# Uradni list C 180/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 180 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6623. maj 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 180

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6623. maj 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2023/C 180/01 | Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2023/C 180/01

Priporočilo Sveta z dne 16. maja 2023 o ekonomski politiki euroobmočja

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2023/C 180/02 | Sklep Sveta z dne 15. maja 2023 o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) za Nemčijo in Irsko | 8 |
| 2023/C 180/03 | Sklep Sveta z dne 15. maja 2023 o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Francijo, Hrvaško, Poljsko in Slovenijo | 10 |
| 2023/C 180/04 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 12 |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 180/05 | Menjalni tečaji eura – 22. maj 2023 | 14 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2023/C 180/02

Sklep Sveta z dne 15. maja 2023 o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) za Nemčijo in Irsko

8

2023/C 180/03

Sklep Sveta z dne 15. maja 2023 o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Francijo, Hrvaško, Poljsko in Slovenijo

10

2023/C 180/04

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

12

Evropska komisija

2023/C 180/05

Menjalni tečaji eura – 22. maj 2023

14

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Svet |
| 2023/C 180/06 | Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/987, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/986, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 15 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 180/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 180/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 19 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 180/09 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 21 |
| 2023/C 180/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 31 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Svet

2023/C 180/06

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/987, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/986, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

15

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 180/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

17

2023/C 180/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

19

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 180/09

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

21

2023/C 180/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/1

---

PRIPOROČILO SVETA

z dne 16. maja 2023

o ekonomski politiki euroobmočja

(2023/C 180/01)

SVET EVROPSKE UNIJE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 136(1) v povezavi s členom 121(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1466/97 z dne 7. julija 1997 o okrepitvi nadzora nad proračunskim stanjem ter o nadzoru in usklajevanju gospodarskih politik (1) in zlasti člena 5(2) Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1176/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2011 o preprečevanju in odpravljanju makroekonomskih neravnotežij (2) in zlasti člena 6(1) Uredbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta,

po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

po posvetovanju z Odborom za ekonomsko politiko,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Gospodarsko okrevanje euroobmočja v obdobju po pandemiji COVID-19 so prekinili številni zunanji pretresi. Zaradi odločnega odziva ekonomske politike na nacionalni ravni in ravni Unije ter odpravi zajezitvenih ukrepov je euroobmočje v letih 2021 in 2022 zabeležilo trdno rast BDP, in sicer v višini 5,3 % oziroma 3,5 %. Trg dela se je prav tako izkazal za odpornega, pri čemer je brezposelnost v letu 2022 dosegla rekordno nizko stopnjo 6,7 %. Vendar so povišanje svetovnih cen energije, povečana negotovost in motnje v dobavni verigi, ki jih je povzročila vojna agresija Rusije proti Ukrajini, v drugi polovici leta 2022 povzročili očitno upočasnitev gospodarske aktivnosti. Energetska kriza je privedla do znižanja ocene pri napovedih za leto 2023. Na splošno naj bi se rast BDP v euroobmočju v letu 2023 zmanjšala na samo 0,3 %, nato pa naj bi v letu 2024 spet dosegla 1,5 %. Trg energije in drugi trgi primarnih proizvodov spodbujajo inflacijo, ki se je sčasoma razširila na druga področja in v letu 2022 dosegla 8,4 %. V prihodnjih mesecih naj bi ostala povišana, pri čemer naj bi v letu 2023 ostala pri 6,1 %, nato pa naj bi se v letu 2024 znižala. Trgi dela naj bi ostali stabilni, saj povpraševanje po delovni sili ostaja visoko. Velik delež podjetij še vedno poroča o pomanjkanju delovne sile, brezposelnost pa naj bi se naslednje leto le zmerno povišala, nato pa naj bi se v letu 2024 ponovno znižala. Nominalna rast plač naj bi se v letu 2023 povečala, vendar naj bi ostala pod inflacijo, kar bi povzročilo zmanjšanje kupne moči gospodinjstev.
  V tem okviru se je presežek na tekočem računu euroobmočja zmanjšal v skladu z vse slabšo energijsko bilanco, v prihodnje pa bo nominalna depreciacija eura v primerjavi z ameriškim dolarjem in nekaterimi drugimi valutami od druge polovice leta 2021 glede na visoke stroške energije verjetno le zmerno spodbudila konkurenčnost. |
| --- | --- |

(1)

Gospodarsko okrevanje euroobmočja v obdobju po pandemiji COVID-19 so prekinili številni zunanji pretresi. Zaradi odločnega odziva ekonomske politike na nacionalni ravni in ravni Unije ter odpravi zajezitvenih ukrepov je euroobmočje v letih 2021 in 2022 zabeležilo trdno rast BDP, in sicer v višini 5,3 % oziroma 3,5 %. Trg dela se je prav tako izkazal za odpornega, pri čemer je brezposelnost v letu 2022 dosegla rekordno nizko stopnjo 6,7 %. Vendar so povišanje svetovnih cen energije, povečana negotovost in motnje v dobavni verigi, ki jih je povzročila vojna agresija Rusije proti Ukrajini, v drugi polovici leta 2022 povzročili očitno upočasnitev gospodarske aktivnosti. Energetska kriza je privedla do znižanja ocene pri napovedih za leto 2023. Na splošno naj bi se rast BDP v euroobmočju v letu 2023 zmanjšala na samo 0,3 %, nato pa naj bi v letu 2024 spet dosegla 1,5 %. Trg energije in drugi trgi primarnih proizvodov spodbujajo inflacijo, ki se je sčasoma razširila na druga področja in v letu 2022 dosegla 8,4 %. V prihodnjih mesecih naj bi ostala povišana, pri čemer naj bi v letu 2023 ostala pri 6,1 %, nato pa naj bi se v letu 2024 znižala. Trgi dela naj bi ostali stabilni, saj povpraševanje po delovni sili ostaja visoko. Velik delež podjetij še vedno poroča o pomanjkanju delovne sile, brezposelnost pa naj bi se naslednje leto le zmerno povišala, nato pa naj bi se v letu 2024 ponovno znižala. Nominalna rast plač naj bi se v letu 2023 povečala, vendar naj bi ostala pod inflacijo, kar bi povzročilo zmanjšanje kupne moči gospodinjstev.

V tem okviru se je presežek na tekočem računu euroobmočja zmanjšal v skladu z vse slabšo energijsko bilanco, v prihodnje pa bo nominalna depreciacija eura v primerjavi z ameriškim dolarjem in nekaterimi drugimi valutami od druge polovice leta 2021 glede na visoke stroške energije verjetno le zmerno spodbudila konkurenčnost.

| (2) | Poslabšanje makroekonomskih razmer in velike razlike v cenah med državami članicami ogrožajo konvergenco dohodkov in poslovnih ciklov v euroobmočju. Kljub temu, da je pandemija COVID-19 povzročila velike – čeprav večinoma prehodne – razlike v makroekonomski uspešnosti, je imela omejen in začasen učinek na sinhronizacijo poslovnih ciklov. Energetska kriza prinaša nove heterogene makroekonomske učinke v euroobmočju. Zaradi razlik med državami v mešanicah virov energije in politikah za ublažitev učinka energetskega šoka so se v euroobmočju pojavile velike razlike v skupni in osnovni stopnji inflacije. Višje cene energije in pritiski v oskrbovalni verigi so neenakomerno vplivali na predelovalne dejavnosti in storitve v državah članicah euroobmočja ter bi lahko privedle do različnega razvoja relativne konkurenčnosti. Čeprav razpoložljivi kazalniki kažejo, da so bile vrzeli v konkurenčnosti v euroobmočju doslej omejene, so se razlike v saldu tekočih računov v euroobmočju v zadnjem času povečale, in sicer predvsem zaradi vse slabših energijskih bilanc. |
| --- | --- |

(2)

Poslabšanje makroekonomskih razmer in velike razlike v cenah med državami članicami ogrožajo konvergenco dohodkov in poslovnih ciklov v euroobmočju. Kljub temu, da je pandemija COVID-19 povzročila velike – čeprav večinoma prehodne – razlike v makroekonomski uspešnosti, je imela omejen in začasen učinek na sinhronizacijo poslovnih ciklov. Energetska kriza prinaša nove heterogene makroekonomske učinke v euroobmočju. Zaradi razlik med državami v mešanicah virov energije in politikah za ublažitev učinka energetskega šoka so se v euroobmočju pojavile velike razlike v skupni in osnovni stopnji inflacije. Višje cene energije in pritiski v oskrbovalni verigi so neenakomerno vplivali na predelovalne dejavnosti in storitve v državah članicah euroobmočja ter bi lahko privedle do različnega razvoja relativne konkurenčnosti. Čeprav razpoložljivi kazalniki kažejo, da so bile vrzeli v konkurenčnosti v euroobmočju doslej omejene, so se razlike v saldu tekočih računov v euroobmočju v zadnjem času povečale, in sicer predvsem zaradi vse slabših energijskih bilanc.

| (3) | Za zagotovitev ustreznega in usklajenega odziva politike na vse slabše gospodarske obete in visoko inflacijo je treba denarne in fiskalne politike ustrezno umeriti in uskladiti. Denarna politika mora obravnavati visoko inflacijo. Evropska centralna banka (ECB) je pripravljena obravnavati morebitna tveganja neupravičene in neurejene tržne dinamike, ki resno ogrožajo transmisijo denarne politike na celotnem euroobmočju. V sedanjih razmerah bi široka fiskalna ekspanzija v podporo povpraševanju še povečala inflacijski pritisk. Javni dolg je povišan v več državah članicah euroobmočja. Zato so potrebne fiskalne politike, ki se po državah članicah ustrezno razlikujejo glede na njihove gospodarske in fiskalne razmere, kot je v svojih priporočilih z dne 12. julija 2022 priporočil Svet v zvezi z nacionalnimi reformnimi programi za leto 2022 in mnenji Sveta o programih stabilnosti za leto 2022 vsake države članice (3). Poleg tega bi morale biti države članice pripravljene, da trenutno primarno porabo, ki se financira na nacionalni ravni, prilagodijo spreminjajočim se razmeram, hkrati pa ohranijo vzdržnost dolga. Hkrati so potrebni ciljno usmerjeni in začasni fiskalni ukrepi, ki podpirajo ranljive osebe in podjetja, med drugim tudi zaradi ohranjanja delovnih mest in človeškega kapitala, ter ohranjajo cenovne signale in zagotavljajo spodbude za zmanjšanje porabe energije. Tesno usklajevanje odzivov politike med državami članicami ostaja ključnega pomena. Politike trga dela in socialne politike so prav tako ključnega pomena za obravnavanje socialnih posledic visoke inflacije. Povprečne plače v letu 2022 niso dohajale inflacije.
  V prihodnje je treba gibanja plač skrbno uravnotežiti, da bi se zaščitila kupna moč zaposlenih (s poudarkom na zaposlenih z nizkimi dohodki), pri tem pa preprečiti tveganje, da bi plače prispevale k inflaciji in poglobile nastajajoče razlike v konkurenčnosti v euroobmočju in po svetu. Spodbujanje kakovostne zaposlitve bi lahko prispevalo tudi k ohranjanju potrošnje. Dejavno vključevanje socialnih partnerjev pomaga opredeliti izzive, med drugim tudi posebne izzive za monetarno unijo, izboljšuje rešitve politike in zagotavlja širšo odgovornost za agendo o ekonomski in socialni politiki. K nižji inflaciji lahko prispevajo tudi politike na strani ponudbe, in sicer s pospeševanjem kopičenja alternativnih virov energije, krepitvijo konkurence in inovacij, boljšim razporejanjem virov in podpiranjem rasti produktivnosti. Tveganja za finančno stabilnost zahtevajo tudi stalno spremljanje. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev ustreznega in usklajenega odziva politike na vse slabše gospodarske obete in visoko inflacijo je treba denarne in fiskalne politike ustrezno umeriti in uskladiti. Denarna politika mora obravnavati visoko inflacijo. Evropska centralna banka (ECB) je pripravljena obravnavati morebitna tveganja neupravičene in neurejene tržne dinamike, ki resno ogrožajo transmisijo denarne politike na celotnem euroobmočju. V sedanjih razmerah bi široka fiskalna ekspanzija v podporo povpraševanju še povečala inflacijski pritisk. Javni dolg je povišan v več državah članicah euroobmočja. Zato so potrebne fiskalne politike, ki se po državah članicah ustrezno razlikujejo glede na njihove gospodarske in fiskalne razmere, kot je v svojih priporočilih z dne 12. julija 2022 priporočil Svet v zvezi z nacionalnimi reformnimi programi za leto 2022 in mnenji Sveta o programih stabilnosti za leto 2022 vsake države članice (3). Poleg tega bi morale biti države članice pripravljene, da trenutno primarno porabo, ki se financira na nacionalni ravni, prilagodijo spreminjajočim se razmeram, hkrati pa ohranijo vzdržnost dolga. Hkrati so potrebni ciljno usmerjeni in začasni fiskalni ukrepi, ki podpirajo ranljive osebe in podjetja, med drugim tudi zaradi ohranjanja delovnih mest in človeškega kapitala, ter ohranjajo cenovne signale in zagotavljajo spodbude za zmanjšanje porabe energije. Tesno usklajevanje odzivov politike med državami članicami ostaja ključnega pomena. Politike trga dela in socialne politike so prav tako ključnega pomena za obravnavanje socialnih posledic visoke inflacije. Povprečne plače v letu 2022 niso dohajale inflacije.

V prihodnje je treba gibanja plač skrbno uravnotežiti, da bi se zaščitila kupna moč zaposlenih (s poudarkom na zaposlenih z nizkimi dohodki), pri tem pa preprečiti tveganje, da bi plače prispevale k inflaciji in poglobile nastajajoče razlike v konkurenčnosti v euroobmočju in po svetu. Spodbujanje kakovostne zaposlitve bi lahko prispevalo tudi k ohranjanju potrošnje. Dejavno vključevanje socialnih partnerjev pomaga opredeliti izzive, med drugim tudi posebne izzive za monetarno unijo, izboljšuje rešitve politike in zagotavlja širšo odgovornost za agendo o ekonomski in socialni politiki. K nižji inflaciji lahko prispevajo tudi politike na strani ponudbe, in sicer s pospeševanjem kopičenja alternativnih virov energije, krepitvijo konkurence in inovacij, boljšim razporejanjem virov in podpiranjem rasti produktivnosti. Tveganja za finančno stabilnost zahtevajo tudi stalno spremljanje.

| (4) | Mehanizem za okrevanje in odpornost vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: Mehanizem) ter skladi kohezijske politike so ključna orodja za povečanje odpornosti euroobmočja in podpiranje konvergence. Izvajanje Mehanizma v državah članicah euroobmočja dobro napreduje, saj je bilo po izpolnitvi mejnikov in ciljev v obliki predhodnega financiranja izplačanih že več kot 136 000 000 000 EUR. Od izbruha pandemije COVID-19 je bilo v okviru programov kohezijske politike državam članicam euroobmočja izplačanih več kot 82 000 000 000 EUR. Mehanizem ter skladi kohezijske politike prispevajo k prednostnim nalogam politike euroobmočja na več načinov: oboji podpirajo gospodarsko aktivnost z dodatnimi naložbami, dolgoročno pa naj bi načrtovane naložbe in strukturne reforme podpirale zeleni in digitalni prehod ter hkrati spodbujale večjo rast produktivnosti in potencialne proizvodnje, obenem pa okrepile odpornost držav članic. Velik delež naložb in reform, ki se izvajajo v okviru Mehanizma, je pomemben za izvajanje prednostnih nalog politike euroobmočja, opredeljenih v prejšnjih priporočilih za euroobmočje. Glede na to je nadaljnje izvajanje dogovorjenih reform in naložb na podlagi predvidenega časovnega načrta bistvenega pomena za ohranitev zagona reform. |
| --- | --- |

(4)

Mehanizem za okrevanje in odpornost vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: Mehanizem) ter skladi kohezijske politike so ključna orodja za povečanje odpornosti euroobmočja in podpiranje konvergence. Izvajanje Mehanizma v državah članicah euroobmočja dobro napreduje, saj je bilo po izpolnitvi mejnikov in ciljev v obliki predhodnega financiranja izplačanih že več kot 136 000 000 000 EUR. Od izbruha pandemije COVID-19 je bilo v okviru programov kohezijske politike državam članicam euroobmočja izplačanih več kot 82 000 000 000 EUR. Mehanizem ter skladi kohezijske politike prispevajo k prednostnim nalogam politike euroobmočja na več načinov: oboji podpirajo gospodarsko aktivnost z dodatnimi naložbami, dolgoročno pa naj bi načrtovane naložbe in strukturne reforme podpirale zeleni in digitalni prehod ter hkrati spodbujale večjo rast produktivnosti in potencialne proizvodnje, obenem pa okrepile odpornost držav članic. Velik delež naložb in reform, ki se izvajajo v okviru Mehanizma, je pomemben za izvajanje prednostnih nalog politike euroobmočja, opredeljenih v prejšnjih priporočilih za euroobmočje. Glede na to je nadaljnje izvajanje dogovorjenih reform in naložb na podlagi predvidenega časovnega načrta bistvenega pomena za ohranitev zagona reform.

| (5) | Letni pregled trajnostne rasti iz sporočila Komisije z dne 22. novembra 2022 določa ključne prednostne naloge politike in smernice za prihodnje leto za zagotovitev doslednega odziva ekonomske politike na ravni Unije. Letni pregled trajnostne rasti temelji na štirih razsežnostih konkurenčne trajnostnosti, in sicer okoljski trajnostnosti, pravičnosti, produktivnosti in makroekonomski stabilnosti, in je v skladu s cilji trajnostnega razvoja Združenih narodov. Poleg tega poročilo o Mehanizmu opozarjanja 2023, objavljeno 22. novembra 2022, vsebuje analizo Komisije o morebitnih makroekonomskih neravnotežjih, ki bi lahko ovirala pravilno delovanje gospodarstev držav članic, ekonomske in monetarne unije ter celotne Unije. |
| --- | --- |

(5)

Letni pregled trajnostne rasti iz sporočila Komisije z dne 22. novembra 2022 določa ključne prednostne naloge politike in smernice za prihodnje leto za zagotovitev doslednega odziva ekonomske politike na ravni Unije. Letni pregled trajnostne rasti temelji na štirih razsežnostih konkurenčne trajnostnosti, in sicer okoljski trajnostnosti, pravičnosti, produktivnosti in makroekonomski stabilnosti, in je v skladu s cilji trajnostnega razvoja Združenih narodov. Poleg tega poročilo o Mehanizmu opozarjanja 2023, objavljeno 22. novembra 2022, vsebuje analizo Komisije o morebitnih makroekonomskih neravnotežjih, ki bi lahko ovirala pravilno delovanje gospodarstev držav članic, ekonomske in monetarne unije ter celotne Unije.

| (6) | Hitro povečanje inflacije v preteklem letu je spodbudilo hitro prilagoditev naravnanosti denarne politike po vsem svetu. ECB je začela normalizirati denarno politiko, da bi zagotovila pravočasno vrnitev inflacije na srednjeročni cilj 2 %. Poleg tega je navedla, da se bo normalizacija obrestnih mer nadaljevala ob upoštevanju razvoja gospodarskih podatkov. Omejitve ponudbe imajo pomembno vlogo pri nedavnem dvigu inflacije, zaradi razlik v inflaciji pa je izvajanje denarne politike zahtevnejše. Enakomerni učinki naravnanosti politike na gospodarstvo v euroobmočju so predpogoj za to, da lahko denarna politika izpolni svoj mandat. |
| --- | --- |

(6)

Hitro povečanje inflacije v preteklem letu je spodbudilo hitro prilagoditev naravnanosti denarne politike po vsem svetu. ECB je začela normalizirati denarno politiko, da bi zagotovila pravočasno vrnitev inflacije na srednjeročni cilj 2 %. Poleg tega je navedla, da se bo normalizacija obrestnih mer nadaljevala ob upoštevanju razvoja gospodarskih podatkov. Omejitve ponudbe imajo pomembno vlogo pri nedavnem dvigu inflacije, zaradi razlik v inflaciji pa je izvajanje denarne politike zahtevnejše. Enakomerni učinki naravnanosti politike na gospodarstvo v euroobmočju so predpogoj za to, da lahko denarna politika izpolni svoj mandat.

| (7) | Fiskalna naravnanost euroobmočja, merjena kot sprememba neto primarnih odhodkov v primerjavi s povprečno potencialno rastjo, je bila v letu 2022 ekspanzivna, v letu 2023 pa po napovedih Komisije pretežno nevtralna, vendar bi postala ekspanzivna, če bi se začeli izvajati dodatni podporni ukrepi, povezani z energijo, ali bi se obstoječi ukrepi izvajali tudi v letu 2023. V letu 2023 bi se morala fiskalna politika izogibati povečanju inflacijskih učinkov trenutnih šokov na strani ponudbe, širše osnovana fiskalna spodbuda za gospodarstvo pa tako na nacionalni ravni kot tudi na ravni celotnega euroobmočja ni upravičena. Izziv je še posebej pereč za države članice, ki se soočajo z visoko osnovno inflacijo, med drugim tudi zaradi resnih gospodarskih in socialnih težav, ki jih povzroča zmanjševanje kupne moči zaposlenih, zlasti tistih z nizkimi dohodki. Poleg tega bi morala fiskalna politika ostati preudarna ter povezovati večje naložbe in nadzorovanje rasti neto tekočih primarnih odhodkov. V zvezi s tem je pričakovano nadaljnje povečanje črpanja iz Mehanizma ter nacionalno financiranih naložb v državah članicah skladno s potrebo po povečanju javnih in zasebnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost. Hkrati bi prožnost fiskalne politike pomagala pri odzivanju na veliko negotovost in velika negativna tveganja za gospodarske obete ter ne bi spodkopavala spodbud za energijski prehod. Posledica pandemije COVID-19 je zelo visok dolg v euroobmočju in čeprav naj bi se javni dolg znižal, bo vseeno ostal veliko višji od ravni pred pandemijo. Medtem ko so se kratkoročna tveganja glede vzdržnosti večinoma zmanjšala, so srednje- in dolgoročnejša tveganja v več državah članicah še vedno velika, povišanja obrestnih mer pa naj bi postopoma prispevala k večjemu bremenu dolga. |
| --- | --- |

(7)

Fiskalna naravnanost euroobmočja, merjena kot sprememba neto primarnih odhodkov v primerjavi s povprečno potencialno rastjo, je bila v letu 2022 ekspanzivna, v letu 2023 pa po napovedih Komisije pretežno nevtralna, vendar bi postala ekspanzivna, če bi se začeli izvajati dodatni podporni ukrepi, povezani z energijo, ali bi se obstoječi ukrepi izvajali tudi v letu 2023. V letu 2023 bi se morala fiskalna politika izogibati povečanju inflacijskih učinkov trenutnih šokov na strani ponudbe, širše osnovana fiskalna spodbuda za gospodarstvo pa tako na nacionalni ravni kot tudi na ravni celotnega euroobmočja ni upravičena. Izziv je še posebej pereč za države članice, ki se soočajo z visoko osnovno inflacijo, med drugim tudi zaradi resnih gospodarskih in socialnih težav, ki jih povzroča zmanjševanje kupne moči zaposlenih, zlasti tistih z nizkimi dohodki. Poleg tega bi morala fiskalna politika ostati preudarna ter povezovati večje naložbe in nadzorovanje rasti neto tekočih primarnih odhodkov. V zvezi s tem je pričakovano nadaljnje povečanje črpanja iz Mehanizma ter nacionalno financiranih naložb v državah članicah skladno s potrebo po povečanju javnih in zasebnih naložb za zeleni in digitalni prehod ter za energetsko varnost. Hkrati bi prožnost fiskalne politike pomagala pri odzivanju na veliko negotovost in velika negativna tveganja za gospodarske obete ter ne bi spodkopavala spodbud za energijski prehod. Posledica pandemije COVID-19 je zelo visok dolg v euroobmočju in čeprav naj bi se javni dolg znižal, bo vseeno ostal veliko višji od ravni pred pandemijo. Medtem ko so se kratkoročna tveganja glede vzdržnosti večinoma zmanjšala, so srednje- in dolgoročnejša tveganja v več državah članicah še vedno velika, povišanja obrestnih mer pa naj bi postopoma prispevala k večjemu bremenu dolga.

| (8) | Države članice euroobmočja so v odziv na povišanje cen energije sprejele izredne ukrepe, ki naj bi v letu 2022 znašali 1,25 % BDP, v letu 2023 pa do 1 %, pri čemer je pričakovano zmanjšanje odvisno od gibanja cen energije in načrtovane odprave s tem povezanih ukrepov. Na podlagi jesenske gospodarske napovedi služb Komisije 2022 so doslej sprejeti ukrepi namenjeni predvsem ublažitvi povišanj cen, povprečno le 20 % pa je ciljno usmerjenih dohodkovnih ukrepov. Fiskalne stroške takih podpornih ukrepov je treba omejiti, pri čemer je treba upoštevati njihov distribucijski učinek po različnih dohodkovnih razredih, učinek na povpraševanje po energiji in naložbe v zeleni prehod, morebitna izkrivljanja na enotnem trgu in negativne učinke prelivanja med državami članicami. V ta namen se je treba dogovoriti o skupnem pristopu. Zlasti bi lahko preučili dobro umerjen dvostopenjski model za določanje cen energije, pri katerem imajo ranljivi potrošniki koristi od reguliranih cen do določene ravni porabe, in druge sheme, ki ob upoštevanju nacionalnih značilnosti dosegajo podobne cilje. Razmislili bi lahko tudi o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali. Poleg začasnih energetskih ukrepov lahko javne in zasebne naložbe pomagajo okrepiti energetsko neodvisnost in varnost ter zeleni prehod. Od svetovne finančne krize se euroobmočje sooča z nizkimi ravnmi zasebnih in javnih naložb.
  Ukrepi politike, sprejeti v odziv na krizo zaradi COVID-19, so z izjemno podporo iz instrumenta NextGenerationEU pomagali ohraniti raven javnih naložb, kar je pozitivno vplivalo na potencialno rast, zlasti v državah članicah z največjim bremenom javnega dolga. Nadaljnje zasebne in javne naložbe, zlasti z izvajanjem načrtov za okrevanje in odpornost, programov kohezijske politike ter nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, ki jih morajo države članice posodobiti do junija 2023, so ključne za trajnostno in usklajeno rast ter za doseganje zelenega in digitalnega prehoda. |
| --- | --- |

(8)

Države članice euroobmočja so v odziv na povišanje cen energije sprejele izredne ukrepe, ki naj bi v letu 2022 znašali 1,25 % BDP, v letu 2023 pa do 1 %, pri čemer je pričakovano zmanjšanje odvisno od gibanja cen energije in načrtovane odprave s tem povezanih ukrepov. Na podlagi jesenske gospodarske napovedi služb Komisije 2022 so doslej sprejeti ukrepi namenjeni predvsem ublažitvi povišanj cen, povprečno le 20 % pa je ciljno usmerjenih dohodkovnih ukrepov. Fiskalne stroške takih podpornih ukrepov je treba omejiti, pri čemer je treba upoštevati njihov distribucijski učinek po različnih dohodkovnih razredih, učinek na povpraševanje po energiji in naložbe v zeleni prehod, morebitna izkrivljanja na enotnem trgu in negativne učinke prelivanja med državami članicami. V ta namen se je treba dogovoriti o skupnem pristopu. Zlasti bi lahko preučili dobro umerjen dvostopenjski model za določanje cen energije, pri katerem imajo ranljivi potrošniki koristi od reguliranih cen do določene ravni porabe, in druge sheme, ki ob upoštevanju nacionalnih značilnosti dosegajo podobne cilje. Razmislili bi lahko tudi o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se bodo pritiski na cene energije zmanjšali. Poleg začasnih energetskih ukrepov lahko javne in zasebne naložbe pomagajo okrepiti energetsko neodvisnost in varnost ter zeleni prehod. Od svetovne finančne krize se euroobmočje sooča z nizkimi ravnmi zasebnih in javnih naložb.

Ukrepi politike, sprejeti v odziv na krizo zaradi COVID-19, so z izjemno podporo iz instrumenta NextGenerationEU pomagali ohraniti raven javnih naložb, kar je pozitivno vplivalo na potencialno rast, zlasti v državah članicah z največjim bremenom javnega dolga. Nadaljnje zasebne in javne naložbe, zlasti z izvajanjem načrtov za okrevanje in odpornost, programov kohezijske politike ter nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, ki jih morajo države članice posodobiti do junija 2023, so ključne za trajnostno in usklajeno rast ter za doseganje zelenega in digitalnega prehoda.

| (9) | Komisija je 9. novembra 2022 objavila sporočilo o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, da bi se izboljšala učinkovitost gospodarskega nadzora in usklajevanja politik v Uniji. Cilj navedenega sporočila je opredeliti enostavnejšo in povezano strukturo makrofiskalnega nadzora, da bi se zagotovila vzdržnost dolga ter spodbudila trajnostna in vključujoča rast. Glavni elementi sporočila so namenjeni poenostavitvi okvira, izboljšanju nacionalne odgovornosti in krepitvi izvrševanja. V navedenem sporočilu je predlagano, da bi bile fiskalne usmeritve določene v srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtih, ki bi jih predlagale države članice, v preglednem skupnem okviru Unije. Ti načrti, ki bi jih sprejel Svet, bi združili fiskalne, reformne in naložbene zaveze, ki bi podpirale vzdržnost dolga in trajnostno rast ter odražale prednostne naloge Unije in nacionalne prednostne naloge. Reformne in naložbene zaveze v nacionalnih srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtih bi omogočile daljše obdobje fiskalne prilagoditve.
  Okvir bi se ob ohranjanju referenčnih vrednosti iz Pogodbe 3 % BDP za primanjkljaj in 60 % BDP za dolg zanašal na spremljanje, ki bi bolj temeljilo na tveganju, pri čemer bi bil poudarek na vzdržnosti dolga. Kar zadeva postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, je pomembno še naprej usklajeno in uravnoteženo obravnavati makroekonomska neravnotežja. V sporočilu Komisije je predlagan bolj v prihodnost usmerjen okvir, da bi lahko nastajajoča tveganja prepoznali že takrat, ko se še razvijajo. Ocena tega, ali neravnotežja obstajajo, bi še naprej temeljila na treh merilih, ki so resnost, razvoj in odziv politike, vendar bi imeli merili razvoja in odziva politike zadevne države članice pri oceni večjo težo. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 9. novembra 2022 objavila sporočilo o usmeritvah za reformo okvira ekonomskega upravljanja EU, da bi se izboljšala učinkovitost gospodarskega nadzora in usklajevanja politik v Uniji. Cilj navedenega sporočila je opredeliti enostavnejšo in povezano strukturo makrofiskalnega nadzora, da bi se zagotovila vzdržnost dolga ter spodbudila trajnostna in vključujoča rast. Glavni elementi sporočila so namenjeni poenostavitvi okvira, izboljšanju nacionalne odgovornosti in krepitvi izvrševanja. V navedenem sporočilu je predlagano, da bi bile fiskalne usmeritve določene v srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtih, ki bi jih predlagale države članice, v preglednem skupnem okviru Unije. Ti načrti, ki bi jih sprejel Svet, bi združili fiskalne, reformne in naložbene zaveze, ki bi podpirale vzdržnost dolga in trajnostno rast ter odražale prednostne naloge Unije in nacionalne prednostne naloge. Reformne in naložbene zaveze v nacionalnih srednjeročnih fiskalno-strukturnih načrtih bi omogočile daljše obdobje fiskalne prilagoditve.

Okvir bi se ob ohranjanju referenčnih vrednosti iz Pogodbe 3 % BDP za primanjkljaj in 60 % BDP za dolg zanašal na spremljanje, ki bi bolj temeljilo na tveganju, pri čemer bi bil poudarek na vzdržnosti dolga. Kar zadeva postopek v zvezi z makroekonomskimi neravnotežji, je pomembno še naprej usklajeno in uravnoteženo obravnavati makroekonomska neravnotežja. V sporočilu Komisije je predlagan bolj v prihodnost usmerjen okvir, da bi lahko nastajajoča tveganja prepoznali že takrat, ko se še razvijajo. Ocena tega, ali neravnotežja obstajajo, bi še naprej temeljila na treh merilih, ki so resnost, razvoj in odziv politike, vendar bi imeli merili razvoja in odziva politike zadevne države članice pri oceni večjo težo.

| (10) | Trg dela v euroobmočju se je zaradi politične podpore med krizo zaradi COVID-19 izkazal za izjemno odpornega. V prvem četrtletju leta 2022 je skupno število opravljenih ur preseglo ravni pred pandemijo, zaposlenost pa je v prvi polovici leta 2022 še naprej rasla in v drugem četrtletju leta 2022 dosegla zgodovinsko visoke ravni, s čimer se je stopnja brezposelnosti znižala na 6,8 %, kar je najnižja raven od uvedbe eura. Kljub temu še vedno obstajajo možnosti za izboljšanje, in sicer v zvezi z vključevanjem žensk, mladih, starejših oseb, invalidov in ranljivih skupin na trg dela. V prihodnje naj bi pričakovana upočasnitev gospodarske aktivnosti negativno vplivala na zaposlitvene možnosti, pri čemer naj bi se stopnja brezposelnosti v letu 2023 nekoliko povišala. Ni veliko dokazov, da je kriza zaradi COVID-19 povzročila strukturno poslabšanje povezovanja ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih.
  Vendar obstajajo znatne razlike na trgu dela med državami članicami in sektorji. Od leta 2019 je bilo največ delovnih mest ustvarjenih na področju informacijske tehnologije in strokovnih storitev, medtem je bila na področju prevoza, nastanitve in živil zabeležena izguba delovnih mest. Na zaostrovanje razmer na trgu dela v euroobmočju bodo verjetno vplivale tudi demografske spremembe. Ustrezne in učinkovite naložbe v kakovostno izobraževanje in usposabljanje v vseh starostih bodo ključne za ublažitev sedanjega in prihodnjega pomanjkanja strokovnega znanja in spretnosti ter podporo zelenemu in digitalnemu prehodu. Rast plač se je v letu 2022 nekoliko povečala, kar je privedlo do skupnega povišanja stroškov dela na enoto. Vendar je na splošno ostala zmerna in naj bi ostala precej pod inflacijo. Realna sredstva za zaposlene naj bi se v letu 2022 skrčila za 2,8 %, v letu 2023 pa za dodatnih 0,9 %, medtem ko naj bi bil v letu 2024 povrnjen del izgube. Zasidrana inflacijska pričakovanja imajo ključno vlogo pri zmanjševanju tveganj, da bi hitro povečanje zahtev po višjih plačah prispevalo k dodatnemu povečanju inflacije. |
| --- | --- |

(10)

Trg dela v euroobmočju se je zaradi politične podpore med krizo zaradi COVID-19 izkazal za izjemno odpornega. V prvem četrtletju leta 2022 je skupno število opravljenih ur preseglo ravni pred pandemijo, zaposlenost pa je v prvi polovici leta 2022 še naprej rasla in v drugem četrtletju leta 2022 dosegla zgodovinsko visoke ravni, s čimer se je stopnja brezposelnosti znižala na 6,8 %, kar je najnižja raven od uvedbe eura. Kljub temu še vedno obstajajo možnosti za izboljšanje, in sicer v zvezi z vključevanjem žensk, mladih, starejših oseb, invalidov in ranljivih skupin na trg dela. V prihodnje naj bi pričakovana upočasnitev gospodarske aktivnosti negativno vplivala na zaposlitvene možnosti, pri čemer naj bi se stopnja brezposelnosti v letu 2023 nekoliko povišala. Ni veliko dokazov, da je kriza zaradi COVID-19 povzročila strukturno poslabšanje povezovanja ponudbe delovnih mest in povpraševanja po njih.

Vendar obstajajo znatne razlike na trgu dela med državami članicami in sektorji. Od leta 2019 je bilo največ delovnih mest ustvarjenih na področju informacijske tehnologije in strokovnih storitev, medtem je bila na področju prevoza, nastanitve in živil zabeležena izguba delovnih mest. Na zaostrovanje razmer na trgu dela v euroobmočju bodo verjetno vplivale tudi demografske spremembe. Ustrezne in učinkovite naložbe v kakovostno izobraževanje in usposabljanje v vseh starostih bodo ključne za ublažitev sedanjega in prihodnjega pomanjkanja strokovnega znanja in spretnosti ter podporo zelenemu in digitalnemu prehodu. Rast plač se je v letu 2022 nekoliko povečala, kar je privedlo do skupnega povišanja stroškov dela na enoto. Vendar je na splošno ostala zmerna in naj bi ostala precej pod inflacijo. Realna sredstva za zaposlene naj bi se v letu 2022 skrčila za 2,8 %, v letu 2023 pa za dodatnih 0,9 %, medtem ko naj bi bil v letu 2024 povrnjen del izgube. Zasidrana inflacijska pričakovanja imajo ključno vlogo pri zmanjševanju tveganj, da bi hitro povečanje zahtev po višjih plačah prispevalo k dodatnemu povečanju inflacije.

| (11) | Strukturne reforme, vključno s tistimi, ki se izvajajo v okviru evropskega zelenega dogovora ali zelenih in digitalnih reform, podprte v okviru Mehanizma, zlasti na podlagi sprememb Uredbe (EU) 2021/241, ki jih je uvedla Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) za izvajanje načrta REPowerEU iz sporočila Komisije z dne 18. maja 2022, so ključne za okrepitev enotnega trga in odpornosti gospodarstev euroobmočja. V zvezi s tem je pomembno tudi izvajanje reform za posamezne države, ki jih je priporočil Svet v letu 2022 v okviru evropskega semestra. Nadaljnje izboljšanje poslovnega okolja, med drugim tudi z zmanjšanjem ovir za naložbe in prerazporeditvijo kapitala, posodobitvijo javnih uprav in pospešitvijo izdajanja dovoljenj ob hkratnem varstvu okolja in odpravi omejevalnih regulativnih okvirov, lahko poveča produktivnost in rast. Reforme so skupaj z naložbami ključnega pomena za dokončanje zelenega in digitalnega prehoda, zlasti za izboljšanje energijske učinkovitosti, podpiranje prehoda na podnebno nevtralnost, povečanje ponudbe ter uvajanja energije iz obnovljivih virov in podpiranje preusposabljanja in izpopolnjevanja. Zaradi hitrega in vztrajnega povišanja cen energije so poslovni modeli energetsko intenzivnih panog ter malih in srednjih podjetij pod pritiskom, kar vpliva na delovna mesta in človeški kapital. Učinkovite ureditve v zvezi z insolventnostjo lahko podprejo prehod in olajšajo prerazporeditev sredstev. Te ureditve se v euroobmočju še vedno zelo razlikujejo, povečanje njihove učinkovitosti in skladnosti pa bi podprlo gospodarsko prilagoditev in enotni kapitalski trg. |
| --- | --- |

(11)

Strukturne reforme, vključno s tistimi, ki se izvajajo v okviru evropskega zelenega dogovora ali zelenih in digitalnih reform, podprte v okviru Mehanizma, zlasti na podlagi sprememb Uredbe (EU) 2021/241, ki jih je uvedla Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta (5) za izvajanje načrta REPowerEU iz sporočila Komisije z dne 18. maja 2022, so ključne za okrepitev enotnega trga in odpornosti gospodarstev euroobmočja. V zvezi s tem je pomembno tudi izvajanje reform za posamezne države, ki jih je priporočil Svet v letu 2022 v okviru evropskega semestra. Nadaljnje izboljšanje poslovnega okolja, med drugim tudi z zmanjšanjem ovir za naložbe in prerazporeditvijo kapitala, posodobitvijo javnih uprav in pospešitvijo izdajanja dovoljenj ob hkratnem varstvu okolja in odpravi omejevalnih regulativnih okvirov, lahko poveča produktivnost in rast. Reforme so skupaj z naložbami ključnega pomena za dokončanje zelenega in digitalnega prehoda, zlasti za izboljšanje energijske učinkovitosti, podpiranje prehoda na podnebno nevtralnost, povečanje ponudbe ter uvajanja energije iz obnovljivih virov in podpiranje preusposabljanja in izpopolnjevanja. Zaradi hitrega in vztrajnega povišanja cen energije so poslovni modeli energetsko intenzivnih panog ter malih in srednjih podjetij pod pritiskom, kar vpliva na delovna mesta in človeški kapital. Učinkovite ureditve v zvezi z insolventnostjo lahko podprejo prehod in olajšajo prerazporeditev sredstev. Te ureditve se v euroobmočju še vedno zelo razlikujejo, povečanje njihove učinkovitosti in skladnosti pa bi podprlo gospodarsko prilagoditev in enotni kapitalski trg.

| (12) | Bančni sektor je v letu 2022 pokazal, da je na splošno odporen. Čeprav je bančni sektor euroobmočja kot celota dobro kapitaliziran in se je dobičkonosnost od leta 2021 izboljšala, lahko močno poslabšanje makroekonomskih obetov skupaj z višjimi obrestnimi merami, s katerimi se višajo stroški za posojilojemalce, privede do slabše kakovosti sredstev. Glede na strožji dostop do posojil so pravočasno spremljanje tveganj, proaktivno sodelovanje z dolžniki in aktivno upravljanje nedonosnih posojil pomembni za ohranitev sposobnosti bank za financiranje gospodarstva. Odpornost kreditnih institucij lahko ovirajo strukturni dejavniki, vključno s presežno zmogljivostjo in konkurenco s strani novih ponudnikov finančnih storitev. Na finančnih trgih se lahko pojavijo tudi druga tveganja. Zlasti višje premije za tveganje in zaostrovanje likvidnostnih pogojev lahko povzročijo padec cen sredstev. Zaradi pozivov h kritju lahko to povzroči dodatne pritiske, ki presegajo likvidnostne težave, s katerimi se že soočajo nekatera energetska podjetja. Prav tako je treba pozorno spremljati, kako se trg stanovanjskih in poslovnih nepremičnin odziva na višje obrestne mere, saj lahko manjše povpraševanje in vse slabše zmogljivosti za servisiranje dolga povzročijo pritisk na nižanje cen nepremičnin in povečajo ciklična tveganja, zlasti v državah članicah euroobmočja, kjer je zadolženost gospodinjstev povišana. Poleg tega je treba več pozornosti nameniti povečanim kibernetskim tveganjem, pri čemer bo Uredba (EU) 2022/2554 Evropskega parlamenta in Sveta (6) okrepila odpornost finančnih podjetij na tveganja, povezana z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami. Evropski odbor za sistemska tveganja je septembra 2022 izdal Priporočilo ESRB/2022/7, ki vsebuje opozorilo, v katerem je institucije iz zasebnega sektorja, udeležence na trgu in ustrezne organe pozval, naj se še naprej pripravljajo na morebitna tveganja nastopa malo verjetnih dogodkov. |
| --- | --- |

(12)

Bančni sektor je v letu 2022 pokazal, da je na splošno odporen. Čeprav je bančni sektor euroobmočja kot celota dobro kapitaliziran in se je dobičkonosnost od leta 2021 izboljšala, lahko močno poslabšanje makroekonomskih obetov skupaj z višjimi obrestnimi merami, s katerimi se višajo stroški za posojilojemalce, privede do slabše kakovosti sredstev. Glede na strožji dostop do posojil so pravočasno spremljanje tveganj, proaktivno sodelovanje z dolžniki in aktivno upravljanje nedonosnih posojil pomembni za ohranitev sposobnosti bank za financiranje gospodarstva. Odpornost kreditnih institucij lahko ovirajo strukturni dejavniki, vključno s presežno zmogljivostjo in konkurenco s strani novih ponudnikov finančnih storitev. Na finančnih trgih se lahko pojavijo tudi druga tveganja. Zlasti višje premije za tveganje in zaostrovanje likvidnostnih pogojev lahko povzročijo padec cen sredstev. Zaradi pozivov h kritju lahko to povzroči dodatne pritiske, ki presegajo likvidnostne težave, s katerimi se že soočajo nekatera energetska podjetja. Prav tako je treba pozorno spremljati, kako se trg stanovanjskih in poslovnih nepremičnin odziva na višje obrestne mere, saj lahko manjše povpraševanje in vse slabše zmogljivosti za servisiranje dolga povzročijo pritisk na nižanje cen nepremičnin in povečajo ciklična tveganja, zlasti v državah članicah euroobmočja, kjer je zadolženost gospodinjstev povišana. Poleg tega je treba več pozornosti nameniti povečanim kibernetskim tveganjem, pri čemer bo Uredba (EU) 2022/2554 Evropskega parlamenta in Sveta (6) okrepila odpornost finančnih podjetij na tveganja, povezana z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami. Evropski odbor za sistemska tveganja je septembra 2022 izdal Priporočilo ESRB/2022/7, ki vsebuje opozorilo, v katerem je institucije iz zasebnega sektorja, udeležence na trgu in ustrezne organe pozval, naj se še naprej pripravljajo na morebitna tveganja nastopa malo verjetnih dogodkov.

| (13) | Euroskupina se je junija 2022 kot del takojšnjega ukrepanja dogovorila, da bi se bilo treba pri delu v zvezi s prihodnostjo bančne unije osredotočiti na krepitev skupnega okvira za upravljanje bančnih kriz in nacionalnega sistema jamstva za vloge, da bi se zagotovil okvir, ki je primeren za vse vrste bank. Euroskupina se je zavezala, da bo nato pregledala stanje bančne unije in sporazumno opredelila možne nadaljnje ukrepe v zvezi z drugimi nerešenimi elementi za okrepitev in dokončanje bančne unije. Komisija je napovedala, da namerava pripraviti zakonodajni predlog o kriznem upravljanju in jamstvu za vloge v prvi polovici leta 2023. Spremembe okvira za krizno upravljanje in jamstva za vloge lahko pripomorejo k večji odpornosti bančnega sektorja euroobmočja. Komisija je napovedala tudi, da bo v prvi polovici leta 2023 predložila zakonodajni predlog, ki bo vzpostavil digitalni euro in urejal njegove glavne značilnosti, kakor bosta odločila sozakonodajalca. Morebitno odločitev o izdaji digitalnega eura bi sprejel Svet ECB po zaključku faze potencialne realizacije. Digitalni euro, ki bi dopolnjeval gotovino, bi lahko zagotovil več koristi za gospodarstvo euroobmočja. Podpiral bi zlasti digitalizacijo gospodarstva in inovacije na področju plačil, hkrati pa okrepil mednarodno vlogo eura. Glede na trenutne geopolitične razmere bi se lahko z razvojem digitalnega eura tudi povečala gospodarska in finančna avtonomija euroobmočja in Unije – |
| --- | --- |

(13)

Euroskupina se je junija 2022 kot del takojšnjega ukrepanja dogovorila, da bi se bilo treba pri delu v zvezi s prihodnostjo bančne unije osredotočiti na krepitev skupnega okvira za upravljanje bančnih kriz in nacionalnega sistema jamstva za vloge, da bi se zagotovil okvir, ki je primeren za vse vrste bank. Euroskupina se je zavezala, da bo nato pregledala stanje bančne unije in sporazumno opredelila možne nadaljnje ukrepe v zvezi z drugimi nerešenimi elementi za okrepitev in dokončanje bančne unije. Komisija je napovedala, da namerava pripraviti zakonodajni predlog o kriznem upravljanju in jamstvu za vloge v prvi polovici leta 2023. Spremembe okvira za krizno upravljanje in jamstva za vloge lahko pripomorejo k večji odpornosti bančnega sektorja euroobmočja. Komisija je napovedala tudi, da bo v prvi polovici leta 2023 predložila zakonodajni predlog, ki bo vzpostavil digitalni euro in urejal njegove glavne značilnosti, kakor bosta odločila sozakonodajalca. Morebitno odločitev o izdaji digitalnega eura bi sprejel Svet ECB po zaključku faze potencialne realizacije. Digitalni euro, ki bi dopolnjeval gotovino, bi lahko zagotovil več koristi za gospodarstvo euroobmočja. Podpiral bi zlasti digitalizacijo gospodarstva in inovacije na področju plačil, hkrati pa okrepil mednarodno vlogo eura. Glede na trenutne geopolitične razmere bi se lahko z razvojem digitalnega eura tudi povečala gospodarska in finančna avtonomija euroobmočja in Unije –

PRIPOROČA, da bi morale države članice euroobmočja v obdobju 2023–2024 vsaka posebej, med drugim z izvajanjem svojih načrtov za okrevanje in odpornost, in skupaj v okviru Euroskupine ukrepati tako, da:

| (1) | Se v letu 2023 vzdržijo dajanju širše osnovane podpore skupnemu povpraševanju, hkrati pa fiskalne ukrepe bolje usmerjajo v obravnavo učinka visokih cen energije na ranljiva gospodinjstva in podjetja, ki so sposobna preživeti, in ohranjajo sposobnost prilagoditve na hitro spreminjajoče se razmere, če bi bilo to potrebno. Še naprej usklajujejo nacionalne fiskalne politike v državah članicah, da se ohrani vzdržnost dolga in trajnostno poveča potencial rasti, s čimer se tudi olajša naloga denarne politike, da zagotovi pravočasno vrnitev inflacije na srednjeročni cilj ECB v višini 2 %. Dosežejo dogovor o skupnem pristopu in zlasti preučijo nadomestitev širše osnovanih cenovnih ukrepov z dobro umerjenim stroškovno učinkovitim dvostopenjskim modelom za določanje cen energije, ki zagotavlja spodbude za prihranke energije, ali drugimi shemami, ki ob upoštevanju nacionalnih značilnosti dosegajo podobne cilje, ter razmislijo o ustreznih načinih za postopno odpravo podpore, ko se pritiski na cene energije zmanjšajo Opredelijo ustrezno diferencirane srednjeročne fiskalne strategije s postopno in vzdržno konsolidacijo ter naložbami in reformami za doseganje preudarnih srednjeročnih fiskalnih položajev. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Ohranijo visoko raven javnih naložb in spodbujajo zasebne naložbe, ki so potrebne za okrepitev gospodarske in socialne odpornosti ter podporo zelenemu in digitalnemu prehodu, med drugim tudi zaradi večje energijske učinkovitosti in prehoda na obnovljive vire energije. Izvajajo programe kohezijske politike ter načrte za okrevanje in odpornost, pri tem pa zagotovijo pravočasno izvedbo reform in naložb ter poskrbijo, da so posodobitve načrtov ciljno usmerjene, pri čemer upoštevajo spreminjajoče se razmere v gospodarstvu, in ne zmanjšujejo splošnih ambicij. Sprejmejo nadaljnje ukrepe, med drugim tudi v okviru poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov, za pospešitev energetskega prehoda in povečanje energetske neodvisnosti Unije. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | V skladu z nacionalnimi praksami in ob upoštevanju vloge socialnih partnerjev podpirajo razvoj plač, ki blaži izgubo kupne moči zaposlenih, zlasti delavcev z nizkimi dohodki, hkrati pa odraža srednjeročni razvoj produktivnosti in omejuje sekundarne učinke na inflacijo. Razvijejo in po potrebi prilagodijo sisteme socialne podpore za pomoč ranljivim gospodinjstvom pri spopadanju z energetskim šokom ter zelenim in digitalnim prehodom, pri tem pa obravnavajo povečano tveganje revščine. Nadalje izboljšajo aktivne politike trga dela in sprejmejo ukrepe za obravnavanje pomanjkanja spretnosti in spodbujanje kakovostnih zaposlitev. Zagotovijo učinkovito vključevanje socialnih partnerjev v oblikovanje politik in okrepijo socialni dialog. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Zagotovijo, da je podpora podjetjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, ki so pod finančnim pritiskom zaradi energetske krize, stroškovno učinkovita, začasna in usmerjena na podjetja, ki so sposobna preživeti. Zagotovljena podpora bi morala ohraniti spodbude za energijsko učinkovitost in obnovljive vire energije, obenem pa tudi enake konkurenčne pogoje in celovitost enotnega trga, med drugim tudi prek začasnega kriznega okvira za državno pomoč. izboljšajo poslovno okolje, zlasti z okrepitvijo konkurence in povečanjem učinkovitosti insolvenčnih okvirov, da bi zagotovili, da ti okviri učinkovito in pravočasno obravnavajo stečaj in prestrukturiranje podjetij. Prispevajo k napredku pri vzpostavljanju unije kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Ohranijo makrofinančno stabilnost in kreditne kanale za gospodarstvo ter preprečijo tveganje za finančno razdrobljenost. Spremljajo tveganja, povezana zlasti z napetostmi v energetskem sektorju, zaostrovanjem finančnih pogojev, nedonosnimi sredstvi, ravnmi zasebne zadolženosti in razvojem na nepremičninskih trgih. Nadaljujejo prizadevanja za dokončanje bančne unije, pri čemer je naslednji korak reforma sedanjega okvira za krizno upravljanje in jamstva za vloge. Še naprej dejavno sodelujejo pri pripravljalnem delu v zvezi z morebitno uvedbo digitalnega eura.
  Pri nadaljnjih ukrepih za poglobitev ekonomske in monetarne unije bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri oblikovanju in izvajanju celovitega odziva ekonomske politike Unije na krizo zaradi COVID-19. Hiter napredek pri pregledu ekonomskega upravljanja je prednostna naloga za izboljšanje usklajevanja ekonomskih politik. Napredek pri poglabljanju ekonomske in monetarne unije bi bilo treba nadaljevati ob polnem spoštovanju notranjega trga Unije ter na odprt in pregleden način za države članice, ki niso v euroobmočju. |
| --- | --- |

(5)

Pri nadaljnjih ukrepih za poglobitev ekonomske in monetarne unije bi bilo treba upoštevati izkušnje, pridobljene pri oblikovanju in izvajanju celovitega odziva ekonomske politike Unije na krizo zaradi COVID-19. Hiter napredek pri pregledu ekonomskega upravljanja je prednostna naloga za izboljšanje usklajevanja ekonomskih politik. Napredek pri poglabljanju ekonomske in monetarne unije bi bilo treba nadaljevati ob polnem spoštovanju notranjega trga Unije ter na odprt in pregleden način za države članice, ki niso v euroobmočju.

V Bruslju, 16. maja 2023

Za Svet

predsednica

E. SVANTESSON

---

(1)  UL L 209, 2.8.1997, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 23.11.2011, str. 25.

2

(3)  Priporočila Sveta z dne 12. julija 2022 v zvezi z nacionalnimi reformnimi programi za leto 2022 in mnenji Sveta o programih stabilnosti za leto 2022 (UL C 334, 1.9.2022, str. 1, 35, 44, 52, 60, 70, 96, 104, 112, 120, 128, 136, 146, 154, 162, 171, 181, 190, 197, 205, 213, 221).

3

(4)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

4

(5)  Uredba (EU) 2023/435 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. februarja 2023 o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi uredb (EU) št. 1303/2013, (EU) 2021/1060 in (EU) 2021/1755 ter Direktive 2003/87/ES (UL L 63, 28.2.2023, str. 1).

5

(6)  Uredba (EU) 2022/2554 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 909/2014 in (EU) 2016/1011 (UL L 333, 27.12.2022, str. 1).

6

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/8

---

SKLEP SVETA

z dne 15. maja 2023

o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) za Nemčijo in Irsko

(2023/C 180/02)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/128 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) in o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 337/75 (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju seznamov kandidatov za imenovanje, ki so jih vlade držav članic ter organizacije delavcev in delodajalcev predložile Svetu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 28. marca 2023 (2) imenoval člane in namestnike članov upravnega odbora Cedefop za obdobje od 1. aprila 2023 do 31. marca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 28. marca 2023 (2) imenoval člane in namestnike članov upravnega odbora Cedefop za obdobje od 1. aprila 2023 do 31. marca 2027.

| (2) | Vladi Nemčije in Irske ter organizacija delavcev ETUC so določili dodatne kandidate za zapolnitev več prostih mest – |
| --- | --- |

(2)

Vladi Nemčije in Irske ter organizacija delavcev ETUC so določili dodatne kandidate za zapolnitev več prostih mest –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člane in namestnike članov upravnega odbora Cedefop se za obdobje do 31. marca 2027 imenujejo naslednje osebe:

| I. | PREDSTAVNIKI VLAD







  Država članica | Člani | Namestniki članov |
| --- | --- | --- | --- |
| Nemčija | Peter THIELE | |
| Irska | Alan McGRATH | Justin SINNOTT |

I.

PREDSTAVNIKI VLAD

Država članica

Člani

Namestniki članov

Nemčija

Peter THIELE

Irska

Alan McGRATH

Justin SINNOTT

| II. | PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV







  Država članica | Člani | Namestniki članov |
| --- | --- | --- | --- |
| Irska | Frank VAUGHAN | Eoin GRIFFIN |

II.

PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

Država članica

Člani

Namestniki članov

Irska

Frank VAUGHAN

Eoin GRIFFIN

Člen 2

Svet bo člane in namestnike članov, ki še niso bili predlagani, imenoval pozneje.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 15. maja 2023

Za Svet

predsednik

J. FORSSMED

---

(1)  UL L 30, 31.1.2019, str. 90.

1

(2)  Sklep Sveta z dne 28. marca 2023 o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropskega centra za razvoj poklicnega usposabljanja (Cedefop) (UL C 116, 31.3.2023, str. 15).

2

---

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/10

---

SKLEP SVETA

z dne 15. maja 2023

o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu za Francijo, Hrvaško, Poljsko in Slovenijo

(2023/C 180/03)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/126 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. januarja 2019 o ustanovitvi Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2062/94 (1) in zlasti člena 4 Uredbe,

ob upoštevanju seznamov kandidatov, ki so ga vlade držav članic ter organizacije delavcev in delodajalcev predložile Svetu,

ob upoštevanju seznamov članov in namestnikov članov Svetovalnega odbora za varnost in zdravje pri delu,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je s Sklepom z dne 28. marca 2023 (2) imenoval člane in namestnike članov upravnega odbora EU-OSHA za obdobje od 1. aprila 2023 do 31. marca 2027. |
| --- | --- |

(1)

Svet je s Sklepom z dne 28. marca 2023 (2) imenoval člane in namestnike članov upravnega odbora EU-OSHA za obdobje od 1. aprila 2023 do 31. marca 2027.

| (2) | Organizacija delavcev ETUC in organizacija delodajalcev Business Europe sta za zapolnitev več prostih mest podali dodatne predloge za imenovanje za Francijo, Hrvaško, Poljsko in Slovenijo – |
| --- | --- |

(2)

Organizacija delavcev ETUC in organizacija delodajalcev Business Europe sta za zapolnitev več prostih mest podali dodatne predloge za imenovanje za Francijo, Hrvaško, Poljsko in Slovenijo –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Za člane in namestnike članov upravnega odbora EU-OSHA za obdobje do 31. marca 2027 se imenujejo naslednje osebe:

| II. | PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV







  Država članica | Člani | Namestniki članov |
| --- | --- | --- | --- |
| Francija | | Edwina LAMOUREUX |
| Hrvaška | Ivana ŠEPAK-ROBIĆ | Katarina RUMORA |
| Slovenija | Lučka BÖHM | Martina VUK |

II.

PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELAVCEV

Država članica

Člani

Namestniki članov

Francija

Edwina LAMOUREUX

Hrvaška

Ivana ŠEPAK-ROBIĆ

Katarina RUMORA

Slovenija

Lučka BÖHM

Martina VUK

| III. | PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV







  Država članica | Člani | Namestniki članov |
| --- | --- | --- | --- |
| Poljska | Rafał HRYNYK | Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO |

III.

PREDSTAVNIKI ORGANIZACIJ DELODAJALCEV

Država članica

Člani

Namestniki članov

Poljska

Rafał HRYNYK

Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO

Člen 2

Svet bo člane in namestnike članov, ki še niso bili predlagani, imenoval pozneje.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan sprejetja.

V Bruslju, 15. maja 2023

Za Svet

predsednik

J. FORSSMED

---

(1)  UL L 30, 31.1.2019, str. 58.

1

(2)  Sklep Sveta z dne 28. marca 2023 o imenovanju članov in namestnikov članov upravnega odbora Evropske agencije za varnost in zdravje pri delu (EU-OSHA) (UL C 116, 31.3.2023, str. 19).

2

---

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/12

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2023/C 180/04)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2011/235/SZVP (2), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/987 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 359/2011 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/986 (5).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor Generalnega direktorata za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta, oddelek, pristojen za postopek obdelave, pa je RELEX.1, katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Pooblaščena oseba Sveta za varstvo podatkov je dosegljiva na naslovu:

| | Pooblaščena oseba Sveta za varstvo podatkov |
| --- | --- |

Pooblaščena oseba Sveta za varstvo podatkov

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2023/987, in Uredbo (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2023/986.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2011/235/SZVP in Uredbi (EU) št. 359/2011.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi z razlogi za uvrstitev na seznam.

Pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov so sklepi Sveta, sprejeti na podlagi člena 29 PEU, in uredbe Sveta, sprejete v skladu s členom 215 PDEU, ki določajo fizične osebe (posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki) ter nalagajo zamrznitev sredstev in omejitve potovanj.

Obdelava je potrebna za opravljanje naloge v javnem interesu v skladu s členom 5(1)(a) in za izpolnitev zakonskih obveznosti iz zgoraj navedenih pravnih aktov, ki veljajo za upravljavca, v skladu s členom 5(1)(b) Uredbe (EU) 2018/1725.

Obdelava je potrebna iz razlogov bistvenega javnega interesa v skladu s členom 10(2)(g) Uredbe (EU) 2018/1725.

Svet lahko pridobi osebne podatke posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, od držav članic in/ali Evropske službe za zunanje delovanje. Prejemniki osebnih podatkov so države članice, Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje.

Vsi osebni podatki, ki jih obdeluje Svet v kontekstu avtonomnih omejevalnih ukrepov EU, se bodo hranili pet let od trenutka, ko je bil posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, odstranjen s seznama oseb, za katere velja zamrznitev sredstev, ali ko je veljavnost ukrepa potekla, ali, če je vložena tožba pri Sodišču, do izreka pravnomočne sodbe. Osebne podatke, ki jih vsebujejo dokumenti, registrirani v Svetu, hrani Svet za namene arhiviranja v javnem interesu v smislu člena 4(1)(e) Uredbe (EU) 2018/1725.

Svet bo morda moral izmenjati osebne podatke v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, s tretjo državo ali mednarodno organizacijo v kontekstu prenosa uvrstitev na sezname ZN s strani Sveta ali v kontekstu mednarodnega sodelovanja v zvezi s politiko omejevalnih ukrepov EU.

Če sklep o ustreznosti ali pa ustrezni zaščitni ukrepi niso sprejeti, se prenos osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo izvede pod naslednjim pogojem oziroma naslednjimi pogoji v skladu s členom 50 Uredbe (EU) 2018/1725: prenos je potreben zaradi pomembnih razlogov javnega interesa; prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov.

Pri obdelavi osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni vključeno avtomatizirano sprejemanje odločitev.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo pravico do obveščenosti in pravico do dostopa do svojih osebnih podatkov. Poleg tega imajo pravico, da svoje podatke popravijo in dopolnijo. Pod nekaterimi pogoji imajo lahko pravico do izbrisa svojih osebnih podatkov, lahko nasprotujejo njihovi obdelavi ali zahtevajo, da se njihova obdelava omeji.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko te pravice uveljavljajo tako, da upravljavcu pošljejo elektronsko sporočilo in o tem v kopiji obvestijo tudi pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, kot je navedeno zgoraj.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, morajo svoji zahtevi priložiti kopijo identifikacijskega dokumenta, da potrdijo svojo identiteto (osebna izkaznica ali potni list). Na tem dokumentu morajo biti navedeni identifikacijska številka, država izdaje, obdobje veljavnosti, ime, naslov in datum rojstva. Vsi drugi podatki, navedeni na kopiji identifikacijskega dokumenta, kot so fotografija ali morebitne telesne značilnosti, se lahko potemnijo.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 pravico vložiti pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

Pred tem je priporočljivo, da posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, najprej poskusijo pridobiti pravno sredstvo tako, da stopijo v stik z upravljavcem in/ali pooblaščeno osebo Sveta za varstvo podatkov.

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(3)  UL L 134 I, 22.5.2023, str. 6.

(4)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(5)  UL L 134 I, 22.5.2023, str. 1.

---

Evropska komisija

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/14

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. maj 2023

(2023/C 180/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0822 |
| JPY | japonski jen | 149,64 |
| DKK | danska krona | 7,4478 |
| GBP | funt šterling | 0,86846 |
| SEK | švedska krona | 11,3765 |
| CHF | švicarski frank | 0,9700 |
| ISK | islandska krona | 151,30 |
| NOK | norveška krona | 11,7765 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,676 |
| HUF | madžarski forint | 374,73 |
| PLN | poljski zlot | 4,5133 |
| RON | romunski lev | 4,9737 |
| TRY | turška lira | 21,4629 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6294 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4618 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4696 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7232 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4554 |
| KRW | južnokorejski won | 1 423,76 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,9137 |
| CNY | kitajski juan | 7,6067 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 100,33 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9218 |
| PHP | filipinski peso | 60,353 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,282 |
| BRL | brazilski real | 5,4056 |
| MXN | mehiški peso | 19,3742 |
| INR | indijska rupija | 89,6710 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0822

JPY

japonski jen

149,64

DKK

danska krona

7,4478

GBP

funt šterling

0,86846

SEK

švedska krona

11,3765

CHF

švicarski frank

0,9700

ISK

islandska krona

151,30

NOK

norveška krona

11,7765

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,676

HUF

madžarski forint

374,73

PLN

poljski zlot

4,5133

RON

romunski lev

4,9737

TRY

turška lira

21,4629

AUD

avstralski dolar

1,6294

CAD

kanadski dolar

1,4618

HKD

hongkonški dolar

8,4696

NZD

novozelandski dolar

1,7232

SGD

singapurski dolar

1,4554

KRW

južnokorejski won

1 423,76

ZAR

južnoafriški rand

20,9137

CNY

kitajski juan

7,6067

IDR

indonezijska rupija

16 100,33

MYR

malezijski ringit

4,9218

PHP

filipinski peso

60,353

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,282

BRL

brazilski real

5,4056

MXN

mehiški peso

19,3742

INR

indijska rupija

89,6710

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Svet

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/15

---

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/987, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/986, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2023/C 180/06)

Osebam in subjektom iz Priloge k Sklepu Sveta 2011/235/SZVP (1), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/987 (2), in iz Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 359/2011 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/986 (4), o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu, sporočamo naslednje:

Svet Evropske unije je ugotovil, da je treba te osebe in subjekte uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2011/235/SZVP in Uredbe (EU) št. 359/2011.

Zadevne osebe in subjekte obveščamo, da je mogoče pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 359/2011, vložiti prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe in subjekti morajo morebitno zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili Svetu predložiti pred 1. januarjem 2024 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe in subjekte obenem obveščamo, da je mogoče odločitev Sveta izpodbijati pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, in člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(2)  UL L 134 I, 22.5.2023, str. 6.

(3)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(4)  UL L 134 I, 22.5.2023, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/17

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 180/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Electricité de France SA („EDF“, Francija), |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA („EDF“, Francija),

| — | Siemens Energy Global GmbH & Co. KG („SEKG“, Nemčija) |
| --- | --- |

—

Siemens Energy Global GmbH & Co. KG („SEKG“, Nemčija)

| — | Nebras Power Q.P.S.C. („Nebras“, Katar), |
| --- | --- |

—

Nebras Power Q.P.S.C. („Nebras“, Katar),

| — | QuWatt B.V („QuWatt“, Nizozemska) |
| --- | --- |

—

QuWatt B.V („QuWatt“, Nizozemska)

| — | SCE-Quvvat LLC („SCE-Quvvat“, Uzbekistan) |
| --- | --- |

—

SCE-Quvvat LLC („SCE-Quvvat“, Uzbekistan)

Podjetja EDF, SEKG, Nebras in QuWatt pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem SCE-Quvvat.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | skupina EDF je dejavna predvsem na trgih električne energije, kot so proizvodnja električne energije in dobava za veleprodajo, trgovanje, prenos, distribucija in maloprodaja, |
| --- | --- |

—

skupina EDF je dejavna predvsem na trgih električne energije, kot so proizvodnja električne energije in dobava za veleprodajo, trgovanje, prenos, distribucija in maloprodaja,

| — | podjetje SEKG, ki je pod nadzorom skupine Siemens Energy Group, je dejavno na področju dobave rešitev in storitev za prenos električne energije, konvencionalno centralno in porazdeljeno proizvodnjo električne energije, industrijske naprave naftno in plinsko industrijo, naprave za industrijske procese ter v sektorju obnovljivih virov energije, |
| --- | --- |

—

podjetje SEKG, ki je pod nadzorom skupine Siemens Energy Group, je dejavno na področju dobave rešitev in storitev za prenos električne energije, konvencionalno centralno in porazdeljeno proizvodnjo električne energije, industrijske naprave naftno in plinsko industrijo, naprave za industrijske procese ter v sektorju obnovljivih virov energije,

| — | podjetje Nebras je dejavno v projektih v energetskem in vodnem sektorju, |
| --- | --- |

—

podjetje Nebras je dejavno v projektih v energetskem in vodnem sektorju,

| — | QuWatt je holdinško podjetje, ki razvija energetske projekte v Uzbekistanu. |
| --- | --- |

—

QuWatt je holdinško podjetje, ki razvija energetske projekte v Uzbekistanu.

3.

Poslovne dejavnosti podjetja SCE-Quvvat so razvoj in upravljanje plinske elektrarne s kombiniranim ciklom (CCGT) v regiji Surkandarja v Uzbekistanu.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/19

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 180/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | DekaBank Deutsche Girozentrale („DekaBank“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

DekaBank Deutsche Girozentrale („DekaBank“, Nemčija),

| — | Standard Chartered UK Holdings Limited („SC“, Združeno kraljestvo), katerega končno obvladujoče podjetje je Standard Chartered PLC (Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Standard Chartered UK Holdings Limited („SC“, Združeno kraljestvo), katerega končno obvladujoče podjetje je Standard Chartered PLC (Združeno kraljestvo),

| — | Landesbank Baden-Württemberg („LBBW“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

Landesbank Baden-Württemberg („LBBW“, Nemčija),

| — | SWIAT GmbH („SWIAT“, Nemčija), ki ga trenutno obvladuje podjetje DekaBank, |
| --- | --- |

—

SWIAT GmbH („SWIAT“, Nemčija), ki ga trenutno obvladuje podjetje DekaBank,

Podjetja DekaBank, SC in LBBW bodo pridobila v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem SWIAT. Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | DekaBank je osrednji ponudnik rešitev za upravljanje premoženja in kapitalske trge za skupino Sparkassen-Finanzgruppe (mrežo javnih bank v Nemčiji), |
| --- | --- |

—

DekaBank je osrednji ponudnik rešitev za upravljanje premoženja in kapitalske trge za skupino Sparkassen-Finanzgruppe (mrežo javnih bank v Nemčiji),

| — | SC je član skupine Standard Chartered, multinacionalne bančne skupine, ki posluje na področju potrošniških, podjetniških in institucionalnih bančnih storitev ter zakladniških storitev, |
| --- | --- |

—

SC je član skupine Standard Chartered, multinacionalne bančne skupine, ki posluje na področju potrošniških, podjetniških in institucionalnih bančnih storitev ter zakladniških storitev,

| — | LBBW je univerzalna banka in mednarodna komercialna banka, centralna banka hranilnic v zvezni deželi Baden-Württemberg, Saška in Porenje-Pfalška ter hranilnica v Stuttgartu. |
| --- | --- |

—

LBBW je univerzalna banka in mednarodna komercialna banka, centralna banka hranilnic v zvezni deželi Baden-Württemberg, Saška in Porenje-Pfalška ter hranilnica v Stuttgartu.

3.

Poslovne dejavnosti podjetja SWIAT bodo: podjetje SWIAT bo dejavno na področju razvoja, distribucije in vzdrževanja sistemov programske opreme, zagotavljanja svetovalnih storitev in uvajanja sistemov programske opreme, ki temeljijo na blokovnih verigah, za banke, upravljavce premoženja in ponudnike infrastrukturnih storitev.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/21

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 180/09)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Cité de Carcassonne“

PGI-FR-A1203-AM01

Datum obvestila: 24. februar 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Območje v neposredni bližini

Spremenjena je točka 4.2 poglavja I specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Cité de Carcassonne“, ki se nanaša na območje v neposredni bližini, in sicer tako, da je dodan sklic na uradni geografski kodeks iz januarja 2022, seznam kantonov pa je brez sprememb prenesen v seznam občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno glede na uradni geografski kodeks, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, v različici, veljavni leta 2022, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Ta posodobitev je vključena v točko enotnega dokumenta o dodatnih pogojih, ki se nanašajo na območje v neposredni bližini.

2.   Trsni izbor

Spremenjena je točka 5 poglavja I specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Cité de Carcassonne“, ki se nanaša na trsni izbor.

Seznam sort, ki se uporabljajo za proizvodnjo vina z zaščiteno geografsko označbo „Cité de Carcassonne“, je dopolnjen z naslednjimi sortami:

| 1. | za rdeča vina agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N, Xinomavro N; |
| --- | --- |

1.

za rdeča vina agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N, Xinomavro N;

| 2. | za vina rosé: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N, Xinomavro N; |
| --- | --- |

2.

za vina rosé: agiorgitiko N, artaban N, cabernet cortis N, calabrese N, monarch N, montepulciano N, primitivo N, prior N, touriga nacional N, vidoc N, Xinomavro N;

| 3. | za bela vina: alvarinho B, assyrtiko B, cabernet blanc B, carricante B, fiano B, floréal B, moschofilero Rs, muscaris B, parellada B, roditis Rs, sauvignac B, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, verdejo B, voltis B. |
| --- | --- |

3.

za bela vina: alvarinho B, assyrtiko B, cabernet blanc B, carricante B, fiano B, floréal B, moschofilero Rs, muscaris B, parellada B, roditis Rs, sauvignac B, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs, verdejo B, voltis B.

Te sorte vinske trte so odporne proti suši in glivičnim boleznim. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, hkrati pa ustrezajo sortam vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo ZGO, tako z vidika fiziološke kot tudi enološke primernosti. Ne spreminjajo lastnosti vin z ZGO.

Te spremembe so vključene v točko enotnega dokumenta o glavnih sortah vinske trte.

3.   Nadzorni organ

Poglavje III specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Cité de Carcassonne“ je spremenjeno zaradi poenostavitve točke o nadzornem organu in podrobne določitve, da nadzor nad upoštevanjem specifikacije proizvoda na podlagi odobrenega načrta nadzora izvaja zunanji organ, ki jamči za usposobljenost, nepristranskost in neodvisnost ter ki ga je pooblastil inštitut INAO.

Ta poenostavitev ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Cité de Carcassonne

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

KRATEK OPIS

Zaščitena geografska označba „Cité de Carcassonne“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina.

Pri rdečih vinih z zaščiteno geografsko označbo „Cité de Carcassonne“ je jabolčno-mlečnokislinsko vrenje v fazi dajanja v promet dokončano. Ta določba se ne nanaša na vina z zaščiteno geografsko označbo „Cité de Carcassonne“, ki je dopolnjena z izrazoma „primeur“ (mlado vino) ali „nouveau“ (novo vino).

Največji ali najmanjši delež skupnega alkohola ter najnižje ali najvišje vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določeni z evropsko zakonodajo.

Za proizvedena vina sta značilni zlasti eleganca in svežina. Rdeča vina so na splošno živahne barve, pri čemer imajo glede na tehnike vinifikacije pri kratki maceraciji intenzivne sadne note, pri daljši maceraciji pa začimben značaj in mehko strukturo. Rosé in bela vina so na splošno uravnotežena s poudarjeno svežino, pri čemer pride do izraza sadni ali cvetlični značaj teh vin, pookus pa je zelo dolg.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Pri enoloških postopkih se za ta vina upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2.   
  Največji donosi

90 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter vinifikacija in obdelava vina z zaščiteno geografsko označbo „Cité de Carcassonne“ potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Aude: Berriac, Carcassonne, Cavanac, Cazilhac, Couffoulens, Montirat, Palaja, Pennautier, Trèbes, Preixan, Leuc, Rouffiac-d’Aude, Verzeille et Villedubert, Caux-et-Sauzens, Villemoustaussou, Bouilhonnac, Pezens in Villeséquelande.

7.   Sorte vinske trte

Agiorgitiko N

Alicante henri bouschet N

Alvarinho – albariño

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Bourboulenc B – doucillon blanc

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Colombard B

Cot N – malbec

Egiodola N

Fiano

Floreal B

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Monarch N

Montepulciano

Moschofilero Rs

Muscaris B

Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Parrellada B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Portan N

Primitivo N – zinfandel

Prior N

Roditis Rs

Roussanne B

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N – shiraz

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Opis povezave

8.1.   Posebnost geografskega območja in posebnost proizvoda

Carcassonnsko območje leži okoli mesta Carcassonne na jugozahodu Francije in v osrčju departmaja Aude. Odlikujeta ga ugoden geografski položaj in izredna raznolikost pokrajin.

To geografsko območje na zahodu meji na pobočja masiva Malepère, na jugu na vznožje Pirenejev, na vzhodu na Minervois in Corbières, na severu pa je Cabardès. Na območju se skladno prepletajo ravnice in griči z blagim reliefom, ki se razširi v lok okoli veličastnega utrjenega mesta Carcassonne na molasnih tleh, ugodnih za optimalno zasaditev vinske trte.

Carcassonne leži na stičišču dveh podnebij: sredozemskega, ki ga prinese topel in vlažen morski veter, ter oceanskega, pri katerem vplive Atlantika ublaži svež severozahodni veter, ki pogosto prinese padavine. Ta vetrova, ki pihata 300 dni na leto, se izmenjujeta, njun združeni vpliv pa je ugoden za razvoj vinske trte in pomenita posebnost tega območja.

Letna količina padavin v tem posebnem – zmerno sredozemskem – podnebju je 700 mm, enakomerno porazdeljenih na približno 150 dni, zaradi česar ni značilnih poletnih suš pravega sredozemskega podnebja.

Utrjeno mesto Carcassonne, uvrščeno na Unescov seznam svetovne kulturne dediščine, priča o svoji dvatisočletni zgodovini. Mesto, ki je bilo zaporedoma galsko-rimsko, vizigotsko, grofija, vikontstvo in senešalstvo, je bilo vedno povezano z vinogradništvom in vinarstvom. Sledi njegove cvetoče trgovine je najti od leta 300 pred našim štetjem, ta dejavnost pa se je ohranila skozi stoletja, prestala vse krize in se v 17. stoletju še razširila zlasti zaradi prekopa Canal du Midi. Vinska trta je imela vodilno gospodarsko vlogo v regiji vse do sredine 20. stoletja s proizvodnjo skoraj izključno vin. V sedemdesetih letih prejšnjega stoletja so vinograde preoblikovali in s prizadevanji dinamičnih vinogradnikov glede trsnega izbora so nastala zelo kakovostna vina. Združenje za zaščito je bilo ustanovljeno leta 1980, da bi spodbujalo kakovost na območju. Deželno vino „Cité de Carcassonne“ je bilo 25. januarja 1982 priznano z odlokom.

Danes se vino z ZGO „Cité de Carcassonne“ izdeluje v treh barvah, njegova skupna proizvodnja pa znaša 55 000 hl, od česar je 50 % belih vin in 40 % rosé vin. Razvoj belih vin se je pospešil. Trsni izbor je zelo raznolik, ker je območje izredno ugodno za vinsko trto. Sorte vinske trte atlantskega porekla (merlot, caberneti, cot) sobivajo s tradicionalno sredozemskimi sortami (carignan, cinsault, grenache, syrah). Prisotne so tudi križane sorte (caladoc, chenanson, marselan, chasan), ki imajo tu svoj idealni življenjski prostor. Rdeča in rosé vina so večinoma zvrstna iz več sort, bela vina pa so pretežno pridelana iz ene same sorte. Vsa ta vina, ki v celoti spadajo v družino sredozemskih vin, znanih po svoji strukturi in polnosti, imajo svežino in eleganco, ki sta značilni za to območje proizvodnje.

8.2.   Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

Območje ZGO „Cité de Carcassonne“ ima podnebje, kjer se izmenjujejo sredozemski in atlantski vplivi, kot so vetrovi z nasprotnih smeri, ki se srečajo na območju. Na predelu, ki ga na eni strani zamejuje bližnji masiv Montagne noire, na drugi strani pa prvi obronki Pirenejev, poleg tega vladajo sveže noči, ki omogočajo enakomerno zrelost in optimalno uravnoteženost grozdja.

Tradicionalne sredozemske sorte ohranjajo svoje prednostno mesto, sorte atlantskega izvora pa se odlično prilagajajo razmeram. Za to območje je značilna tudi uspela zasaditev križanih sort, pridobljenih s križanjem teh izvirnih sort.

Prilagoditev trsnega izbora tem različnim pedoklimatskim razmeram torej omogoča pridelavo vin, ki so bogata in kompleksna, sadna, zelo prefinjena in izredne svežine.

Mesto Carcassonne, ki ga vsako leto obišče več kot milijon obiskovalcev, in ZGO z enakim imenom sta se razvijala popolnoma usklajeno. Že deset let se proizvodnja vin z ZGO močno razvija in izkorišča razcvet turizma z glavnimi dogodki, ki se vrstijo celotno poletje, in sicer v okviru carcassonnskega festivala z več kot 120 dogodki, spektakla „Embrasement de la cité“ in praznika „Féria du sud“, ki so priložnosti tudi za odkrivanje vin mesta Carcassonne, vin z značajem, ki so nastajala skupaj z zgodovino tega kraja.

Kot glavna kmetijska dejavnost z vinogradi na 3 000 ha so odslej priznana vina z ZGO „Cité de Carcassonne“ postala ambasadorji mesta in dejavno prispevajo h gospodarskemu razvoju regije.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

Zaščitena geografska označba „Cité de Carcassonne“ je lahko dopolnjena z naslednjim:

| — | z imenom ene ali več sort vinske trte, |
| --- | --- |

—

z imenom ene ali več sort vinske trte,

| — | z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino). |
| --- | --- |

—

z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino).

Etiketa vključuje logotip ZGO Evropske unije, kadar je navedba „zaščitena geografska označba“ nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“ (deželno vino).

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Cité de Carcassonne“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 1. januarja 2022 zajema naslednje sosednje občine geografskega območja:

departma Aude:

Aigues-Vives, Airoux, Ajac, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouisse, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Bram, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Les Brunels, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d'Aude, Camps-sur-l'Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, La Cassaigne, Cassaignes, Les Cassés, Castans, Castelnaudary, Castelnau-d'Aude, Castelreng, Caudebronde, Val de Lambronne, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caves, Cazalrenoux, Cenne-Monestiés, Cépie, Chalabre, Citou, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbières, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d'Aude, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d'Amont, La Digne-d'Aval, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, La Fajolle, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d'Aude, Fontjoncouse, La Force, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gaja-la-Selve, Galinagues, Gardie, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Les Ilhes, Issel, Jonquières, Joucou, Labastide-d'Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Ladern-sur-Lauquet, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Lespinassière, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Limoux, Loupia, La Louvière-Lauragais, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu,

nadaljevanje .... območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Les Martys, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Val-de-Dagne, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Orsans, Ouveillan,

Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Payra-sur-l'Hers, Paziols, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pieusse, Plaigne, Plavilla, La Pomarède, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardès, Puginier, Puichéric, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d'Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l'Hers, Saint-Couat-d'Aude, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Denis, Sainte-Eulalie, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gaudéric, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Nazaire-d'Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Saint-Sernin, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d'Aude, Salles-d'Aude, Salles-sur-l'Hers, Salsigne, Salvezines, Salza, Seignalens, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l'Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatgé, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, La Tourette-Cabardès, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villardebelle, Villardonnel, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d'Aude, Villemagne, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-lès-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesiscle, Villespy, Villetritouls in Vinassan.

nadaljevanje .... območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

departma Hérault:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers, Boisset, Boujan-sur-Libron, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cers, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Corneilhan, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrière, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pailhès, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Portiragnes, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendres, Verreries-de-Moussans, Vias, Vieussan, Villemagne-l'Argentière, Villeneuve-lès-Béziers in Villespassans.

nadaljevanje .... območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

departma Ariège:

Aigues-Juntes, Aigues-Vives, L'Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigat, Artigues, Artix, Arvigna, Ascou, Aston, Aulos-Sinsat, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Besplas, La Bastide-de-Bousignac, La Bastide-de-Lordat, La Bastide-de-Sérou, La Bastide-sur-l'Hers, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Belloc, Bénac, Benagues, Bénaix, Besset, Bestiac, Bézac, Bompas, Bonnac, Les Bordes-sur-Arize, Le Bosc, Bouan, Brassac, Brie, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Calzan, Camarade, Camon, Campagne-sur-Arize, Canté, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-Bayle, Carla-de-Roquefort, Le Carlaret, Castéras, Castex, Caussou, Caychax, Cazals-des-Baylès, Cazaux, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Clermont, Cos, Coussa, Coutens, Crampagna, Dalou, Daumazan-sur-Arize, Dreuilhe, Dun, Durban-sur-Arize, Durfort, Esclagne, Escosse, Esplas, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fornex, Le Fossat, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Gabre, Ganac, Garanou, Gaudiès, Génat, Gestiès, Gourbit, Gudas, L'Herm, L'Hospitalet-près-l'Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Les Issards, Justiniac, Labatut, Lagarde, Lanoux, Lapège, Lapenne, Larbont, Larcat, Larnat, Laroque-d'Olmes, Lassur, Lavelanet, Léran, Lercoul, Lescousse, Lesparrou, Leychert, Lézat-sur-Lèze, Lieurac, Limbrassac, Lissac, Lordat, Loubaut, Loubens, Loubières, Ludiès, Luzenac, Madière, Malegoude, Malléon, Manses, Le Mas-d'Azil, Mazères, Méras, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Mirepoix, Monesple, Montagagne, Montaillou, Montaut, Montbel, Montégut-Plantaurel, Montels, Montfa, Montferrier, Montgailhard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Moulin-Neuf, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pailhès, Pamiers, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Peyrat, Le Pla, Prades, Pradettes, Pradières, Prayols, Le Puch, Les Pujols, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Régat, Rieucros, Rieux-de-Pelleport, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Roumengoux, Rouze, Sabarat, Saint-Amadou, Saint-Amans, Saint-Bauzeil, Sainte-Suzanne, Saint-Félix-de-Rieutord, Saint-Félix-de-Tournegat, Sainte-Foi, Saint-Jean-d'Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Jean-du-Falga, Saint-Julien-de-Gras-Capou, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Martin-d'Oydes, Saint-Michel, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saint-Quentin-la-Tour, Saint-Quirc, Saint-Victor-Rouzaud, Saint-Ybars, Saurat, Sautel, Saverdun, Savignac-les-Ormeaux, Ségura, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Sieuras, Siguer, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tabre, Tarascon-sur-Ariège, Teilhet, Thouars-sur-Arize, Tignac, La Tour-du-Crieu, Tourtrol, Trémoulet, Troye-d'Ariège, Unac, Unzent, Urs, Ussat, Val-de-Sos, Vals, Varilhes, Vaychis, Vèbre, Ventenac, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Le Vernet, Verniolle, Villeneuve-d'Olmes, Villeneuve-du-Latou, Villeneuve-du-Paréage, Vira in Viviès.

nadaljevanje .... območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

departma Haute Garonne:

Aigrefeuille, Ayguesvives, Albiac, Aucamville, Auragne, Aureville, Auriac-sur-Vendinelle, Aurin, Aussonne, Auzeville-Tolosane, Auzielle, Avignonet-Lauragais, Azas, Balma, Baziège, Bazus, Beaupuy, Beauteville, Beauville, Beauzelle, Belberaud, Belbèze-de-Lauragais, Bélesta-en-Lauragais, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bessières, Blagnac, Bondigoux, Bonrepos-Riquet, Le Born, Bouloc, Bourg-Saint-Bernard, Brax, Bretx, Brignemont, Bruguières, Le Burgaud, Buzet-sur-Tarn, Cabanac-Séguenville, Le Cabanial, Cadours, Caignac, Calmont, Cambiac, Caragoudes, Caraman, Castanet-Tolosan, Castelginest, Castelmaurou, Castelnau-d'Estrétefonds, Le Castéra, Caubiac, Cépet, Cessales, Clermont-le-Fort, Colomiers, Cornebarrieu, Corronsac, Cox, Cugnaux, Daux, Deyme, Donneville, Drémil-Lafage, Drudas, Escalquens, Espanès, Le Faget, Falga, Fenouillet, Flourens, Folcarde, Fonbeauzard, Fourquevaux, Francarville, Fronton, Gagnac-sur-Garonne, Garac, Gardouch, Gargas, Garidech, Gauré, Gémil, Gibel, Goyrans, Gragnague, Gratentour, Grenade, Le Grès, Issus, Juzes, Labastide-Beauvoir, Labastide-Saint-Sernin, Labège, Lacroix-Falgarde, Lagarde, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lanta, Lapeyrouse-Fossat, Laréole, Larra, Lasserre-Pradère, Launac, Launaguet, Lauzerville, Lavalette, Layrac-sur-Tarn, Léguevin, Lespinasse, Lévignac, Loubens-Lauragais, Lux, La Magdelaine-sur-Tarn, Mascarville, Mauremont, Maurens, Maureville, Mauvaisin, Menville, Mérenvielle, Mervilla, Merville, Mirepoix-sur-Tarn, Mondonville, Mondouzil, Monestrol, Mons, Montaigut-sur-Save, Montastruc-la-Conseillère, Montberon, Montbrun-Lauragais, Montclar-Lauragais, Montégut-Lauragais, Montesquieu-Lauragais, Montgaillard-Lauragais, Montgeard, Montgiscard, Montjoire, Montlaur, Montpitol, Montrabé, Mourvilles-Basses, Mourvilles-Hautes, Nailloux, Nogaret, Noueilles, Odars, Ondes, Paulhac, Péchabou, Pechbonnieu, Pechbusque, Pelleport, Pibrac, Pin-Balma, Plaisance-du-Touch, Pompertuzat, Pouze, Préserville, Prunet, Puysségur, Quint-Fonsegrives, Ramonville-Saint-Agne, Rebigue, Renneville, Revel, Rieumajou, Roquesérière, Rouffiac-Tolosan, Roumens, Saint-Alban, Saint-Cézert, Saint-Félix-Lauragais, Sainte-Foy-d'Aigrefeuille, Saint-Geniès-Bellevue, Saint-Germier, Saint-Jean, Saint-Jean-Lherm, Saint-Jory, Saint-Julia, Saint-Léon, Sainte-Livrade, Saint-Loup-Cammas, Saint-Marcel-Paulel, Saint-Orens-de-Gameville, Saint-Paul-sur-Save, Saint-Pierre, Saint-Pierre-de-Lages, Saint-Rome, Saint-Rustice, Saint-Sauveur, Saint-Vincent, La Salvetat-Saint-Gilles, La Salvetat-Lauragais, Saussens, Ségreville, Seilh, Seyre, Tarabel, Thil, Toulouse, Tournefeuille, Toutens, Trébons-sur-la-Grasse, L'Union, Vacquiers, Vallègue, Vallesvilles, Varennes, Vaudreuille, Vaux, Vendine, Verfeil, Vieille-Toulouse, Vieillevigne, Vignaux, Vigoulet-Auzil, Villariès, Villaudric, Villefranche-de-Lauragais, Villematier, Villemur-sur-Tarn, Villeneuve-lès-Bouloc, Villeneuve-Tolosane in Villenouvelle.

nadaljevanje .... območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

departma Tarn:

Aguts, Aiguefonde, Albine, Algans, Ambres, Anglès, Appelle, Arfons, Arifat, Aussillon, Bannières, Barre, Belcastel, Belleserre, Berlats, Bertre, Le Bez, Blan, Boissezon, Bout-du-Pont-de-Larn, Brassac, Briatexte, Brousse, Burlats, Busque, Cabanès, Cahuzac, Cambon-lès-Lavaur, Cambounès, Cambounet-sur-le-Sor, Les Cammazes, Carbes, Castres, Caucalières, Cuq, Cuq-Toulza, Damiatte, Dourgne, Durfort, Escoussens, Escroux, Espérausses, Fiac, Fontrieu, Fréjeville, Garrevaques, Garrigues, Gijounet, Giroussens, Graulhet, Guitalens-L'Albarède, Jonquières, Labastide-Rouairoux, Labastide-Saint-Georges, Laboulbène, Labruguière, Lacabarède, Lacaune, Lacaze, Lacougotte-Cadoul, Lacroisille, Lacrouzette, Lagardiolle, Lagarrigue, Lamontélarié, Lasfaillades, Lautrec, Lavaur, Lempaut, Lescout, Lugan, Magrin, Marzens, Le Masnau-Massuguiès, Massac-Séran, Massaguel, Maurens-Scopont, Mazamet, Missècle, Montcabrier, Montdragon, Montfa, Montgey, Montpinier, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Moulayrès, Moulin-Mage, Mouzens, Murat-sur-Vèbre, Nages, Navès, Noailhac, Palleville, Payrin-Augmontel, Péchaudier, Peyregoux, Pont-de-Larn, Poudis, Prades, Pratviel, Puéchoursi, Puybegon, Puycalvel, Puylaurens, Rayssac, Le Rialet, Roquecourbe, Roquevidal, Rouairoux, Saint-Affrique-les-Montagnes, Saint-Agnan, Saint-Amancet, Saint-Amans-Soult, Saint-Amans-Valtoret, Saint-Avit, Saint-Gauzens, Saint-Genest-de-Contest, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germier, Saint-Jean-de-Rives, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Lieux-lès-Lavaur, Saint-Paul-Cap-de-Joux, Saint-Pierre-de-Trivisy, Saint-Salvi-de-Carcavès, Saint-Salvy-de-la-Balme, Saint-Sernin-lès-Lavaur, Saint-Sulpice-la-Pointe, Saïx, Sauveterre, Sémalens, Senaux, Serviès, Sorèze, Soual, Teulat, Teyssode, Vabre, Valdurenque, Veilhes, Vénès, Verdalle, Viane, Vielmur-sur-Agout, Villeneuve-lès-Lavaur, Le Vintrou, Viterbe, Viviers-lès-Lavaur in Viviers-lès-Montagnes.

nadaljevanje .... območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja.

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema v zvezi s proizvodnjo na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

departma Pyrénées Orientale:

Alénya, Les Angles, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes, Ansignan, Arboussols, Ayguatébia-Talau, Bages, Baho, Baillestavy, Baixas, Le Barcarès, Bélesta, Bolquère, Bompas, Boule-d'Amont, Bouleternère, Bourg-Madame, Brouilla, La Cabanasse, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Campôme, Campoussy, Canaveilles, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Casefabre, Cases-de-Pène, Cassagnes, Casteil, Castelnou, Catllar, Caudiès-de-Fenouillèdes, Caudiès-de-Conflent, Claira, Clara-Villerach, Codalet, Conat, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-de-Conflent, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Dorres, Égat, Elne, Enveitg, Err, Escaro, Espira-de-l'Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, Estavar, Estoher, Eus, Eyne, Feilluns, Fenouillet, Fillols, Finestret, Fontpédrouse, Fontrabiouse, Formiguères, Fosse, Fourques, Fuilla, Glorianes, Ille-sur-Têt, Joch, Jujols, Lansac, Latour-Bas-Elne, Latour-de-Carol, Latour-de-France, Lesquerde, La Llagonne, Llauro, Llo, Llupia, Mantet, Marquixanes, Los Masos, Matemale, Maury, Millas, Molitg-les-Bains, Montalba-le-Château, Montescot, Mont-Louis, Montner, Mosset, Nahuja, Néfiach, Nohèdes, Nyer, Font-Romeu-Odeillo-Via, Olette, Opoul-Périllos, Oreilla, Ortaffa, Osséja, Palau-de-Cerdagne, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planès, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Porta, Porté-Puymorens, Prades, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Prunet-et-Belpuig, Puyvalador, Py, Rabouillet, Railleu, Rasiguères, Réal, Ria-Sirach, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Sahorre, Saillagouse, Saint-Arnac, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d'Amont, Saint-Féliu-d'Avall, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Léocadie, Sainte-Marie-la-Mer, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Saint-Pierre-dels-Forcats, Saleilles, Salses-le-Château, Sansa, Sauto, Serdinya, Le Soler, Souanyas, Sournia, Tarerach, Targasonne, Taurinya, Tautavel, Terrats, Théza, Thuès-Entre-Valls, Thuir, Tordères, Torreilles, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Ur, Urbanya, Valcebollère, Valmanya, Vernet-les-Bains, Villefranche-de-Conflent, Villelongue-de-la-Salanque, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vira in Le Vivier.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-144e1a75-30f8-4762-a730-36d160685b15

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 23.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 180/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 180/31

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 180/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Vallée du Paradis“

PGI-FR-A1141-AM01

Datum obvestila: 24. februar 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Območje v neposredni bližini

Spremenjena je bila točka 4.2 poglavja I specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Vallée du Paradis“, ki se nanaša na območje v neposredni bližini. Seznam občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini, je posodobljen po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2022, pri čemer območje ni spremenjeno.

Ta redakcijska sprememba omogoča, da je geografsko območje navedeno po uradnem geografskem kodeksu, ki ga vsako leto objavi inštitut INSEE, v različici, veljavni leta 2022, in da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

Enotni dokument je posodobljen v točki o dodatnih pogojih, ki se nanašajo na območje v neposredni bližini.

2.   Trsni izbor

Spremenjena je bila točka 5 o trsnem izboru poglavja I specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Vallée du Paradis“. Trsni izbor za proizvodnjo vina z zaščiteno geografsko označbo „Vallée du Paradis“ je spremenjen tako:

| — | vključenih je 13 sort vinske trte, ki veljajo za odporne proti boleznim vinske trte:
  artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs. sauvignac B, vidoc N in voltis B, |
| --- | --- |

—

vključenih je 13 sort vinske trte, ki veljajo za odporne proti boleznim vinske trte:

artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, saphira B, soreli B, souvignier gris Rs. sauvignac B, vidoc N in voltis B,

| — | vključenih je 12 sort vinske trte, ki so obetavne za prilagoditev podnebnim spremembam:
  agiorgitiko N, assyrtiko B, calabrese N, carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B in xinomavro N,
  Te sorte vinske trte so odporne proti suši in glivičnim boleznim. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, hkrati pa ustrezajo sortam vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo ZGO, tako z vidika fiziološke kot tudi enološke primernosti. Ne spreminjajo lastnosti vin z ZGO. |
| --- | --- |

—

vključenih je 12 sort vinske trte, ki so obetavne za prilagoditev podnebnim spremembam:

agiorgitiko N, assyrtiko B, calabrese N, carricante B, fiano B, montepulciano N, moschofilero Rs, primitivo N, roditis Rs, touriga nacional N, verdejo B in xinomavro N,

Te sorte vinske trte so odporne proti suši in glivičnim boleznim. Omogočajo manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev, hkrati pa ustrezajo sortam vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo ZGO, tako z vidika fiziološke kot tudi enološke primernosti. Ne spreminjajo lastnosti vin z ZGO.

| — | črtanih je 8 sort vinske trte: (te sorte se ne uporabljajo v trsnem izboru in proizvodnji ZGO):
  altesse B, chasselas B, chasselas Rs, danlas B, gamay de chaudenay N, ganson N, mondeuse N in ribol N.
  Te spremembe so vključene v točko o glavnih sortah vinske trte enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

črtanih je 8 sort vinske trte: (te sorte se ne uporabljajo v trsnem izboru in proizvodnji ZGO):

altesse B, chasselas B, chasselas Rs, danlas B, gamay de chaudenay N, ganson N, mondeuse N in ribol N.

Te spremembe so vključene v točko o glavnih sortah vinske trte enotnega dokumenta.

3.   Nadzorni organ

Poglavje III specifikacije proizvoda z zaščiteno geografsko označbo „Vallée du Paradis“ je bilo spremenjeno zaradi poenostavitve točke o nadzornem organu in podrobne določitve, da nadzor nad upoštevanjem specifikacije proizvoda na podlagi odobrenega načrta nadzora izvaja tretji organ, ki jamči za usposobljenost, nepristranskost in neodvisnost ter ki ga je pooblastil inštitut INAO.

Ta poenostavitev ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Vallée du Paradis

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vin

KRATEK OPIS

Zaščitena geografska označba „Vallée du Paradis“ se uporablja za mirna rdeča, rosé, siva („gris“), siva vina iz sivega grozdja („gris de gris“) in bela vina.

Največji ali najmanjši delež skupnega alkohola ter najnižje ali najvišje vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določeni z evropsko zakonodajo.

Zaradi strogih pogojev proizvodnje in zelo dobre zrelosti grozdja je mogoče pridobivati zelo uravnotežena rdeča vina, ki so glede na tehnike vinifikacije pri dolgem alkoholnem vrenju močna, pri krajšem alkoholnem vrenju pa sadna. Barva rosé vina prehaja od najsvetlejše sive, zlasti t. i. siva vina iz sivega grozdja („gris de gris“), do izrazitejše rožnate, odvisno od uporabljene sorte vinske trte. Ta vina so pogosto zelo sveža, zanje pa so značilne sadne ali cvetlične note. Barva belih vin prehaja od najsvetlejše rumeno zelene do zlato rumene. Ta vina so pogosto zelo sveža in imajo včasih note eksotičnega sadja ali cvetlične note, v nekaterih primerih pa celo mineralnost.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

| 1. | Posebni enološki postopek
  Pri enoloških postopkih se za ta vina upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu. |
| --- | --- |

1.

Posebni enološki postopek

Pri enoloških postopkih se za ta vina upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2.   Največji donosi

| 1. | 80 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

80 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter vinifikacija in obdelava vina z zaščiteno geografsko označbo „Vallée du Paradis“ potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Aude:

Albas, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Quintillan, Saint-Jean-de-Barrou, Villeneuve-les-Corbières in Villesèque-des-Corbières.

7.   Sorte vinske trte

| | Agiorgitiko N |
| --- | --- |

Agiorgitiko N

| | Alicante henri bouschet N |
| --- | --- |

Alicante henri bouschet N

| | Alphonse lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse lavallée N

| | Alvarinho – albariño |
| --- | --- |

Alvarinho – albariño

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Assyrtiko B |
| --- | --- |

Assyrtiko B

| | Aubun N – murescola |
| --- | --- |

Aubun N – murescola

| | Bourboulenc B – doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B – doucillon blanc

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Calabrese N |
| --- | --- |

Calabrese N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Cardinal Rg |
| --- | --- |

Cardinal Rg

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Carricante |
| --- | --- |

Carricante

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N – cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc |
| --- | --- |

Fer N – fer servadou, braucol, mansois, pinenc

| | Fiano |
| --- | --- |

Fiano

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gros manseng B |
| --- | --- |

Gros manseng B

| | Jurançon noir N – dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N – dame noire

| | Listan B – palomino |
| --- | --- |

Listan B – palomino

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B – macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B – macabeo

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montepulciano |
| --- | --- |

Montepulciano

| | Morrastel N – minustellu, graciano |
| --- | --- |

Morrastel N – minustellu, graciano

| | Moschofilero Rs |
| --- | --- |

Moschofilero Rs

| | Mourvèdre N – monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – monastrell

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

| | Muscat de hambourg N – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

| | Nielluccio N – nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N – nielluciu

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Parrellada B |
| --- | --- |

Parrellada B

| | Petit manseng B |
| --- | --- |

Petit manseng B

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Primitivo N – zinfandel |
| --- | --- |

Primitivo N – zinfandel

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Roditis Rs |
| --- | --- |

Roditis Rs

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B – sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B – sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G – fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G – fié gris

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N – shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Verdejo B |
| --- | --- |

Verdejo B

| | Verdelho B |
| --- | --- |

Verdelho B

| | Vermentino B – rolle |
| --- | --- |

Vermentino B – rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

| | Xinomavro N |
| --- | --- |

Xinomavro N

8.   Opis povezave

| 8.1. | Geografska označba „Vallée du Paradis“ zajema 12 občin departmaja Aude, ki leži na jugu Francije, v regiji Languedoc-Roussillon. Območje geografske označbe „Vallée du Paradis“ je v samem vinorodnem središču masiva Corbières, od Sredozemskega morja pa ga ločuje apnenčasto gorovje.
  Pokrajine na tem območju se zaradi njegove geološke preteklosti ponašajo z izjemno lepoto kamninskega sveta.
  Berre, glavna reka, ki prečka to vinorodno območje, se tako zarezuje v apnenčaste in skrilaste planote, ki se vrstijo druga za drugo.
  Vinorodno območje, ki leži na višini med 150 m in 300 m, sestavljajo pretežno majhne parcele, ki so večinoma na strmih pobočjih, obdaja pa jih gariga.
  Podnebje je sredozemsko, vroče in suho, padavine pa so pogosto močne v obliki neviht ter se pojavljajo pretežno jeseni in spomladi. Povprečno pade 600 mm padavin. Severozahodni veter, imenovan cers, ki piha skoraj 200 dni na leto, prispeva k zelo zdravemu grozdju in omogoča dolgo zorenje, kar je ugodno za pridelavo kakovostnih vin.
  To območje je poseljeno že od najpoznejše antike, na njem pa prevladujejo kmetijske in rudarske dejavnosti. Ker območje zaradi svoje izolirane lege sredi masiva Corbières ni imelo pravega cestnega omrežja, so si prebivalci prizadevali za pridelavo z zelo veliko dodano vrednostjo. Pridelava je tako poleg rudarstva zajemala žgane pijače, likerska vina, oljčno olje in vse izdelke, povezane z ovčerejo.
  Konec 19. stoletja, ko se je dolina odprla in je bilo zgrajeno pravo cestno omrežje, se je kmetijstvo močno razvilo, pri čemer je postala glavna kultura vinska trta; vino se je zlahka prevažalo in zanj so lahko uporabljali nove načine prevoza, zlasti železnico. Tako so zaradi povpraševanja potrošnikov začeli pridelovati lažja in sadna vina.
  Kot deželna vina so bila priznana 16. marca 1981, pri čemer so postali njihovi pogoji pridelave natančno urejeni.
  Trsni izbor ZGO je prilagojen razmeram za pridelavo na območju ter zajema tradicionalne sredozemske sorte vinske trte, in sicer carignan noir, sorte grenache noir, gris in blanc, cinsaut, maccabeu in muškate.
  Približno zadnjih dvajset let je zaradi povečanja raznolikosti sortne sestave, zlasti na parcelah z najglobljimi tlemi, mogoče saditi tudi sorte vinske trte z drugih vinorodnih območij, kot so merlot in cot, pa tudi križani sorti chenanson in caladoc, ki na tem območju odlično uspevajo.
  Proizvodnja ZGO „Vallée du Paradis“, ki obsega 10 000 hektolitrov, vključuje največ rdečih vin, ki predstavljajo 60 % proizvodnje, sledijo pa jim rosé vina (30 %) in bela vina (10 %). Pridelava vin rosé je v porastu, kar velja zlasti za t. i. siva vina iz sivega grozdja „gris de gris“, pridelana pretežno iz sorte vinske trte grenache gris. |
| --- | --- |

8.1.

Pokrajine na tem območju se zaradi njegove geološke preteklosti ponašajo z izjemno lepoto kamninskega sveta.

Berre, glavna reka, ki prečka to vinorodno območje, se tako zarezuje v apnenčaste in skrilaste planote, ki se vrstijo druga za drugo.

Vinorodno območje, ki leži na višini med 150 m in 300 m, sestavljajo pretežno majhne parcele, ki so večinoma na strmih pobočjih, obdaja pa jih gariga.

Podnebje je sredozemsko, vroče in suho, padavine pa so pogosto močne v obliki neviht ter se pojavljajo pretežno jeseni in spomladi. Povprečno pade 600 mm padavin. Severozahodni veter, imenovan cers, ki piha skoraj 200 dni na leto, prispeva k zelo zdravemu grozdju in omogoča dolgo zorenje, kar je ugodno za pridelavo kakovostnih vin.

To območje je poseljeno že od najpoznejše antike, na njem pa prevladujejo kmetijske in rudarske dejavnosti. Ker območje zaradi svoje izolirane lege sredi masiva Corbières ni imelo pravega cestnega omrežja, so si prebivalci prizadevali za pridelavo z zelo veliko dodano vrednostjo. Pridelava je tako poleg rudarstva zajemala žgane pijače, likerska vina, oljčno olje in vse izdelke, povezane z ovčerejo.

Konec 19. stoletja, ko se je dolina odprla in je bilo zgrajeno pravo cestno omrežje, se je kmetijstvo močno razvilo, pri čemer je postala glavna kultura vinska trta; vino se je zlahka prevažalo in zanj so lahko uporabljali nove načine prevoza, zlasti železnico. Tako so zaradi povpraševanja potrošnikov začeli pridelovati lažja in sadna vina.

Kot deželna vina so bila priznana 16. marca 1981, pri čemer so postali njihovi pogoji pridelave natančno urejeni.

Trsni izbor ZGO je prilagojen razmeram za pridelavo na območju ter zajema tradicionalne sredozemske sorte vinske trte, in sicer carignan noir, sorte grenache noir, gris in blanc, cinsaut, maccabeu in muškate.

Približno zadnjih dvajset let je zaradi povečanja raznolikosti sortne sestave, zlasti na parcelah z najglobljimi tlemi, mogoče saditi tudi sorte vinske trte z drugih vinorodnih območij, kot so merlot in cot, pa tudi križani sorti chenanson in caladoc, ki na tem območju odlično uspevajo.

Proizvodnja ZGO „Vallée du Paradis“, ki obsega 10 000 hektolitrov, vključuje največ rdečih vin, ki predstavljajo 60 % proizvodnje, sledijo pa jim rosé vina (30 %) in bela vina (10 %). Pridelava vin rosé je v porastu, kar velja zlasti za t. i. siva vina iz sivega grozdja „gris de gris“, pridelana pretežno iz sorte vinske trte grenache gris.

| 8.2. | To ozemlje je bilo poimenovano rajska dolina (v francoščini vallée du paradis) zaradi lepote teh pokrajin, ki se vrstijo skozi to dolino ob zgornjem toku reke Berre. Območje proizvodnje s svojimi vinogradi, zasajenimi na strmih pobočjih in v plitkih do srednje globokih tleh, daje vinom njihovo izvirnost.
  V teh talnih in podnebnih razmerah vse sorte vinske trte vsako leto dosežejo polno zrelost in omogočajo pridelavo najodličnejših vin. Uporabljajo se sodobne enološke tehnike, da se omogočita nežna ekstrakcija taninov pri rdečih vinih ter uravnavanje optimalnih temperatur pri rosé in belih vinih.
  Vinogradniki iz doline Vallée du Paradis so ohranili vinogradniška značaj in tradicijo tega malega območja.
  Sloves vin iz doline Vallée du Paradis, ki se ponaša z dolgo zgodovino, temelji na posebnosti tega vinorodnega območja, ki se razprostira po gričih, ki se dvigajo iz masiva Corbières.
  Kmetijska dejavnost, ki je bila nekoč razvejena, je danes skoraj izključno vinogradniška. Vinogradniški otočki dajejo pokrajini ritem in njeno celotno identiteto; vinogradniki imajo tukaj bistveno vlogo pri oblikovanju pokrajine, pri čemer vinogradi in poti za dostop veljajo za najboljši dejavnik preprečevanja požarov, ki vsako leto ogrožajo to občutljivo območje.
  Nedvomno prav ta sinergija med človekom in naravo privablja vse več turistov, ki iščejo lepo in neokrnjeno naravo. Enoturizem tako omogoča odkrivanje vin območja Vallée du Paradis, prispeva k slovesu in dodani vrednosti tega območja, hkrati pa spodbuja potrebne naložbe v ohranjanje tega izvirnega vinogradništva. |
| --- | --- |

8.2.

V teh talnih in podnebnih razmerah vse sorte vinske trte vsako leto dosežejo polno zrelost in omogočajo pridelavo najodličnejših vin. Uporabljajo se sodobne enološke tehnike, da se omogočita nežna ekstrakcija taninov pri rdečih vinih ter uravnavanje optimalnih temperatur pri rosé in belih vinih.

Vinogradniki iz doline Vallée du Paradis so ohranili vinogradniška značaj in tradicijo tega malega območja.

Sloves vin iz doline Vallée du Paradis, ki se ponaša z dolgo zgodovino, temelji na posebnosti tega vinorodnega območja, ki se razprostira po gričih, ki se dvigajo iz masiva Corbières.

Kmetijska dejavnost, ki je bila nekoč razvejena, je danes skoraj izključno vinogradniška. Vinogradniški otočki dajejo pokrajini ritem in njeno celotno identiteto; vinogradniki imajo tukaj bistveno vlogo pri oblikovanju pokrajine, pri čemer vinogradi in poti za dostop veljajo za najboljši dejavnik preprečevanja požarov, ki vsako leto ogrožajo to občutljivo območje.

Nedvomno prav ta sinergija med človekom in naravo privablja vse več turistov, ki iščejo lepo in neokrnjeno naravo. Enoturizem tako omogoča odkrivanje vin območja Vallée du Paradis, prispeva k slovesu in dodani vrednosti tega območja, hkrati pa spodbuja potrebne naložbe v ohranjanje tega izvirnega vinogradništva.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Zaščitena geografska označba „Vallée du Paradis“ je lahko dopolnjena z imenom ene ali več sort vinske trte.

Zaščitena geografska označba „Vallée du Paradis“ je lahko dopolnjena z izrazoma „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino).

Etiketa vključuje logotip ZGO Evropske unije, kadar je navedba „zaščitena geografska označba“ nadomeščena s tradicionalnim izrazom „vin de pays“ (deželno vino).

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Vallée du Paradis“, na podlagi uradnega geografskega kodeksa z dne 1. januarja 2022 zajema naslednje sosednje občine geografskega območja:

departma Aude:

Albières, Argens-Minervois, Arquettes-en-Val, Auriac, Bouisse, Boutenac, Camplong-d'Aude, Castelnau-d'Aude, Caunettes-en-Val, Caves, Conilhac-Corbières, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Escales, Fabrezan, Fajac-en-Val, Félines-Termenès, Ferrals-les-Corbière, Feuilla, Fitou, Fontcouverte, Homps, La Palme, Labastide-en-Val, Lagrasse , Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Maisons, Massac, Mayronnes, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montjoi, Montlaur, Montséret, Mouthoumet, Ornaisons, Padern, Palairac, Paziols, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Port-la-Nouvelle, Pradelles-en-Val, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Pierre-des-Champs, Salza, Serviès-en-Val, Sigean, Soulatgé, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villerouge-Termenès in Villetritouls,

departma Pyrénées Orientales:

Cases-de-Pène, Espira-de-l'Agly, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Rivesaltes, Salses-le-Château in Vingrau.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-25f27181-8b76-4251-9727-cb15d0f84997

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---