kaitsmiseks sõltumata nende kodakondsusest, soost ja usust, õigusriigi ja demokraatliku valitsusvormi toetamiseks ning toimiva ettevõtluskeskkonna tagamiseks, mis on majandusarengu jaoks hädavajalik; tunneb muret aeglase arengu ja ebasoodsate suundumuste pärast selles valdkonnas ning rõhutab eelkõige vajadust tagada, et kõik kohtunike ametisse nimetamised, edutamised ja tagandamised oleksid täielikult tulemuspõhised ja kooskõlas rahvusvaheliste normidega ega hõlmaks poliitilist sekkumist; tuletab lisaks meelde vajadust tagada prokuratuuride sõltumatus ja autonoomsus, sest prokuratuurid peavad saama tegutseda ilma poliitilise surveta; julgustab Ukrainat, Moldovat ja Gruusiat töötama otsustavalt selle nimel, et viia ellu komisjoni arvamustes esitatud kohtureformi käsitlevad soovitused; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et polariseerumine määrab jätkuvalt poliitilise keskkonna mitmes idapartnerluse riigis, ning kutsub kõiki poliitilisi sidusrühmi üles ühinema peamise eesmärgiga, milleks on kaugeleulatuvad korruptsioonivastased, demokraatlikud ja kohtureformid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt Moldova Vabariigi ametiasutuste otsusekindluse üle tegeleda komisjoni arvamuses kindlaks määratud prioriteetidega ning julgustab neid jätkama tööd kohtusüsteemi sõltumatuse ja terviklikkuse kindlustamiseks; juhib tähelepanu sellele, et ELi institutsioonide pidev toetus kohtusüsteemi reformile on kõigi idapartnerluse riikide jaoks hädavajalik; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab kindlalt, et korruptsiooni- ja riigi kaaperdamise vastane võitlus tuleb seada prioriteediks: selleks tuleb muu hulgas jõustada paremini korruptsioonivastaseid õigusakte, teha lõpp karistamatusele ja vähendada korruptsiooni tekke võimalusi, suurendades läbipaistvust sellistes valdkondades nagu riigihanked ja kasusaavad omanikud; väljendab heameelt programmi EU4Integrity algatamise ja varade deklareerimise elektrooniliste süsteemide loomise üle Armeenias, Gruusias, Moldovas ja Ukrainas; väljendab heameelt spetsiaalsete korruptsioonivastaste organite loomise üle, eelkõige Ukraina kõrgema korruptsioonivastase kohtu, Gruusia sõltumatu korruptsioonivastase büroo ja Armeenia korruptsioonivastaste institutsioonide süsteemi üle; tunnustab Gruusia ametiasutuste võetud meetmeid korruptsioonivastases võitluses ja märgib, et Gruusia on korruptsioonitaju indeksis 180 riigi seas 45. kohal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunneb heameelt Gruusia kiiduväärt sammu üle luua uus sõltumatu korruptsioonivastane büroo, mis annab aru Gruusia parlamendile ja korruptsioonivastase võitluse asutustevahelisele nõukogule, ning märgib, et korruptsioonivastase büroo peamine ülesanne on edendada korruptsioonivastast võitlust ja ennetada korruptsiooni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt selle üle, et Moldova Vabariigis võeti vastu seadus, mis võimaldab luua mehhanismi süüdistuse esitamisest kõrvale hoidvatele isikutele tagaselja süüdistuse esitamiseks, nende suhtes kohtumenetluse korraldamiseks ja nende süüdi mõistmiseks, kuna see toob kaasa lõplikud kohtuotsused mitmes korruptsiooni, rahapesu ja muude raskete kuritegudega seotud kõrgetasemelistes kohtuasjades; julgustab ametiasutusi parandama rikkumisest teatajaid käsitlevat õigusraamistikku ja kiirendama oma tööd, et teha edusamme ja saavutada häid tulemusi korruptsioonivastase võitluse tõhustamisel; märgib, et Gruusia on viimastel aastatel oluliselt parandanud rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise süsteemi ning näidanud üles tugevat poliitilist pühendumust rahapesu ja terrorismi rahastamise vastasele võitlusele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on tõsiselt mures selle pärast, et korruptsioon ja riigi kaaperdamine eliidi ja oligarhide poolt mitte ainult ei takista majanduslikku ja sotsiaalset arengut, vaid võivad toimida ka kanalitena väliseks sekkumiseks, millega püütakse saavutada geopoliitilisi eesmärke, mis on vastuolus elanikkonna demokraatliku tahte ja huvidega; rõhutab oligarhide ja patronaaživõrgustike mõju piiramise tähtsust; julgustab Ukrainat, Moldovat ja Gruusiat töötama otsustavalt selle nimel, et viia ellu komisjoni arvamustes esitatud soovitused oligarhia kõrvaldamise kohta; tunnistab, et see on keeruline protsess, mis on tingitud vajadusest teha kindlaks asjakohased õiguslikud vahendid, et tegeleda tõhusalt erahuvide ja oligarhilise mõjuga; julgustab idapartnerluse riike siiski seadma selle nende kodanike jaoks äärmiselt olulise teema esmatähtsale kohale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab tõelise kodanikuühiskonna otsustavat tähtsust, et tagada nõuetekohane avalik kontroll otsuste tegemise üle ja edendada reformide sotsiaalset vastuvõetavust; nõuab suuremat toetust kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sõltumatule meediale, sealhulgas kestliku rahastamise kaudu, ning nõuab tungivalt, et tühistataks kõik piirangud nende tegevusele, sealhulgas nende registreerimisele ja välisrahastuse saamisele; on mures meedias esinevate kriitiliste arvamusavalduste vastu suunatud rünnakute ja meediajuhtide vastu esitatud poliitiliselt motiveeritud kohtuasjade pärast; juhib tähelepanu sõltumatu meedia olulisele rollile igas demokraatlikus ühiskonnas ning kutsub idapartnerluse riike üles suurendama pingutusi meedia mitmekesisuse ja sõltumatuse kaitsmiseks, sealhulgas tagades meediaturul omandisuhete läbipaistvuse; rõhutab, kui oluline on säilitada ajakirjandusvabadus ja sõnavabadus, mis on Euroopa Liidu väärtuste nurgakivi ja Euroopa edasise integratsiooni eeltingimus; nõuab tungivalt, et kõik ELi liikmesriigid ja idapartnerluse riigid vähendaksid meedia riiklikku reguleerimist ja hoiduksid igasugusest sekkumisest avalik-õigusliku või sõltumatu meedia toimetuse tegevusse; rõhutab samal ajal, et Venemaa jätkuv agressioon on hübriidset laadi ning ta kasutab demokraatia vastu võitlemiseks ja valeteavet sisaldava propaganda levitamiseks demokraatlikke väärtusi, nagu meediavabadus, ning rõhutab, et ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide infoturvapoliitikas tuleks seda julgeolekustrateegiate väljatöötamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kinnitab veel kord, et demokraatlikel põhimõtetel põhinevate vabade ja õiglaste valimiste korraldamine loob hea ja tõhusa valitsemistava peamised tingimused; kordab vajadust tagada, et valimisprotsessid vastaksid täielikult rahvusvahelistele standarditele, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (OSCE/ODIHR) soovitustele ning Veneetsia komisjoni arvamustele, eelkõige seoses valimisseadusi ja erakondade rahastamist käsitlevate seadusandlike muudatuste vastuvõtmisega; väljendab sellega seoses heameelt selle üle, et kooskõlas OSCE/ODIHRi ja Veneetsia komisjoni soovitustega võeti mitme partei toetusel vastu Gruusia valimisseaduse muudatused elektroonilise hääletamise ja erakondade rahastamise kohta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | julgustab jätkama avaliku halduse reforme, mille eesmärk on tagada vastutustundlik, läbipaistev ja tõhus avalik haldus kõigil tasanditel, eelkõige riigi rahanduse juhtimise valdkonnas; rõhutab ELi avaliku sektori eksperditeadmiste rolli vastastikuse teadmiste vahetamise ja institutsiooniliste partnerluste kaudu avaliku sektori suutlikkuse suurendamisel; väljendab heameelt kavatsuse üle luua idapartnerluse avaliku halduse akadeemia, nagu on sätestatud idapartnerluse tippkohtumise 15. detsembri 2021. aasta ühisdeklaratsioonis, ning nõuab, et akadeemia hakkaks kiiresti tööle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab digiülemineku kaugeleulatuvat kasu hea valitsemistava, läbipaistvuse ja korruptsioonivastase võitluse tõhustamisel; märgib, et digitehnoloogia võib märkimisväärselt hõlbustada kodanike osalemist otsustusprotsessides ja nende võimalust neid protsesse kontrollida; toetab asjaolu, et idapartnerluse uues tegevuskavas keskendutakse digiülemineku ja eelkõige e-valitsuse edendamisele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab kahetsusväärseks Valgevene ametiasutuste otsust peatada nende osalemine idapartnerluses; loodab jätkata koostööd Valgevenega niipea, kui on olemas vajalikud tingimused rahumeelseks demokraatiale üleminekuks, et tugineda ühistel väärtustel ja huvidel põhinevale ühisele tegevuskavale; jätkab Valgevene kodanike, kodanikuühiskonna ja sõltumatu meedia kaasamist ja toetamist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub kõigil Euroopa poliitilistel erakondadel aidata oma Valgevene opositsiooni sõsarerakondadel jääda elujõuliseks, pidades silmas tunnustamata Lukašenka režiimi poolt Valgevene erakondi käsitlevasse seadusesse tehtud muudatust, ning nõuab tungivalt, et nad jätkaksid nende erakondadega aktiivset koostööd, olenemata sellest, kas nad on registreeritud; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab vajadust mitte diskrimineerida haavatavaid rühmi, sealhulgas vähemusrühmi, LGBTIQ+inimesi ja puuetega inimesi, ning vajadust soolise võrdõiguslikkuse järele, et parandada eri rühmade esindatust ja nende sotsiaal-majanduslikke tingimusi ning edendada seeläbi stabiilset ja võrdsemat ühiskonda ja head valitsemist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Armeenia ja Aserbaidžaan on kinnitanud oma pühendumust rahulepingu sõlmimise nimel tehtavale tööle ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja ja 1991 aasta Alma-Ata deklaratsiooni järgimisele, mille kaudu nad tunnustavad teineteise territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust, ning et nad kinnitanud, et see on piiride määramise komisjonide töö alus; väljendab heameelt ELi tsiviilvaatlusmissiooni eduka elluviimise üle Armeenias Aserbaidžaani piiri ääres; tunneb heameelt Armeenias ELi tsiviilmissiooni loomise üle, mille lõppeesmärk on aidata kaasa püsivale rahule selles piirkonnas, vähendades Armeenia konfliktipiirkondades ja piirialadel esinevate vahejuhtumite arvu, vähendada nende piirkondade elanikkonnale avalduvat ohtu ning aidata seeläbi kaasa Armeenia ja Aserbaidžaani suhete normaliseerimisele; kordab Euroopa Ülemkogu eesistuja seisukohta, et vahejuhtumite ennetamiseks on vaja tagada vägede asjakohane tagasitõmbumine; väljendab heameelt selle üle, et lepiti kokku, et piirkonnas tuleb lõpetada transpordiühenduste blokeerimine ilma eksterritoriaalsete nõueteta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab kõigi lahendamata humanitaarküsimuste täielikku ja kiiret lahendamist, sealhulgas kõigi Armeenia kinnipeetud isikute vabastamist, kõigi Mägi-Karabahhi konflikti ajal kadunuks jäänud või kadunuks jääma sunnitud isikute saatuse selgitamist, ning UNESCO missiooni elluviimist eesmärgiga kaitsta piirkonna kultuuripärandit; väljendab heameelt ELi toetuse üle humanitaardemineerimise alastele pingutustele; rõhutab, et Mägi-Karabahhis elavate armeenlaste õiguste ja julgeolekuga tuleb tegeleda, et tagada piirkonnas püsiv rahu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teeb oma kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, naabruspoliitika ja laienemise volinikule ning ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0406.

(2)  ELT C 28, 27.1.2020, lk 97.

(3)  ELT C 361, 8.9.2021, lk 1.

(4)  ELT C 134, 24.4.2020, lk 1.

(5)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 114.

(6)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

(7)  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

(8)  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

(9)  ELT L 23, 26.1.2018, lk 4.

(10)  EÜT L 246, 17.9.1999, lk 3.

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/8 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/8

---

Resolutsioon pealinnade kohta: majandusareng ja probleemid COVID-19-järgses olukorras

(2023/C 229/02)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 5 ja 6, artikleid 145–149 (IX jaotis – Tööhõive) ning artikleid 165 ja 166 (XII jaotis – Haridus, kutseõpe, noorsugu ja sport),

võttes arvesse idanaabruspoliitika arengut alates 2004. aastast ja selle idapartnerluse komponenti alates 2009. aastast ning eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta,

võttes arvesse ELi ja Gruusia (1), ELi ja Moldova (2) ning ELi ja Ukraina (3) vahelisi assotsieerimislepinguid, millega seati eesmärgiks põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduspiirkonnad, samuti ELi ja Armeenia vahelist ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut (4) ning ELi ja Aserbaidžaani vahelist partnerlus- ja koostöölepingut (5),

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu otsust anda Ukrainale ja Moldovale ELi kandidaatriigi staatus ning tunnustada Gruusia ELiga ühinemise väljavaateid,

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti (viimati muudetud 26. juunil 2018) (6),

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse talituste 9. juuni 2017. aasta ühist töödokumenti „Eastern Partnership – 20 Deliverables for 2020 focusing on key priorities and tangible results“ (Idapartnerlus – 2020. aastaks seatud 20 eesmärki: keskendumine põhiprioriteetidele ja käegakatsutavatele tulemustele) (SWD(2017) 300),

võttes arvesse komisjoni ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. märtsi 2020. aasta ühisteatist „Idapartnerluse poliitika pärast 2020. aastat: vastupanuvõime tugevdamine – idapartnerlus, mis toob kasu kõigile“ (JOIN(2020) 7) ning nõukogu 11. mai 2020. aasta järeldusi idapartnerluse poliitika kohta pärast 2020. aastat,

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee juhatuse 12. juuni 2020. aasta teadet seoses idapartnerlusriikide juhtide 18. juunil 2020. aastal korraldatud videokonverentsiga,

võttes arvesse 15. detsembril 2021 Brüsselis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. juuni 2020. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, mis käsitleb idapartnerlust 2020. aasta juuni tippkohtumise eel (7),

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli märkusi pärast idapartnerlusriikide juhtide 18. juunil 2020. aastal korraldatud videokonverentsi,

võttes arvesse idapartnerlusriikide kohalike ja piirkondlike omavalitsuste konverentsil vastu võetud tegevuskava aastateks 2018–2020,

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 9. detsembri 2019. aasta resolutsiooni innovatsiooni kohta hariduses ja haridusreformides ELis ja idapartnerlusriikides: probleemid ja võimalused (8),

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tippkohtumisel 25. septembril 2015. aastal vastu võetud kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja eriti kestliku arengu 4. eesmärki kõikidele kaasava ja õiglase kvaliteetse hariduse ning elukestva õppe võimaluste tagamise kohta,

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, mille kuulutasid välja Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon 17. novembril 2017. aastal Göteborgis toimunud õiglase töö ja majanduskasvu teemalisel sotsiaaltippkohtumisel, eelkõige 1. sammast igaühe õiguse kohta kvaliteetsele ja kaasavale haridusele, koolitusele ja elukestvale õppele, et säilitada ja omandada oskused, mis võimaldavad ühiskonnas täielikult osaleda ja aitavad suunduda edukalt tööturule,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/817, millega luuakse liidu haridus- ja koolitus-, noorte- ja spordiprogramm „Erasmus+“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (9),

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 22. märtsi 2016. aasta resolutsiooni kutsekvalifikatsiooni, töökogemuse ja ülikoolidiplomite vastastikuse tunnustamise kohta Bologna protsessi raames (10),

võttes arvesse komisjoni talituste 10. juuni 2016. aasta töödokumenti „Analytical underpinning for a New Skills Agenda for Europe“ (Euroopa uue oskuste tegevuskava analüütilised põhialused) (SWD(2016) 195),

võttes arvesse komisjoni 10. juuni 2016. aasta teatist „Euroopa uus oskuste tegevuskava: koostöö inimkapitali tugevdamiseks ning töölesobivuse ja konkurentsivõime suurendamiseks“ (COM(2016) 381),

võttes arvesse komisjoni 7. detsembri 2016. aasta teatist „Hariduse täiustamine ja moderniseerimine“ (COM(2016) 941),

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta teatist digiõppe tegevuskava kohta (COM(2018) 22),

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus, milles käsitletakse ühiste väärtuste, kaasava hariduse ja õpetamise Euroopa mõõtme edendamist (COM(2018) 23),

võttes arvesse komisjoni 17. jaanuari 2018. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus võtmepädevuste kohta elukestvas õppes (COM(2018) 24),

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Tugevama Euroopa väljakujundamine: noorte-, haridus- ja kultuuripoliitika roll“ (COM(2018) 268),

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist Euroopa haridusruumi saavutamise kohta aastaks 2025 (COM(2020) 625),

võttes arvesse nõukogu 26. novembri 2018. aasta soovitust kõrg- ja keskhariduskvalifikatsioonide ning välismaal läbitud õppeperioodide õpiväljundite automaatse vastastikuse tunnustamise edendamise kohta (11),

võttes arvesse 19. novembri 2020. aasta ministrite Rooma kommünikeed, mis allkirjastati pärast Euroopa kõrgharidusruumi käsitlevat ministrite kohtumist,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni hariduse kohta digiajastul ning ELi poliitikakujundamisega seotud probleemide, võimaluste ja õppetundide kohta (12),

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. mai 2020. aasta arvamust ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta,

võttes arvesse komisjoni 30. septembri 2020. aasta teatist „Digiõppe tegevuskva 2021–2027: hariduse ja koolituse ümberkujundamine digiajastu jaoks“ (COM(2020) 624), mis põhineb digitaalsel tegevuskaval aastateks 2018–2020,

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 25. juuni 1958. aasta töö- ja kutsealast diskrimineerimist käsitlevat konventsiooni (nr 111),

võttes arvesse ILO 23. juuni 1975. aasta inimressursside arendamist käsitlevat konventsiooni (nr 142),

võttes arvesse komisjoni 26. veebruari 2020. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2020) 70) ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. mai 2020. aasta arvamust ja Euroopa Parlamendi 10. juuli 2020. aasta seadusandliku resolutsiooni ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (13),

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“ (COM(2020) 102),

võttes arvesse komisjoni 27. mai 2020. aasta teatist „Euroopa võimalus: parandame vead ja teeme ettevalmistusi järgmise põlvkonna jaoks“ (COM(2020) 456),

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 21. juuli 2020. aasta järeldusi, Euroopa Parlamendi 23. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (14) ning Euroopa Ülemkogu 10.–11. detsembri 2020. aasta järeldusi,

võttes arvesse komisjoni aruannet 2019. aastal kolmandatele riikidele antud makromajandusliku finantsabi rakendamise kohta (COM(2020) 296),

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga 2018. aasta aruannet idapartnerluse tehnilise abi usaldusfondi kohta,

võttes arvesse komisjoni 6. juuli 2018. aasta ettepanekut kehtestada ajavahemikuks 2021–2027 digitaalse Euroopa programm (COM(2018) 434),

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kehtestamiseks, pöörates erilist tähelepanu tugeva keskkonna-, energia- ja kliimapartnerluste tagamisele idapartnerluse riikidega (COM(2019) 640),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. septembri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1601, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (15),

võttes arvesse komisjoni 28. mai 2020. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus taaste- ja vastupidavusrahastu loomise kohta (COM(2020) 408),

võttes arvesse 12. detsembri 2015. aasta ÜRO Pariisi kliimakokkulepet,

võttes arvesse komisjoni 19. jaanuari 2021. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Ühiste jõududega COVID-19 vastu“, eelkõige komisjoni üleskutset tagada idapartnerluse riikidele juurdepääs osale 2,3 miljardist doosist, mille EL on hankinud (COM(2021) 35),

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „VKEde strateegia kestliku ja digitaalse Euroopa kujundamiseks“ (COM(2020) 103),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni välisriikide sekkumise kohta valimistesse ja desinformatsiooni kohta riiklikes ja üleeuroopalistes demokraatlikes protsessides (16),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. septembri 2019. aasta resolutsiooni, millega rõhutatakse Euroopa ajaloomälu tähtsust Euroopa tulevikule (17),

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2020. aasta teatist „Uus ringmajanduse tegevuskava: puhtama ja konkurentsivõimelisema Euroopa nimel“ (COM(2020) 98),

võttes arvesse nõukogu 12. mai 2009. aasta järeldusi, mis käsitlevad strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal („ET 2020“) (18),

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (programm „EL tervise heaks“) (COM(2020) 405),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli juhtimisel 12. detsembril 2022 toimunud Euroopa partnerluse välisministrite kohtumist,

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti „Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities“ („Taastumine, vastupanuvõime ja reformid: idapartnerluse prioriteedid 2020. aastale järgneval perioodil)“,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. juuni 2022. aasta resolutsiooni julgeoleku kohta idapartnerluse piirkonnas ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika rolli kohta (19),

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga hinnangut idapartnerluse tehnilise abi usaldusfondi kohta (2010–2019),

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem, otsust (EL) 2015/1814, mis käsitleb ELi kasvuhoonegaaside heitkogustega kauplemise süsteemi turustabiilsusreservi loomist ja toimimist, ning määrust (EL) 2015/757 ELi heitkogustega kauplemise süsteemi muutmise kohta,

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 09/2021 pealkirjaga „ELi mõjutav väärinfo: probleemiga tegeletakse, kuid seda ei ole veel lahendatud“,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi uue laienemisstrateegia kohta (20),

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi 2022. aasta järeldusi,

| A. | arvestades, et COVID-19 pandeemia majanduslikud ja muud tagajärjed on avaldanud idapartnerluse riikide kaubandusele ja rahaülekannetele märkimisväärset mõju; arvestades, et valitsused reageerisid pandeemiale ning Aserbaidžaan, Armeenia ja Gruusia kehtestasid viivitamata mitmes piirkonnas keelud ja piirangud; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et COVID-19 pandeemia majanduslikud ja muud tagajärjed on avaldanud idapartnerluse riikide kaubandusele ja rahaülekannetele märkimisväärset mõju; arvestades, et valitsused reageerisid pandeemiale ning Aserbaidžaan, Armeenia ja Gruusia kehtestasid viivitamata mitmes piirkonnas keelud ja piirangud;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit eraldas üle 2,5 miljardi euro, et toetada Armeeniat, Aserbaidžaani, Valgevenet, Gruusiat, Moldovat ja Ukrainat COVID-19 vastu võitlemisel; arvestades, et EL toetas idapartnerluse riikides ka COVID-19 vaktsiinide kasutuselevõttu ja vaktsineerimist (40 miljoni euroga) ning Euroopa Ravimiameti poolt heakskiidetud, liikmesriikidele kuuluvate vaktsiinide jagamist idapartnerluse riikidega, mida vahendati Poola koordineeritava Euroopa tiimi lähenemisviisi mehhanismi kaudu (35 miljoni euroga); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit eraldas üle 2,5 miljardi euro, et toetada Armeeniat, Aserbaidžaani, Valgevenet, Gruusiat, Moldovat ja Ukrainat COVID-19 vastu võitlemisel; arvestades, et EL toetas idapartnerluse riikides ka COVID-19 vaktsiinide kasutuselevõttu ja vaktsineerimist (40 miljoni euroga) ning Euroopa Ravimiameti poolt heakskiidetud, liikmesriikidele kuuluvate vaktsiinide jagamist idapartnerluse riikidega, mida vahendati Poola koordineeritava Euroopa tiimi lähenemisviisi mehhanismi kaudu (35 miljoni euroga);

| C. | arvestades, et turismi vähenemine mõjutas Gruusiat rohkem kui ühtegi teist idapartnerluse riiki ning mõjus laastavalt ka Aserbaidžaani turismisektorile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et turismi vähenemine mõjutas Gruusiat rohkem kui ühtegi teist idapartnerluse riiki ning mõjus laastavalt ka Aserbaidžaani turismisektorile;

| D. | arvestades, et viiruse edasise leviku piiramiseks seatud piirangud avaldasid negatiivset mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd); arvestades, et Armeenia puhul tähendas Jerevani haiguspuhang, et sealsed VKEd kannatasid suuremat kahju kui teiste piirkondade VKEd; arvestades, et Aserbaidžaani suurlinnades ja teistes idapartnerluse riikide linnades tegutsevad VKEd teatasid nõudluse vähenemisest, tarneahela häiretest ning müügi ja kasumi vähenemisest tingitud probleemidest; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et viiruse edasise leviku piiramiseks seatud piirangud avaldasid negatiivset mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd); arvestades, et Armeenia puhul tähendas Jerevani haiguspuhang, et sealsed VKEd kannatasid suuremat kahju kui teiste piirkondade VKEd; arvestades, et Aserbaidžaani suurlinnades ja teistes idapartnerluse riikide linnades tegutsevad VKEd teatasid nõudluse vähenemisest, tarneahela häiretest ning müügi ja kasumi vähenemisest tingitud probleemidest;

| E. | arvestades, et välismaiste otseinvesteeringute järsk vähenemine idapartnerluse piirkonnas mõjutab piirkonna kriisijärgset taastumist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et välismaiste otseinvesteeringute järsk vähenemine idapartnerluse piirkonnas mõjutab piirkonna kriisijärgset taastumist;

| F. | arvestades, et Euroopa tiimi toetusprogrammist eraldati 100 miljonit eurot, et aidata VKEdel, iseenda tööandjatel ja teistel ettevõtjatel pärast kriisi hõlpsalt laenu saada ja oma äritegevust edendada; arvestades, et algatuse EU4Business kaudu anti VKEdele olemasolevatest krediidiliinidest ja toetustest kohalikes vääringutes üle 200 miljoni euro; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa tiimi toetusprogrammist eraldati 100 miljonit eurot, et aidata VKEdel, iseenda tööandjatel ja teistel ettevõtjatel pärast kriisi hõlpsalt laenu saada ja oma äritegevust edendada; arvestades, et algatuse EU4Business kaudu anti VKEdele olemasolevatest krediidiliinidest ja toetustest kohalikes vääringutes üle 200 miljoni euro;

| G. | arvestades, et viivitamatu ülemineku tõttu traditsioonilistelt õppimisviisidelt veebiõppele sai haridussüsteem pandeemia ajal tugevalt kannatada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et viivitamatu ülemineku tõttu traditsioonilistelt õppimisviisidelt veebiõppele sai haridussüsteem pandeemia ajal tugevalt kannatada;

| H. | arvestades, et digiteenuste areng ja internetilevik on idapartnerluse riikides erineval tasemel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et digiteenuste areng ja internetilevik on idapartnerluse riikides erineval tasemel;

| I. | arvestades, et väiksema internetileviku ja vähearenenud e-kaubanduse tõttu sai idapartnerluse riikides kõige tugevamalt kannatada teenindussektor; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et väiksema internetileviku ja vähearenenud e-kaubanduse tõttu sai idapartnerluse riikides kõige tugevamalt kannatada teenindussektor;

| J. | arvestades, et idapartnerluse riike käsitlevast üldhinnangust selgub, et suurima majanduslanguse all kannatasid linnad, eelkõige suurima elanikkonna, majandustegevuse ja COVID-19 juhtumite arvuga linnad, ning et puudulik teabevahetus, suur rahvastikutihedus ja tarneahela häired avaldasid neile kõige suuremat mõju; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et idapartnerluse riike käsitlevast üldhinnangust selgub, et suurima majanduslanguse all kannatasid linnad, eelkõige suurima elanikkonna, majandustegevuse ja COVID-19 juhtumite arvuga linnad, ning et puudulik teabevahetus, suur rahvastikutihedus ja tarneahela häired avaldasid neile kõige suuremat mõju;

| K. | arvestades, et pandeemia mõju leevendamiseks VKEdele viidi idapartnerluse riikide võetavad meetmed vastavusse kogu ELis võetud meetmetega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et pandeemia mõju leevendamiseks VKEdele viidi idapartnerluse riikide võetavad meetmed vastavusse kogu ELis võetud meetmetega;

| L. | arvestades, et valitsuste poolt tervishoiukriisi leevendamiseks võetud meetmed tõid kaasa paljude ettevõtete täieliku või osalise sulgemise või äritegevuse peatamise, mis omakorda suurendas töötuse määra; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et valitsuste poolt tervishoiukriisi leevendamiseks võetud meetmed tõid kaasa paljude ettevõtete täieliku või osalise sulgemise või äritegevuse peatamise, mis omakorda suurendas töötuse määra;

| M. | arvestades, et töötuse kõrge määr ja inimeste vähesed säästud idapartnerluse piirkonnas võivad seal põhjustada pikaajalist majanduslangust ja vaesust; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et töötuse kõrge määr ja inimeste vähesed säästud idapartnerluse piirkonnas võivad seal põhjustada pikaajalist majanduslangust ja vaesust;

| N. | arvestades, et idapartnerluse piirkonna majanduse taastumine on eeldatavasti pikk ja keeruline protsess; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et idapartnerluse piirkonna majanduse taastumine on eeldatavasti pikk ja keeruline protsess;

| O. | arvestades, et VKEde abistamiseks COVID-19 pandeemia ajal on idapartnerluse riikides ulatuslikku likvideerimist ja pankrotte leevendatud laenude ja lühiajalise rahastamise pakkumisega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et VKEde abistamiseks COVID-19 pandeemia ajal on idapartnerluse riikides ulatuslikku likvideerimist ja pankrotte leevendatud laenude ja lühiajalise rahastamise pakkumisega;

| P. | arvestades, et pandeemiast tulenenud või selle tõttu süvenenud majandusraskused võivad töötuse määra veelgi suurendada ja luua juurde takistusi tööalasele konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pandeemiast tulenenud või selle tõttu süvenenud majandusraskused võivad töötuse määra veelgi suurendada ja luua juurde takistusi tööalasele konkurentsivõimele;

| Q. | arvestades, et digitehnoloogiasse tehtavate investeeringute vähesus suurendab ettevõtete, inimeste ja kohtade vahelist ebavõrdsust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et digitehnoloogiasse tehtavate investeeringute vähesus suurendab ettevõtete, inimeste ja kohtade vahelist ebavõrdsust;

| R. | arvestades, et COVID-19 pikaajaliseks tagajärjeks võib pidada tarbijanõudluse märkimisväärset vähenemist idapartnerluse riikides, sealhulgas nende pealinnades; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et COVID-19 pikaajaliseks tagajärjeks võib pidada tarbijanõudluse märkimisväärset vähenemist idapartnerluse riikides, sealhulgas nende pealinnades;

| S. | arvestades, et idapartnerluse riigid peaksid panema sotsiaalses ja majanduslikus arengus suurt rõhku hariduse rollile; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et idapartnerluse riigid peaksid panema sotsiaalses ja majanduslikus arengus suurt rõhku hariduse rollile;

| T. | arvestades, et Venemaa provotseerimata agressioonisõda on avaldanud laastavat mõju mitte ainult Ukrainale, vaid ka idapartnerluse piirkonnale tervikuna, avaldades mõju kõigile avaliku elu valdkondadele, sealhulgas ettenägematut mõju tervishoiule ja ühiskondlikule heaolule; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Venemaa provotseerimata agressioonisõda on avaldanud laastavat mõju mitte ainult Ukrainale, vaid ka idapartnerluse piirkonnale tervikuna, avaldades mõju kõigile avaliku elu valdkondadele, sealhulgas ettenägematut mõju tervishoiule ja ühiskondlikule heaolule;

| U. | arvestades, et Euroopa Liit on taas kinnitanud oma pühendumust idapartnerlusele ning valmisolekut muuta idapartnerlus paindlikumaks ja partnerriikide vajadustele paremini vastavaks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Liit on taas kinnitanud oma pühendumust idapartnerlusele ning valmisolekut muuta idapartnerlus paindlikumaks ja partnerriikide vajadustele paremini vastavaks;

| 1. | rõhutab, et COVID-19 avaldas idapartnerluse riikide pealinnadele tugevat negatiivset mõju, mõjutades nii keskasutusi ja kohalikke omavalitsusi kui ka ettevõtlust ja ühiskonda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et ametiasutused pidid otsima alternatiive ja leidma lahendusi pandeemiast põhjustatud ulatusliku majandusliku kahju minimeerimiseks idapartnerlusriikide pealinnades; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et COVID-19 on üks peamisi piirkonna töörände dünaamikat mõjutavaid tegureid; märgib sellega seoses, et pandeemia vähendas märkimisväärselt inimeste liikuvust ja seeläbi suurendas pealinnades töötust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et COVID-19 kriis tõi kaasa tõsise majanduslanguse, mis mõjutas nii majandust kui ka ühiskonda; märgib, et samas annab see võimaluse vaadata läbi eri siseriiklike ja rahvusvaheliste sidusrühmade vahelised olemasolevad koostöömudelid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, kui oluline on edendada mitmepoolsust, strateegilisi prioriteete ning peamiste rahvusvaheliste haridus- ja innovatsioonialaste, sealhulgas kestliku arengu eesmärkide, kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja Pariisi kokkuleppe kohustuste ja eesmärkide täitmist pealinnades; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et hariduses ja koolituses kasutatavad digitehnoloogiad üldiselt suurendavad majanduse ja hariduse koostoimet ning et pealinnade – iseäranis ELi programmides osalevate – haridus- ja koolitusasutuste investeeringud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasse annavad tulemusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et ELi lähenemisviis peab olema suunatud demokraatlike ja majanduslike reformide toetamisele ning institutsioonilise ja ühiskondliku vastupanuvõime tugevdamisele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust integreerida õpetamis- ja õppimisprotsessidesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning kujundada haridus pealinnades ümber, liikudes teadmiste edasiandmise mudelilt teadmiste ühisloomise mudelile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et õpetajate ümberõppe ja haridussüsteemi ajakohastamise kaudu saavad riigid parandada oma haridussüsteemi kvaliteeti ja muuta selle digiajastule vastavaks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et idapartnerluse riigid saavad kasutada seda võimalust oma strateegiate elluviimise kiirendamiseks ning haridus- ja koolitussüsteemidesse tehtavate investeeringute suurendamiseks, et pakkuda kvaliteetset, kättesaadavat ja kaasavat haridust, sealhulgas kutseharidust ja -õpet ning elukestvat, täiend- ja ümberõpet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pooldab ELi ja idapartnerluse riikide vaheliste kontaktide ja suhtluse tugevdamist kodanikuühiskonna tasandil välja töötatud ühisprojektide kaudu, sealhulgas noorte üliõpilaste ja spetsialistide osalemise toetamise kaudu ELi haridus- ja koolitusprogrammides, nagu „Erasmus+“; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, kui oluline on, et idapartnerluse riigid neid eesmärke täidaksid, pakkudes paremat taristut, ühendatust ja digiseadmeid ning koolitades õpetajaid tehnoloogiat omaks võtma ja digivahendeid kasutama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | märgib, et idapartnerluse riigid saavad hariduse ja õppimise kaudu edendada liikuvust ning selliste võtmepädevuste ja -kogemuste omandamist, mis on tööturul ja ühiskonnas aktiivseks osalemiseks üldiselt hädavajalikud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et haridusreforme tuleks selliste oluliste programmide nagu „Erasmus+“, „Loov Euroopa“ ja „Euroopa horisont“ rakendamise kaudu hoolikalt edendada, pealinnades kogutud kogemused aga aitaksid omakorda kaasa äärealade arengule; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et idapartnerluse riikides võivad koolitustel osalemist soodustada sihipärased rahalised stiimulid ja moodulipõhised õppimisvõimalused, mis edendavad nende riikide pingutusi väheste oskustega täiskasvanute abistamisel minimaalsel tasemel kirja- ja arvutusoskuse ning digioskuste omandamisega; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust toetada piirkonnas asuvaid akadeemilisi ja teadustöö tippkeskusi, tugevdades idapartnerluse riikide vahelist akadeemilist ja haridusalast koostööd ja vähendades samal ajal nende halduskoormust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et vältimaks noorema ja paremini haritud tööjõu lahkumist päritoluriigist peaksid idapartnerluse riigid analüüsima, kuidas hallata kõrge kvalifikatsiooniga töötajate ja oskustööliste riikide vahelist liikuvust, ning jagama parimaid tavasid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab vajadust kasutada võimaluse korral juba olemasolevaid veebipõhiseid kaugõppekursusi, julgustada haridustehnoloogia ettevõtteid muutma oma ressursid kättesaadavamaks, mitmekesistada õpetamisviise sõltuvalt õpilaste vanusest ja arusaamisvõimest ning edendada õpetajate vahelist koostööd; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et selleks, et toota rohkem digispetsialiste, peaksid idapartnerluse riigid tugevdama põhiliste digioskuste ja -pädevuste õpetamist alates varasest east, töötama välja atraktiivsed kõrghariduse õppekavad ning parandama samal ajal noorema põlvkonna tööhõiveväljavaateid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et erilist tähelepanu tuleks pöörata äärealadel elavatele tõrjutuse all kannatavatele lastele võrdse juurdepääsu tagamisele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et selleks, et edendada töökohal soolise võrdõiguslikkuse kultuuri ja aidata võidelda igasuguse diskrimineerimise, sealhulgas soolise stereotüpiseerimise vastu, peavad idapartnerluse riigid kaotama soolise ebavõrdsuse ja edendama koolides sootundlikumat õpetamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab vajadust pöörata lisatähelepanu puuetega lastele, tagades neile veebipõhise hariduse ja õppematerjalide kättesaadavuse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et kodanikuühiskonna osalejad, tööandjate organisatsioonid, sotsiaalpartnerid, akadeemilised asutused, koolituskeskused ja tööhõiveasutused peavad tegema kindlaks ja kõrvaldama lõhe idapartnerluse riikide tööturu vajaduste ning haridus- ja koolitussüsteemide pakutavate akadeemiliste kvalifikatsioonide ja kutseoskuste vahel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib tähelepanu vajadusele anda noortele vahendid ja teadmised, mis võimaldavad neil tegeleda aktivismiga, osaleda aktiivselt ühiskonnas ja luua endale parem tulevik; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab vajadust suurendada abi Venemaa põhjendamatu ja provotseerimata Ukraina-vastase sõjalise agressiooni tõttu kannatavatele Ukraina kodanikele; märgib, et ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel põgenes Ukrainast teistesse riikidesse ajavahemikul veebruar 2022 kuni 20. detsember 2022 rohkem kui 16,6 miljonit inimest; märgib samuti, et sõja algusest kuni 24. detsembrini 2022 tapeti Ukraina peaprokuratuuri andmetel 450 last ja sai vigastada 867 last; märgib, et need andmed ei sisalda andmeid neist piirkondadest, kus toimub aktiivne sõjategevus; märgib lisaks, et 23. detsembriks 2022 oli Ukrainas pommitamise ja raketirünnakute tagajärjel kahjustada saanud 2 619 haridusasutust ning veel 406 täielikult hävinud; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et ettevõtted ja kõrgkoolid peavad haridus- ja koolitusteenuse osutajate ning ettevõtete tiheda koostöö kaudu osalema aktiivselt õppekavade kohandamises ja praktikavõimaluste pakkumises; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et vähekaitstud ettevõtjate suhtes tuleb rakendada teise võimaluse põhimõtet, s.o kehtestada neile lühike ajavahemik, milleks nad võlgadest vabastatakse ja mis kõrvaldaks uuesti alustajatele muidu kehtivad diskrimineerivad seadused, ning luua spetsiaalselt neile mõeldud suunised ja koolituskursused; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab, et idapartnerluse riikide haridus- ja koolitussüsteemide ajakohastamine toob kahtlemata nende kodanikele käegakatsutavat kasu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, kui oluline on idapartnerluse riikide, iseäranis nende kaasaegse taristu arendamise jätkuv rahaline toetamine ELi programmidest ja fondidest, et valmistada neid riike ette tulevaseks Euroopa Liiduga ühinemiseks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, kui oluline roll võib ELil olla idapartnerluse riikide püüdluste toetamisel; tunnustab Gruusias Thbilisis asuvat idapartnerluse Euroopa kooli kui olulist tunnusmärki ELi mõjust piirkonnas, mis annab kuue idapartnerluse riigi üliõpilastele ainulaadse võimaluse saavutada isiklikku, sotsiaalset ja kutsealast edu, tuginedes Euroopa põhiväärtustele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et kodanikuühiskond peaks jätkuvalt keskenduma sihipärastele meetmetele, et toetada kohalikku kodanikuühiskonda selle põhirollis – valitsuse tegevuse, eelkõige COVID-19-järgse taastumispoliitika jälgimises; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et idapartnerluse riikide pealinnade võimuses on kaotada õppimist takistavad asjaolud ning edendada kõigile mõeldud uuenduslikku ja kaasavat haridust ning koolitust, muutes seeläbi tõelisuseks Euroopa kõrgharidusruumi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab vajadust vähendada halduskoormust, kiirendades selleks e-valitsuse algatuste rakendamist ja pakkudes samal ajal kodanikele juurdepääsu kõigile vajalikele avalikele teenustele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib vajadust luua noortele tingimused õppimiseks, koolituseks, töötamiseks ja ühiskonnaelus osalemiseks ning nõuab, et EL suurendaks veelgi selle valdkonna toetamist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab vajadust investeeringute järele, et tugevdada konkurentsivõimet ja integratsiooni ELi väärtusahelatega; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, kui oluline on kultuurilise ja demokraatliku hariduse algatuste loomine, et edendada liikuvust ja inimestevahelisi kontakte ning saavutada kestliku sotsiaalse ja majandusliku arengu kaudu tugevam ühiskond; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, kui oluline on parandada suutlikkust näha ette COVID-19ga seotud väärinfo levitamist ja sellele reageerida ning tegeleda ühiskonna vastupanuvõimega ohtudele, mida kujutavad endast propaganda, libauudised ja vaenukõne, piiramata seejuures meedia sõnavabadust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, kui oluline on idapartnerluse riikides ajude äravoolu sotsiaal-majanduslike tagajärgede ärahoidmise seisukohast luua noortele rohkem kvaliteetseid töökohti, mis on aga eriti keeruline muutuste struktuuriliste tõukejõudude tõttu, nagu tehnoloogilised uuendused ja üleilmastumine; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et COVID-19 pandeemia ajal koormati kõik idapartnerluse riikide tervishoiusüsteemid kiiresti üle ning seetõttu peaksid poliitikakujundajad suurendama valmisoleku tõstmiseks vastastikust abi ja riiklike tervishoiuteenuste rahastamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et COVID-19 pandeemia on kiirendanud digiüleminekut ning idapartnerluse riigid peaksid mõtestama ümber olemasolevate haridusmudelite kestlikkuse ja tõhususe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab, et idapartnerluse riigid peaksid tegema koostööd pandeemiajärgse taastamispoliitikaga seotud kogemuste jagamisel, et tugevdada valmisolekut ja vastastikust abi sarnaste probleemide lahendamisel tulevikus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab vajadust selge töökohtade raamistiku järele, et edendada rohe- ja digipööret, tagada taastumine COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikust mõjust, tugevdada pealinnades kestlikku konkurentsivõimet, tagada inimväärsed töökohad ja võrdsed võimalused ning suurendada piirkonnas stabiilsust ja jõukust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab vajadust toetada strateegilisi investeeringuid kestliku, keskkonnahoidliku ja ringmajanduse kasvuks, parandades samal ajal idapartnerluse piirkonna toiduga kindlustatust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, kui oluline on edendada majandusarengut selliste meetmete abil nagu suurem ühendatus ja piirkondlik areng, piirkonnasisene kaubandus, põllumajandus ja maaelu areng, pöörates tugevat poliitilist tähelepanu keskkonnakaitsele, et tugevdada vastupanuvõimet kliimamuutustele, kiirendada üleminekut vähese CO2 heitega ringmajandusele ja arendada digimajandust; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib, kui oluline on suurendada tehnilist oskusteavet ja võimekust, et võtta kasutusele riigisisesed heitkoguste seire, aruandluse ja kontrollimise raamistikud kooskõlas Pariisi kokkuleppe kohase uue tõhustatud läbipaistvusraamistikuga; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab heameelt idapartnerluse majandus- ja investeerimiskava üle, mille eesmärk on eraldada ELi eelarvest toetuste, segarahastamise ja tagatistena 2,3 miljardit eurot, et toetada majanduse pandeemiajärgset taastumist ja idapartnerluse riikide majandust kestlikult ümber kujundada, et nad saaksid vastupidavamaks ja integreeritumaks; märgib, et avaliku ja erasektori investeeringud võiksid kava võimendada kuni 17 miljardi euro ulatuses; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub kõiki ELi ja idapartnerluse riikide sidusrühmi üles suurendama pingutusi, et rakendada kõrgetasemelisi suurprojekte, sealhulgas projekte, mille eesmärk on arendada ühenduvust Mustal merel, näiteks neid, mis käsitlevad Musta mere veealust elektri ülekandekaablit ja kiudoptilist kaablit ning Gruusia ja ELi liikmesriikide (Rumeenia ja Bulgaaria) vahelist otsest laevaühendust ja fiiderteenuseid, mis lühendaksid transiidile ja käibe teenimisele kuluvat aega ning muudaksid need piirkonnad ligipääsetavamaks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | tuletab meelde, et Euroopa Liit jätkab nende idapartnerluse riikide toetamist, kes soovivad kõnealuses piirkonnas oma vastupanuvõimet ja stabiilsust suurendada, ning teeb seda eri liiki koostöö ja kaasatuse pakkumise, sealhulgas küber-, hübriid- ja muude mittesõjaliste vahendite kaudu. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

(2)  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

(3)  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

(4)  ELT L 23, 26.1.2018, lk 4.

(5)  EÜT L 246, 17.9.1999, lk 3.

(6)  ELT C 198, 6.7.2011, lk 4.

(7)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 114.

(8)  ELT C 134, 24.4.2020, lk 16.

(9)  ELT L 189, 28.5.2021, lk 1.

(10)  ELT C 193, 31.5.2016, lk 17.

(11)  ELT C 444, 10.12.2018, lk 1.

(12)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 2.

(13)  ELT C 371, 15.9.2021, lk 134.

(14)  ELT C 371, 15.9.2021, lk 110.

(15)  ELT L 249, 27.9.2017, lk 1.

(16)  ELT C 202, 28.5.2021, lk 25.

(17)  ELT C 171, 6.5.2021, lk 25.

(18)  ELT C 119, 28.5.2009, lk 2.

(19)  ELT C 493, 27.12.2022, lk 70.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0406.

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/16

---

Resolutsioon taastuvenergiale ülemineku kohta vastusena praegustele idapartnerluse energiajulgeolekuga seotud probleemidele Venemaa agressiooni- ja okupatsioonisõja kontekstis

(2023/C 229/03)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisakti,

võttes arvesse 15. detsembril 2021 Brüsselis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 18. märtsi 2020. aasta ühisteatist „Eastern Partnership policy beyond 2020: Reinforcing Resilience – an Eastern Partnership that delivers for all“ (Idapartnerluse poliitika pärast 2020. aastat. Vastupanuvõime tugevdamine – idapartnerlus, mis toob kasu kõigile) (JOIN(2020) 7),

võttes arvesse 12. detsembril 2015 vastu võetud Pariisi kliimakokkulepet, mille Euroopa Liit on ratifitseerinud ja mille osalised on ka idapartnerlusriigid,

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019) 640) ning sellele järgnenud seadusandlikke ettepanekuid ja meetmeid,

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatist „Kava „REPowerEU““ (COM(2022) 230),

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2022. aasta teatist „Säästame gaasi turvalise talve nimel“ (COM(2022) 360) ja nõukogu 5. augusti 2022. aasta määrust (EL) 2022/1369, mis käsitleb gaasinõudluse vähendamise koordineeritud meetmeid (1),

võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 2022. aasta määrust (EL) 2022/1854, mis käsitleb kõrgete energiahindadega seotud erakorralisi sekkumismeetmeid (2),

võttes arvesse komisjoni 13. oktoobri 2021. aasta teatist „Toimetulek energiahindade tõusuga: meetme- ja toetuspakett“ (COM(2021) 660),

võttes arvesse ELi ning Gruusia (3), Moldova (4) ja Ukraina (5) vahel sõlmitud assotsieerimislepinguid, eriti nende energiakoostööd käsitlevaid sätteid,

võttes arvesse ulatuslikku ja laiendatud partnerluslepingut ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning nende liikmesriikide ja teiselt poolt Armeenia Vabariigi vahel (6), eriti selle energiakoostööd käsitlevaid sätteid,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning Aserbaidžaani Vabariigi vahelist partnerlus- ja koostöölepingut (7) ning käimasolevaid läbirääkimisi uue raamlepingu üle,

võttes arvesse energiaühenduse asutamislepingut, milles kolm assotsieerunud riiki on osalised ja Armeenia vaatleja,

võttes arvesse idapartnerluse kolmanda platvormi „Ühendatus, energiatõhusus, keskkond ja kliimamuutused“ tööd, eriti energiatöörühma tööd,

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 16. aprilli 2021. aasta resolutsiooni „Energiatõhususe, energiavarustuse mitmekesistamise ja energiasõltumatuse suunas: võimsusvajaduste käsitlemine Euroopa energiapoliitika tugevdamiseks ja energiajulgeoleku ohtude tõrjumiseks idapartnerluses“,

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärke, ning eelkõige eesmärki nr 7 taskukohase ja puhta energia kohta, et tagada kõigile taskukohane, usaldusväärne, kestlik ja kaasaegne energia ning eesmärki nr 13 kliimameetmete kohta, et tegutseda kiirelt ja otsustavalt kliimamuutuste ja nende mõjuga võitlemiseks,

| A. | arvestades, et kõigil ELis ja idapartnerluse riikides elavatel inimestel peaks ambitsioonika poliitika kaasabil olema juurdepääs turvalisele, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kõigil ELis ja idapartnerluse riikides elavatel inimestel peaks ambitsioonika poliitika kaasabil olema juurdepääs turvalisele, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale;

| B. | arvestades, et Venemaa ebaseaduslikul, põhjendamatul ja provotseerimata sõjal Ukraina vastu ning Gruusia ja Moldova territooriumi jätkuval okupeerimisel on rängad tagajärjed inimestele kogu ELis ja idapartnerluse riikides, eelkõige energiaostuvõimetuse järsk kasv ja energiahindade tõus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Venemaa ebaseaduslikul, põhjendamatul ja provotseerimata sõjal Ukraina vastu ning Gruusia ja Moldova territooriumi jätkuval okupeerimisel on rängad tagajärjed inimestele kogu ELis ja idapartnerluse riikides, eelkõige energiaostuvõimetuse järsk kasv ja energiahindade tõus;

| C. | arvestades, et Venemaa süstemaatilised rünnakud Ukraina tsiviiltaristu, eriti elektritaristu vastu on sõjakuriteod, ning arvestades, et meeste, naiste ja laste veest, elektrist ja küttest ilmajätmine, eriti talvel, on tõelised terroriaktid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa süstemaatilised rünnakud Ukraina tsiviiltaristu, eriti elektritaristu vastu on sõjakuriteod, ning arvestades, et meeste, naiste ja laste veest, elektrist ja küttest ilmajätmine, eriti talvel, on tõelised terroriaktid;

| D. | arvestades, et energiajulgeolek on ELi ja idapartnerluse riikide riikliku julgeoleku põhielement; arvestades, et oluline on suurendada ühenduvust, kodumaist taastuvenergia tootmist, energiatõhusust ja energiasäästu, et suurendada energiajulgeolekut ja vastupanuvõimet ning edendada piirkonna sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist stabiilsust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et energiajulgeolek on ELi ja idapartnerluse riikide riikliku julgeoleku põhielement; arvestades, et oluline on suurendada ühenduvust, kodumaist taastuvenergia tootmist, energiatõhusust ja energiasäästu, et suurendada energiajulgeolekut ja vastupanuvõimet ning edendada piirkonna sotsiaalset, majanduslikku ja poliitilist stabiilsust;

| E. | arvestades, et kuna Venemaa püüab energiaekspordi abil geopoliitilist survet avaldada, kasutab ta energiavarustust relvana; arvestades, et kuna Nord Stream 1 ja 2 torujuhtmele tekitati 26. septembril 2022 kahjustusi, tekkis Läänemeres ulatuslik gaasileke, mis on ühtlasi rünnak ELi keskkonna vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuna Venemaa püüab energiaekspordi abil geopoliitilist survet avaldada, kasutab ta energiavarustust relvana; arvestades, et kuna Nord Stream 1 ja 2 torujuhtmele tekitati 26. septembril 2022 kahjustusi, tekkis Läänemeres ulatuslik gaasileke, mis on ühtlasi rünnak ELi keskkonna vastu;

| F. | arvestades, et EL ja idapartnerluse riigid peavad suurendama oma energiajulgeolekut, vähendades samal ajal oluliselt oma sõltuvust kolmandatest riikidest imporditud energiavarudest ja lõpetama sõltuvuse Venemaa fossiilkütuste ekspordist; arvestades, et ELi sõltuvus Venemaa gaasitarnetest on aidanud kaasa praegusele energiakriisile; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL ja idapartnerluse riigid peavad suurendama oma energiajulgeolekut, vähendades samal ajal oluliselt oma sõltuvust kolmandatest riikidest imporditud energiavarudest ja lõpetama sõltuvuse Venemaa fossiilkütuste ekspordist; arvestades, et ELi sõltuvus Venemaa gaasitarnetest on aidanud kaasa praegusele energiakriisile;

| G. | arvestades, et oma 2017. aasta majandusjulgeoleku strateegias määratles Venemaa taastuvad energiaallikad ja energiatõhususe tehnoloogiad ühe peamise ohuna riigi majanduslikule julgeolekule; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et oma 2017. aasta majandusjulgeoleku strateegias määratles Venemaa taastuvad energiaallikad ja energiatõhususe tehnoloogiad ühe peamise ohuna riigi majanduslikule julgeolekule;

| H. | arvestades, et Venemaa agressiivne käitumine idapartnerluse piirkonnas näitab vajadust ajakohastada ELi energiaturgu ja idapartnerluse riikide energiapoliitikat, et kaotada sõltuvus fossiilkütuste impordist ja fossiilkütustest üldiselt, eelkõige autoritaarse režiimiga riikidest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venemaa agressiivne käitumine idapartnerluse piirkonnas näitab vajadust ajakohastada ELi energiaturgu ja idapartnerluse riikide energiapoliitikat, et kaotada sõltuvus fossiilkütuste impordist ja fossiilkütustest üldiselt, eelkõige autoritaarse režiimiga riikidest;

| I. | arvestades, et vaatamata Venemaa täieulatuslikule sissetungile Ukraina territooriumile 24. veebruaril 2022 ei ole mitmed riigid kahjuks lõpetanud koostööd Venemaaga tuumaenergia valdkonnas, suurendades seeläbi oma ohtlikku sõltuvust Venemaalt pärit uraanist ja uraani rikastamise teenustest ning tuumajäätmete käitlemisest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vaatamata Venemaa täieulatuslikule sissetungile Ukraina territooriumile 24. veebruaril 2022 ei ole mitmed riigid kahjuks lõpetanud koostööd Venemaaga tuumaenergia valdkonnas, suurendades seeläbi oma ohtlikku sõltuvust Venemaalt pärit uraanist ja uraani rikastamise teenustest ning tuumajäätmete käitlemisest;

| J. | arvestades, et Pariisi kokkuleppe täitmine on ELi ja idapartnerlusriikide ühine kohustus; arvestades, et ELi ja idapartnerluse riikide energiapoliitika ja -strateegiate eesmärk peaks olema vähendada sõltuvust söest, naftast ja gaasist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Pariisi kokkuleppe täitmine on ELi ja idapartnerlusriikide ühine kohustus; arvestades, et ELi ja idapartnerluse riikide energiapoliitika ja -strateegiate eesmärk peaks olema vähendada sõltuvust söest, naftast ja gaasist;

| K. | arvestades, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal on idapartnerluse riikides ja mõnes ELi riigis endiselt väga väike, samas kui selle osakaalu suurendamiseks on märkimisväärne potentsiaal; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et taastuvatest energiaallikatest toodetud energia osakaal on idapartnerluse riikides ja mõnes ELi riigis endiselt väga väike, samas kui selle osakaalu suurendamiseks on märkimisväärne potentsiaal;

| L. | arvestades, et heitkoguste põhjalikuks vähendamiseks peavad Pariisi kokkuleppe osalised tegelema oma energiasüsteemide CO2-mahukusega ja rakendama ambitsioonikaid strateegiaid fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks ning arendama säästvaid ja kulutõhusaid energiaallikaid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et heitkoguste põhjalikuks vähendamiseks peavad Pariisi kokkuleppe osalised tegelema oma energiasüsteemide CO2-mahukusega ja rakendama ambitsioonikaid strateegiaid fossiilkütustest sõltuvuse vähendamiseks ning arendama säästvaid ja kulutõhusaid energiaallikaid;

| M. | arvestades, et Euroopa rohelises kokkuleppes seatakse ELile ja selle liikmesriikidele erinevad poliitilised algatused ja ambitsioonikad eesmärgid; arvestades, et idapartnerluse riikide kui ELi naabrite seisukohast on väga oluline süvendada dialoogi ELiga ELi poole ootuste üle, eelkõige meetmete üle, mida tuleb võtta, et kohaneda Euroopa rohelises kokkuleppes kindlaks määratud nõuetega ja aidata kaasa selle eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa rohelises kokkuleppes seatakse ELile ja selle liikmesriikidele erinevad poliitilised algatused ja ambitsioonikad eesmärgid; arvestades, et idapartnerluse riikide kui ELi naabrite seisukohast on väga oluline süvendada dialoogi ELiga ELi poole ootuste üle, eelkõige meetmete üle, mida tuleb võtta, et kohaneda Euroopa rohelises kokkuleppes kindlaks määratud nõuetega ja aidata kaasa selle eesmärkide saavutamisele;

| N. | arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppe tähtsus seisneb majanduskasvu ja heitkoguste vahelise seose kaotamises, eelkõige taastuvatesse energiaallikatesse ja energiatõhususse tehtavate investeeringute suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa rohelise kokkuleppe tähtsus seisneb majanduskasvu ja heitkoguste vahelise seose kaotamises, eelkõige taastuvatesse energiaallikatesse ja energiatõhususse tehtavate investeeringute suurendamise kaudu;

| O. | arvestades, et ELi COVID-19 järgsete jõupingutuste eesmärk on ehitada üles kaasaegne, ressursitõhus, puhas ringmajandus, mille tulemuseks on majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmine ja loodusvarade kestlikum kasutamine kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ELi COVID-19 järgsete jõupingutuste eesmärk on ehitada üles kaasaegne, ressursitõhus, puhas ringmajandus, mille tulemuseks on majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmine ja loodusvarade kestlikum kasutamine kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppega;

| P. | arvestades, et taastuvate energiaallikate arendamine on üks peamisi viise, kuidas lahendada energiajulgeoleku ja kliimamuutustega seotud probleeme ning võtta kasutusele puhtamad energiaallikad, parandades seeläbi tervist ja elatustaset kogu mandril ning luues kohalikke töökohti; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et taastuvate energiaallikate arendamine on üks peamisi viise, kuidas lahendada energiajulgeoleku ja kliimamuutustega seotud probleeme ning võtta kasutusele puhtamad energiaallikad, parandades seeläbi tervist ja elatustaset kogu mandril ning luues kohalikke töökohti;

| Q. | arvestades, et energiatõhusus on oluline eeltingimus Euroopa 2050. aasta kliimaeesmärkide kulutõhusaks saavutamiseks; arvestades, et pikaajaline energiasääst võib oluliselt vähendada sõltuvust fossiilkütuste impordist ning suurendada nii riiklikku kui ka piirkondlikku energiajulgeolekut ELis ja idapartnerluse riikides; arvestades, et odavaim, turvalisim ja puhtaim energia on see, mida ei kasutata; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et energiatõhusus on oluline eeltingimus Euroopa 2050. aasta kliimaeesmärkide kulutõhusaks saavutamiseks; arvestades, et pikaajaline energiasääst võib oluliselt vähendada sõltuvust fossiilkütuste impordist ning suurendada nii riiklikku kui ka piirkondlikku energiajulgeolekut ELis ja idapartnerluse riikides; arvestades, et odavaim, turvalisim ja puhtaim energia on see, mida ei kasutata;

| R. | arvestades, et idapartnerluse riikide olemasolevate õigusraamistike parandamine ja nende järkjärguline lähendamine ELi õigusaktidele kooskõlas võetud kohustustega on vajalik, nagu ka parimate tavade ja tehnilise oskusteabe vahetamine; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et idapartnerluse riikide olemasolevate õigusraamistike parandamine ja nende järkjärguline lähendamine ELi õigusaktidele kooskõlas võetud kohustustega on vajalik, nagu ka parimate tavade ja tehnilise oskusteabe vahetamine;

| S. | arvestades, et EL peaks idapartnerluse riike toetama, kui nad hindavad Euroopa rohelise kokkuleppe mõju oma energiajulgeolekule ning kaubandussuhetele ELi ja kolmandate riikidega, ja seda käsitlevad; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL peaks idapartnerluse riike toetama, kui nad hindavad Euroopa rohelise kokkuleppe mõju oma energiajulgeolekule ning kaubandussuhetele ELi ja kolmandate riikidega, ja seda käsitlevad;

| T. | arvestades, et täiendava võimsuse loomine kodumaiste- ja välisinvesteeringute abil on oluline hüdroenergia, tuule-, päikese- ja geotermiliste ressursside arendamiseks ja säästvaks kasutamiseks ELis ja idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et täiendava võimsuse loomine kodumaiste- ja välisinvesteeringute abil on oluline hüdroenergia, tuule-, päikese- ja geotermiliste ressursside arendamiseks ja säästvaks kasutamiseks ELis ja idapartnerluse riikides;

| U. | arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viimases, 2022. aasta aprilli aruandes märgitakse, et uued fossiilkütuste taristud ei ole rahvusvaheliste kliimaeesmärkidega kooskõlas; arvestades, et kliimaneutraalsuse saavutamine hiljemalt 2050. aastaks nõuab fossiilkütuste järkjärgulist kaotamist energiasüsteemis hiljemalt 2035. aastaks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma viimases, 2022. aasta aprilli aruandes märgitakse, et uued fossiilkütuste taristud ei ole rahvusvaheliste kliimaeesmärkidega kooskõlas; arvestades, et kliimaneutraalsuse saavutamine hiljemalt 2050. aastaks nõuab fossiilkütuste järkjärgulist kaotamist energiasüsteemis hiljemalt 2035. aastaks;

| V. | arvestades, et Venemaa Föderatsiooni sihilikud raketi- ja droonirünnakud on kahjustanud või hävitanud ligi 40 % Ukraina elutähtsast energiataristust; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Venemaa Föderatsiooni sihilikud raketi- ja droonirünnakud on kahjustanud või hävitanud ligi 40 % Ukraina elutähtsast energiataristust;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni agressioonisõja Ukraina vastu ning Gruusia ja Moldova territooriumi jätkuva okupeerimise ning nende laastavad tagajärjed; nõuab, et Venemaa fossiilkütuste ja uraani impordile kehtestataks viivitamata täielik embargo ning Nord Stream 1 ja 2 torujuhe kõrvaldataks täielikult kasutuselt, et lõpetada Putini sõjamasina rahastamine ELi rahaga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab toetust mõnede ELi liikmesriikide läbiviidavale uurimisele Nord Stream 1 ja 2 torujuhtmete kahjustamise kohta; nõuab uurimiste tulemuste avalikustamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on täielikult solidaarne Ukraina ja kõigi teiste idapartnerluse riikidega, kes kannatavad Venemaa repressiivse ekspansioonipoliitika tõttu; nõuab, et Ukrainale antaks suuremat abi ja et Ukrainat toetataks piisavalt, et aidata Ukraina rahval taluda Venemaa agressioonisõjast tingitud talveraskusi ning toetada teisi idapartnerluse riike, kes seda vajavad; mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa rünnakud Ukraina vastu rakettide ja Iraani kamikaze-droonidega, mis on suunatud tsiviilelanikkonna ning Ukraina kriitilise ja energiataristu vastu; kutsub Venemaad üles viivitamata lõpetama need barbaarsed terroriaktid Ukraina tsiviilelanikkonna vastu; märgib, et need pahatahtlikud teod ei ole muud kui inimsusevastased kuriteod; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab teravalt hukka Venemaa okupatsioonijõudude tegevuse Enerhodari linnas asuva Zaporižžja tuumaelektrijaama territooriumil ning rajatise enneolematu kasutamise Ukraina vägede vastu suunatud rünnakute algatamiseks või muudel sõjalistel eesmärkidel, sealhulgas peavarjuks või ladustamiseks, mis mitte ainult ei takista jaama ohutut käitamist ja selle tavapäraseid kontrollimenetlusi, vaid seab tõsiselt ohtu ka Euroopa mandri ja kaugemate piirkondade tuumaohutuse; kutsub rahvusvahelist üldsust üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et sundida Venemaad vabastama Zaporižžja tuumaelektrijaama ja tagastama selle ülemaailmse julgeoleku huvides Ukraina kontrolli alla; kutsub Venemaa Föderatsiooni üles võimaldama Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) vaatlejatele juurdepääsu Zaporižžja tuumaelektrijaamale, et jälgida tuumajulgeoleku olukorda ja teha koostööd IAEAga; väljendab sügavat muret tuumaohutuse olukorra pärast Astravetsi tuumaelektrijaamas Valgevenes, kuna Valgevene ametivõimud ei ole läbipaistvad ega anna usaldusväärset teavet tuumaelektrijaama asukohas toimunud sündmuste kohta ega ole kohustunud täielikult rakendama ELi 2018. aasta vastupidavustesti aruandes esitatud soovitusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab täielikku solidaarsust Moldovaga, kes seisab praegu silmitsi Kremli katsega destabiliseerida riiki poliitiliselt, manipuleerides selle gaasi- ja elektritarnetega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | taunib Venemaa energiavarustuse relvana kasutamise mõju leibkondadele ja ettevõtetele, kes selle tagajärjel seisavad silmitsi kõrgete energiahindade, kasvava sotsiaalse ebavõrdsuse, energiaostuvõimetuse ja liikuvusvaesuse ning inflatsiooni kasvuga, mis toob kaasa töötuse, toiduainete kõrged hinnad ja üldise elukalliduse kriisi; rõhutab, et ELi ja idapartnerluse riikide vahel on vaja enneolematut solidaarsust ning ühist reageerimist kiireloomuliste probleemide lahendamiseks ja nende kordumise vältimiseks tulevikus, selle asemel, et võtta vastu lahknevaid ühepoolseid meetmeid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab vajadust puhtale energiale ülemineku järele, mis on peamine viis suurendada energiajulgeolekut ning teha lõpp ELi ja idapartnerluse riikide sõltuvusele fossiilkütustest ja uraanist, eriti kui need pärinevad kolmandatest riikidest; kutsub komisjoni ja idapartnerluse riike üles esitama tihedas koostöös Euroopa ja rahvusvaheliste finantsasutustega täiendavaid kiireloomulisi meetmeid, mis suurendaksid oluliselt taastuvenergia võimsust ning edendaksid tugevat energiatõhususe ja säästmise poliitikat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et ELis toodetakse umbes veerand elektrist ja pool vähese CO2 heitega elektrist tuumaenergia abil; märgib, et kuigi mõni liikmesriik on tuumaenergia vastu, valmistub mitu liikmesriiki uute tuumaelektrijaamade ehitamiseks; kordab, et ELi liikmesriigid ja idapartnerluse riigid vastutavad jätkuvalt täielikult oma energiaallikate jaotuse üle otsustamise eest, oma kodanikele ja ettevõtjatele taskukohase, stabiilse ja puhta energia tagamise võimaluste väljatöötamise eest ning kõige sobivama viisi valimise eest liidu kliima- ja energiaeesmärkide saavutamisele kaasaaitamiseks, võttes arvesse iga riigi eripära ja piiranguid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab oma toetust tihedamale energiaalasele koostööle ELi ja idapartnerluse riikide vahel, samuti idapartnerluse riikide endi vahel, eelkõige säästva energiatootmise edendamise teemal, mis suurendab nende energiajulgeolekut ja vastupanuvõimet, kaitstes samal ajal keskkonda, aidates kaasa kliimapoliitika eesmärkide saavutamisele ja edendades huvitatud partnerite integreerimist Euroopa energiaturule; julgustab ELi kaaluma abikõlblike ja huvitatud idapartnerluse riikide koostöö ja osalemise võimaldamist energialiidus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et Euroopa rohelise kokkuleppe kui tervikliku strateegia edu, mille eesmärk on muuta EL 2050. aastaks kliimaneutraalseks majanduseks, sõltub suurel määral tema võimest olla eeskujuks ja ergutada kiiremat puhtale energiale üleminekut väljaspool ELi piire, alustades oma naabrusest; rõhutab vajadust suurendada jõupingutusi CO2 heite vähendamiseks ja keskkonna kaitsmiseks ELis ja idapartnerluse riikides ning järgida ambitsioonikat kliima- ja keskkonnapoliitikat, eriti selleks, et täita Pariisi kokkuleppest tulenevaid kohustusi; kutsub ELi ja idapartnerluse riikide valitsusi ja parlamente üles tugevdama õigusakte, mille eesmärk on üleminek puhtale energiale; julgustab idapartnerluse riike töötama ELi toetusel välja kavad nende osalemiseks Euroopa rohelises kokkuleppes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, kui oluline on kehtestada piiril kohaldatav süsinikdioksiidi kohandusmehhanism, tagamaks, et ambitsioonikad ELi eesmärgid ei põhjustaks kasvuhoonegaaside heite ülekandumist tootmise ümberpaigutamise või impordi suurenemise kaudu; nõuab ELi toetust idapartnerluse riikidele, et stimuleerida CO2 hinnastamise poliitika väljatöötamist, mis on kooskõlas ELi poliitikaga; on seisukohal, et tulusid, mida EL võib koguda idapartnerluse riikide CO2-tasudest, tuleks kasutada peamiselt nende riikide majanduse CO2 heite vähendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | täheldab, et energiamahukus on idapartnerlusriikides endiselt tunduvalt suurem kui ELi keskmine, ja rõhutab suurt energiasäästu potentsiaali nendes riikides; juhib tähelepanu sellele, kui oluline on selliste õigus- ja institutsiooniliste raamistike kasutuselevõtmine ja säilitamine, millega määratakse kindlaks hoonete ja toodete energiatõhususe miinimumstandardid, nähakse ette stiimulid hoonete renoveerimiseks ning energiatõhususe suurendamiseks tööstusharudes ja VKEdes, edendatakse energiataristu optimeerimist ja kaasajastamist, sealhulgas riigihangete energiatõhususe miinimumkriteeriumide abil, ning tagatakse tarbijate asjakohane teavitamine, sealhulgas energiatarbimise täpne mõõtmine, informatiivne arvete koostamine ja energiaauditid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt komisjoni esitatud hädaolukorra pakettide üle, mille eesmärk on käsitleda hinnavolatiilsust gaasi- ja elektriturgudel; on veendunud, et tõhustatud läbipaistvusmeetmeid ja meetmeid konkurentsivastase tegevuse ja turu kuritarvitamise vastu võitlemiseks tuleks pidevalt rakendada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab kohustuslikke ja kõrgemaid gaasi- ja elektritarbimise vähendamise eesmärke, et reageerida viivitamata energiakriisile; väljendab heameelt ELi uute gaasihoidlate kohustuste üle; kutsub ELi üles looma solidaarsusmehhanisme, et aidata riike, kes on eriti hädas energiajulgeolekuga, pöörates erilist tähelepanu kõige haavatavamatele kodanikele; rõhutab, kui oluline on teadmiste jagamine, et leida praegusest kriisist väljumiseks ühised lahendused; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab tõhusa ja laiendatud energiasalvestustaristu otsustavat rolli energiavarustuskindluse parandamisel; nõuab suuremaid investeeringuid olemasoleva energiasalvestustaristu renoveerimisse ja uute rajatiste ehitamisse; nõuab idapartnerluse partnerite täielikku kaasamist ja uute ühiste energiasalvestusvõimsuste loomist; rõhutab selliste projektide pikaajalisi eeliseid energiavarustuskindluse parandamisel ja rohelisele energiale üleminekule kaasaaitamisel, kui need projektid on algusest peale ehitatud nii, et neid saab hõlpsasti kohandada saastevaba vesiniku salvestamiseks; rõhutab, et nendesse võimsustesse investeerimine ei lahendaks mitte ainult praegusest energiakriisist tulenevaid pakilisi probleeme, vaid oleks ka oluline samm ühiste CO2 heite vähendamise eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt meetmete üle, mida komisjon ja idapartnerluse riigid on võtnud energiakriisi tagajärgede leevendamiseks ja olukorra halvenemise vältimiseks; kutsub komisjoni üles uurima võimalusi ka idapartnerluse riikide kaasamiseks nendesse algatustesse, nagu ELi ühine gaasiostuplatvorm; toonitab, et kõik ostulepingud peavad olema kooskõlas ELi kliimaeesmärkidega tarnete koguse ja kestuse osas, et saavutada fossiilkütuste järkjärguline kasutuselt kõrvaldamine hiljemalt 2035. aastaks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et taastuvate energiaallikate arendamine on puhtale energiale ülemineku ja energiasõltumatuse tagamiseks tehtavate jõupingutuste oluline element ning aitab ühtlasi kaasa kohalike töökohtade loomisele, paremale õhukvaliteedile ning kodanike tervisele; väljendab heameelt taastuvenergia piirkondliku võrgustiku loomise üle Leedu ja Gruusia juhtimisel idapartnerluse energiatöörühma raames; võtab teadmiseks biomassi ja hüdroenergia kasutamise mõnes idapartnerluse riigis, kuid tuletab meelde vajadust tagada nende kestlikkus, tõhusus ja vastavus keskkonnanõuetele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab vajadust teha kiiresti jõupingutusi ühenduvuse parandamiseks, alustades 2017. aasta idapartnerluse tippkohtumisel heaks kiidetud tööprogrammis „20 eesmärki aastaks 2020“ kindlaks määratud eesmärkide täielikust rakendamisest; rõhutab elektriühenduste ja tarkvõrkude arendamise ja rahastamise tähtsust, et tagada siduvate kliima- ja energiaeesmärkide seadmiseks ja rakendamiseks vajaliku taristu olemasolu; tuletab meelde, et suurem ühenduvus ELi ja idapartnerluse riikide vahel suurendab energiajulgeolekut ja aitab idapartnerluse riike kindlalt Euroopaga siduda; nõuab, et praeguses geopoliitilises kontekstis seataks prioriteediks Ukraina ja Moldova ning ELi vahelise kestliku ühendatuse pikaajaline planeerimine ja sellesse investeerimine; nõuab jätkuvat toetust, et suurendada tehnilist suutlikkust selliste ühenduvusprojektide jaoks nagu Gruusia-Rumeenia Musta mere merekaabli projekt; rõhutab projekti rakendamise tähtsust, kuna see aitab tugevdada energiajulgeolekut Euroopas ja Kaukaasias ning arendada taastuvenergia sektorit ning suurendab piirkondadevahelisi transiidivõimalusi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunnustab märkimisväärset rahalist ja tehnilist toetust, mida EL annab idapartneritele, kooskõlastatult ja koostöös teiste rahvusvaheliste osalejatega, et edendada CO2 heite vähendamist ja ühendatust; märgib, kui oluline on jätkata tehnilise toe pakkumist idapartneritele, et töötada välja investeeringuid võimaldav õigusraamistik ning säästvad kohalikud algatused CO2 heite vähendamise ja taastuvate energiaallikate valdkonnas; kiidab eelkõige heaks tööd mida on teinud EU4Energy ja EU4Climate algatused, investeeringud ja poliitikapõhised laenud naabruspoliitika investeerimisplatvormi raames, Ida-Euroopa energiatõhususe ja keskkonnapartnerlus, linnapeade pakt ning ELi eelarvetagatised laenudele Euroopa Investeerimispangalt ja teistelt rahvusvahelistelt finantseerimisasutustelt; ootab, et idapartnerluse majandus- ja investeerimiskava investeeriks energiatõhususse, taastuvenergiasse ja ühenduvusse, jälgiks kestlikkust ja viiks hoolikalt lõpule keskkonnamõju eelhindamise; |
| --- | --- |

19.

| 20. | märgib, et energiasüsteemi ümberkujundamine peab olema õiglane, kaasav ja kulutõhus ning tagama kestlikkuse, energiavarustuskindluse ja energia taskukohasuse; märgib, et kõrged fossiilkütuste hinnad on lisastiimul investeeringute ergutamiseks energia säästmise ja taastuvenergia projektidesse; juhib tähelepanu vajadusele reformida energia hinnakujundust ja maksustamist ning vähendada fossiilkütustele makstavaid valitsuse toetuseid, et vältida taastuvenergia kahjustamist muude energiavormide vastu ja valede hinnasignaalide andmist energia lõpptarbijatele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust toetada tarbijate mõjuvõimu suurendamist energia tootmisel, tarbimisel, salvestamisel ja müümisel, pidades silmas, et see võib aidata võidelda energiaostuvõimetusega; rõhutab detsentraliseeritud taastuvenergia tootmise potentsiaali, mis võib suurendada kohalike energiaallikate kasutamist, suurendada kohalikku energiavarustuskindlust ning edendada kogukonna arengut ja ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, kui oluline on mitmekesistada energiavarustust ja vähendada sõltuvust energiaimpordist kolmandatest riikidest, eelkõige Venemaalt, lisaks idapartnerluse riikide energiasektorite ühenduvuse parandamisele, tagades samal ajal keskkonnasäästlikkuse; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele arendada Ida-Euroopas välja avatud, konkurentsivõimeline ja integreeritud energiaturg, mis võib luua rohkem võimalusi kaubanduseks, investeeringuteks, suutlikkuse suurendamiseks ja ühisprojektideks taastuvate energiaallikate, tarkvõrkude ja energiatõhususe valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab idapartnerluse raames tihedamat koostööd saastevaba vesiniku tootmise ja kasutamise valdkonnas ning vesiniku ühiste standardite edendamist; märgib, et taastumatu vesiniku importi tuleks piirata, et mitte kahjustada CO2 heite vähendamise püüdlusi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, kui oluline on edendada tõenditel põhinevat energiapoliitikat, mis põhineb põhjalikel andmetel ja pideval järelevalvel, ning ergutab ELi edasist toetust idapartnerluse riikide haldussuutlikkuse tugevdamiseks selles valdkonnas, samuti parimate tavade vahetamise edendamist riikide vahel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde asjaomaste idapartnerlusriikide assotsieerimislepingutest, energiaühenduse asutamislepingust ning ulatuslikust ja laiendatud partnerluslepingust tulenevaid kohustusi, mis puudutavad ELi energiaalaste õigusaktide ülevõtmist või ühtlustamist; kutsub kõiki ELi ja idapartnerluse riike üles täielikult rakendama energiaühenduse asutamislepingut; on seisukohal, et lisaks antav rahaline toetus peaks sõltuma idapartnerlusriikide kohustuste tulemuslikust täitmisest ja jõustamisest, vajalike reformide elluviimisest ja Euroopa rohelise kokkuleppe raames ambitsioonikamate kohustuste võtmisest kooskõlas põhimõttega „rohkema eest rohkem“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub nõukogu ja liikmesriike üles kiiresti ja märkimisväärselt suurendama oma toetust Ukrainale, et aidata tal end kaitsta Venemaa katsete eest hävitada Ukraina elutähtsat taristut, sealhulgas energeetika valdkonnas; rõhutab, et Ukraina ülesehitamine ja sõjajärgne taastumine peab keskenduma eelkõige energiasüsteemi taastamisele ja võimaluste loomisele, et Ukraina saaks rohelise elektri ja saastevaba vesiniku Euroopasse eksportimise keskuseks, suurendades energiaalast vastupanuvõimet ja edendades säästvat energiasüsteemi ümberkujundamist, ning et ta peab samuti ELi ja idapartnerluse riikide tugeval toetusel ja solidaarsusel võtma arvesse kestliku ühendatuse küsimust ELi ja idapartnerluse riikidega ja sellega tegelema; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa naabruspoliitika ja laienemise volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja idapartnerlusriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  ELT L 206, 8.8.2022, lk 1.

(2)  ELT L 261 I, 7.10.2022, lk 1.

(3)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

(4)  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

(5)  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

(6)  ELT L 23, 26.1.2018, lk 4.

(7)  EÜT L 246, 17.9.1999, lk 3.

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/22

---

Resolutsioon ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide vaktsiiniprogrammide kokkusobivuse ja üksteisega vastavusse viimise kohta

(2023/C 229/04)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. märtsi 2020. aasta määrust (EL) 2020/461, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2012/2002, et anda finantsabi liikmesriikidele ja liiduga ühinemisläbirääkimisi pidavatele riikidele, keda ulatuslik rahvatervise hädaolukord tõsiselt mõjutab (1),

võttes arvesse komisjoni 15. oktoobri 2020. aasta teatist „Valmisolek COVID-19 vaktsineerimisstrateegiateks ja vaktsiini kasutuselevõtuks“ (COM(2020) 680),

võttes arvesse komisjoni 19. jaanuari 2021. aasta teatist „Ühiste jõududega COVID-19 vastu“ (COM(2021) 35),

võttes arvesse komisjoni 16. juuni 2021. aasta teatist „COVID-19 pandeemiast saadud varajased õppetunnid“ (COM(2021) 380),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 2020. aasta otsust (EL) 2020/701, mis käsitleb makromajandusliku finantsabi andmist laienemis- ja naabruspoliitika partneritele COVID-19 pandeemia kontekstis (2),

võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2021. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 (millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal) artikli 16 lõikele 1 (COM(2021) 649),

võttes arvesse 15. detsembri 2021. aasta idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni (3),

võttes arvesse komisjoni 1. detsembri 2021. aasta teatist „Praeguste ja uute COVID-19ga seotud väljakutsetega üheskoos tegelemine“ (COM(2021) 764),

võttes arvesse komisjoni 19. augusti 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/1380, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Ukraina välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (4),

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/1894, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Armeenia Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (5),

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/1994, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Moldova Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (6),

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2021. aasta rakendusotsust (EL) 2021/1995, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Gruusia välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (7),

võttes arvesse nõukogu 7. detsembri 2018. aasta soovitust vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta (8),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni läbipaistvuse kohta COVID-19 vaktsiini väljatöötamisel, ostmisel ja jaotamisel ELis (9),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (10),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2020. aasta resolutsiooni COVID-19 puhangu välispoliitiliste tagajärgede kohta (11),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. aprilli 2018. aasta resolutsiooni vaktsineerimisest hoidumise ja vaktsineeritute arvu vähenemise kohta Euroopas (12),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2021. aasta resolutsiooni ELi ja Ukraina assotsieerimislepingu rakendamise kohta (13),

| A. | arvestades, et maailm on üha enam ühendatud ja nakkushaigused on piiriülesed, mida tuletas meile teravalt meelde SARS-CoV-2 viiruse (COVID-19) põhjustatud pandeemia; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maailm on üha enam ühendatud ja nakkushaigused on piiriülesed, mida tuletas meile teravalt meelde SARS-CoV-2 viiruse (COVID-19) põhjustatud pandeemia;

| B. | arvestades, et rahvatervis on väärtuslik ühine avalik hüve, mis väärib otsustajate eritähelepanu kooskõlas kodanike ootustega kogu ELis ja idapartnerluse piirkonnas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvatervis on väärtuslik ühine avalik hüve, mis väärib otsustajate eritähelepanu kooskõlas kodanike ootustega kogu ELis ja idapartnerluse piirkonnas;

| C. | arvestades, et ELis kuulub rahvatervis liikmesriikide pädevusse ja ELil on nende tervishoiupoliitikas täiendav roll, kuid ühiste hüvede saavutamiseks suureneb järk-järgult liikmesriikidevaheline koordineerimine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELis kuulub rahvatervis liikmesriikide pädevusse ja ELil on nende tervishoiupoliitikas täiendav roll, kuid ühiste hüvede saavutamiseks suureneb järk-järgult liikmesriikidevaheline koordineerimine;

| D. | arvestades, et Venemaa ebaseaduslik agressioonisõda Ukraina vastu on vallandanud Ukraina sõjapõgenike massilised rändevood ELi, Moldovasse ja teistesse riikidesse, põhjustades vastuvõtvate riikide tervishoiusüsteemidele suurt koormust ja survet; arvestades, et sõjal on olnud ja on jätkuvalt Ukraina tervishoiusüsteemile kahjulik mõju; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa ebaseaduslik agressioonisõda Ukraina vastu on vallandanud Ukraina sõjapõgenike massilised rändevood ELi, Moldovasse ja teistesse riikidesse, põhjustades vastuvõtvate riikide tervishoiusüsteemidele suurt koormust ja survet; arvestades, et sõjal on olnud ja on jätkuvalt Ukraina tervishoiusüsteemile kahjulik mõju;

| E. | arvestades, et Venemaa põhjendamatu ja ebaseadusliku Ukraina-vastase sõjalise agressiooni majanduslik mõju nii ELi liikmesriikidele kui ka idapartnerluse riikidele on seadnud rahvatervise eelarved üha suurema surve alla; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa põhjendamatu ja ebaseadusliku Ukraina-vastase sõjalise agressiooni majanduslik mõju nii ELi liikmesriikidele kui ka idapartnerluse riikidele on seadnud rahvatervise eelarved üha suurema surve alla;

| F. | arvestades, et ELi ja tema idanaabrite üha ulatuslikumat koostööd, kiiresti laienevaid majanduslikke ja poliitilisi suhteid ning intensiivsemaid inimestevahelisi kontakte silmas pidades on rahvatervis, eelkõige selle piiriülesed aspektid, poliitikavaldkond, kus idapartnerlus võiks toimida asjakohase raamistikuna, et suurendada vastupanuvõimet tervisekriiside suhtes ja aidata kaasa kõigi kodanike heaolule, tuginedes ühisele terviseturbe tegevuskavale ja kultuurile; arvestades, et eespool nimetatu annab vastastikku kasulikke tulemusi ning arvesse tuleks võtta COVID-19 pandeemia ohjamisel ja COVID-19 vaktsiinide kasutuselevõtul saadud õppetunde; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja tema idanaabrite üha ulatuslikumat koostööd, kiiresti laienevaid majanduslikke ja poliitilisi suhteid ning intensiivsemaid inimestevahelisi kontakte silmas pidades on rahvatervis, eelkõige selle piiriülesed aspektid, poliitikavaldkond, kus idapartnerlus võiks toimida asjakohase raamistikuna, et suurendada vastupanuvõimet tervisekriiside suhtes ja aidata kaasa kõigi kodanike heaolule, tuginedes ühisele terviseturbe tegevuskavale ja kultuurile; arvestades, et eespool nimetatu annab vastastikku kasulikke tulemusi ning arvesse tuleks võtta COVID-19 pandeemia ohjamisel ja COVID-19 vaktsiinide kasutuselevõtul saadud õppetunde;

| G. | arvestades, et idapartnerluse partnerite seas sünkroniseeritud vaktsineerimiskalendrite puudumine ja erinev vaktsineeritus eri kavade alusel loob tungiva vajaduse ja võimaluse liikuda suurema sidususe, koordineerimise ja solidaarsuse poole, et tuua ühist kasu nii ELile kui ka tema idapartnerluse partneritele; arvestades, et see päästaks lõppkokkuvõttes elusid ja aitaks kaasa kodanike, sealhulgas kõige tundlikemate ja haavatavamate rühmade heaolule; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et idapartnerluse partnerite seas sünkroniseeritud vaktsineerimiskalendrite puudumine ja erinev vaktsineeritus eri kavade alusel loob tungiva vajaduse ja võimaluse liikuda suurema sidususe, koordineerimise ja solidaarsuse poole, et tuua ühist kasu nii ELile kui ka tema idapartnerluse partneritele; arvestades, et see päästaks lõppkokkuvõttes elusid ja aitaks kaasa kodanike, sealhulgas kõige tundlikemate ja haavatavamate rühmade heaolule;

| H. | arvestades, et rahvatervise poliitika peaks olema piirkondliku terviseohutuse tegevuskava raames suunatud kontekstipõhistele ja kohalikele vajadustele kohandatud lahendustele, mille ühilduvust liikmesriikide ja idapartnerluse riikide vahel on tõendatud ning mille eesmärk on edendada tõhusat koostööd ja koostoimet kõigi sidusrühmade vahel; see on eeltingimus selliste sihipäraste tulemuste saavutamiseks, mis võimaldavad soovitaval määral arvestada kohalikku konteksti, seadmata eesmärgiks ühtseid või kõigile ühesuguseid lahendusi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rahvatervise poliitika peaks olema piirkondliku terviseohutuse tegevuskava raames suunatud kontekstipõhistele ja kohalikele vajadustele kohandatud lahendustele, mille ühilduvust liikmesriikide ja idapartnerluse riikide vahel on tõendatud ning mille eesmärk on edendada tõhusat koostööd ja koostoimet kõigi sidusrühmade vahel; see on eeltingimus selliste sihipäraste tulemuste saavutamiseks, mis võimaldavad soovitaval määral arvestada kohalikku konteksti, seadmata eesmärgiks ühtseid või kõigile ühesuguseid lahendusi;

| I. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on seadnud kahtluse alla ja paljastanud tervishoiusüsteeme paljudes riikides, sealhulgas suure sissetulekuga riikides; arvestades, et see on sisuliselt häirekell, mis osutab sellele, et on viimane aeg parandada valmisolekut järgmise nakkushaiguste kriisi ennetamiseks või sellega tõhusaks tegelemiseks; arvestades, et see tingib ka uue rõhuasetuse tugevdatud ja vastupidavatele riiklikele tervishoiusüsteemidele nii liikmesriikides kui ka idapartnerluse riikides, et tulla toime tulevaste epideemiate ja nende pikaajalise mõjuga tervishoiule; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on seadnud kahtluse alla ja paljastanud tervishoiusüsteeme paljudes riikides, sealhulgas suure sissetulekuga riikides; arvestades, et see on sisuliselt häirekell, mis osutab sellele, et on viimane aeg parandada valmisolekut järgmise nakkushaiguste kriisi ennetamiseks või sellega tõhusaks tegelemiseks; arvestades, et see tingib ka uue rõhuasetuse tugevdatud ja vastupidavatele riiklikele tervishoiusüsteemidele nii liikmesriikides kui ka idapartnerluse riikides, et tulla toime tulevaste epideemiate ja nende pikaajalise mõjuga tervishoiule;

| J. | arvestades, et vajadust ja poliitilist tahet tõhustada vaktsineerimisprogrammide koordineerimist, sealhulgas võidelda vaktsiinikõhkluse vastu, tunnistati juba enne COVID-19 pandeemiat, nagu on kajastatud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 7. detsembri 2018. aasta soovituses, mis sisaldas suuniseid vaktsiinikõhkluse vastu võitlemiseks, vaktsineerituse parandamiseks, vaktsiinihangete koordineerimise edendamiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks; arvestades, et selle soovitusega innustati ka liikmesriike töötama välja ja rakendama riiklikke vaktsineerimiskavasid ning nähti ette Euroopa vaktsineerimise teabevahetussüsteemi loomine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et vajadust ja poliitilist tahet tõhustada vaktsineerimisprogrammide koordineerimist, sealhulgas võidelda vaktsiinikõhkluse vastu, tunnistati juba enne COVID-19 pandeemiat, nagu on kajastatud tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 7. detsembri 2018. aasta soovituses, mis sisaldas suuniseid vaktsiinikõhkluse vastu võitlemiseks, vaktsineerituse parandamiseks, vaktsiinihangete koordineerimise edendamiseks ning teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks; arvestades, et selle soovitusega innustati ka liikmesriike töötama välja ja rakendama riiklikke vaktsineerimiskavasid ning nähti ette Euroopa vaktsineerimise teabevahetussüsteemi loomine;

| K. | arvestades, et komisjon lõi ka ELi vaktsineerimisalase ühismeetme programmi, milles keskendutakse riikide vaktsineerimispoliitika parimate tavade jagamisele ja nende tehniliste nõuete kindlaks tegemisele, mida on vaja immuniseerimisvaldkonna infosüsteemide jaoks, vaktsiinivajaduse prognoosimiseks, vaktsiinivaldkonna teadus- ja arendustegevuseks ning vaktsiinikõhklust käsitlevate uuringute prioriseerimiseks; arvestades, et see hõlmas ka ELi mittekuuluvaid riike (nt Bosnia ja Hertsegoviina), kuid mitte ühtegi idapartnerluse piirkonna riiki; arvestades, et sellise koostöö edendamine ja selle laiendamine idapartnerluse piirkonnale tooks ühist kasu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon lõi ka ELi vaktsineerimisalase ühismeetme programmi, milles keskendutakse riikide vaktsineerimispoliitika parimate tavade jagamisele ja nende tehniliste nõuete kindlaks tegemisele, mida on vaja immuniseerimisvaldkonna infosüsteemide jaoks, vaktsiinivajaduse prognoosimiseks, vaktsiinivaldkonna teadus- ja arendustegevuseks ning vaktsiinikõhklust käsitlevate uuringute prioriseerimiseks; arvestades, et see hõlmas ka ELi mittekuuluvaid riike (nt Bosnia ja Hertsegoviina), kuid mitte ühtegi idapartnerluse piirkonna riiki; arvestades, et sellise koostöö edendamine ja selle laiendamine idapartnerluse piirkonnale tooks ühist kasu;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlamendi 19. aprilli 2018. aasta resolutsioonis vaktsineerimisest hoidumise ja vaktsineeritute arvu vähenemise kohta Euroopas kutsuti komisjoni üles hõlbustama ühtlustatud vaktsineerimiskava kasutuselevõttu kogu Euroopas; arvestades, et käesolevas resolutsioonis kutsutakse liikmesriike üles tagama tervishoiutöötajate piisav vaktsineerimine, astuma tõhusaid samme väärinfo leviku vastu ja rakendama meetmeid ravimite kättesaadavuse parandamiseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlamendi 19. aprilli 2018. aasta resolutsioonis vaktsineerimisest hoidumise ja vaktsineeritute arvu vähenemise kohta Euroopas kutsuti komisjoni üles hõlbustama ühtlustatud vaktsineerimiskava kasutuselevõttu kogu Euroopas; arvestades, et käesolevas resolutsioonis kutsutakse liikmesriike üles tagama tervishoiutöötajate piisav vaktsineerimine, astuma tõhusaid samme väärinfo leviku vastu ja rakendama meetmeid ravimite kättesaadavuse parandamiseks;

| M. | arvestades, et assotsieerimislepingud Gruusia, Moldova ja Ukrainaga ning ELi ja Armeenia vaheline ulatuslik ja laiendatud partnerlusleping sisaldavad igaüks peatükki, mis on pühendatud tervishoiule ja millega nähakse ette paljusid valdkondi hõlmav koostöö, et parandada rahvatervise ohutust ja inimeste tervise kaitset; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et assotsieerimislepingud Gruusia, Moldova ja Ukrainaga ning ELi ja Armeenia vaheline ulatuslik ja laiendatud partnerlusleping sisaldavad igaüks peatükki, mis on pühendatud tervishoiule ja millega nähakse ette paljusid valdkondi hõlmav koostöö, et parandada rahvatervise ohutust ja inimeste tervise kaitset;

| N. | arvestades, et kandidaatriigi staatuse andmine Moldovale ja Ukrainale ning Gruusia ELi kandidaatriigi staatuse saamise õiguse kindlaksmääramine pärast tingimuste täitmist tähendab ka ühist soovi suurendada sünkroniseerimist ja kooskõla ELi poliitikaga; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kandidaatriigi staatuse andmine Moldovale ja Ukrainale ning Gruusia ELi kandidaatriigi staatuse saamise õiguse kindlaksmääramine pärast tingimuste täitmist tähendab ka ühist soovi suurendada sünkroniseerimist ja kooskõla ELi poliitikaga;

| O. | arvestades, et kõigis hiljuti koostatud peamistes ELi poliitikadokumentides on üks peamisi eesmärke vastupanuvõime tugevdamine ning et poliitikakujundamisel tegutsetakse hoogsalt rahvatervise valdkonnas koostöö tõhustamise nimel, nagu on kajastatud idapartnerluse tippkohtumise 15. detsembri 2021. aasta ühisdeklaratsioonis, milles kohustati partnereid tegema tervishoiualase vastupanuvõimega seotud tööd, täiustades tervisesüsteeme nii, et suureneks terviseteenuste taskukohasus, läbipaistvus ja kättesaadavus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõigis hiljuti koostatud peamistes ELi poliitikadokumentides on üks peamisi eesmärke vastupanuvõime tugevdamine ning et poliitikakujundamisel tegutsetakse hoogsalt rahvatervise valdkonnas koostöö tõhustamise nimel, nagu on kajastatud idapartnerluse tippkohtumise 15. detsembri 2021. aasta ühisdeklaratsioonis, milles kohustati partnereid tegema tervishoiualase vastupanuvõimega seotud tööd, täiustades tervisesüsteeme nii, et suureneks terviseteenuste taskukohasus, läbipaistvus ja kättesaadavus;

| P. | arvestades, et digitaalsete vaktsineerimistõendite alane koostöö, sealhulgas idapartnerluse riikidega sõlmitud vastastikustel lepingutel põhinev koostöö, on kiirenenud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et digitaalsete vaktsineerimistõendite alane koostöö, sealhulgas idapartnerluse riikidega sõlmitud vastastikustel lepingutel põhinev koostöö, on kiirenenud;

| Q. | arvestades, et EL ja Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) lõid algatuse „Solidaarsus ja tervishoid“ ning EL andis toetust COVID-19 vaktsiini kasutuselevõtuks idapartnerluse riikides, peamiselt seoses seadmete, koolituse ja teabevahetusega; arvestades, et selle programmi mõni aspekt hõlmab ka Valgevenet; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et EL ja Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) lõid algatuse „Solidaarsus ja tervishoid“ ning EL andis toetust COVID-19 vaktsiini kasutuselevõtuks idapartnerluse riikides, peamiselt seoses seadmete, koolituse ja teabevahetusega; arvestades, et selle programmi mõni aspekt hõlmab ka Valgevenet;

| R. | arvestades, et idapartnerluse piirkonna spetsiifiline probleem on see, et rahvatervisega tegelemine ajutiselt okupeeritud aladel võib nõuda rahvusvaheliste organisatsioonide juurdepääsu ja koostööd de facto ametiasutustega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et idapartnerluse piirkonna spetsiifiline probleem on see, et rahvatervisega tegelemine ajutiselt okupeeritud aladel võib nõuda rahvusvaheliste organisatsioonide juurdepääsu ja koostööd de facto ametiasutustega;

| S. | arvestades, et enamiku ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide ühine tunnus on vaktsineerimine difteeria, poliomüeliidi, teetanuse, läkaköha, B-hepatiidi ja haemophilus influenza tüübi B vastu esimese kuue elukuu jooksul ning leetrite, mumpsi ja punetiste vastu pärast esimest eluaastat ning vajaduse korral tõhustusdooside manustamine; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et enamiku ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide ühine tunnus on vaktsineerimine difteeria, poliomüeliidi, teetanuse, läkaköha, B-hepatiidi ja haemophilus influenza tüübi B vastu esimese kuue elukuu jooksul ning leetrite, mumpsi ja punetiste vastu pärast esimest eluaastat ning vajaduse korral tõhustusdooside manustamine;

| T. | arvestades, et riiklikud vaktsineerimisstrateegiad on kohandatud ja sihipärased ning sõltuvad riigis esinevate haiguste olemusest ja nende põhjustatud koormusest; arvestades, et enamikus riikides, kus tuberkuloosi esinemissagedus on suur (40 juhtumit 100 000 elaniku kohta), on laste vaktsineerimine tuberkuloosi vastu lisatud riiklikesse vaktsineerimiskalendritesse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et riiklikud vaktsineerimisstrateegiad on kohandatud ja sihipärased ning sõltuvad riigis esinevate haiguste olemusest ja nende põhjustatud koormusest; arvestades, et enamikus riikides, kus tuberkuloosi esinemissagedus on suur (40 juhtumit 100 000 elaniku kohta), on laste vaktsineerimine tuberkuloosi vastu lisatud riiklikesse vaktsineerimiskalendritesse;

| U. | arvestades, et 2004. aastal volitas Euroopa Liit Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust (ECDC) toetama nakkushaiguste ennetust ja tõrjet ning edendama vaktsineerimisprogrammidega seoses parimate tavade ja kogemuste vahetamist; arvestades, et keskus koordineerib andmete, sealhulgas vaktsineerimisstrateegiaid käsitlevate andmete kogumist, valideerimist, analüüsi ja levitamist ELi tasandil; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2004. aastal volitas Euroopa Liit Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskust (ECDC) toetama nakkushaiguste ennetust ja tõrjet ning edendama vaktsineerimisprogrammidega seoses parimate tavade ja kogemuste vahetamist; arvestades, et keskus koordineerib andmete, sealhulgas vaktsineerimisstrateegiaid käsitlevate andmete kogumist, valideerimist, analüüsi ja levitamist ELi tasandil;

| V. | arvestades, et komisjoni ja WHO Euroopa piirkondliku büroo partnerluse üks peamisi eesmärke on edendada tervishoiualast koostööd kolmandate riikidega, sealhulgas idapartnerluse riikidega, eelkõige selleks, et parandada kohalikku ja piirkondlikku terviseohutust, vähendada tervisealast ebavõrdsust, tugevdada tervishoiusüsteemide säilenõtkust ning tugevdada WHO riiklike büroode ja ELi delegatsioonide koostööd, tugevdades samal ajal ECDC ja WHO Euroopa piirkondliku büroo partnerlust, et tagada sidusad strateegilised lähenemisviisid kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni ja WHO Euroopa piirkondliku büroo partnerluse üks peamisi eesmärke on edendada tervishoiualast koostööd kolmandate riikidega, sealhulgas idapartnerluse riikidega, eelkõige selleks, et parandada kohalikku ja piirkondlikku terviseohutust, vähendada tervisealast ebavõrdsust, tugevdada tervishoiusüsteemide säilenõtkust ning tugevdada WHO riiklike büroode ja ELi delegatsioonide koostööd, tugevdades samal ajal ECDC ja WHO Euroopa piirkondliku büroo partnerlust, et tagada sidusad strateegilised lähenemisviisid kogu piirkonnas;

| W. | arvestades, et 2021. aasta septembris asutas komisjon ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) (14), mille ülesanne on ennetada ohte ja võimalikke tervisekriise teabe kogumise ja vajaliku reageerimissuutlikkuse arendamise kaudu; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 2021. aasta septembris asutas komisjon ELi tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutuse (HERA) (14), mille ülesanne on ennetada ohte ja võimalikke tervisekriise teabe kogumise ja vajaliku reageerimissuutlikkuse arendamise kaudu;

| X. | arvestades, et WHO andmetel on ülemaailmne vaktsineeritus viimastel aastatel püsinud stabiilsena, kuid langes 86 %-lt 2019. aastal 81 %-le 2021. aastal; arvestades, et WHO andmetel on see tingitud ka COVID-19 pandeemiast ja viimase kahe aasta jooksul sellega seotud häiretest, mis on pannud tervishoiusüsteemid surve alla ja viinud selleni, et 2021. aastal jäi vaktsineerimata 25 miljonit last, mis on 6 miljonit rohkem kui 2019. aastal ja suurim arv alates 2009. aastast (15); |
| --- | --- |

X.

arvestades, et WHO andmetel on ülemaailmne vaktsineeritus viimastel aastatel püsinud stabiilsena, kuid langes 86 %-lt 2019. aastal 81 %-le 2021. aastal; arvestades, et WHO andmetel on see tingitud ka COVID-19 pandeemiast ja viimase kahe aasta jooksul sellega seotud häiretest, mis on pannud tervishoiusüsteemid surve alla ja viinud selleni, et 2021. aastal jäi vaktsineerimata 25 miljonit last, mis on 6 miljonit rohkem kui 2019. aastal ja suurim arv alates 2009. aastast (15);

| Y. | arvestades, et üks peamisi COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde oli see, et vaktsiinitarned ja vaktsiini manustamine ei olnud sünkroniseeritud ja seda ei kavandatud arukalt; arvestades, et kuigi liikmesriikides olid erinevused märkimisväärsed, suudeti ELi ühishangete abil tagada üsna suur sünkroniseeritus, samuti usaldus vaktsineerimise vastu ja vaktsiinide aktsepteerimine ELis; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et üks peamisi COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde oli see, et vaktsiinitarned ja vaktsiini manustamine ei olnud sünkroniseeritud ja seda ei kavandatud arukalt; arvestades, et kuigi liikmesriikides olid erinevused märkimisväärsed, suudeti ELi ühishangete abil tagada üsna suur sünkroniseeritus, samuti usaldus vaktsineerimise vastu ja vaktsiinide aktsepteerimine ELis;

| Z. | arvestades, et Venemaa sõda Ukraina vastu on oluliselt mõjutanud vaktsiinide transpordi ohutust ning Ukraina energiataristule suunatud rünnakud on avaldanud ulatuslikku mõju Ukraina suutlikkusele säilitada külmaahel; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et Venemaa sõda Ukraina vastu on oluliselt mõjutanud vaktsiinide transpordi ohutust ning Ukraina energiataristule suunatud rünnakud on avaldanud ulatuslikku mõju Ukraina suutlikkusele säilitada külmaahel;

| AA. | arvestades, et arvesse tuleks võtta Ukraina tervishoiutöötajate märkimisväärset nappust, mis on tingitud meditsiinitöötajate mobiliseerimisest sõjaväe vajaduste rahuldamiseks sõja ajal; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et arvesse tuleks võtta Ukraina tervishoiutöötajate märkimisväärset nappust, mis on tingitud meditsiinitöötajate mobiliseerimisest sõjaväe vajaduste rahuldamiseks sõja ajal;

| AB. | arvestades, et Ukraina tervishoiusüsteem on vastupanuvõimeline ja suuteline sõjale asjakohaselt vastu pidama ja reageerima ning tagab jätkuvalt vaktsineerimise kättesaadavuse; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Ukraina tervishoiusüsteem on vastupanuvõimeline ja suuteline sõjale asjakohaselt vastu pidama ja reageerima ning tagab jätkuvalt vaktsineerimise kättesaadavuse;

Koostöö ja selle mõju suurendamine idapartnerluse raamistikus, et saavutada rahvatervise valdkonnas paremaid tulemusi, eelkõige seoses immuniseerimise ja nakkushaiguste piiriüleste aspektidega

| 1. | märgib, et kuna ELis suureneb piiriülene liikumine tööhõive, kaubanduse, õppimise ja turismi eesmärgil, toob vaktsineerimisest tulenev kasu rahvatervisele ka käegakatsutavat majanduslikku kasu; märgib, et see kehtib otseselt ka ELi ja idapartnerluse riikide kohta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab idapartnerluse raamistiku kasutamisest tulenevat potentsiaali tugevdada ühist sotsiaalmeetmete kava, mille eesmärk on suurendada vaktsineeritust, vähendada vaktsineerimise ebavõrdset kättesaadavust ja edendada avalikke ennetusteenuseid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab immuniseerimist käsitlevate õigusraamistike praegust mitmekesisust, sealhulgas liikmesriikidevahelisi erinevusi; märgib, et mõni riik kohaldab teatavate haiguste puhul kohustuslikku vaktsineerimiskorda ja teiste puhul üksnes soovitusi; märgib, et need lähenemisviisid võivad aja jooksul muutuda, muu hulgas seoses WHO soovituste, institutsioonilise valmisoleku ja ühiskondliku heakskiiduga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et vähestes ELi riikides on mõne haiguse vastane vaktsineerituse määr endiselt väga kõrge, kuigi puudub kohustus lapsi vaktsineerida (Rootsis 98 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et idapartnerluse riikide osalemine Euroopa Ravimiameti, ECDC ja HERA tegevuses, mille eesmärk on ennetada nakkushaiguste levikut mõlemas piirkonnas, ja nende sellesse tegevusse kaasamine võib tuua ühist kasu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnistab, et ELi terviseohutuse algatus on andnud ECDC-le välismõõtme, mis võib luua olulise sideme, et saavutada suurem koordineerimine ja kooskõla ELi mittekuuluvate riikidega, sealhulgas idapartnerluse piirkonnas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et koos Euroopa vaktsineerimise tegevuskavas aastani 2030 sätestatud põhimõttega töötada kohalikele probleemidele välja kohalikud lahendused võib ELi ja WHO Euroopa piirkondlik büroo partnerlus olla ka vahend suurema kokkusobivuse ja koostoime saavutamiseks immuniseerimis- ja vaktsineerimisprogrammides kogu Euroopas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab suuremaid kooskõlastatud pingutusi, et töötada välja terviklik strateegia edendamaks pidevat nõudlust vaktsiinvälditavate haiguste vastase vaktsineerimise ja nende ennetamise kampaaniate järele ELis ja idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

8.

| 9. | soovitab arendada struktureeritumat koostööd rahvatervise valdkonnas institutsioonilisel tasandil, näiteks luues korrapärase foorumi ELi ja idapartnerluse tervishoiuministritele ja -asutustele, võimaluse korral iga-aastaste kohtumiste vormis või kutsudes neid pikema aja jooksul osalema Euroopa Liidu tervishoiuministrite nõukogu koosolekutel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab jätkuvaid pingutusi koostöö edendamiseks ja rahvusvaheliste piiriüleste terviseohtude alaste, eelkõige pandeemiastrateegiate kooskõlastamiseks, mis toob tulevikus kaasa haiguste leviku parema tõkestamise ja tugevama immuunsuse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab praeguste ja tulevaste ühishangete kavade ja/või vaktsiinide jagamise menetluste loomist või laiendamist ELi ja idapartnerluse riikide vahel, eelkõige rutiinsete vaktsiinide puhul, et vaktsiine ja nendega seotud meditsiinitarbeid toodetaks, tarnitaks ja ostetaks rohkem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | soovitab kaaluda mitmepoolse toetusmehhanismi loomist, et mitmekesistada vaktsiinide tootmise võimsust pikemas plaanis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on veendunud vajaduses edendada tõhusat ja ühtlustatud andmete kogumist ja vahetamist nakkushaiguste edasikandumise kohta, kasutades vaktsineerimise kättesaadavust ja vaktsineeritust (nii laste kui ka eriti täiskasvanute puhul) käsitlevaid immuniseerimise integreeritud infosüsteeme, ning haiguste seiret, kohandades asjaomaseid institutsioone nii, et need viiakse kooskõlla rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub ELi üles toetama ja rahastama ühisprogramme, et edendada ja toetada vaktsineerimisalaseid teadusuuringuid idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

14.

| 15. | soovitab idapartnerluse raames rahastada sihipäraseid meetmeid, mis on seotud strateegilise teabevahetusega haiguste ennetamise ja meditsiinihariduse kohta, näiteks edendades mestimisprogramme riiklike ennetuskeskuste vahel ning laiendades programmi „Erasmus+“ sihipäraseks vahetuseks idapartnerluse ja ELi meditsiinitöötajate vahel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi ja idapartnerluse riike üles püüdma luua idapartnerluse riikide ja ELi vahel elujõulist vaktsineerimistõendite vastastikuse tunnustamise süsteemi (mis ei piirduks COVID-19ga, vaid põhineks ka digitaalsete tõendite edukal näitel), näiteks digiteerides Maailma Terviseorganisatsiooni rahvusvahelise nn kollase kaardi“ („Carte Jeune“); |
| --- | --- |

16.

COVID-19 pandeemia õppetunnid ning sellest tulenevad ohud ja probleemid seoses teatavate haiguste levikuga idapartnerluse riikides ning sünkroniseeritud (või WHO juhitud) vaktsineerimiskalendrite puudumisest tulenevate probleemide väljaselgitamine

| 17. | tunnistab, et ELi roll COVID-19 pandeemiaga tegelemisel, nii oma otsustava panuse kaudu COVAXi mehhanismi kui ka ELi vaktsiinide jagamise mehhanismi, osutus kasulikuks; peab siiski kahetsusväärseks mõningaid viivitusi vaktsiinide tarnimisel ELi vahetutele naabritele, õhutades vaktsiininatsionalismi tunnet ja muljet ELi aeglasest tegutsemist; märgib samuti, et teised osalejad, näiteks Hiina ja Venemaa, kasutasid seda ELi ühiseid pingutusi õõnestavate narratiivide säilitamiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt selle üle, et EL ja liikmesriigid ehk Euroopa tiim on tegutsenud otsustavalt, aidates leevendada COVID-19 pandeemia sotsiaal-majanduslikku mõju vaktsiinide annetamise ja rahalise toetusega; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et tegeleda tuleb ka COVID-19 ja muude vaktsiinide suhtes võetud hoiakute seosega, kuna ebapiisav COVID-19-le reageerimine võib samuti õhutada vaktsiinikõhklust üldiselt ning see võib omakorda vähendada ka teiste vaktsiinide kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub Euroopa välisteenistust üles aitama idanaabruse strateegilise kommunikatsiooni töörühma ja ELi delegatsioonide kaudu idapartnerluse riikide ametiasutusi COVID-19 vaktsiine käsitleva väärinfo vastu võitlemisel ja sotsiaaldialoogi edendamisel, et saavutada eesmärk vaktsineerida vähemalt 70 % elanikkonnast; |
| --- | --- |

20.

| 21. | soovitab tegeleda vaktsiinikõhkluse probleemiga, luues selle lahendamiseks tervikliku strateegia, mis põhineb ka idapartnerluse piirkonna õppetundidel ja konkreetsetel vajadustel, pöörates erilist tähelepanu tervishoiutöötajatele, sotsiaalteenistuste poolt värsketele lapsevanematele antavale teabele ja koolide üldisele tervisealasele õppekavale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et suurem teadlikkus, institutsiooniline valmisolek ja COVID-19 pandeemiast saadud õppetunnid võivad anda võimaluse tegeleda ka muude haigustega, mida saab vaktsineerimisega kontrolli all hoida, näiteks inimese papilloomiviiruse vastane vaktsineerimine emakakaelavähi ennetamiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab tungivalt, et idapartnerluse riikide ametiasutused kasutaksid võimalust ja eraldaksid COVID-19 taastefondidest vahendeid, et ajakohastada haiglaid ning parandada meditsiiniteenuste kvaliteeti ja kättesaadavust, eriti kõnealustes piirkondades ja piirialadel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | märgib murega, et 2020.–2021. aastal vähenes veidi WHO Euroopa piirkonnas rutiinse immuniseerimise ulatus, kusjuures mõnes idapartnerluse riigis esines mõningaid märkimisväärseid lünki; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab vajadust keskenduda laste vaktsineerituse määra tõstmisele, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, et vähendada COVID-19 pandeemia kontekstis mitmekordse epideemia ohtu, eriti kõige nõrgemate tervishoiusüsteemidega riikides; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab niisuguse katseprojekti rakendamist, mille eesmärk on laiendada Euroopa lastegarantiid idapartnerluse riikidele, tagamaks laste õigused tasuta ja kvaliteetsele tervishoiule, pakkudes hõlpsat ja tasuta juurdepääsu väikelaste vaktsineerimisele; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles toetama idapartnerluse riikide ametiasutusi „ohutu kooli“ meetmete rahastamisel ja rakendamisel, sealhulgas hügieenitarvete pakkumisel ning kätepesu ja muude hügieenimeetmete kohta teabe jagamisel, pidades silmas COVID-19 pandeemiast saadud õppetunde; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles toetama kohe praegu idapartnerluse riikide ametiasutusi erandolukorra kavade ja kriisidele reageerimise kavade väljatöötamisel ja tagamisel, et vähendada tulevaste pandeemiate leviku ohtu koolides ning vähendada koolide sulgemise mõju lastele ja nende peredele, eelkõige kõige vaesematele ja tõrjutumatele lastele ning raskete puuetega lastele; rõhutab sellega seoses vajadust seada esikohale konfliktidest mõjutatud piirkondades elavad lapsed; |
| --- | --- |

28.

| 29. | soovitab luua spetsiaalse koostöömehhanismi asjaomaste sidusrühmadega (nt Rahvusvaheline Punase Risti Komitee, WHO), et tegeleda põhiliste tervishoiuteenuste ja immuniseerimise küsimusega neis idapartnerluse piirkondades, mida peetakse ajutiselt okupeeritud territooriumideks, mida de jure ametiasutused ei kontrolli või kontrollivad vähesel määral ning kus de facto ametiasutustel puudub aruandekohustus ja vahendid, kuid kus elab palju haavatavatesse elanikkonnarühmadesse kuuluvaid inimesi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on seisukohal, et võttes arvesse ELi ja liikmesriikide abi, mida nad on andnud Ukrainale juba alates 2022. aasta veebruarist, peaksid nad pakkuma rohkem nakkushaiguste vastaseid vaktsiine ja muid meditsiiniteenuseid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab tungivat vajadust pakkuda vaktsiine ja muid meditsiiniteenuseid Moldovale ja neile liikmesriikidele, kes võtavad vastu kõige rohkem Ukraina pagulasi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, kui oluline on töötada välja elektrooniline tervishoiusüsteem, sealhulgas digitaalsed vaktsineerimiskaardid, eriti pagulaste jaoks, kes on pidanud oma kodust kiiresti lahkuma ja kõik paberdokumendid maha jätma; |
| --- | --- |

32.

Sünkroniseeritud vaktsineerimiskalendritest tuleneva ühise kasu ärakasutamine

| 33. | rõhutab, kui tähtis on uurida ühist kasu, mida saadakse koordineeritud tegevusest, mille eesmärk on saavutada ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide kohalikku konteksti arvestavate ja rahvusvaheliselt sünkroniseeritud vaktsineerimiskalendrite tasakaalustatud rakendamine, tuginedes usaldusväärsetele tõenditel põhinevale teaduslikule panusele ja selliste sidusrühmade nagu WHO eksperditeadmistele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, kui olulised on asjakohased sellega kaasnevad rahvatervishoiu meetmed ning teiste sidusrühmade, meditsiinitöötajate ja kodanikuühiskonna kaasamine, eelkõige sellistes valdkondades nagu teabevahetus, kaugete ja haavatavate rühmadeni jõudmine ning vaktsiinikõhkluse vastu võitlemine; soovitab idapartnerluse riikidele kohandatud programme ja nende rahastamist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | jagab seisukohta, et riiklike vaktsineerimiskalendrite järkjärguline analüüsimine ja nendest ülevaate saamine ning WHO Euroopa piirkondliku büroo koostöö ELi ja idapartnerluse riikidega, tuginedes tõenditel põhinevale konsultatsioonile nii kohalikku konteksti arvestavate kui ka sünkroniseeritud vaktsineerimiskalendrite üle, suurendab kahtlemata rahvatervisealast kasu ja tugevdab veelgi üldsuse vajalikku usaldust institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on veendunud, et suurem sünkroniseerimine ning usaldusväärne, üldtunnustatud metoodika ja institutsiooniline suutlikkus andmehalduse valdkonnas võivad samuti võimaldada vaktsiinitõendite vastastikust tunnustamist, vähendades vajadust reisipiirangute ja -tõkete järele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub ELi, liikmesriike ja idapartnerluse riike üles tegema koostööd ka lemmikloomade vaktsineerimise küsimuses, eriti kuna mõni loomahaigus võib kergesti inimestele üle kanduda, ning tegema koostööd ja jagama ELi liikmesriikide parimaid tavasid lemmikloomade tuvastamisel ja registreerimisel; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, naabruspoliitika ja laienemise volinikule, Euroopa välisteenistusele ning ELi liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  ELT L 99, 31.3.2020, lk 9.

(2)  ELT L 165, 27.5.2020, lk 31.

(3)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14964-2021-INIT/et/pdf

(4)  ELT L 297, 20.8.2021, lk 35.

(5)  ELT L 384, 29.10.2021, lk 109.

(6)  ELT L 405, 16.11.2021, lk 23.

(7)  ELT L 405, 16.11.2021, lk 26.

(8)  ELT C 466, 28.12.2018, lk 1.

(9)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 99.

(10)  ELT C 316, 6.8.2021, lk 2.

(11)  ELT C 425, 20.10.2021, lk 63.

(12)  ELT C 390, 18.11.2019, lk 141.

(13)  ELT C 465, 17.11.2021, lk 87.

(14)  https://ec.europa.eu/health/system/files/2021-09/hera_2021_comm_en_0.pdf

(15)  https://www.who.int/health-topics/vaccines-and-immunization#tab=tab_1

https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/immunization-coverage

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/29 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/29

---

Resolutsioon Ukraina ja Moldovaga ELiga ühinemise läbirääkimiste alustamise strateegilise tähtsuse kohta

(2023/C 229/05)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõja Ukraina vastu, Ukraina piirkondade ebaseadusliku annekteerimise ning Venemaa osalemise nii sõjalises tegevuses kui ka kübersõjas idapartnerluse piirkonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnistab, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on loonud uue geopoliitilise maastiku ja üha keerulisemaks muutuva julgeolekukeskkonna, mis mõjutab idapartnerluse riikide stabiilsust ja valitsemist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Venemaa agressioonisõda on Euroopa geopoliitilist olukorda põhjalikult muutnud; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu 23. juuni 2022. aasta otsuse üle anda Ukrainale ja Moldova Vabariigile ELi kandidaatriigi staatus ning tunnustada Gruusia ELiga ühinemise väljavaateid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ELiga ühinemine peab toimuma kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 49, tuginema asjakohaste menetluste austamisele ja sõltuma kehtestatud kriteeriumide, eelkõige ELi liikmesuse Kopenhaageni kriteeriumide täitmisest; rõhutab, et ühinemine on endiselt tulemuspõhine protsess, mis nõuab Gruusias, Moldovas ja Ukrainas vastavate reformide vastuvõtmist ja elluviimist, eelkõige demokraatia, õigusriigi, inimõiguste, põhivabaduste, turumajanduse ja ELi õigustiku rakendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toetab Euroopa Parlamendi nõudmist, et kehtivate assotsieerimislepingute rakendamisel tehtava töö ja ühinemisläbirääkimiste protsessi vahel oleks uuenduslik, täiendav ja paindlik koostoime, mis võimaldaks Ukraina ja Moldova järkjärgulist integreerimist ELi ühtsele turule ja valdkondlikesse programmidesse, sealhulgas juurdepääsu ELi rahalistele vahenditele nendes valdkondades, et Ukraina ja Moldova kodanikud saaksid ühinemisest kasu pigem kogu protsessi vältel, kui alles pärast selle lõpuleviimist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Ukrainat, Moldovat, komisjoni ja nõukogu üles töötama selle nimel, et alustada käesoleval aastal ühinemisläbirääkimisi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on veendunud, nagu Euroopa Parlamentki, et Ukraina ja Moldova ELi liikmesus on geostrateegiline investeering ühtsesse ja tugevasse Euroopasse ning annab tunnistust juhtrollist, otsusekindlusest ja ettenägelikkusest; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitus ELi uue laienemisstrateegia kohta (1) kehtestada „selged tähtajad läbirääkijariikidega peetavate läbirääkimiste lõpuleviimiseks hiljemalt praeguse kümnendi lõpuks“ on strateegiliselt äärmiselt oluline. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0406.

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/30 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/30

---

Resolutsioon Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase sõjalise agressiooni kohta

(2023/C 229/06)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti ja idapartnerluse tippkohtumise 15. detsembri 2021. aasta ühisdeklaratsiooni,

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 2. juuli 2021. aasta talituste ühist töödokumenti „Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities“ (Taastumine, vastupanuvõime ja reformid: idapartnerluse prioriteedid 2020. aastale järgneval perioodil) (SWD(2021)0186),

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee kodukorra artiklit 3 ja artikli 17 lõiget 3,

võttes arvesse ÜRO 27. märtsi 2014. aasta resolutsiooni 68/262 „Territorial integrity of Ukraine“ (Ukraina territoriaalne terviklikkus), ÜRO 2. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/1 „Aggression against Ukraine“ (Ukraina-vastane agressioon), ÜRO 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ES-11/2 „Humanitarian consequences of the aggression against Ukraine“ (Ukraina-vastase agressiooni humanitaartagajärjed), ÜRO 12. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni ES-11/4 „Territorial Integrity of Ukraine: Defending the Principles of the Charter of the United Nations“ (Ukraina territoriaalne terviklikkus: ÜRO põhikirja põhimõtete kaitsmine) ja ÜRO 14. novembri 2022. aasta resolutsiooni ES-11/5 „Furtherance of remedy and reparation of aggression against Ukraine“ (Ukraina vastu suunatud agressiooni heastamise ja hüvitamise edendamine),

võttes arvesse kõrge esindaja poolt 24. veebruaril 2022. aastal Euroopa Liidu nimel tehtud avaldust Venemaa Föderatsiooni relvajõudude Ukrainasse sissetungi kohta,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2023. aasta resolutsiooni Ukraina-vastaste agressioonikuritegude erikohtu loomise kohta (1) ja Euroopa Parlamendi muid alates 24. veebruarist 2022 vastu võetud resolutsioone, milles mõistetakse hukka Venemaa täiemahuline sõjaline sissetung Ukrainasse,

võttes arvesse Ukraina Ülemraada 1. detsembri 2022. aasta resolutsiooni 2787-IX, milles märgitakse, et Venemaa Föderatsiooni ÜRO liikmesus on ebaseaduslik, kuna tema vastuvõtmine ÜROsse oli vastuolus ÜRO põhikirja artikliga 4, ja ta sai seega ebaseaduslikult õiguse vetostada enda kuritarvituste kriitikat,

| A. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon on alates 24. veebruarist 2022 pidanud Ukraina vastu ebaseaduslikku, provotseerimata, põhjendamatut ja täiemahulist agressioonisõda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon on alates 24. veebruarist 2022 pidanud Ukraina vastu ebaseaduslikku, provotseerimata, põhjendamatut ja täiemahulist agressioonisõda;

| B. | arvestades, et kuna Venemaa Ukrainasse sissetungile, Krimmi ebaseaduslikule annekteerimisele ning Donetski ja Luhanski piirkondade osade okupeerimisele ei reageeritud olukorrale vastavalt ja kohe, lõi see eeltingimused edasiseks agressiooniks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuna Venemaa Ukrainasse sissetungile, Krimmi ebaseaduslikule annekteerimisele ning Donetski ja Luhanski piirkondade osade okupeerimisele ei reageeritud olukorrale vastavalt ja kohe, lõi see eeltingimused edasiseks agressiooniks;

| C. | arvestades, et see agressioonisõda on käsitatav ÜRO põhikirja, Euroopa julgeoleku- ja koostöökonverentsi esimese riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumise lõppakti ning rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtete jõhkra ja jämeda rikkumisena; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et see agressioonisõda on käsitatav ÜRO põhikirja, Euroopa julgeoleku- ja koostöökonverentsi esimese riigipeade ja valitsusjuhtide tippkohtumise lõppakti ning rahvusvahelise õiguse aluspõhimõtete jõhkra ja jämeda rikkumisena;

| D. | arvestades, et mõrvatud on juba tuhandeid tsiviilisikuid, sealhulgas sadu lapsi, ja veel rohkem on neid, keda on piinatud, ahistatud, seksuaalselt rünnatud või kes on röövitud või sunniviisiliselt ümber asustatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mõrvatud on juba tuhandeid tsiviilisikuid, sealhulgas sadu lapsi, ja veel rohkem on neid, keda on piinatud, ahistatud, seksuaalselt rünnatud või kes on röövitud või sunniviisiliselt ümber asustatud;

| E. | arvestades, et Venemaa vägede ja tema käsilasvägede ebainimlik käitumine on täielikult vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa vägede ja tema käsilasvägede ebainimlik käitumine on täielikult vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega;

| F. | arvestades, et Venemaa väed on sooritanud elamupiirkondade ja tsiviiltaristu vastu tahtlikult valimatuid rünnakuid, millel on olnud tsiviilisikutele laastavad tagajärjed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venemaa väed on sooritanud elamupiirkondade ja tsiviiltaristu vastu tahtlikult valimatuid rünnakuid, millel on olnud tsiviilisikutele laastavad tagajärjed;

| G. | arvestades, et Venemaa ebaseaduslik katse lisaks Krimmi Autonoomsele Vabariigile annekteerida Ukraina Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja piirkondade territooriume on jõhkras vastuolus ÜRO põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega ning muude rahvusvahelise õiguse aktide normide ja põhimõtetega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Venemaa ebaseaduslik katse lisaks Krimmi Autonoomsele Vabariigile annekteerida Ukraina Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja piirkondade territooriume on jõhkras vastuolus ÜRO põhikirja eesmärkide ja põhimõtetega ning muude rahvusvahelise õiguse aktide normide ja põhimõtetega;

| H. | arvestades, et oma sissetungi õigustav Venemaa hoiak õõnestab kõiki rahvusvahelisi julgeolekukokkuleppeid, tekitab kogu maailmas julgeolekuprobleeme ja loob eeltingimused edasiseks agressiooniks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et oma sissetungi õigustav Venemaa hoiak õõnestab kõiki rahvusvahelisi julgeolekukokkuleppeid, tekitab kogu maailmas julgeolekuprobleeme ja loob eeltingimused edasiseks agressiooniks;

| I. | arvestades, et Venemaa hübriidsõja kontseptsioon tähendab konflikti- ja ebastabiilsete piirkondade loomist, kahjustades sellega nende riikide territoriaalset terviklikkust ja julgeolekut, mille üle Kreml soovib kontrolli haarata; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Venemaa hübriidsõja kontseptsioon tähendab konflikti- ja ebastabiilsete piirkondade loomist, kahjustades sellega nende riikide territoriaalset terviklikkust ja julgeolekut, mille üle Kreml soovib kontrolli haarata;

| J. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu kujutab endast kõige tõsisemat julgeolekuohtu idapartnerlusele, ELile ja selle liikmesriikidele ning idapartnerlusriikidele, aga ka reeglitel põhinevale rahvusvahelisele korrale; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu kujutab endast kõige tõsisemat julgeolekuohtu idapartnerlusele, ELile ja selle liikmesriikidele ning idapartnerlusriikidele, aga ka reeglitel põhinevale rahvusvahelisele korrale;

| K. | arvestades, et Venemaa kasutab energiat ja toitu relvana ning on blokeerinud Ukraina sadamad, katkestanud ülemaailmsed toidutarneahelad, kahjustanud toiduga kindlustatust ning põhjustanud Aasia ja Aafrika piirkondades toidukriisi ja nälja; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Venemaa kasutab energiat ja toitu relvana ning on blokeerinud Ukraina sadamad, katkestanud ülemaailmsed toidutarneahelad, kahjustanud toiduga kindlustatust ning põhjustanud Aasia ja Aafrika piirkondades toidukriisi ja nälja;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu agressioonisõja Ukraina vastu, Ukraina piirkondade ebaseadusliku okupeerimise ning Venemaa osalemise nii sõjalises tegevuses kui ka kübersõjas idapartnerluse piirkonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt enneolematute sanktsioonide üle, mille on kehtestanud Venemaale Euroopa Liit ja eri riigid, ning väljendab lootust, et kõiki energiakaubandusele kehtestatud sanktsioone pikendatakse, täielikult keelatakse Venemaale osade tarnimine relvade või muude sõjalistel eesmärkidel kasutatavate toodete tootmiseks ja kahesuguse kasutusega kaupade tarnimine, kehtestatakse sanktsioonid finantssektoris tegutsevatele ettevõtjatele või ettevõtjatele, kes käitavad krüptovara, mis aitab Kremlil mõjusatest sanktsioonidest kõrvale hoida; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka Valgevene Lukašenka režiimi osalemise Venemaa ebaseaduslikus, provotseerimata ja põhjendamatus agressioonisõjas Ukraina vastu ning nõuab Valgevenele lisasanktsioonide kehtestamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab korruptsiooni, rahapesu ja ebaseaduslikku rahastamist mehhanismideks, millega antakse abi Venemaa valitsusega seotud rühmitustele, kes toetavad Ukraina-vastast agressiooni, ning nõuab suuremaid jõupingutusi nende vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab oma kindlat toetust idapartnerlusriikide sõltumatusele, suveräänsusele ja territoriaalsele terviklikkusele nende rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning oma vankumatut pühendumust ja otsustavust neid põhimõtteid kaitsta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab hukka asjaolu, et Venemaa Föderatsioon korraldas Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud piirides asuvates piirkondades ebaseaduslikke rahvahääletusi ning et ta püüdis pärast nende korraldamist ebaseaduslikult annekteerida Ukraina Donetski, Hersoni, Luhanski ja Zaporižžja piirkondi; on seisukohal, et need rahvahääletused on rahvusvahelise üldsuse jaoks õigustühised; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kinnitab veel kord, et territooriumi omandamist ähvardamise või jõu kasutamise teel ei saa kunagi pidada õiguspäraseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab hukka ulatuslikud ja rängad inimõiguste rikkumised ja sõjakuriteod, mille on toime pannud Venemaa väed ja tema käsilasväed, sealhulgas Ukrainas Venemaa poolt okupeeritud aladel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka Venemaa Föderatsiooni Ukraina-vastase vaenutegevuse rängad inimõiguste ja humanitaartagajärjed ning väljendab sügavat muret tsiviilohvrite, sealhulgas hukkunud naiste ja laste suure arvu, humanitaarabi vajavate riigisiseste põgenike ja pagulaste arvu ning laste suhtes toime pandud rikkumiste ja kuritarvituste pärast; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab sügavat muret Venemaa agressiooni toidu-, energia-, keskkonna- ja tuumajulgeolekualase mõju pärast kogu maailmas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab, et Venemaa Föderatsioon lõpetaks viivitamata Ukraina elutähtsale taristule suunatud raketi- ja droonirünnakud ning tsiviilsihtmärkide, sealhulgas elamute, koolide ja haiglate igasuguse sihipärase ründamise; |
| --- | --- |

11.

| 12. | märgib suure murega, et Ukraina tsiviiltaristu pihta tulistatud Venemaa raketid sisenevad aeg-ajalt teiste suveräänsete riikide, sealhulgas NATO liikmete õhuruumi; kutsub sellega seoses rahvusvahelist üldsust üles sellisele jõhkrale provokatsioonile kiiresti ja asjakohaselt reageerima; juhib tähelepanu sellele, et kui rahvusvaheline üldsus ei reageeri suveräänsete riikide õhuruumi rikkumisele, õhutab see Venemaad edasisele provokatiivsele tegevusele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab kõigi Venemaa vägede viivitamatut ja tingimusteta väljaviimist Ukraina territooriumilt tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides, kõigi Ukraina sadamate blokeerimise lõpetamist ning ohutu ja vaba laevaliikluse taastamist Musta ja Aasovi mere piirkonnas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et agressiooni-, sõja- ja inimsusvastaste kuritegude eest vastutavad isikud võetaks vastutusele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab tungivat vajadust, et EL ja selle liikmesriigid nõuaksid tihedas koostöös Ukraina ja rahvusvahelise üldsusega, eelistatavalt ÜRO raamistikus, rahvusvahelise erikohtu loomist, et esitada süüdistus Venemaa Föderatsiooni ja selle liitlaste poliitilisele ja sõjalisele juhtkonnale Ukraina vastu suunatud agressioonikuritegude toimepanemise eest ning leida sellele küsimusele kokkulepitud õiguslikult kindel lahendus; on veendunud, et sellise kohtu loomine täidaks suure lünga rahvusvahelise kriminaalõiguse praeguses institutsioonilises ülesehituses ning see peaks põhinema Rahvusvahelise Kriminaalkohtu suhtes kohaldatavatel standarditel ja põhimõtetel, nagu on sätestatud Rooma statuudis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles jätkama Ukrainale aktiivse toetuse ja abi andmist igal võimalikul viisil ja tihedas koostöös Ukrainaga, et võimaldada sellel kasutada oma seaduslikku õigust end kaitsta, agressioonile vastu seista ja see peatada, vabastada oma rahvas ja taastada täielik kontroll kogu oma rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumi üle; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mõistab, kui oluline on tagada meediavabaduse jaoks turvaline keskkond, ning nõuab, et Venemaa riiklikud või erameediakanalid, mis on seotud Euroopa julgeolekut ohustavate ja sõda propageerivate isikute või ettevõtjatega, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone, määratletaks propagandakanalitena; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt Ukraina rahuplaani üle ja julgustab rakendama kõiki selle etappe; väljendab heameelt pingutuste üle saavutada Ukrainas ja kogu Euroopas kõikehõlmav, õiglane ja püsiv rahu ja julgeolek; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et Venemaa peab Ukrainale täielikult hüvitama Ukrainas toime pandud agressiooni- ja sõjakuritegude ning hävinguga tekitatud kahju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab sellise õigusraamistiku loomist, millega nähakse ette sanktsioonidega hõlmatud Venemaa varade konfiskeerimine, et maksta sõjaohvritele hüvitist ja rahastada Ukraina ülesehitamist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab vajadust laiendada idapartnerlusriikide tugevat julgeolekumõõdet, mis annaks olulise panuse rahvusvahelise rahu ja julgeoleku kindlustamisse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mõistab hukka asjaolu, et Venemaa Föderatsioon kuritarvitab selgelt ÜRO Julgeolekunõukogus oma vetoõigust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles võtma lisameetmeid Venemaa Föderatsiooni rahvusvahelise isoleerimise jätkamiseks, sealhulgas seoses Venemaa liikmesusega rahvusvahelistes organisatsioonides ja organites, nagu ÜRO. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2023)0015.

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 229/33 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 229/33

---

Resolutsioon Ukraina, Moldova ja Gruusia ELiga ühinemise suunas liikumise toetamise kohta

(2023/C 229/07)

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23. juuni 2022. aasta otsust anda Ukrainale ja Moldovale ELi kandidaatriigi staatus ning tunnustada Gruusia Euroopa Liiduga ühinemise väljavaateid, kinnitades samal ajal oma valmisolekut anda riigile kandidaatriigi staatus pärast seda, kui on käsitletud prioriteete, mis on kindlaks määratud komisjoni arvamuses tema liikmeks saamise taotluse kohta,

võttes arvesse ELi üldasjade nõukogu 13. detsembri 2022. aasta järeldusi laienemise ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi kohta, milles kinnitatakse veel kord, et Ukraina, Moldova ja Gruusia ning nende riikide kodanike tulevik on Euroopa Liidus,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. novembri 2022. aasta soovitust nõukogule, komisjonile ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi uue laienemisstrateegia kohta (1),

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. mai 2011. aasta asutamisakti (2), 15. detsembri 2021. aasta idapartnerluse tippkohtumise ühisdeklaratsiooni, samuti kõigi varasemate idapartnerluse tippkohtumiste deklaratsioone ning assotsieerimislepinguid ELi ning Ukraina (3), Moldova (4) ja Gruusia (5) vahel,

| A. | arvestades, et Ukraina, Moldova ja Gruusia on endiselt vankumatult pühendunud ELi liikmesusele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Ukraina, Moldova ja Gruusia on endiselt vankumatult pühendunud ELi liikmesusele;

| B. | arvestades, et idapartnerluse riigid, kes soovivad ELiga ühineda, seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega, eelkõige Venemaa täieliku sõjalise sissetungi tõttu Ukrainasse, samuti muude Venemaa poolt piirkonnas toime pandud agressiooniaktide (sealhulgas okupatsiooni) ja hübriidohtude tõttu, mida see endast kujutab, mis kõik on osa tema katsest hoida neid riike oma mõjusfääris ja takistada nende integreerumist ELiga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et idapartnerluse riigid, kes soovivad ELiga ühineda, seisavad silmitsi märkimisväärsete probleemidega, eelkõige Venemaa täieliku sõjalise sissetungi tõttu Ukrainasse, samuti muude Venemaa poolt piirkonnas toime pandud agressiooniaktide (sealhulgas okupatsiooni) ja hübriidohtude tõttu, mida see endast kujutab, mis kõik on osa tema katsest hoida neid riike oma mõjusfääris ja takistada nende integreerumist ELiga;

| C. | arvestades, et ELi jätkuv toetus assotsieerunud riikidele on nende reformipüüdluste jaoks ülioluline; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi jätkuv toetus assotsieerunud riikidele on nende reformipüüdluste jaoks ülioluline;

| D. | arvestades, et ELi laienemispoliitikal on ümberkujundav jõud ja strateegilise investeeringuna on sellel oluline roll rahu, demokraatia, heaolu, julgeoleku ja stabiilsuse püsima jäämises Euroopas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi laienemispoliitikal on ümberkujundav jõud ja strateegilise investeeringuna on sellel oluline roll rahu, demokraatia, heaolu, julgeoleku ja stabiilsuse püsima jäämises Euroopas;

| 1. | rõhutab, et EL ja idapartnerluse riigid on Euroopa julgeolekustruktuuri ja rahvusvahelist reeglitel põhinevat korda silmas pidades kriitilises olukorras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kordab, et mõistab kõige karmimalt hukka Venemaa Föderatsiooni agressioonisõja Ukraina vastu ning kinnitab veel kord oma vankumatut solidaarsust Ukraina rahvaga, kes on alates 24. veebruarist 2022 näidanud pidevalt üles erakordset vaprust ja vastupanuvõimet ohjeldamata ähvarduste ja rünnakute suhtes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab taas sügavat muret selle pärast, et Venemaa on okupeerinud Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia piirkonnad, mis on Gruusia lahutamatud osad, samuti Venemaa intensiivistatud annekteerimisprotsessi pärast, mis koos kujutavad endast esimest kaasaegset katset muuta sunniviisiliselt suveräänse riigi piire Euroopas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab oma pühendumust Ukraina, Moldova ja Gruusia sõltumatusele, suveräänsusele, territoriaalsele terviklikkusele nende rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning toetab nende jõupingutusi nende põhimõtete täielikuks jõustamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et Venemaa lõpetaks viivitamata igasuguse sõjalise tegevuse Ukrainas, viiks Ukraina rahvusvaheliselt tunnustatud territooriumilt tingimusteta välja kõik väed, oma käsilased ja sõjalise varustuse ning hoiduks edasistest Ukraina sõltumatuse, suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse vastu suunatud ähvardustest või rikkumistest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub ELi ja selle liikmesriike ning idapartnerluse riike üles tegema võimalikult tihedat koostööd, et peatada Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu, hoida ära Venemaa edasine agressioon ning säilitada rahu ja julgeolek Euroopas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub kõiki asjaomaseid osapooli üles austama Ukraina, Moldova ja Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust, hoidma ära Venemaa agressiooni ja kaitsma Euroopa julgeolekut; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnustab Ukraina, Moldova ja Gruusia rahva pühendumust oma tulevikule Euroopas ning nende panust piirkonna stabiilsusesse ja julgeolekusse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnustab Ukrainat, Moldovat ja Gruusiat reformide elluviimisel ning julgustab neid selles suunas jätkama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et nende valitsused jätkaksid jõupingutusi võitluses korruptsiooni vastu ja kohtusüsteemi sõltumatuse tagamiseks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, kui tähtis on osaleda aktiivselt poliitilise pluralismi ja kaasatuse kultuuri edendamises, samuti konstruktiivses poliitilises dialoogis ja parlamentaarsetes ülesannetes seoses õigusaktide, kontrolli ja järelevalvega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et hea valitsemistava, õigusriik, tugev kodanikuühiskond ja meediavabadus on ELi ühinemisprotsessi põhilised elemendid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab tugevat toetust Ukraina, Moldova ja Gruusia taotlustele ühineda ELiga ning nende õigusele otsustada demokraatlike protsesside kaudu oma tuleviku üle; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et peamised prioriteedid, mis komisjon esitas oma arvamustes Ukraina, Moldova ja Gruusia ELi liikmeks saamise taotluste kohta ning mis Euroopa Ülemkogu on heaks kiitnud, tuleb täielikult ellu viia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | julgustab komisjoni ja ELi liikmesriike andma Gruusiale kandidaatriigi staatust ning alustama ühinemisläbirääkimisi Ukraina, Moldova ja Gruusiaga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab nende riikidega ELiga ühinemise protsessi teemal sisulist ja struktureeritud dialoogi, võttes arvesse iga riigi konkreetseid eeliseid ja eripärasid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ergutab lahendamata konfliktide rahumeelset lahendamist diplomaatiliste jõupingutuste, reformide toetamise, demokratiseerimise ja majanduskoostöö kaudu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toetab solidaarsuskoridoride rolli nende riikide integreerimisel Euroopa perekonda ning nende abistamisel ületada takistusi ja probleeme, mis võivad tekkida ELi liikmeks saamise teel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub Ukraina, Moldova ja Gruusia valitsusi üles rakendama inimõiguste rikkujate vastast ELi sanktsioonirežiimi (Euroopa Magnitski akt) ja laiendama seda nii, et see hõlmaks karistatava kuriteona ka korruptsioonikuritegusid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles tagama Ukraina, Moldova ja Gruusia korrakohase ülemineku ELi naaberriikidest ja assotsieerunud riikidest ELiga ühinevateks riikideks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles koostama kohandatud tegevuskavasid, mis loovad kindla aluse Ukraina, Moldova ja Gruusia järkjärgulisele ühinemisele ELi ühtse turuga, tõhustades ELi ja nende riikide vaheliste assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade rakendamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab kooskõlas Euroopa tuleviku konverentsi soovitustega demokraatial põhinevate partnerluste loomist, et aidata Ukrainal, Moldoval ja Gruusial kohaneda täieõigusliku pluralistliku demokraatia ja väärtustega, mis iseloomustavad ELi, ning sillutada teed oma kodanike laialdasele ja täielikule osalemisele ELi demokraatlikus elus Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil; rõhutab, et sellised partnerlused peaksid hõlmama parimate tavade rahvusvahelist vahetamist ning aitama edendada ja tugevdada kestlikke kaasavaid osalusdemokraatiaid praegustes ja tulevastes ELi liikmesriikides; kutsub komisjoni üles tagama selliste partnerluste piisav rahastamine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub komisjoni üles täiendavalt uurima olemasolevate ELi rahastamisvahendite kättesaadavaks tegemist Ukrainale, Moldovale ja Gruusiale, pidades silmas nende uut staatust ELi suhtes, sealhulgas ühinemiseelse abi rahastamisvahendit, et aidata neil täita ELi standardeid ja ELiga ühinemise kriteeriume; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et ELi laienemispoliitika on üks tulemuslikumaid mehhanisme rahu ja stabiilsuse saavutamiseks piirkonnas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | julgustab investeerima kolme riigi ja ELi energia-, transpordi- ja digisüsteemide omavahelisse ühendamisse, et suurendada energiajulgeolekut, edendada kaubandust, investeerimisvõimalusi ja majanduskasvu, laiendada inimestevahelisi kontakte ning tagada suurem piirkondlik stabiilsus ja julgeolek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toetab ideede vahetamist, paremat kultuurilist mõistmist ning tihedamat majanduskoostööd ja integratsiooni nii Ukraina, Moldova ja Gruusia vahel kui ka nende ja ELi vahel, kõrvaldades rändlustasudega seotud rahalised tõkked; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, kui oluline on jätkata koostööd Euronesti parlamentaarse assamblee ning Ukraina, Moldova ja Gruusia parlamentide vahel, et toetada riikide ELi liikmeks saamise eesmärke. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0406.

(2)  ELT C 198, 6.7.2011, lk 4.

(3)  ELT L 161, 29.5.2014, lk 3.

(4)  ELT L 260, 30.8.2014, lk 4.

(5)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

---