# Den Europæiske Unions C 214/16.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 214 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang16. juni 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 214

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang16. juni 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2022-2023Mødeperioden fra den 16. til den 19. januar 2023VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2022-2023Mødeperioden fra den 16. til den 19. januar 2023VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 17. januar 2023 |
| 2023/C 214/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2023 om oprettelse af en europæisk hovedstad for lokal handel (2022/2874(RSP)) | 2 |
| | Onsdag den 18. januar 2023 |
| 2023/C 214/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om 30-året for det indre marked: fejring af opnåede resultater og blik imod fremtidig udvikling (2022/3015(RSP)) | 8 |
| 2023/C 214/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med onlinevideospil: en tilgang baseret på det indre marked (2022/2014(INI)) | 15 |
| 2023/C 214/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning 2022 (2022/2048(INI)) | 26 |
| 2023/C 214/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning 2022 (2022/2050(INI)) | 54 |
| 2023/C 214/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årlig betænkning 2022 (2022/2049(INI)) | 77 |
| | Torsdag den 19. januar 2023 |
| 2023/C 214/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om de humanitære konsekvenser af blokaden i Nagorno-Karabakh (2023/2504(RSP)) | 104 |
| 2023/C 214/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om stormløbet mod de brasilianske demokratiske institutioner (2023/2505(RSP)) | 106 |
| 2023/C 214/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om situationen for journalister i Marokko, navnlig sagen om Omar Radi (2023/2506(RSP)) | 107 |
| 2023/C 214/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om oprettelsen af en domstol for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine (2022/3017(RSP)) | 109 |
| 2023/C 214/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om EU's reaktion på protesterne og henrettelserne i Iran (2023/2511(RSP)) | 114 |
| 2023/C 214/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2021 (2022/2153(INI)) | 123 |
| 2023/C 214/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om beskyttelsen af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport 2021 (2022/2152(INI)) | 133 |
| 2023/C 214/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om situationen for ikkeindustrielt fiskeri i EU og fremtidsperspektiver (2021/2056(INI)) | 150 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 17. januar 2023

2023/C 214/01

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2023 om oprettelse af en europæisk hovedstad for lokal handel (2022/2874(RSP))

2

Onsdag den 18. januar 2023

2023/C 214/02

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om 30-året for det indre marked: fejring af opnåede resultater og blik imod fremtidig udvikling (2022/3015(RSP))

8

2023/C 214/03

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med onlinevideospil: en tilgang baseret på det indre marked (2022/2014(INI))

15

2023/C 214/04

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning 2022 (2022/2048(INI))

26

2023/C 214/05

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning 2022 (2022/2050(INI))

54

2023/C 214/06

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årlig betænkning 2022 (2022/2049(INI))

77

Torsdag den 19. januar 2023

2023/C 214/07

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om de humanitære konsekvenser af blokaden i Nagorno-Karabakh (2023/2504(RSP))

104

2023/C 214/08

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om stormløbet mod de brasilianske demokratiske institutioner (2023/2505(RSP))

106

2023/C 214/09

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om situationen for journalister i Marokko, navnlig sagen om Omar Radi (2023/2506(RSP))

107

2023/C 214/10

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om oprettelsen af en domstol for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine (2022/3017(RSP))

109

2023/C 214/11

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om EU's reaktion på protesterne og henrettelserne i Iran (2023/2511(RSP))

114

2023/C 214/12

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2021 (2022/2153(INI))

123

2023/C 214/13

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om beskyttelsen af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport 2021 (2022/2152(INI))

133

2023/C 214/14

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om situationen for ikkeindustrielt fiskeri i EU og fremtidsperspektiver (2021/2056(INI))

150

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 17. januar 2023 |
| 2023/C 214/15 | Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2023 om ændringer til Parlamentets forretningsorden vedrørende artikel 7 om beskyttelse af privilegier og immuniteter og artikel 9 om procedurer vedrørende immunitet (2022/2210(REG)) | 167 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 17. januar 2023

2023/C 214/15

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2023 om ændringer til Parlamentets forretningsorden vedrørende artikel 7 om beskyttelse af privilegier og immuniteter og artikel 9 om procedurer vedrørende immunitet (2022/2210(REG))

167

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 17. januar 2023 |
| 2023/C 214/16 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2023 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union på den ene side og New Zealand på den anden side om udveksling af personoplysninger mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og New Zealands kompetente myndigheder for bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme (10092/2022 — C9-0288/2022 — 2022/0157(NLE)) | 170 |
| 2023/C 214/17 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2023 om udkast til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at ratificere anden tillægsprotokol til konventionen om IT-kriminalitet vedrørende forstærket samarbejde og videregivelse af elektronisk bevismateriale (06438/2022 — C9-0146/2022 — 2021/0383(NLE)) | 171 |
| 2023/C 214/18 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2023 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af affald og om ændring af forordning (EU) nr. 1257/2013 og (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 — C9-0426/2021 — 2021/0367(COD)) | 172 |
| 2023/C 214/19 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2023 om forslag til Rådets direktiv om regler til forebyggelse af misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål og om ændring af direktiv 2011/16/EU (COM(2021)0565 — C9-0041/2022 — 2021/0434(CNS)) | 223 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 17. januar 2023

2023/C 214/16

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2023 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union på den ene side og New Zealand på den anden side om udveksling af personoplysninger mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og New Zealands kompetente myndigheder for bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme (10092/2022 — C9-0288/2022 — 2022/0157(NLE))

170

2023/C 214/17

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2023 om udkast til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at ratificere anden tillægsprotokol til konventionen om IT-kriminalitet vedrørende forstærket samarbejde og videregivelse af elektronisk bevismateriale (06438/2022 — C9-0146/2022 — 2021/0383(NLE))

171

2023/C 214/18

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2023 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af affald og om ændring af forordning (EU) nr. 1257/2013 og (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 — C9-0426/2021 — 2021/0367(COD))

172

2023/C 214/19

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2023 om forslag til Rådets direktiv om regler til forebyggelse af misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål og om ændring af direktiv 2011/16/EU (COM(2021)0565 — C9-0041/2022 — 2021/0434(CNS))

223

---

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

16.6.2023

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2022-2023

Mødeperioden fra den 16. til den 19. januar 2023

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 17. januar 2023

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/2

---

P9_TA(2023)0006

Oprettelse af en europæisk hovedstad for lokal handel

Europa-Parlamentets beslutning af 17. januar 2023 om oprettelse af en europæisk hovedstad for lokal handel (2022/2874(RSP))

(2023/C 214/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til andragende nr. 0699/2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til andragende nr. 0699/2021,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3, artikel 4 og 5 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3, artikel 4 og 5 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 24, 153, 173 og 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 24, 153, 173 og 227 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/123/EF af 12. december 2006 om tjenesteydelser i det indre marked (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/690 af 28. april 2021 om oprettelse af et program for det indre marked, virksomheders, herunder små og mellemstore virksomheders, konkurrenceevne, plante-, dyre-, fødevare- og foderområdet og europæiske statistikker (programmet for det indre marked) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 99/2013, (EU) nr. 1287/2013, (EU) nr. 254/2014 og (EU) nr. 652/2014 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/690 af 28. april 2021 om oprettelse af et program for det indre marked, virksomheders, herunder små og mellemstore virksomheders, konkurrenceevne, plante-, dyre-, fødevare- og foderområdet og europæiske statistikker (programmet for det indre marked) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 99/2013, (EU) nr. 1287/2013, (EU) nr. 254/2014 og (EU) nr. 652/2014 (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1287/2013 af 11. december 2013 om et program for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1639/2006/EF (3),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (meddelt under nummer K(2003) 1422) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (meddelt under nummer K(2003) 1422) (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Tænk småt først« — En »Small Business Act« for Europa (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Tænk småt først« — En »Small Business Act« for Europa (COM(2008)0394),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om bekæmpelse af ikketoldmæssige og ikkeskattemæssige hindringer i det indre marked (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om bekæmpelse af ikketoldmæssige og ikkeskattemæssige hindringer i det indre marked (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En europæisk detailsektor, der er tilpasset det 21. århundrede« (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget med titlen »En europæisk detailsektor, der er tilpasset det 21. århundrede« (COM(2018)0219),

| — | der henviser til undersøgelse fra Europa-Kommissionens Generaldirektorat for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er fra juli 2020 med titlen »Territorial supply constraints in the EU retail sector« (Territoriale forsyningsbegrænsninger i EU's detailsektor), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelse fra Europa-Kommissionens Generaldirektorat for det Indre Marked, Erhvervspolitik, Iværksætteri og SMV'er fra juli 2020 med titlen »Territorial supply constraints in the EU retail sector« (Territoriale forsyningsbegrænsninger i EU's detailsektor),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 227, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 0699/2021 om oprettelse af en europæisk hovedstad for lokal handel og detailhandel; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Udvalget for Andragender har modtaget andragende nr. 0699/2021 om oprettelse af en europæisk hovedstad for lokal handel og detailhandel;

| B. | der henviser til, at andragerens forslag kan tjene som inspiration for udvælgelsesproceduren for den europæiske hovedstad for lokal handel og detailhandel; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at andragerens forslag kan tjene som inspiration for udvælgelsesproceduren for den europæiske hovedstad for lokal handel og detailhandel;

| C. | der henviser til, at detailhandel er et meget vigtigt økosystem i EU's økonomi, som tegner sig for 11,5 % af EU's merværdi og direkte beskæftiger mere end 29 millioner mennesker; der henviser til, at dens resultater er afgørende for husholdningernes budgetter og leverandører, da forbrugerne i gennemsnit brugte 30 % af deres budget på indkøb; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at detailhandel er et meget vigtigt økosystem i EU's økonomi, som tegner sig for 11,5 % af EU's merværdi og direkte beskæftiger mere end 29 millioner mennesker; der henviser til, at dens resultater er afgørende for husholdningernes budgetter og leverandører, da forbrugerne i gennemsnit brugte 30 % af deres budget på indkøb;

| D. | der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er), herunder familiedrevne virksomheder, er rygraden i Europas økonomi; der henviser til, at de tegner sig for 99 % af alle virksomheder i EU og beskæftiger omkring 100 millioner mennesker (7); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at små og mellemstore virksomheder (SMV'er), herunder familiedrevne virksomheder, er rygraden i Europas økonomi; der henviser til, at de tegner sig for 99 % af alle virksomheder i EU og beskæftiger omkring 100 millioner mennesker (7);

| E. | der henviser til, at SMV'er i detailleddet er afgørende for lokalsamfundene i byer og landdistrikter, udgør en del af den sociale struktur og bidrager direkte til at bevare bycentre som dynamiske områder, hvor tjenester til dækning af borgernes behov leveres i kort afstand fra deres hjem; der henviser til, at SMV'er detailleddet også bidrager til at bekæmpe affolkningen af landdistrikterne; der henviser til, at SMV'er i detailleddet bidrager direkte til borgernes velstand, inklusion og velfærd, til det lokale kulturliv og til kulturarven i EU's byer og skaber et betydeligt antal beskæftigelsesmuligheder i disse samfund, hvilket igen fører til bedre oplevelser for forbrugerne; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at SMV'er i detailleddet er afgørende for lokalsamfundene i byer og landdistrikter, udgør en del af den sociale struktur og bidrager direkte til at bevare bycentre som dynamiske områder, hvor tjenester til dækning af borgernes behov leveres i kort afstand fra deres hjem; der henviser til, at SMV'er detailleddet også bidrager til at bekæmpe affolkningen af landdistrikterne; der henviser til, at SMV'er i detailleddet bidrager direkte til borgernes velstand, inklusion og velfærd, til det lokale kulturliv og til kulturarven i EU's byer og skaber et betydeligt antal beskæftigelsesmuligheder i disse samfund, hvilket igen fører til bedre oplevelser for forbrugerne;

| F. | der henviser til, at manglen på lokal handel på den anden side bidrager til den sociale, økonomiske og fysiske forringelse af bycentre og distrikter og endda fører til en ond cirkel af forringet sikkerhed; der henviser til, at manglen på detailtjenester anerkendes som en af årsagerne til affolkningen af landdistrikterne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at manglen på lokal handel på den anden side bidrager til den sociale, økonomiske og fysiske forringelse af bycentre og distrikter og endda fører til en ond cirkel af forringet sikkerhed; der henviser til, at manglen på detailtjenester anerkendes som en af årsagerne til affolkningen af landdistrikterne;

| G. | der henviser til, at den lokale handel gør det muligt at tilbyde forbrugerne en mere personlig og direkte service; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den lokale handel gør det muligt at tilbyde forbrugerne en mere personlig og direkte service;

| H. | der henviser til, at detailøkosystemet er blevet hårdt ramt af covid-19-krisen; der henviser til, at SMV'er er blevet ramt af et hidtil uset chok for verdensøkonomien, da butikkerne enten blev lukket eller underlagt strenge forsigtighedsforanstaltninger; der henviser til, at sektoren for det andet er presset som følge af den nuværende krise, herunder konflikten i Ukraine og de stigende energiomkostninger; der henviser til, at levedygtigheden for mange SMV'er, ofte familiedrevne mikrovirksomheder, er truet, og at arbejdspladser er i fare; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at detailøkosystemet er blevet hårdt ramt af covid-19-krisen; der henviser til, at SMV'er er blevet ramt af et hidtil uset chok for verdensøkonomien, da butikkerne enten blev lukket eller underlagt strenge forsigtighedsforanstaltninger; der henviser til, at sektoren for det andet er presset som følge af den nuværende krise, herunder konflikten i Ukraine og de stigende energiomkostninger; der henviser til, at levedygtigheden for mange SMV'er, ofte familiedrevne mikrovirksomheder, er truet, og at arbejdspladser er i fare;

| I. | der henviser til, at det ofte er meget vanskeligt for SMV'er at opretholde en konkurrenceposition på baggrund af globaliseringen af hele detailværdikæden, der ledes af store virksomheder; der henviser til, at de indirekte konsekvenser omfatter standardisering af det kommercielle udbud og af bylandskabet, tømning af bycentre, øget økologisk fodaftryk og indvirkning på arbejdsvilkårene; der henviser til, at en styrkelse af den lokale handel kan bidrage til at imødegå disse konsekvenser; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det ofte er meget vanskeligt for SMV'er at opretholde en konkurrenceposition på baggrund af globaliseringen af hele detailværdikæden, der ledes af store virksomheder; der henviser til, at de indirekte konsekvenser omfatter standardisering af det kommercielle udbud og af bylandskabet, tømning af bycentre, øget økologisk fodaftryk og indvirkning på arbejdsvilkårene; der henviser til, at en styrkelse af den lokale handel kan bidrage til at imødegå disse konsekvenser;

| J. | der henviser til, at detailsektoren med den hurtige udvikling af e-handel i øjeblikket gennemgår en dramatisk forandring, mens detailhandel med flere kanaler, der kombinerer offline- og onlinesalg, skaber både nye muligheder og udfordringer for sektoren; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at detailsektoren med den hurtige udvikling af e-handel i øjeblikket gennemgår en dramatisk forandring, mens detailhandel med flere kanaler, der kombinerer offline- og onlinesalg, skaber både nye muligheder og udfordringer for sektoren;

| K. | der henviser til, at inflationen i euroområdet fortsat stiger; der henviser til, at energi- og brændstofpriserne fortsat stiger betydeligt over den gennemsnitlige inflation, fortsat er meget volatile og er en af hovedårsagerne til, at SMV'er lukker; der henviser til, at disse faktorer gør SMV'er og mikrovirksomheder i detailsektoren særligt sårbare; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at inflationen i euroområdet fortsat stiger; der henviser til, at energi- og brændstofpriserne fortsat stiger betydeligt over den gennemsnitlige inflation, fortsat er meget volatile og er en af hovedårsagerne til, at SMV'er lukker; der henviser til, at disse faktorer gør SMV'er og mikrovirksomheder i detailsektoren særligt sårbare;

| L. | der henviser til, at små forhandlere ofte påvirkes af store salgsplatforme, der tilbyder lavere priser, fordi de har flyttet deres produktionsomkostninger til tredjelande; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at små forhandlere ofte påvirkes af store salgsplatforme, der tilbyder lavere priser, fordi de har flyttet deres produktionsomkostninger til tredjelande;

| M. | der henviser til, at det for at sikre en lige og fair detailhandel i hele Den Europæiske Union er afgørende at installere digitale net med høj kapacitet i alle EU's regioner; der henviser til, at der ifølge Den Europæiske Revisionsret stadig er alvorlige mangler i udbredelsen af disse netværk i EU, hvilket kan forværre den digitale kløft og bringe bæredygtigheden af lokale butikker beliggende i tyndt befolkede områder i fare sammenlignet med dem, der er beliggende i store byer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det for at sikre en lige og fair detailhandel i hele Den Europæiske Union er afgørende at installere digitale net med høj kapacitet i alle EU's regioner; der henviser til, at der ifølge Den Europæiske Revisionsret stadig er alvorlige mangler i udbredelsen af disse netværk i EU, hvilket kan forværre den digitale kløft og bringe bæredygtigheden af lokale butikker beliggende i tyndt befolkede områder i fare sammenlignet med dem, der er beliggende i store byer;

| N. | der henviser til, at Kommissionens meddelelse med titlen »En europæisk detailsektor, der er tilpasset det 21. århundrede« har til formål at styrke detailsektorens konkurrenceevne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionens meddelelse med titlen »En europæisk detailsektor, der er tilpasset det 21. århundrede« har til formål at styrke detailsektorens konkurrenceevne;

| O. | der henviser til, at Revitalise Retail-initiativet, som Kommissionen har fremlagt, støtter digitalisering og modernisering af SMV'er i detailleddet; der henviser til, at støtte til mindre detailhandleres evne til at tilpasse sig disse ændringer er et af de vigtigste skridt for EU's politiske beslutningstagere; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Revitalise Retail-initiativet, som Kommissionen har fremlagt, støtter digitalisering og modernisering af SMV'er i detailleddet; der henviser til, at støtte til mindre detailhandleres evne til at tilpasse sig disse ændringer er et af de vigtigste skridt for EU's politiske beslutningstagere;

| P. | der henviser til, at Kommissionen har glædet sig over andragernes forslag om at oprette en europæisk hovedstad for små detailforretninger og vil overveje mulighederne for at behandle de specifikke spørgsmål, der rejses herved. der henviser til, at i betragtning af vigtigheden af at sikre, at Kommissionens støtteprogrammer giver resultater, mener Kommissionen navnlig, at det er vigtigt at gå videre end at skabe bevidsthed og bidrage direkte til at løse de udfordringer, som SMV'er i detailleddet står over for, og skabe positive virkninger for dem; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen har glædet sig over andragernes forslag om at oprette en europæisk hovedstad for små detailforretninger og vil overveje mulighederne for at behandle de specifikke spørgsmål, der rejses herved. der henviser til, at i betragtning af vigtigheden af at sikre, at Kommissionens støtteprogrammer giver resultater, mener Kommissionen navnlig, at det er vigtigt at gå videre end at skabe bevidsthed og bidrage direkte til at løse de udfordringer, som SMV'er i detailleddet står over for, og skabe positive virkninger for dem;

| Q. | der henviser til, at forslaget kan styrke det igangværende arbejde i byerne inden for rammerne af industri- og SMV-politikken, navnlig Intelligent Cities Challenge, som samler et aktivt fællesskab bestående af 136 byer fra 21 lande for at udnytte banebrydende teknologier og fremme en grøn og digital omstilling og social modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at forslaget kan styrke det igangværende arbejde i byerne inden for rammerne af industri- og SMV-politikken, navnlig Intelligent Cities Challenge, som samler et aktivt fællesskab bestående af 136 byer fra 21 lande for at udnytte banebrydende teknologier og fremme en grøn og digital omstilling og social modstandsdygtighed;

| R. | der henviser til, at opbygningen af et robust detailhandelsfællesskab kan være meget nyttig for dem, der ønsker at modernisere og forbedre deres konkurrenceevne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at opbygningen af et robust detailhandelsfællesskab kan være meget nyttig for dem, der ønsker at modernisere og forbedre deres konkurrenceevne;

| S. | der henviser til, at overholdelse af administrative formaliteter påvirker SMV'er mere end større virksomheder på grund af deres begrænsede finansielle og menneskelige ressourcer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at overholdelse af administrative formaliteter påvirker SMV'er mere end større virksomheder på grund af deres begrænsede finansielle og menneskelige ressourcer;

| T. | der henviser til, at det primært er medlemsstaterne, der har til opgave at regulere detailsektoren; der henviser til, at enhver vurdering af de hindringer, som detailsektoren står over for, bl.a. bør baseres på erfaringer og opfattelser hos virksomheder, arbejdstagere og forbrugere; der henviser til, at medlemsstaterne bør sikre, at de eksisterende bestemmelser ikke i uforholdsmæssig grad påvirker SMV'er og mikrovirksomheder og hindrer deres aktiviteter; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det primært er medlemsstaterne, der har til opgave at regulere detailsektoren; der henviser til, at enhver vurdering af de hindringer, som detailsektoren står over for, bl.a. bør baseres på erfaringer og opfattelser hos virksomheder, arbejdstagere og forbrugere; der henviser til, at medlemsstaterne bør sikre, at de eksisterende bestemmelser ikke i uforholdsmæssig grad påvirker SMV'er og mikrovirksomheder og hindrer deres aktiviteter;

| U. | der henviser til, at detailhandel er en sektor, der yder et betydeligt skattemæssigt bidrag, der bidrager til at betale for offentlige udgifter til offentlige tjenester for alle borgere; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at detailhandel er en sektor, der yder et betydeligt skattemæssigt bidrag, der bidrager til at betale for offentlige udgifter til offentlige tjenester for alle borgere;

| V. | der henviser til, at formålet med dette forslag er at fremme den lokale detailhandel og bidrage til den kollektive bevidsthed om denne sektors økonomiske og sociale betydning; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at formålet med dette forslag er at fremme den lokale detailhandel og bidrage til den kollektive bevidsthed om denne sektors økonomiske og sociale betydning;

| W. | der henviser til, at lokal handel ofte kommer fra regionale eller nationale leverandører, hvilket bidrager til at reducere deres produkters CO2-fodaftryk; der henviser til, at produktion inden for EU's grænser er garanti for kvalitetsstandarder og arbejdsvilkår; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at lokal handel ofte kommer fra regionale eller nationale leverandører, hvilket bidrager til at reducere deres produkters CO2-fodaftryk; der henviser til, at produktion inden for EU's grænser er garanti for kvalitetsstandarder og arbejdsvilkår;

| X. | der henviser til, at støtte til SMV'er i detailleddet og lokal handel i EU er afgørende for at sætte skub i EU's økonomi og gøre forsyningskæderne kortere og mere fleksible og sikre; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at støtte til SMV'er i detailleddet og lokal handel i EU er afgørende for at sætte skub i EU's økonomi og gøre forsyningskæderne kortere og mere fleksible og sikre;

| Y. | der henviser til, at fremme af lokal handel bidrager til den grønne omstilling i handelssektoren for produkter med korte forsyningskæder; der henviser til, at det er nødvendigt at øge offentlighedens bevidsthed om betydningen af lokal handel og nærhandel for at bidrage til bekæmpelsen af klimaændringer; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at fremme af lokal handel bidrager til den grønne omstilling i handelssektoren for produkter med korte forsyningskæder; der henviser til, at det er nødvendigt at øge offentlighedens bevidsthed om betydningen af lokal handel og nærhandel for at bidrage til bekæmpelsen af klimaændringer;

| Z. | der henviser til, at det er nødvendigt at fremme og bevare produkter og tjenesteydelser fra byer og regioner i Den Europæiske Union for at styrke deres kulturarv og EU's indre marked; der henviser til, at Kommissionen, hvis den følger op på forslaget i andragendet, vil være i stand til bedre at spore og definere beskyttede geografiske betegnelser med henblik på at fremme vores produkter på det indre marked og globalt og beskytte dem mod falsk konkurrence; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at det er nødvendigt at fremme og bevare produkter og tjenesteydelser fra byer og regioner i Den Europæiske Union for at styrke deres kulturarv og EU's indre marked; der henviser til, at Kommissionen, hvis den følger op på forslaget i andragendet, vil være i stand til bedre at spore og definere beskyttede geografiske betegnelser med henblik på at fremme vores produkter på det indre marked og globalt og beskytte dem mod falsk konkurrence;

| AA. | der henviser til, at de fleste EU-politikker og -lovgivning gennemføres på lokalt og regionalt plan og i dag dækker næsten alle politiske, økonomiske og sociale områder; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at de fleste EU-politikker og -lovgivning gennemføres på lokalt og regionalt plan og i dag dækker næsten alle politiske, økonomiske og sociale områder;

| AB. | der henviser til, at detailhandelen i EU ifølge data fra Eurostat faldt med 1,3 % i august 2022 sammenlignet med samme periode i 2021 (8); |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at detailhandelen i EU ifølge data fra Eurostat faldt med 1,3 % i august 2022 sammenlignet med samme periode i 2021 (8);

| AC. | der henviser til, at Kommissionen allerede forvalter programmer, der støtter jobskabelse og bæredygtighed i lokale økonomiske aktiviteter, hvilket kan og bør støtte dette forslag såsom Det Europæiske Innovationsråd, Forvaltningsorganet for Små og Mellemstore Virksomheder (EASME) og Erasmus+ programmerne; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Kommissionen allerede forvalter programmer, der støtter jobskabelse og bæredygtighed i lokale økonomiske aktiviteter, hvilket kan og bør støtte dette forslag såsom Det Europæiske Innovationsråd, Forvaltningsorganet for Små og Mellemstore Virksomheder (EASME) og Erasmus+ programmerne;

| 1. | opfordrer Kommissionen til at arbejde på og udvikle forslaget om at oprette en europæisk hovedstad for lokal handel og detailhandel og til at fremlægge et specifikt program om dette spørgsmål og sikre, at støtteprogrammerne leverer konkrete forslag om ressourcer og budgetmæssige konsekvenser, der vil bidrage direkte til de udfordringer, som den lokale detailsektor står over for; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at foreslå en EU-aktion med titlen »Europæisk hovedstad for lokal handel og detailhandel«, hvis mål bør være at fremhæve den afgørende rolle, som den lokale detailhandel spiller med hensyn til i væsentlig grad at støtte den sociale samhørighed, fremme og beskytte de europæiske byers og regioners unikke og forskelligartede karakter og hjælpe lokale virksomheder med de udfordringer, der opstår som følge af illoyal konkurrence; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til hvert år at nedsætte et udvælgelsespanel bestående af forskellige interessenter såsom repræsentanter for SMV'er, lokale erhvervsorganisationer, civilsamfundsorganisationer, unge iværksættere, lokale repræsentanter, MEP'er og medlemmer af Regionsudvalget; opfordrer udvælgelseskomitéen til at fastlægge støtteberettigelses- og udvælgelseskriterierne, som kan tage hensyn til faktorer såsom gode arbejdsvilkår, miljøbeskyttelse eller fremme af lokale produkter; mener, at udvælgelsesprocessen bør være åben for byer uanset antallet af indbyggere; præciserer, at udvælgelseskomitéen skal forelægge Kommissionen, Parlamentet og Rådet en rapport om indstillingerne, bedømt i forhold til denne aktions mål og karakteristika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at fremme, at en europæisk by hvert år afholder konferencer, workshopper og initiativer om f.eks. digitalisering af handel, hvordan teknologisk innovation i den lokale detailhandel kan fremmes, hvordan man kan bidrage til at beskytte miljøet, hvordan man kan øge de kulturelle tendenser, eller hvordan man optimerer kommunikationen og samarbejdet med forbrugerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger betydningen af Kommissionens rolle med hensyn til at yde støtte og rådgivning til medlemsstaterne i deres bestræbelser på at skabe et mere retfærdigt, mere åbent og integreret detailmarked under hensyntagen til bedste praksis og retningslinjer, der kan hjælpe medlemsstaterne med at identificere mindre restriktive foranstaltninger for at sikre, at der findes en balance mellem at nå målene for den offentlige politik og sikre detailhandlernes udvikling og vækst; opfordrer navnlig Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at lette oprettelsen og/eller konsolideringen af forsyningskæder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage foranstaltninger til revitalisering, modernisering og tilpasning af forretningsmodeller i den små detailsektor, herunder familiedrevne virksomheder, således at de offentlige myndigheder kan hjælpe små detailhandlere med at tage teknologiske og digitale forandringer til sig og modernisere med henblik på at imødegå fremtidens udfordringer, såsom miljø- og energiforsyning, navnlig efter covid-19-pandemien og betydelige ændringer i indkøbsvaner; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at skabe incitamenter til at udvikle velfungerende lokale strategier, der kan styre den lokale politik i retning af en reel indvirkning på mindre detailhandleres liv og arbejde, herunder fremme af uddannelse i nye teknologier i detailsektoren, for at sikre, at alle erhvervsdrivende kan tilpasse sig nye former for onlinesalg; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at lokal handel har stor indvirkning på landdistrikterne, og at den i mellemstore byer er en afgørende økonomisk drivkraft for hele området; understreger, at denne form for handel fremmer økonomien og beskæftigelsen i disse områder og er tæt knyttet til andre sektorer såsom turisme eller kultur, hvor synergier og partnerskaber ofte fremmer den økonomiske udvikling af byer i området; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at støtte og hjælpe små detailhandlere i alle faser fra deres oprettelse til deres daglige drift, samtidig med at der tages hensyn til nærhedsprincippet og behovet for at lette de administrative byrder for små virksomheder og detailhandlere; anmoder om, at små detailhandlere støttes i at overvinde hindringer og vanskeligheder i forbindelse med deres digitale omstilling; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en særlig EU-kommunikationskampagne om detailhandel gennem et »lokalt EU-handelsmærke«, der har til formål at fremme lokal handel i EU og tilskynde borgerne til at deltage i detailsektoren, både som forbrugere og leverandører; opfordrer Kommissionen til at iværksætte offentlige oplysningskampagner om betydningen af og fordelene ved lokal handel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at anvende programmet for det indre marked til at yde støtte til lokale virksomheder, navnlig SMV'er, med henblik på at styrke deres konkurrenceevne og bæredygtighed, herunder i detailsektoren, og derved lette adgangen til markeder, styrke distributionsnetværk, fremme iværksætteri og erhvervelse af iværksætterfærdigheder, fremme moderniseringen af industrien og reducere dens miljø- og energifodaftryk; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre sektorens levedygtighed på et særligt komplekst tidspunkt og til at afsætte de yderligere midler og den støtte, der er nødvendig for at sikre detailhandelens overlevelse i EU; understreger, at den nuværende forsyningskrise samt prisstigninger påvirker SMV'erne mere akut; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer medlemsstaterne og de regionale og lokale myndigheder til at medtage detailsektoren som en horisontal prioritet i deres operationelle programmer, politikker for udvikling af byer og landdistrikter, strategier for intelligent specialisering og partnerskabsaftaler for 2021-2027 med henblik på at finansiere detailstøtteprojekter; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen til yderligere at integrere fremme af lokal handel under målet om at styrke den bymæssige dimension af samhørighedspolitikken, da den er en nøglesektor for de lokale og regionale økonomier; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme skattemæssige incitamenter for små erhvervsdrivende, der vælger at etablere sig i tyndt befolkede områder, med henblik på at anvende dette redskab til at bekæmpe den demografiske udfordring i EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer endvidere Kommissionen til at tage hensyn til de mulige synergier mellem de forskellige generaldirektorater i betragtning af lokalhandlens tværgående karakter på områder som turisme, transport, kultur, regionaludvikling, bypolitik beskæftigelse og klima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med Det Europæiske Innovationsråd og EASMEom at udvikle oprettelsen af en europæisk hovedstad for lokal handel og detailhandel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en årlig rapport med en evaluering af resultaterne af det foregående års arrangement, herunder en analyse foretaget af arrangørerne af arrangementet med vidnesbyrd og en samling af god praksis og knowhow, der skal overføres fra by til by; opfordrer til, at denne rapport forelægges for Parlamentet, Rådet og Regionsudvalget; opfordrer Kommissionen til at kunne revidere dette initiativ ved at fremsætte forslag, som den anser for nødvendige for, at denne aktion kan fungere tilfredsstillende, og navnlig med henblik på den fremtidige udvidelse af Unionen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT L 376 af 27.12.2006, s. 36.

(2)  EUT L 153 af 3.5.2021, s. 1.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 33.

(4)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

(5)  EUT C 316 af 6.8.2021, s. 2.

(6)  EUT C 342 af 6.9.2022, s. 212.

(7)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/smes_en.

(8)  Eurostat, Euroindicators, 5. september 2022: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/14698165/4-05092022-AP-EN.pdf/e19fec60-f51a-dde7-51cb-0b8d0bd7f6fc

---

Onsdag den 18. januar 2023

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/8

---

P9_TA(2023)0007

30-året for det indre marked

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om 30-året for det indre marked: fejring af opnåede resultater og blik imod fremtidig udvikling (2022/3015(RSP))

(2023/C 214/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 9 og 26 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 9 og 26 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den offentlige høring, som Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse afholdt den 27. oktober 2022 i anledning af 30-året for det indre marked, |
| --- | --- |

—

der henviser til den offentlige høring, som Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse afholdt den 27. oktober 2022 i anledning af 30-året for det indre marked,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om styrkelse af det indre marked: fremtiden for den frie bevægelighed for tjenesteydelser (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om styrkelse af det indre marked: fremtiden for den frie bevægelighed for tjenesteydelser (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om temaet »på vej mod et mere bæredygtigt indre marked for virksomheder og forbrugere« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2020 om temaet »på vej mod et mere bæredygtigt indre marked for virksomheder og forbrugere« (2),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 13 for 2022 med titlen »Fri bevægelighed i EU under covid-19-pandemien: Begrænsede undersøgelser af kontrollen ved de indre grænser og ukoordinerede foranstaltninger i medlemsstaterne«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 13 for 2022 med titlen »Fri bevægelighed i EU under covid-19-pandemien: Begrænsede undersøgelser af kontrollen ved de indre grænser og ukoordinerede foranstaltninger i medlemsstaterne«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »Langsigtet handlingsplan for bedre gennemførelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked« (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »Langsigtet handlingsplan for bedre gennemførelse og håndhævelse af reglerne for det indre marked« (COM(2020)0094),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. februar 2022 med titlen »En EU-strategi for standardisering: Fastsættelse af globale standarder til støtte for et modstandsdygtigt, grønt og digitalt indre marked i EU« (COM(2022)0031), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. februar 2022 med titlen »En EU-strategi for standardisering: Fastsættelse af globale standarder til støtte for et modstandsdygtigt, grønt og digitalt indre marked i EU« (COM(2022)0031),

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 26. september 2022 med titlen »SOLVIT’s Helping Hand in the Single Market: celebrating 20 years« (SWD(2022)0325) (foreligger ikke på dansk), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 26. september 2022 med titlen »SOLVIT’s Helping Hand in the Single Market: celebrating 20 years« (SWD(2022)0325) (foreligger ikke på dansk),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2022 med titlen »Håndhævelse af EU-retten for at sikre et effektivt Europa« (COM(2022)0518), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. oktober 2022 med titlen »Håndhævelse af EU-retten for at sikre et effektivt Europa« (COM(2022)0518),

| — | der henviser til Rådets og Kommissionens redegørelser af 16. januar 2023 om 30-året for det indre marked, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets og Kommissionens redegørelser af 16. januar 2023 om 30-året for det indre marked,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse,

| A. | der henviser til, at en fælles vision, en fælles indsats og beslutsomhed fra EU-institutionernes og medlemsstaternes side, i tæt samarbejde med europæiske forbrugere, virksomheder, arbejdstagere og civilsamfundet, for 30 år siden førte til oprettelsen af EU's indre marked, der beskytter sociale standarder, hvilket er et vigtigt skridt i den europæiske integrations historie og det stadig tættere grænseoverskridende samarbejde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at en fælles vision, en fælles indsats og beslutsomhed fra EU-institutionernes og medlemsstaternes side, i tæt samarbejde med europæiske forbrugere, virksomheder, arbejdstagere og civilsamfundet, for 30 år siden førte til oprettelsen af EU's indre marked, der beskytter sociale standarder, hvilket er et vigtigt skridt i den europæiske integrations historie og det stadig tættere grænseoverskridende samarbejde;

| B. | der henviser til, at det indre marked i dag er verdens største indre marked, der tegner sig for 56 millioner europæiske arbejdspladser og genererer 25 % af EU's bruttonationalprodukt (BNP), og har udviklet høje standarder for forbrugerbeskyttelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det indre marked i dag er verdens største indre marked, der tegner sig for 56 millioner europæiske arbejdspladser og genererer 25 % af EU's bruttonationalprodukt (BNP), og har udviklet høje standarder for forbrugerbeskyttelse;

| C. | der henviser til, at det indre marked efter tre årtier fortsat står over for forandringer; der henviser til, at den seneste tids forsyningsknaphed som følge af flere kriser understreger behovet for at gøre det indre marked til et instrument, der styrker EU's modstandsdygtighed, og for at fremskynde overgangen til en fuldt ud cirkulær økonomi inden 2050; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det indre marked efter tre årtier fortsat står over for forandringer; der henviser til, at den seneste tids forsyningsknaphed som følge af flere kriser understreger behovet for at gøre det indre marked til et instrument, der styrker EU's modstandsdygtighed, og for at fremskynde overgangen til en fuldt ud cirkulær økonomi inden 2050;

| D. | der henviser til, at det fortsat er nødvendigt at tackle fragmenteringen, navnlig ved at indføre fælles EU-politikker for at fremme Europas globale og interne konkurrenceevne og fair konkurrence for at øge dets geopolitiske virkninger, og samtidig anerkende den særlige rolle, som tjenester af offentlig interesse spiller; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det fortsat er nødvendigt at tackle fragmenteringen, navnlig ved at indføre fælles EU-politikker for at fremme Europas globale og interne konkurrenceevne og fair konkurrence for at øge dets geopolitiske virkninger, og samtidig anerkende den særlige rolle, som tjenester af offentlig interesse spiller;

| E. | der henviser til, at kun et socialt og konkurrencedygtigt Europa vil være i stand til at fremme den økonomiske genopretning og bæredygtig vækst, beskæftigelse og innovation, bidrage til at gennemføre den grønne og den digitale omstilling og muliggøre »åben strategisk autonomi«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at kun et socialt og konkurrencedygtigt Europa vil være i stand til at fremme den økonomiske genopretning og bæredygtig vækst, beskæftigelse og innovation, bidrage til at gennemføre den grønne og den digitale omstilling og muliggøre »åben strategisk autonomi«;

| F. | der henviser til, at covid-19-pandemien og brexit har skabt alvorlige udfordringer for det indre markeds integritet, navnlig med hensyn til den frie bevægelighed for varer og personer og forsyningskædernes gnidningsløse funktion; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at covid-19-pandemien og brexit har skabt alvorlige udfordringer for det indre markeds integritet, navnlig med hensyn til den frie bevægelighed for varer og personer og forsyningskædernes gnidningsløse funktion;

| G. | der henviser til, at Ruslands angrebskrig mod Ukraine nu yderligere fremhæver betydningen af enhed og samarbejde mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Ruslands angrebskrig mod Ukraine nu yderligere fremhæver betydningen af enhed og samarbejde mellem medlemsstaterne;

| H. | der henviser til, at forskning viser, at yderligere tiltag inden for fremme af den frie bevægelighed for varer i betydelig grad kan øge handlen inden for EU med potentielle økonomiske fordele på mellem 228 mia. EUR og 372 mia. EUR om året; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at forskning viser, at yderligere tiltag inden for fremme af den frie bevægelighed for varer i betydelig grad kan øge handlen inden for EU med potentielle økonomiske fordele på mellem 228 mia. EUR og 372 mia. EUR om året;

| I. | der henviser til, at forskning også viser, at yderligere tiltag i servicesektoren kan være gavnlige med mellem 279 mia. EUR og 457 mia. EUR i yderligere BNP om året på lang sigt; der henviser til, at EU's resultater på det digitale indre marked anslås at have bidraget med 177 mia. EUR til den økonomiske vækst i EU hvert år; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at forskning også viser, at yderligere tiltag i servicesektoren kan være gavnlige med mellem 279 mia. EUR og 457 mia. EUR i yderligere BNP om året på lang sigt; der henviser til, at EU's resultater på det digitale indre marked anslås at have bidraget med 177 mia. EUR til den økonomiske vækst i EU hvert år;

| J. | der henviser til, at udvikling af et velfungerende indre marked for varer og tjenesteydelser er en integreret del af vejen mod en mere åben strategisk autonomi og større modstandsdygtighed gennem bæredygtig udvikling; der henviser til, at det digitale indre marked er rygraden i et europæisk teknologisk økosystem, der både kan fremme vækst og bidrage til at opretholde demokratiske principper, borgerlige frihedsrettigheder og et åbent internet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at udvikling af et velfungerende indre marked for varer og tjenesteydelser er en integreret del af vejen mod en mere åben strategisk autonomi og større modstandsdygtighed gennem bæredygtig udvikling; der henviser til, at det digitale indre marked er rygraden i et europæisk teknologisk økosystem, der både kan fremme vækst og bidrage til at opretholde demokratiske principper, borgerlige frihedsrettigheder og et åbent internet;

| K. | der henviser til, at konferencen om Europas fremtid fremsatte forslag om at øge konkurrenceevnen og modstandsdygtigheden i EU's økonomi og styrke det indre marked, herunder digitaliseringsforanstaltninger for at konsolidere økonomien og det indre marked på en retfærdig og bæredygtig måde, styrke det digitale indre marked for virksomheder af alle størrelser og gøre Europa førende i verden i en menneskecentreret digital omstilling; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at konferencen om Europas fremtid fremsatte forslag om at øge konkurrenceevnen og modstandsdygtigheden i EU's økonomi og styrke det indre marked, herunder digitaliseringsforanstaltninger for at konsolidere økonomien og det indre marked på en retfærdig og bæredygtig måde, styrke det digitale indre marked for virksomheder af alle størrelser og gøre Europa førende i verden i en menneskecentreret digital omstilling;

| L. | der henviser til, at det indre marked altid har udviklet sig og er vokset som reaktion på de udfordringer, det står over for; der henviser til, at det igen skal omdannes og ajourføres for at imødegå nye udfordringer og forblive en drivkraft for europæisk integration; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det indre marked altid har udviklet sig og er vokset som reaktion på de udfordringer, det står over for; der henviser til, at det igen skal omdannes og ajourføres for at imødegå nye udfordringer og forblive en drivkraft for europæisk integration;

Det indre marked er vigtigt: uformindsket betydning og aktuelle udfordringer

| 1. | minder om, at det indre marked ved at sætte skub i virksomheder, beskytte forbrugerne og støtte borgerne på både kort og lang sigt og fremme konkurrenceevne og bæredygtig vækst i hele EU er drivkraften bag den europæiske integration og rygraden i dets økonomi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at det indre marked har været og fortsat er den vigtigste vej hen imod fred, stabilitet og velstand på det europæiske kontinent og yder et afgørende bidrag til Europas rolle på den globale scene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at alle fire friheder i det indre marked som fastsat i traktaterne er afgørende for disse mål og skal gennemføres for at uddybe det indre marked; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at det indre marked ikke kan tages for givet; understreger, at det står over for stærk modvind, lige fra langsigtede geopolitiske udfordringer og deres indvirkning på den globale økonomi og handel til klimaændringer og udfordringerne i EU og dets nabolande; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at den kraftige indvirkning af brexit på virksomheder i både Det Forenede Kongerige og EU, navnlig små og mellemstore virksomheder (SMV'er), og på mange borgere, understreger det indre markeds centrale rolle, ikke blot med hensyn til at fremme økonomisk integration, men også med hensyn til at bringe Europas befolkning sammen, og understreger betydningen af det indre marked, toldunionen og værdien af EU-medlemskab; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at covid-19-krisen og de mange forskellige ensidige nationale restriktioner, der blev indført, havde en alvorlig og forstyrrende indvirkning på den frie bevægelighed for varer og borgere, navnlig grænsearbejdere, og påvirkede virksomhederne i EU negativt; påpeger imidlertid, at det indre marked har vist sig at være et af Europas vigtigste redskaber til at reagere på krisen gennem samarbejde; anerkender det indre markeds rolle med hensyn til at ophæve nationale eksportforbud under covid-19-krisen, levere vigtige varer og tjenesteydelser til borgerne og øge produktionen af medicinsk udstyr; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at Ruslands angrebskrig mod Ukraine endnu en gang har sat det indre markeds modstandsdygtighed på prøve, da det har forstyrret forsyningskæderne og handelsstrømmene, hvilket har ført til knaphed, herunder på visse kritiske råstoffer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at det indre marked er et vigtigt redskab i krisetider, hvis medlemsstaterne kan handle på en koordineret måde; mener, at nødinstrumentet for det indre marked bør være centralt for at sikre en sådan koordinering med henblik på at forebygge mangler og sikre et velfungerende indre marked, herunder den frie bevægelighed for basale varer og tjenesteydelser i hele EU; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at bestræbelserne på at sikre et velfungerende indre marked skal gå hånd i hånd med bestræbelserne på at nå EU's grundlæggende mål med hensyn til bæredygtig udvikling og en social markedsøkonomi; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til at målrette ressourcerne mod spørgsmål, der påvirker det indre marked, navnlig uberettigede hindringer, der forhindrer virkeliggørelsen af det indre markeds fulde potentiale for forbrugere, arbejdstagere og virksomheder, navnlig SMV'er; mener i denne forbindelse, at indsatsen bør intensiveres, navnlig gennem taskforcen for håndhævelse af reglerne for det indre marked (SMET); gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremlægge konkrete resultater af SMET's arbejde inden udgangen af 2023; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fastholder, at der for yderligere at styrke det indre marked og opnå fordele for EU's forbrugere og virksomheder er behov for en yderligere indsats, herunder rettidig og passende politikudformning; fremhæver de bidrag til politikken for det indre marked og den lovgivningsmæssige ramme, der blev ydet med ledelse af Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (IMCO); understreger, at ajourføringen af det indre marked omfatter indarbejdelse af fælles traktatmål i politikkerne for det indre marked; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at den nylige ikrafttræden af retsakten om digitale markeder og retsakten om digitale tjenester udgør et væsentligt bidrag til skabelsen af et harmoniseret, retfærdigt, konkurrencedygtigt og pålideligt digitalt indre marked; mener, at det er afgørende at sikre en effektiv gennemførelse og håndhævelse af disse to retsakter, herunder ved at stille tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til rådighed; opfordrer Kommissionen til løbende og nøje at overvåge gennemførelsen af disse retsakter og til at aflægge rapport til det relevante parlamentsudvalg i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er fortsat fast besluttet på at levere gode resultater i den fremtidige retsakt om kunstig intelligens, datahandling og cyberrobusthed, som vil være centrale instrumenter til at fremme en tilgang til kunstig intelligens i det indre marked og til at skabe et indre marked for data samt en solid beskyttelse af både forbrugere og brugere; understreger, at disse forslag er af afgørende betydning for udformningen af de regler, der understøtter den digitale omstilling i det indre marked, og for at styrke Europas førerposition inden for banebrydende teknologier; tilføjer, at forordningen om kunstig intelligens skal have fokus på en menneskecentreret tilgang; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at nyligt vedtagne regler om en universaloplader til mobiltelefoner og andet elektronisk udstyr er bevis på den gavnlige rolle, som det indre marked kan spille for borgere, virksomheder og miljøet; fremhæver i denne forbindelse den rolle, som Europa-Parlamentet, og navnlig IMCO-udvalget, har spillet i forbindelse med udarbejdelsen af sådanne regler i løbet af de seneste 12 år; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anerkender det positive bidrag fra den nye lovgivningsmæssige ramme til integrationen af det indre marked; |
| --- | --- |

14.

| 15. | anerkender behovet for et effektivt europæisk standardiseringssystem, der muliggør hurtig offentliggørelse af harmoniserede standarder, der giver formodning om overensstemmelse, og som er i overensstemmelse med internationale standarder til støtte for den globale handel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger betydningen af en effektiv anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer og fjernelse af uberettigede hindringer for erhvervsudøveres frie bevægelighed med henblik på at gøre EU's liberale tjenesteydelser globalt konkurrencedygtige i de kommende årtier; opfordrer Kommissionen til fortsat at være årvågen i forbindelse med traktatbrudsprocedurer, hvor medlemsstaterne ikke overholder EU-lovgivningen om anerkendelse af kvalifikationer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om, at Kommissionen senest i maj 2024 bør forelægge en rapport om gennemførelsen af direktivet om urimelig handelspraksis (3); mener, at ændringen af direktivet har til formål at ajourføre og forbedre anvendelsen af forbrugerbeskyttelsesreglerne med henblik på at imødegå nye udviklinger på det indre marked; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger endvidere behovet for at vurdere og forvalte EU's strategiske afhængighed af lande uden for blokken på en række kritiske områder, herunder ved at øge genbrug eller genanvendelse af produkter, og er fortsat fast besluttet på at levere en ambitiøs lovgivningsmæssig ramme for batterier og halvledere samt på at fremme europæisk standardisering og SMV-initiativet som vigtige faktorer for at sikre EU's forsyningssikkerhed, krisestyring og modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver, at forbrugerne er kernen i det indre marked; understreger den vigtige rolle, som forbrugerbeskyttelse spiller med hensyn til at sikre, at det indre marked kan fungere korrekt og effektivt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er fast besluttet på at opretholde et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, herunder i den digitale og grønne omstilling, og på det igangværende arbejde med forordningen om produktsikkerhed i almindelighed, direktivet om forbrugerkredit og direktivet om fjernsalg af finansielle tjenesteydelser til forbrugerne; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at den cirkulære økonomi er et vigtigt mål, at det er afgørende, at produkter er udformet til at vare længere og til let og sikkert at blive repareret, og at forbrugerne modtager pålidelige og klare oplysninger om holdbarhed og reparationsmuligheder, samtidig med at uforholdsmæssigt store byrder for erhvervsdrivende, navnlig SMV'er, undgås; planlægger at bidrage konstruktivt til dette formål gennem sit arbejde med at styrke forbrugernes indflydelse på den grønne omstilling og initiativerne om miljøvenligt design for bæredygtige produkter; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til hurtigt at fremsætte sit bebudede lovgivningsforslag om retten til reparation; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at produkter, der bringes i omsætning på det indre marked, ikke blot bør opfylde de højeste produkt- og sikkerhedsstandarder, men også bør opfylde de højeste produktionsstandarder; understreger derfor, at produkter fremstillet ved tvangsarbejde bør forbydes på det indre marked; understreger den afgørende rolle, som både markedsovervågningsmyndigheder og virksomheder spiller med hensyn til at sikre, at alle varer, der kommer ind på det indre marked fra lande uden for EU, overholder EU-retten; |
| --- | --- |

22.

| 23. | anerkender den rolle, som EU's regler for offentlige indkøb kan spille i en omstilling til en bæredygtig og cirkulær økonomi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er overbevist om betydningen af en effektiv retlig ramme for told og påpeger betydningen af digitalisering og sammenkobling af toldsystemer og ikke-toldrelaterede systemer inden 2025 som et strategisk mål for EU; mener, at elektroniske toldprocedurer kan bidrage til et velfungerende digitalt indre marked; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens foreløbige evalueringsrapport om gennemførelsen af EU-toldkodeksen og dens hensigt om at reformere toldunionen ved hjælp af en lovgivningspakke for at forbedre EU-toldkodeksen og tilpasse den til de udfordringer og risici, der navnlig er forbundet med e-handel; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til konklusionerne og henstillingerne fra vismandsgruppen vedrørende toldunionen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at medlemsstaterne har det primære ansvar for en effektiv og ensartet gennemførelse og håndhævelse af den eksisterende lovgivning om det indre marked; |
| --- | --- |

25.

Ajourføring af det indre marked for at forny dets løfte

| 26. | mener, at den bedste måde at fejre 30-årsdagen for det indre marked på er at ajourføre det for at forny løftet om at skabe fordele for forbrugere og virksomheder; mener, at et indre marked med et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, der tager hensyn til miljømæssige og sociale hensyn, og en gnidningsløs ramme for erhvervslivet er det, der gør det attraktivt på globalt plan, og det der yderligere fremmer den europæiske integration; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at yderligere udvikling af det indre marked er en proces, der skal skabe fornyet dialog med alle borgere samt uddannelsesincitamenter for at sikre, at der skabes muligheder for at erhverve de nye færdigheder, der kræves i forbindelse med vores økonomiers grønne og digitale omstilling; |
| --- | --- |

27.

| 28. | er overbevist om, at partnerskab og samarbejde i det indre marked er en drivkraft for europæisk integration, og understreger samtidig behovet for konkurrence inden for det indre marked; mener, at samarbejdet skal udvikles yderligere, da det kan øge styrkerne og kompensere for svagheder i det indre marked, navnlig i krisetider; er af den opfattelse, at det indre marked fortsat bør være et vigtigt redskab for borgere og virksomheder i sådanne situationer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fastholder, at politikken for det indre marked ikke kun bør handle om at mindske hindringerne, men snarere bør styre EU i retning af yderligere udvikling baseret på fælles værdier, navnlig med hensyn til klart at definere, hvad der skal gøres for at gøre omstillingen lettere for virksomheder og arbejdstagere og beskytte forbrugerne og miljøet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til fortsat at se på nye digitale muligheder og tendenser, herunder virtuelle verdener, for at sikre, at det indre marked fortsat fungerer korrekt, og at forbrugerne er godt beskyttet; opfordrer Kommissionen til at undersøge miljøforanstaltningernes indvirkning på servicesektorerne, herunder digitale tjenester, og om der er behov for at ajourføre sådanne foranstaltninger; |
| --- | --- |

30.

| 31. | gentager behovet for at fremme den frie udveksling af andre data end personoplysninger for at muliggøre europæisk innovation, støtte virksomhedernes vækst og det digitale indre marked; udtrykker sin støtte til at bevæge sig i retning af en fuldt funktionsdygtig ordning for e-indkøb og e-fakturering; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, at Europa bør vurdere de lovgivningsmæssige rammer for produkter og tjenesteydelser, og om der er behov for at indføre regler om afhjælpende foranstaltninger og sikre rettigheder med henblik på at tilskynde til bæredygtigt forbrug; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener også, at Europa er nødt til at videreudvikle brugtmarkedet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | går ind for en yderligere styrkelse af det indre markeds eksterne dimension og bevarelse af EU's interesser og strategiske uafhængighed; mener, at det indre markeds høje standarder kan smitte af på og udvides i hele verden og bør håndhæves korrekt for at skabe lige vilkår for europæiske virksomheder; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger betydningen af europæiske standarder og europæiske standardiseringspublikationer for det indre marked, for den europæiske industris konkurrenceevne og for borgernes sikkerhed; glæder sig over den nye EU-strategi, som Kommissionen har fremlagt; understreger betydningen af at høre alle relevante interessenter, herunder SMV'er, forbrugerorganisationer og miljømæssige og sociale interessenter, og af at tage hensyn til offentlighedens interesser generelt; mener, at EU skal udvikle en mere strategisk tilgang til standarder, herunder om internationale standardiseringsaktiviteter i relevante globale formater, navnlig på det digitale område; |
| --- | --- |

35.

| 36. | fremhæver behovet for at skabe en ramme for regulering af korttidsudlejning og indkvartering af ejendomme, herunder ved at forbedre gennemsigtigheden og retssikkerheden, navnlig for så vidt angår datagenerering og datadeling; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at forbrugerbeskyttelsen skal ajourføres på en måde, der også tager højde for digitale asymmetrier, for at dække sektoren for digitale tjenester såsom spil, virtual reality, augmented reality og virtuelle verdener; understreger vigtigheden af at fremme innovation og nye virksomheder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mener, at den europæiske retsakt om tilgængelighed og direktivet om webtilgængelighed har været bemærkelsesværdige resultater med hensyn til at fjerne hindringer for personer med handicap og dermed gøre det muligt for alle EU-borgere at deltage i det indre marked for produkter og tjenesteydelser samt det bredere digitale indre marked; mener imidlertid, at gennemførelsen af en sådan afgørende lovgivning varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat og generelt endnu ikke har været tilfredsstillende; opfordrer medlemsstaterne til at tage behørigt hensyn til tilgængelighedsreglerne i udbudsprocedurer; understreger i denne forbindelse, at det tilgængelige EU-center bør tildeles en central rolle med hensyn til at støtte medlemsstaterne i gennemførelsesfasen; mener endvidere, at virksomhederne har nydt godt af fælles, harmoniserede regler om tilgængelighed; anmoder Kommissionen om at overveje, hvordan man kan tackle de resterende hindringer og forbedre tilgængeligheden med henblik på fortsat at være til gavn for borgere og virksomheder; |
| --- | --- |

38.

| 39. | fremhæver, at e-handelsforanstaltninger rettet mod uberettiget geoblokering, navnlig forordning (EU) 2018/302 (4), har bidraget til at skabe rammerne for et mindre fragmenteret indre marked og øge forbrugernes valgmuligheder for onlinehandel; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger den vigtige rolle, som SOLVIT-netværket spiller med hensyn til at bidrage til at forbedre det indre markeds funktion ved at støtte virksomheder, borgere og offentlige myndigheder med korrekt anvendelse af reglerne for det indre marked; understreger, at SOLVIT skiller sig ud som frontløber inden for digital levering af EU-tjenester og som fortaler for en alternativ tilgang til at sikre overholdelse af EU-reglerne; bekræfter på ny, at SOLVIT-systemet ikke er en erstatning for Kommissionens håndhævelse, når medlemsstaterne ikke gennemfører reglerne; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer til, at resultattavlen for det indre marked ajourføres; mener, at resultattavlen kræver løbende ajourføring, da den ikke måler alle aspekter af det indre marked, navnlig for så vidt angår tjenesteydelser; foreslår at undersøge nye indikatorer til måling af det indre markeds succes på en kvalitativ måde for at undersøge, hvordan det giver fordele for virksomheder og forbrugere; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger betydningen af en effektiv, rettidig og korrekt anvendelse og håndhævelse af regelsættet for det indre marked; understreger, at dette kræver et tæt samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne, et fuldt engagement fra de nationale myndigheder, der er ansvarlige for korrekt anvendelse og håndhævelse af lovgivningen, bedre samarbejde mellem told- og markedsovervågningsmyndigheder og større inddragelse af interessenter såsom forbrugerorganisationer og andre offentlige organisationer samt virksomheder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at korrekt håndhævelse og overholdelse af reglerne for det indre marked er afgørende for at opbygge forbrugernes tillid og tiltro og for at skabe lige vilkår for alle virksomheder, herunder virksomheder fra lande uden for EU, der sælger produkter og tjenesteydelser på det indre marked, med særligt fokus på markedsovervågningsrammen, produktsikkerhed og gensidig anerkendelse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger behovet for at sikre en solid håndhævelse, som i nogle tilfælde kan række ud over de traditionelle afhjælpende foranstaltninger, såsom overtrædelsesprocedurer, for at lægge langt mere vægt på forebyggelse og navnlig på yderligere at uddybe samarbejdet mellem de nationale kompetente myndigheder, når de håndhæver EU-reglerne; |
| --- | --- |

44.

| 45. | fremhæver, at nationale hindringer for en velfungerende toldunion skal fjernes for at forhindre skadelig varehandel og beskytte EU's indre marked mod ulovlige produkter; opfordrer Kommissionen til at oprette et EU-toldagentur; |
| --- | --- |

45.

| 46. | går ind for at styrke finansieringen af politikkerne for det indre marked ved at ajourføre den nuværende flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

46.

Konklusioner et afgørende øjeblik for at styrke og udvikle det indre marked

| 47. | mener, at EU kun vil være i stand til at få mest muligt ud af sin økonomiske magt, hvis det indre marked får fornyet engagement fra medlemsstaterne og EU-institutionerne; mener, at der for at lykkes er behov for en stærk politisk vilje samt et nyt overordnet program med en handlingsdagsorden frem til 2030 og derefter; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at en styrkelse og udvikling af det indre marked kræver en bredere strategi, der styrker det indre marked for tjenesteydelser, samt et reelt digitalt indre marked, hvor data kan cirkulere frit inden for EU og på tværs af sektorer til gavn for virksomheder, forskere og offentlige forvaltninger i overensstemmelse med reglerne om privatlivets fred og databeskyttelse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | anerkender den særlige status for tjenesteydelser af almen interesse og behovet for at sikre dem i offentlighedens interesse, således som det er fastslået af EU-Domstolen, under hensyntagen til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet som fastsat i protokol nr. 26 til TEUF om tjenesteydelser af almen interesse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mener, at Kommissionen og medlemsstaterne for at fremme modstandsdygtighed, sikre forsyningssikkerhed, nå Unionens konnektivitetsmål og fremme åben strategisk autonomi i nøglesektorer bør arbejde hen imod at skabe et ægte indre marked for energi- og telekommunikationstjenester med et stærkt engagement og beskyttelse af forbrugerne så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

50.

| 51. | anerkender, at den nye lovgivningsmæssige ramme for produkter har været en succes for produktregulering i Europa i årtier; understreger, at den skal ajourføres i lyset af den teknologiske udvikling og den digitale og cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | er af den opfattelse, at EU-institutionerne, medlemsstaterne og alle interessenter for deres vedkommende reelt bør forpligte sig til at udvikle det indre marked i fælles interesse og til at styrke EU's position i verden; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en vision og vejledning for det nye program; opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til partnerskab og samarbejde; bekræfter på ny, at det er rede til fortsat at spille sin konstruktive rolle i denne proces; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ønsker det indre marked tillykke med de 30 år; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  EUT C 456 af 10.11.2021, s. 14.

(2)  EUT C 425 af 20.10.2021, s. 10.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22).

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/302 af 28. februar 2018 om imødegåelse af uberettiget geoblokering og andre former for forskelsbehandling på grundlag af kundernes nationalitet, bopæl eller hjemsted i det indre marked (EUT L 60 I af 2.3.2018, s. 1).

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/15

---

P9_TA(2023)0008

Forbrugerbeskyttelse i forbindelse med onlinevideospil: en tilgang baseret på det indre marked

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om forbrugerbeskyttelse i forbindelse med onlinevideospil: en tilgang baseret på det indre marked (2022/2014(INI))

(2023/C 214/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til FN's konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder og generel bemærkning nr. 25 (2021) fra FN's Komité for Barnets Rettigheder om børns rettigheder i forbindelse med det digitale miljø, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder og generel bemærkning nr. 25 (2021) fra FN's Komité for Barnets Rettigheder om børns rettigheder i forbindelse med det digitale miljø,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. april 2008 om beskyttelse af forbrugere, især mindreårige, i forbindelse med brugen af videospil (COM(2008)0207), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. april 2008 om beskyttelse af forbrugere, især mindreårige, i forbindelse med brugen af videospil (COM(2008)0207),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 om en EU-strategi om barnets rettigheder (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 om en EU-strategi om barnets rettigheder (COM(2021)0142),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. maj 2022 med titlen »Et digitalt årti for børn og unge: den nye europæiske strategi for et bedre internet for børn (BIK+)« (COM(2022)0212), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. maj 2022 med titlen »Et digitalt årti for børn og unge: den nye europæiske strategi for et bedre internet for børn (BIK+)« (COM(2022)0212),

| — | der henviser til Rådets resolution af 1. marts 2002 om beskyttelse af forbrugere, især unge, ved mærkning af visse videospil og computerspil efter aldersgruppe (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets resolution af 1. marts 2002 om beskyttelse af forbrugere, især unge, ved mærkning af visse videospil og computerspil efter aldersgruppe (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/770 af 20. maj 2019 om visse aspekter af aftaler om levering af digitalt indhold og digitale tjenester (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/770 af 20. maj 2019 om visse aspekter af aftaler om levering af digitalt indhold og digitale tjenester (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2161 af 27. november 2019 om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF, 2005/29/EF og 2011/83/EU, for så vidt angår bedre håndhævelse og modernisering af EU-reglerne om forbrugerbeskyttelse (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/2161 af 27. november 2019 om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/6/EF, 2005/29/EF og 2011/83/EU, for så vidt angår bedre håndhævelse og modernisering af EU-reglerne om forbrugerbeskyttelse (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU af 25. oktober 2011 om forbrugerrettigheder, om ændring af Rådets direktiv 93/13/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 1999/44/EF samt om ophævelse af Rådets direktiv 85/577/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF (5),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 29. december 2021 om vejledning til fortolkning og anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 29. december 2021 om vejledning til fortolkning og anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked (6),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. december 2021 om vejledning til fortolkning og anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU om forbrugerrettigheder (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. december 2021 om vejledning til fortolkning og anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/83/EU om forbrugerrettigheder (7),

| — | der henviser til Kommissionens kvalitetskontrol af EU's forbrugerlovgivning om digital retfærdighed, som blev indledt med en indkaldelse af feedback den 17. maj 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens kvalitetskontrol af EU's forbrugerlovgivning om digital retfærdighed, som blev indledt med en indkaldelse af feedback den 17. maj 2022,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (8),

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2065 af 19. oktober 2022 om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester) (9). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2065 af 19. oktober 2022 om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester) (9).

| — | der henviser til beslutning af 12. marts 2009 om beskyttelse af forbrugere, især mindreårige, i forbindelse med brugen af videospil (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning af 12. marts 2009 om beskyttelse af forbrugere, især mindreårige, i forbindelse med brugen af videospil (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 om beskyttelse af børn i den digitale verden (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 om beskyttelse af børn i den digitale verden (11),

| — | der henviser til sin holdning af 28. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 28. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (12),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 13. april 2022 om fastlæggelse af en europæisk strategi for de kulturelle og kreative industriers økosystem (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 13. april 2022 om fastlæggelse af en europæisk strategi for de kulturelle og kreative industriers økosystem (13),

| — | der henviser til studiet fra Temaafdelingen for Økonomisk og Videnskabelig Politik og Livskvalitet under Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker fra juli 2020 med titlen »Loot boxes in online games and their effect on consumers, in particular young consumers«, |
| --- | --- |

—

der henviser til studiet fra Temaafdelingen for Økonomisk og Videnskabelig Politik og Livskvalitet under Europa-Parlamentets Generaldirektorat for Interne Politikker fra juli 2020 med titlen »Loot boxes in online games and their effect on consumers, in particular young consumers«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0300/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A9-0300/2022),

| A. | der henviser til, at videospil spilles af alle aldersgrupper i Europa, idet halvdelen af alle europæere i alderen mellem 6 og 64 år spiller videospil, idet den største aldersgruppe er mellem 45 og 64 år gamle; der henviser til, at 73 % af alle børn i alderen seks til ti år, 84 % af de 11-14-årige og 74 % af de unge i alderen 15-24 år spiller videospil (14); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at videospil spilles af alle aldersgrupper i Europa, idet halvdelen af alle europæere i alderen mellem 6 og 64 år spiller videospil, idet den største aldersgruppe er mellem 45 og 64 år gamle; der henviser til, at 73 % af alle børn i alderen seks til ti år, 84 % af de 11-14-årige og 74 % af de unge i alderen 15-24 år spiller videospil (14);

| B. | der henviser til, at den europæiske videospilsektor er den hurtigst voksende kulturelle og kreative sektor i Europa med en anslået størrelse på det europæiske marked på 23,3 mia. EUR i 2020 og en større omsætning på verdensplan sammenlignet med musik- og filmselskaber (15), og at denne sektor udgør et vigtigt potentiale for vækst og jobskabelse og bidrager til Europas digitale indre marked; der henviser til, at videospilsektoren er den eneste kulturelle og kreative industri, der har oplevet omsætningsvækst under covid-19-krisen (16); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den europæiske videospilsektor er den hurtigst voksende kulturelle og kreative sektor i Europa med en anslået størrelse på det europæiske marked på 23,3 mia. EUR i 2020 og en større omsætning på verdensplan sammenlignet med musik- og filmselskaber (15), og at denne sektor udgør et vigtigt potentiale for vækst og jobskabelse og bidrager til Europas digitale indre marked; der henviser til, at videospilsektoren er den eneste kulturelle og kreative industri, der har oplevet omsætningsvækst under covid-19-krisen (16);

| C. | der henviser til, at videospil har en unik kreativ værdi sammenlignet med computerprogrammer, hvilket anerkendes af EU-Domstolen (17), og er beskyttet under direktiv 2009/24/EF (18) om retlig beskyttelse af edb-programmer og direktiv 2001/29/EF (19) om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet, og at de har en unik kreativ værdi, som er anerkendt af EU-Domstolen1 a; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at videospil har en unik kreativ værdi sammenlignet med computerprogrammer, hvilket anerkendes af EU-Domstolen (17), og er beskyttet under direktiv 2009/24/EF (18) om retlig beskyttelse af edb-programmer og direktiv 2001/29/EF (19) om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet, og at de har en unik kreativ værdi, som er anerkendt af EU-Domstolen1 a;

| D. | der henviser til, at videospilsektoren trods dens centrale rolle i det europæiske kulturelle og kreative økosystem forsømmes stadig forsømmes sammenlignet med andre medieindustrier, navnlig film og andre audiovisuelle produkter, som generelt modtager mere finansiering og anvendes som model ved udformning af regulering og politikker vedrørende videospil, en tilgang der ikke tager hensyn til forskellene mellem dem; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at videospilsektoren trods dens centrale rolle i det europæiske kulturelle og kreative økosystem forsømmes stadig forsømmes sammenlignet med andre medieindustrier, navnlig film og andre audiovisuelle produkter, som generelt modtager mere finansiering og anvendes som model ved udformning af regulering og politikker vedrørende videospil, en tilgang der ikke tager hensyn til forskellene mellem dem;

| E. | der henviser til, at den europæiske videospilindustri hovedsagelig består af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og nystartede virksomheder, der spiller en vigtig rolle for innovation og vækst i denne sektor (20); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den europæiske videospilindustri hovedsagelig består af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og nystartede virksomheder, der spiller en vigtig rolle for innovation og vækst i denne sektor (20);

| F. | der henviser til, at der i videospilindustrien er en komplet værdikæde baseret på innovation og kreativitet, der samler en bred vifte af færdigheder og knowhow; der henviser til, at den teknologiske udvikling inden for sektoren for onlinevideospil får stadig større betydning og smitter af på andre sektorer og brancher som byggeri, design, detailhandel, uddannelse, marketing, virtual/augmented reality og onlinehandel; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i videospilindustrien er en komplet værdikæde baseret på innovation og kreativitet, der samler en bred vifte af færdigheder og knowhow; der henviser til, at den teknologiske udvikling inden for sektoren for onlinevideospil får stadig større betydning og smitter af på andre sektorer og brancher som byggeri, design, detailhandel, uddannelse, marketing, virtual/augmented reality og onlinehandel;

| G. | der henviser til, at nogle af virksomhederne i sektoren anvender indhold, der er skabt af mindreårige og små børn; der henviser til, at der bør træffes foranstaltninger til at beskytte mindreårige og små børn mod at blive udnyttet kommercielt som skabere af indhold i onlinespil (21); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at nogle af virksomhederne i sektoren anvender indhold, der er skabt af mindreårige og små børn; der henviser til, at der bør træffes foranstaltninger til at beskytte mindreårige og små børn mod at blive udnyttet kommercielt som skabere af indhold i onlinespil (21);

| H. | der henviser til, at videospil er en af de mest populære former for underholdning i Europa ved siden af andre underholdningsaktiviteter, idet man i en Eurobarometerundersøgelse fra 2019 konstaterede, at 27 % af europæerne spiller spil online mindst en gang om måneden sammenlignet med 48 %, der streamer musik, og 47 %, der ser film eller TV-shows på onlineplatforme; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at videospil er en af de mest populære former for underholdning i Europa ved siden af andre underholdningsaktiviteter, idet man i en Eurobarometerundersøgelse fra 2019 konstaterede, at 27 % af europæerne spiller spil online mindst en gang om måneden sammenlignet med 48 %, der streamer musik, og 47 %, der ser film eller TV-shows på onlineplatforme;

| I. | der henviser til, at funktionerne i onlinespil er afhængige af konnektivitet for at kunne levere en stabil oplevelse af høj kvalitet; der henviser til, at graden af europæernes tilfredshed med upload- og downloadhastigheden af deres internetforbindelser varierer i Europa, idet den overstiger 90 % i nogle medlemsstater og er helt nede på 65 % i andre medlemsstater (22); der henviser til, at utilfredsheden med internetforbindelserne er 30 % højere i landdistrikterne end i byområder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at funktionerne i onlinespil er afhængige af konnektivitet for at kunne levere en stabil oplevelse af høj kvalitet; der henviser til, at graden af europæernes tilfredshed med upload- og downloadhastigheden af deres internetforbindelser varierer i Europa, idet den overstiger 90 % i nogle medlemsstater og er helt nede på 65 % i andre medlemsstater (22); der henviser til, at utilfredsheden med internetforbindelserne er 30 % højere i landdistrikterne end i byområder;

| J. | der henviser til, at onlinevideospil kan spilles på mange forskellige enheder, og at de kan levere underholdning gennem talrige funktioner, designvalg og værktøjer, herunder deltagelse af flere spillere, systemer til stemmechat i realtid, onlinekøb, »augmented reality«, »virtual reality«, gratis eller betalt indhold, der kan downloades, abonnementer og »loot boxes«, der kan skabe spillernes spilleoplevelse; der henviser til, at ikke alle videospil muliggør onlineinteraktion med andre spillere; der henviser til, at der findes forældrekontrolværktøjer til at hindre enhver interaktion med andre aktører; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at onlinevideospil kan spilles på mange forskellige enheder, og at de kan levere underholdning gennem talrige funktioner, designvalg og værktøjer, herunder deltagelse af flere spillere, systemer til stemmechat i realtid, onlinekøb, »augmented reality«, »virtual reality«, gratis eller betalt indhold, der kan downloades, abonnementer og »loot boxes«, der kan skabe spillernes spilleoplevelse; der henviser til, at ikke alle videospil muliggør onlineinteraktion med andre spillere; der henviser til, at der findes forældrekontrolværktøjer til at hindre enhver interaktion med andre aktører;

| K. | der henviser til, at såkaldte »loot boxes«, som indeholder tilsyneladende tilfældige genstande, normalt er tilgængelige via spillet eller kan betales med virkelige penge; der henviser til, at de kan sælges ved brug af spilkonstruktioner, der er almindelig kendte under betegnelsen ”dark patterns, som kan have negative psykiske og økonomiske konsekvenser i form af uønskede eller ukontrollerede køb, især for mindreårige og små børn; der henviser til, at der verserer en retssag i Nederlandene om de foranstaltninger, der skal anvendes på »loot boxes«; der henviser til, at Slovakiet også er i færd med at undersøge, hvad der vil være passende foranstaltninger at træffe; der henviser til, at denne mangel på en harmoniseret tilgang fører til en fragmentering af markedet for videospil i EU; der henviser til, at der ikke findes nogen specifikke forbrugerbeskyttelsesmekanismer på europæisk plan til at sikre beskyttelsen af alle spillere, navnlig mindreårige og små børn, for så vidt angår betalte »loot boxes«; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at såkaldte »loot boxes«, som indeholder tilsyneladende tilfældige genstande, normalt er tilgængelige via spillet eller kan betales med virkelige penge; der henviser til, at de kan sælges ved brug af spilkonstruktioner, der er almindelig kendte under betegnelsen ”dark patterns, som kan have negative psykiske og økonomiske konsekvenser i form af uønskede eller ukontrollerede køb, især for mindreårige og små børn; der henviser til, at der verserer en retssag i Nederlandene om de foranstaltninger, der skal anvendes på »loot boxes«; der henviser til, at Slovakiet også er i færd med at undersøge, hvad der vil være passende foranstaltninger at træffe; der henviser til, at denne mangel på en harmoniseret tilgang fører til en fragmentering af markedet for videospil i EU; der henviser til, at der ikke findes nogen specifikke forbrugerbeskyttelsesmekanismer på europæisk plan til at sikre beskyttelsen af alle spillere, navnlig mindreårige og små børn, for så vidt angår betalte »loot boxes«;

| L. | der henviser til, at spilindustrien over de seneste årtier har udviklet sig fra en indtægtsmodel med arkadespil og æsker til i dag at benytte en udbredt forretningsmodel med spil-som-en-tjeneste, spil-for-at-vinde eller »freemium«; der henviser til, at spillepriserne trods stigende udviklingsomkostninger har stabiliseret sig på grund af muligheden for at sprede disse omkostninger via spilleudvidelser; bemærker imidlertid, at slutomkostningerne for den udvidede spiloplevelse kan stige betydeligt over tid; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at spilindustrien over de seneste årtier har udviklet sig fra en indtægtsmodel med arkadespil og æsker til i dag at benytte en udbredt forretningsmodel med spil-som-en-tjeneste, spil-for-at-vinde eller »freemium«; der henviser til, at spillepriserne trods stigende udviklingsomkostninger har stabiliseret sig på grund af muligheden for at sprede disse omkostninger via spilleudvidelser; bemærker imidlertid, at slutomkostningerne for den udvidede spiloplevelse kan stige betydeligt over tid;

| M. | der henviser til, at nogle onlinevideospil sigter mod at slå mønt af deres brugere gennem dataindsamling og annoncer, idet de skaber et incitament for at få brugerne, inklusive mindreårige og små børn, til at bruge mest mulig tid på at spille; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at nogle onlinevideospil sigter mod at slå mønt af deres brugere gennem dataindsamling og annoncer, idet de skaber et incitament for at få brugerne, inklusive mindreårige og små børn, til at bruge mest mulig tid på at spille;

| N. | der henviser til, at tilbøjeligheden til at tilbringe alt for megen tid med at spille onlinevideospil, som forstærkes af en manipulerende udformning, kan skabe afhængighed og føre til »gaming disorder«, som defineret af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i Den Internationale Sygdomsklassifikation (23); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at tilbøjeligheden til at tilbringe alt for megen tid med at spille onlinevideospil, som forstærkes af en manipulerende udformning, kan skabe afhængighed og føre til »gaming disorder«, som defineret af Verdenssundhedsorganisationen (WHO) i Den Internationale Sygdomsklassifikation (23);

| O. | der henviser til, at forbrugerbeskyttelsesrelaterede problemer kan opstå, når man spiller videospil, navnlig for så vidt angår mindreårige og små børn, uanset hvor meget tid de bruger på at spille; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at forbrugerbeskyttelsesrelaterede problemer kan opstå, når man spiller videospil, navnlig for så vidt angår mindreårige og små børn, uanset hvor meget tid de bruger på at spille;

| P. | der henviser til, at mindreårige og små børn under opsyn af deres forældre og omsorgspersoner har ret til at deltage i den digitale verden på en måde, der er i overensstemmelse med udviklingen i barnets evner; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mindreårige og små børn under opsyn af deres forældre og omsorgspersoner har ret til at deltage i den digitale verden på en måde, der er i overensstemmelse med udviklingen i barnets evner;

| Q. | henviser til, at det i artikel 31 i FN's konvention om barnets rettigheder anføres, at alle børn har ret til at lege og til frit og fuldt ud at deltage i det kulturelle og kunstneriske liv, som er passende for barnets alder; |
| --- | --- |

Q.

henviser til, at det i artikel 31 i FN's konvention om barnets rettigheder anføres, at alle børn har ret til at lege og til frit og fuldt ud at deltage i det kulturelle og kunstneriske liv, som er passende for barnets alder;

| R. | der henviser til, at køb i spillet kan give spillerne mulighed for f.eks. at modtage kosmetiske produkter som »skins« eller indhold for at give dem en fordel ved spil, undgå reklamer, fjerne nedkølingstimere eller undgå uforholdsmæssigt lange ventetider og slippe for »grinding«; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at køb i spillet kan give spillerne mulighed for f.eks. at modtage kosmetiske produkter som »skins« eller indhold for at give dem en fordel ved spil, undgå reklamer, fjerne nedkølingstimere eller undgå uforholdsmæssigt lange ventetider og slippe for »grinding«;

| S. | der henviser til, at et flertal af forældre anvender en eller anden form for værktøj til forældrekontrol; der henviser til, at de fleste forældre er bekymrede over den tid, som deres barn bruger på at spille videospil, og risikoen for eksponering for skadeligt indhold, intimidering, kontakt med fremmede voksne og spilintegrerede køb; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at et flertal af forældre anvender en eller anden form for værktøj til forældrekontrol; der henviser til, at de fleste forældre er bekymrede over den tid, som deres barn bruger på at spille videospil, og risikoen for eksponering for skadeligt indhold, intimidering, kontakt med fremmede voksne og spilintegrerede køb;

| T. | der henviser til, at mange forældre i Europa er bekendt med »Pan-European Game Information« (PEGI-systemet), og finder PEGI-mærkningen nyttig til at afgøre, om de vil købe et spil til deres børn eller ej (24); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at mange forældre i Europa er bekendt med »Pan-European Game Information« (PEGI-systemet), og finder PEGI-mærkningen nyttig til at afgøre, om de vil købe et spil til deres børn eller ej (24);

| U. | der henviser til, at tal fra branchen viser, at den tid, der bruges på at spille videospil, gennemgående har holdt sig stabil, idet europæerne gennemsnitligt brugte 9 timer om ugen på at spille videospil i 2021, 8,6 timer i 2019, 8,8 i 2018 og 9,2 i 2017 (25); der imidlertid henviser til, at den tid, der anvendes på videospil, er mindre end andre skærmaktiviteter såsom at se fjernsyn, hvor der gennemsnitligt anvendtes 25 timer om ugen i 2020; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at tal fra branchen viser, at den tid, der bruges på at spille videospil, gennemgående har holdt sig stabil, idet europæerne gennemsnitligt brugte 9 timer om ugen på at spille videospil i 2021, 8,6 timer i 2019, 8,8 i 2018 og 9,2 i 2017 (25); der imidlertid henviser til, at den tid, der anvendes på videospil, er mindre end andre skærmaktiviteter såsom at se fjernsyn, hvor der gennemsnitligt anvendtes 25 timer om ugen i 2020;

| V. | der henviser til, at sundhed er en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende og ikke blot fravær af sygdom eller svagelighed, der henviser til, at mental sundhed og trivsel er indbyrdes forbundne spørgsmål og bør tages i betragtning på alle områder såsom uddannelse, sundhed, beskæftigelse og social inklusion; der henviser til, at videospil kan være vigtige værktøjer til at understøtte mental sundhed og velvære og kan bruges til at gøre fremskridt på disse områder samt til at hjælpe med at udvikle færdigheder, der er vigtige i et digitalt samfund, og til opbygningen af det digitale indre marked; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at sundhed er en tilstand af fuldstændig fysisk, psykisk og socialt velbefindende og ikke blot fravær af sygdom eller svagelighed, der henviser til, at mental sundhed og trivsel er indbyrdes forbundne spørgsmål og bør tages i betragtning på alle områder såsom uddannelse, sundhed, beskæftigelse og social inklusion; der henviser til, at videospil kan være vigtige værktøjer til at understøtte mental sundhed og velvære og kan bruges til at gøre fremskridt på disse områder samt til at hjælpe med at udvikle færdigheder, der er vigtige i et digitalt samfund, og til opbygningen af det digitale indre marked;

| W. | der henviser til, at 20 % af de ansatte i videospilindustrien i 2019 var kvinder; der henviser til, at den manglende repræsentation af kvinder er et velkendt og systemisk problem inden for videnskab, teknologi, ingeniørfag og matematik, herunder inden for videospilsektoren, både i selve branchen og i den hyperseksualiserede fremstilling af mange kvindelige karakterer i spillenes design; der henviser til, at 37 % af piger, der spiller, oplever chikane på grund af deres køn i onlinespil med flere spillere (26); der henviser til, at på trods af de bestræbelser, der er gjort med hensyn til en nøjagtig, lige og ikke-stereotyp repræsentation af kvinder i videospil, skal fremskridtene fortsætte og gå hånd i hånd med ligelig tilstedeværelse af kvinder i alle positioner i værdikæden samt i bekæmpelsen af seksuelt misbrug og forskelsbehandling; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at 20 % af de ansatte i videospilindustrien i 2019 var kvinder; der henviser til, at den manglende repræsentation af kvinder er et velkendt og systemisk problem inden for videnskab, teknologi, ingeniørfag og matematik, herunder inden for videospilsektoren, både i selve branchen og i den hyperseksualiserede fremstilling af mange kvindelige karakterer i spillenes design; der henviser til, at 37 % af piger, der spiller, oplever chikane på grund af deres køn i onlinespil med flere spillere (26); der henviser til, at på trods af de bestræbelser, der er gjort med hensyn til en nøjagtig, lige og ikke-stereotyp repræsentation af kvinder i videospil, skal fremskridtene fortsætte og gå hånd i hånd med ligelig tilstedeværelse af kvinder i alle positioner i værdikæden samt i bekæmpelsen af seksuelt misbrug og forskelsbehandling;

| X. | der henviser til, at man i 2020 regnede med, at en femtedel af EU's befolkning var personer med et handicap; der henviser til, at Unionen lægger vægt på at forbedre deres sociale og økonomiske situation, herunder online; der henviser til, at der findes bestemte handicaps, der kan være særligt udfordrende i onlinevideospil, såsom farveblindhed, visuelle udfordringer eller nedsat bevægelighed af hænderne; der henviser til, at farveblindhed berører 10 % af den mandlige befolkning; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at man i 2020 regnede med, at en femtedel af EU's befolkning var personer med et handicap; der henviser til, at Unionen lægger vægt på at forbedre deres sociale og økonomiske situation, herunder online; der henviser til, at der findes bestemte handicaps, der kan være særligt udfordrende i onlinevideospil, såsom farveblindhed, visuelle udfordringer eller nedsat bevægelighed af hænderne; der henviser til, at farveblindhed berører 10 % af den mandlige befolkning;

Onlinevideospil i EU

| 1. | understreger værdien af videospil til både online- og offlinespil som populær underholdning for et betydeligt antal europæere på tværs af aldersgrupper og medlemsstater og som særskilte kulturelle udtryk for deres skabere, individuelle spillere og spilfællesskaber i bredere forstand; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at videospil er en særdeles innovativ digital sektor i EU, og at sektoren er ansvarlig for over 90 000 direkte arbejdspladser i Europa; understreger, at videospilsektoren tilbyder et stigende antal nye jobmuligheder for mange skabende kræfter i den kulturelle branche såsom spiludviklere, designere, forfattere, musikproducenter og andre kunstnere, hvilket enhver EU-handling på dette område, navnlig finansieringsaktiviteterne, bør tage hensyn til; understreger, at videospil spænder over både de digitale og de kulturelle sektorer, eftersom videospil også udgør en vigtig del af det kulturelle og kreative økosystem, idet de udgør over 50 % af værditilvæksten på EU's samlede marked for audiovisuelt indhold; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger betydningen af videospilindustrien med hensyn til at støtte innovation i Europa; understreger, at videospilsektoren bl.a. har bidraget til udviklingen af nye teknologier såsom kunstig intelligens, »virtual reality« og »augmented reality«; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om SMV'ers betydning i værdikæden for europæiske videospil og den fremtrædende position på verdensplan, som mange europæiske virksomheder, der udvikler spil til konsoller, PC og mobile spilmarkeder, nyder; udtrykker skuffelse over, at denne internationale succes og kulturelle appel ofte overses, når man kigger på europæiske førerroller inden for digitale teknologier og tjenester; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over lanceringen af Parlamentets foreslåede pilotprojekt med titlen »Forståelse af værdien af et europæisk spilfællesskab«, som sigter mod at indsamle omfattende data, der skal understøtte den politiske beslutningstagning, der påvirker sektoren; bemærker, at nogle af de problemer, som sektoren står over for, omfatter talentudvikling og -fastholdelse, reguleringens indvirkning på et globalt marked, adgang til finansiering og kulturelle virkninger af videospil; |
| --- | --- |

5.

Øget forbrugerbeskyttelse i forbindelse med onlinevideospil

| 6. | understreger, at forbrugerbeskyttelse er afgørende for at sikre et sikkert og troværdigt onlinemiljø videospil og spillere, og at opbygning af tillid blandt forbrugerne kan sætte skub i den økonomiske vækst i videospilindustrien; mener imidlertid, at forbrugerbeskyttelsen kan forbedres yderligere; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til forbrugerbeskyttelsesspørgsmål i onlinevideospil som en del af dens løbende kvalitetskontrol af EU's forbrugerlovgivning for at sikre lige vilkår online og offline; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anerkender, at de forbrugerretlige EU-bestemmelser giver mulighed for en stærk forbrugerbeskyttelse, der finder fuld anvendelse på videospil; noterer sig Kommissionens meddelelse af 29. december 2021 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked, som indeholder vejledning i anvendelsen af EU's forbrugerlovgivning på PR og reklamer i spil, herunder over for børn, køb i spil og tilstedeværelsen af betalt tilfældigt indhold; påpeger imidlertid behovet for en konsekvent og koordineret tilgang mellem medlemsstaterne og forbrugerbeskyttelsesmyndighederne for at undgå fragmentering af det indre marked og beskytte forbrugerne i Europa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer indtrængende Kommissionen og de nationale forbrugerbeskyttelsesmyndigheder inden for netværket af forbrugerbeskyttelsesmyndigheder til at sikre, at EU's forbrugerlovgivning respekteres og håndhæves fuldt ud i videospilsektoren; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker tilstedeværelsen af platforme med onlinevideospil, der gør det muligt for spillere, herunder mindreårige og små børn, at oprette deres egne spil ved brug af de værktøjer, der stilles til rådighed og ejes af udvikleren; opfordrer Kommissionen til om nødvendigt at vedtage lovgivningsmæssige foranstaltninger for at beskytte brugere, navnlig mindreårige og små børn, imod ulovlig praksis, som disse platforme kan være involveret i; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at direktiv (EU) 2019/770 fra januar 2022 vil finde anvendelse på videospil, herunder gratis spil, og derfor vil give forbrugerne yderligere beskyttelse; beklager imidlertid, at nogle medlemsstater endnu ikke har gennemført direktivet i national ret, og opfordrer indtrængende de medlemsstater til at gennemføre det hurtigst muligt for at sikre bedre forbrugerbeskyttelse i hele Unionen; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge direktivets gennemførelsesproces, til at opretholde en tæt dialog med de medlemsstater, der halter bagud med hensyn til gennemførelsen, og til at overveje iværksættelse af overtrædelsesprocedurer, hvor det er nødvendigt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over udviklingen og gennemførelsen af værktøjer til forældrekontrol, der hjælper med at filtrere indhold og videospil efter alder, holde øje med den tid, der bruges på at spille, deaktivere eller begrænse onlinekøb og begrænse kommunikation med andre eller visning af indhold, der er skabt af andre spillere; minder om, at forældrekontrol på platformsniveau ikke er den eneste metode, som forældre bruger til at overvåge og administrere deres børns adgang til indhold; påpeger imidlertid, at forældre, selv når sådanne værktøjer er til rådighed, muligvis ikke kender til eller kan have svært ved at implementere disse værktøjer, hvilket mindsker deres effektivitet; mener, at ansvaret for at udvikle sådanne mekanismer ligger hos industrien; mener, at sådanne mekanismer skal være lette at bruge, forstå og etablere og skal have »indbygget« forbrugerbeskyttelse og forbrugerbeskyttelse »som standard«; mener, at gennemførelsen af forældrekontrol påhviler både forældrene og industrien; opfordrer til, at der indføres mekanismer til at udøve strengere forældrekontrol over bl.a. de penge og den tid, mindreårige og små børn bruger på at spille, idet mindreåriges rettigheder og udvikling respekteres; opfordrer platformene til at øge bevidstheden og informationen om, hvordan sådanne værktøjer skal anvendes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte udviklingen af offentlige og private uddannelses- og oplysningskampagner, der er rettet mod forældre og omsorgspersoner, for at oplyse dem om tilgængelige værktøjer, f.eks. telefonapplikationen PEGI, og til at tilskynde til deres anvendelse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver, at der findes forskellige forretningsmodeller, som anvendes i videospilsektoren; bemærker, at nogle onlinevideospil tilbyder deres brugere spilintegrerede køb ved hjælp af spilintegrerede valutaer, der enten kan købes med rigtige penge eller optjenes i spillet, for at opnå elementer ved hjælp af »loot boxes« eller andre typer af tilsyneladende tilfældige indkøb i spillet, hvis indhold spilleren ikke kan have kendskab til, før vedkommende har betalt; påpeger, at der findes forskellige typer af »loot boxes« (27), og bemærker, at sådanne systemer ikke er uden konsekvenser for forbrugerne, og at spil med en »pay-to-win«-model, navnlig aggressive »pay-to-win«-modeller, eller modeller, der låser populært indhold bag betalingsvægge, har tiltrukket negative reaktioner fra spillesamfund, hvilket har ført til negative anmeldelser og endda ændringer af spil før eller kort efter deres frigivelse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at køb i spil er indgået som et element i videospil i mange år; støtter Kommissionens nyligt vedtagne vejledning til direktivet om urimelig handelspraksis (28), som præciserer reglerne for de betalte tilfældige varer, der er til stede i videospil; understreger, systemer for indkøb i spil også skal overholde direktivet om urimelig handelspraksis og de nyligt vedtagne retningslinjer med henblik på at sikre, at de ikke fører til skadelig praksis for forbrugerne, især mindreårige og små børn; opfordrer til, at direktivet om urimelig handelspraksis overholdes og gennemføres hurtigt for at sikre forbrugerbeskyttelse på det indre marked, navnlig for mindreårige og små børn; |
| --- | --- |

13.

| 14. | Anerkender den bestilte undersøgelse om »loot boxes« og deres påvirkning af forbrugerne, navnlig mindreårige og små børn; bemærker, at undersøgelsen anbefalede, at »loot boxes« blev undersøgt ud fra forbrugerbeskyttelseslovgivningens synsvinkel for at undgå skadelige virkninger og udnyttende praksis i forbindelse med »loot boxes«, navnlig for mindreårige og små børn (29); opfordrer Kommissionen til at analysere den måde, hvorpå »loot boxes« sælges, og til at tage de nødvendige skridt til at skabe en fælles europæisk tilgang til »loot boxes« for at sikre tilstrækkelig beskyttelse af forbrugerne, navnlig mindreårige og små børn; |
| --- | --- |

14.

| 15. | påpeger, at nogle spildesign, der anvendes til systemer for spilintegrerede køb, er designet til at være manipulerende og udnyttende, eftersom de anvender aggressive kommercielle fremgangsmåder, som i væsentligt omfang begrænser forbrugernes valgfrihed og motiverer dem til at træffe finansielle beslutninger, som de ellers ikke ville have truffet; minder om, at sådanne former for praksis er klart forbudt i henhold til direktiv (EU) 2019/2161; opfordrer videospiludviklere og -udbydere til at sikre at spil, som er henvendt til mindreårige, respekterer mindreåriges og små børns rettigheder, herunder hvad angår privatlivets fred, målrettede reklamer og manipulerende praksis; mener, at mindreårige og små børn, når de spiller online videospil, bør nyde godt af samme beskyttelsesniveau som det, der er fastlagt i retsakten om digitale tjenester; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at andre vildledende design ud over systemer til køb i spil og betalte tilfældige varer i spil også forekommer i videospil og kan forvride forbrugernes adfærd; opfordrer de nationale myndigheder til effektivt at håndhæve europæisk og national forbrugerbeskyttelseslovgivning, navnlig direktivet om urimelig handelspraksis og de tilhørende retningslinjer herfor, som forbyder visse mørke mønstre, aggressiv markedsføringspraksis og vildledende gennemsigtighed i forbindelse med de oplysninger, der skal gives til forbrugerne; opfordrer endvidere Kommissionen til fortsat at vurdere disse spørgsmål, navnlig mørke mønstre, som led i den igangværende kvalitetskontrol af EU's forbrugerlovgivning om digital retfærdighed og til at fremlægge passende initiativer, hvis det skønnes nødvendigt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at udviklere af onlinespil, som er henvendt til mindreårige og små børn, bør tage hensyn til deres alder, rettigheder og sårbarheder; understreger, at de skal opfylde de højest mulige standarder gennem design og standardindstillinger, når det drejer sig om sikkerhed, privatlivets fred og fastsættelse af tidsfrister, og bemærker, at forældre ud over at supplere de eksisterende standarder kan spille en vigtig rolle med hensyn til at beskytte mindreårige og små børn, når de spiller videospil; understreger imidlertid, at spilleindustrien bør gennemføre oplysningskampagner og yde støtte til brug af passende værktøjer og information til forældre om, hvorledes de bedre kan beskytte deres børn; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at videospil både er værktøjer til at spille med og kunstværker med kulturel værdi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at forbrugerne bør have alle de nødvendige oplysninger om et online videospil, herunder om tilstedeværelsen af køb i spillet, såsom »loot boxes« og andre tilsyneladende tilfældige køb i spillet, og bør være opmærksomme på typen af indhold, inden de begynder at spille og under spillet, og understreger, at sådanne oplysninger bør vises klart og letforståeligt for alle forbrugere inden købet af spillet og før hvert køb i spillet for bedre at beskytte forbrugerne, navnlig mindreårige og små børn, og for at hjælpe forældre med at forstå og kontrollere deres udgifter; gør opmærksom på, at når virtuelle valutaer anvendes i onlinespil, bør deres værdi i en egentlig valuta altid klart og tydeligt angives for forbrugeren ved hvert køb; minder om, at udeladelsen af sådanne oplysninger er klart forbudt i henhold til direktiv (EU) 2019/2161; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at videospil, der giver spillerne mulighed for at forbedre deres udgangspunkt gennem en »pay to win«-model, klart skal advare spillerne om denne mulighed, før de begynder at spille; regner med, at sådanne »pay to win«-modeller kan skabe forskelsbehandling mellem spillere afhængigt af deres økonomiske situation; opfordrer derfor til, at spil, der anvender sådanne modeller, omfatter en spillemodus uden pay-to-win transaktioner; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over, at Kommissionen vil undersøge automatiske fornyelser for abonnementer og kontrakter i det kommende sundhedstjek af forbrugerbeskyttelseslovgivningen; bemærker, at automatiske fornyelser kan være nyttige for både brugere og handlende ved at gøre det mere bekvemt for forbrugerne og begrænse administrationen for de handlende, men at disse automatiske fornyelser også kan være problematiske, hvis de fortsætter ubegrænset i strid med forbrugernes ønsker; opfordrer både Kommissionen til i sin undersøgelse og de erhvervsdrivende til i deres virksomhedspolitikker at tage hensyn til bedste praksis fra medlemsstater eller virksomheder, der allerede har indført forbrugervenlige autofornyelsespolitikker; opfordrer Kommissionen til på EU-plan at indføre et krav om, at de handlende skal give brugerne en valgmulighed i forbindelse med køb i stedet for at benytte den nuværende ordning som standardindstilling samt klare og let tilgængelige oplysninger om annullering af automatiske fornyelser på ethvert tidspunkt, og at de skal gøre annulleringsprocessen for automatiske fornyelser lige så simpel og nem som tilmeldingsprocessen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer til større gennemsigtighed fra videospiludviklere med hensyn til sandsynlighederne i »loot box« -mekanismer, herunder oplysninger i et almindeligt sprog om, hvad algoritmerne er udformet til at opnå; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at retur — og tilbagebetalingsgarantier udgør en hjørnesten i EU's forbrugerrettigheder, og at forbrugere har den samme ret til at levere retur og anmode om refundering af onlinekøb, som de har ved personlige køb; bemærker, at for onlineindhold og digitalt indhold, hvad enten det downloades eller streames, gælder retten til tilbagebetaling, hvis produktet eller tjenesten er defekt, eller hvis forbrugeren ikke får adgang til produktet som forventet; opfordrer de handlende til fuldt ud at overholde EU-forbrugerbeskyttelsesreglerne og til at give klare, gennemsigtige og pålidelige oplysninger om returprocessen og fortrydelsesretten; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at personer med handicap bør kunne spille alle former for onlinevideospil, og at både tekniske og kommunikative træk ved alle onlinevideospil og alle relevante oplysninger vedrørende spil eller køb af spil skal være inklusive og tilgængelige; opfordrer Kommissionen til at fremlægge initiativer til forbedring af tilgængeligheden af online-videospil for personer med handicap; tilskynder udbydere af onlinevideospil til at gøre spil tilgængelige ved at anvende tilgængelighedskravene i bilag I til direktiv (EU) 2019/882 (30); |
| --- | --- |

24.

| 25. | påpeger, at en vare, der er blevet erhvervet i et videospil, i visse tilfælde kan ombyttes i spillet eller via tredjepartswebsteder til virkelige penge, hvilket er i strid med de vilkår og betingelser, der gælder for udgivere af videospil; opfordrer de nationale myndigheder til at sætte en stopper for den ulovlige praksis, der gør det muligt for enhver at udveksle, sælge eller spille på spilleintegrerede websteder; understreger, at disse tjenester ud over forbrugerbeskyttelsesspørgsmål kan føre til hvidvask af penge; anmoder Kommissionen om at forbyde denne praksis; mener, at retsakten om digitale tjenester kan bidrage til at afhjælpe dette problem, navnlig ved at gennemføre »kend din erhvervskunde«-forpligtelserne; |
| --- | --- |

25.

| 26. | Er bekymret over, at »gold farming« kan være forbundet med tvangsarbejde og udnyttelse i udviklingslandene og med hvidvaskning af penge; opfordrer Kommissionen til at vurdere brugen af »gold farming« i forbindelse med økonomisk kriminalitet og krænkelser af menneskerettighederne og til om nødvendigt at fremlægge passende initiativer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til at fremlægge en europæisk videospilstrategi, der åbner op for denne sektors økonomiske, sociale, uddannelsesmæssige, kulturelle og innovative potentiale, så den får mulighed for at blive førende på det globale videospilmarked; opfordrer Kommissionen til i forbindelse med sin kommende kvalitetskontrol af EU's forbrugerlovgivning om digital retfærdighed at vurdere, om den nuværende forbrugerretlige ramme er tilstrækkelig til at håndtere alle de forbrugerretlige spørgsmål, der rejses i forbindelse med »loot boxes« og »in-game«-køb, og opfordrer den til, hvis dette ikke er tilfældet, at fremsætte et lovgivningsforslag om tilpasning af EU's nuværende forbrugerretlige ramme for onlinevideospil eller til at fremlægge et selvstændigt lovgivningsforslag om onlinespil med henblik på at etablere en harmoniseret europæisk lovramme, der sikrer et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, navnlig for mindreårige og små børn; mener, at disse forslag bør vurdere, om der bør foreslås en forpligtelse til som standard at deaktivere betalinger i spillet og »loot boxes« eller et forbud mod betalte loot boxes for at beskytte mindreårige, undgå fragmentering af det indre marked og sikre, at forbrugerne nyder samme beskyttelsesniveau, uanset hvor de bor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer Kommissionen til at vurdere muligheden af at kræve, at udbydere af onlinevideospil, der er rettet mod mindreårige og små børn, udvikler forudgående børnekonsekvensanalyser baseret på 4C-rammen (indhold, kontakt, adfærd og kontrakt) for risikoklassificering og effektivt afbøde eventuelle fastlagte risici for børns rettigheder; |
| --- | --- |

28.

Yderligere fordele og risici for forbrugerne

| 29. | fremhæver, at mental sundhed er vigtig, navnlig blandt mindreårige og små børn; bemærker, at videospil skabte lettelse under strenge nedlukningsperioder under covid-19; minder om den positive rolle, som onlinekonnektivitet har spillet for at sikre, at europæerne stadig kunne kommunikere, interagere og skabe i fællesskab, herunder via onlinevideospil; minder om, at spil kan give interaktive veje for enkeltpersoner, der oplever social afkobling eller isolation i miljøer i det virkelige liv; bemærker, at dette især har været tilfældet for ældre, der er blandt dem, der har lidt mest under isolationen under covid-19-pandemien; bemærker, at WHO mener, at onlinespil kan blive et vigtigt instrument til at pleje vores bånd til andre (31); bemærker de fordele, som online-spil på tværs af platforme har for brugeroplevelsen — ved at give spillerne mulighed for nemt at interagere på tværs af forskellige platforme — og for spiludviklerne, og opfordrer videospilindustrien til at gøre bedst mulig brug af disse muligheder; bemærker mere generelt de muligheder og nye perspektiver, der genereres ved adgangen til kreative udtryksformer og kulturelt indhold, navnlig for mindreårige og små børn; opfordrer Kommissionen til fortsat at gøre en indsats for at forbedre Europas digitale infrastruktur, der ikke blot støtter de kreative industrier i at udvikle indhold af høj kvalitet, men også de europæiske borgeres adgang til disse kulturelt betydningsfulde værker; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mener, at videospil for mange mennesker ikke kun tjener som en fritidsaktivitet, men også som hjernegymnastik, som f.eks. at løse krævende opgaver og gåder, gå ind i konkurrencer med andre spillere, hvilket kræver en høj grad af koncentration, og udvikle færdigheder som problemløsning, rumlig og hånd-øje-koordination, teamwork, skarpsyn og hurtighed; |
| --- | --- |

30.

| 31. | foreslår, at der arrangeres årlig uddeling af en EU-pris for onlinevideospil i Parlamentet i Bruxelles — den europæiske onlinevideospilspris — for at fremhæve betydningen for det europæiske digitale indre marked af virksomheder, der producerer onlinevideospil, hvoraf mange er SMV'er, med hensyn til beskæftigelse, vækst, innovation og fremme af europæiske værdier; mener, at prisen bør sigte mod at fremme onlinevideospil, der respekterer forbrugernes rettigheder, eller som har en positiv indvirkning på specifikke områder såsom uddannelse eller udviklingen af færdigheder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over det innovative forskningsprojekt EU Kids Online, som samler data af høj kvalitet fra hele Europa om børns perspektiver på deres onlineerfaringer; opfordrer til hyppigere opdateringer af dette verdensførende initiativ; opfordrer Kommissionen til at finansiere dette og lignende initiativer i fremtiden; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at onlinevideospil er vigtige for uddannelse, eftersom de kan være et nyttigt redskab i læringsprocesser, og at mange spil er specifikt udformet til uddannelsesformål, såsom med henblik på at fremprovokere debat om samfundsmæssige spørgsmål eller at uddybe forståelsen af historiske eller kulturelle begivenheder; minder om, at videospil indgår i de nationale undervisningsplaner; bemærker, at kommercielle videospil også anvendes til undervisningsformål; påpeger, at videospil også anvendes til at udvikle kritisk tænkning og færdigheder og til at stimulere kreativitet; understreger også, at videospil kan finde anvendelse senere i livet, idet de kan tilbyde mental stimulering og kontaktmuligheder for ældre; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at misbrug af onlinevideospil kan have en negativ indvirkning på de sociale relationer, arbejde, skolefrafaldsprocent, fysiske og mentale sundhedsproblemer og ringe akademiske resultater, mens forskning også viser, at videospil kan have positiv indflydelse; understreger derfor behovet for at finde en sund balance; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at afhængighed af videospil, også kendt som »gaming disorder«, er et problem for nogle spillere; bemærker, at WHO har klassificeret »gaming disorder« som en form for sygelig hang til spil, der er karakteriseret ved forringet kontrol over spilleaktiviteten, stigende prioritering af spil frem for andre aktiviteter i et omfang, hvor spil har forrang frem for andre interesser og daglige aktiviteter, og fortsættelse eller eskalering af spil på trods af negative følger; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at videospilindustrien, brugere og forældre ikke bør undervurdere risiciene og virkningerne af »gaming disorder«; minder om, at videnskabelig forskning har dokumenteret, at puberteten og teenageårene er perioder i livet, hvor mennesker er mere i risiko for at udvikle afhængighed; opfordrer til yderligere samarbejde mellem udviklere af videospil, udgivere, platforme og den bredere gruppe af interessenter, herunder nationale kompetente myndigheder og Kommissionen, for at hjælpe med at mindske risikoen for »gaming disorder«; foreslår, at der iværksættes flere oplysningskampagner for at sikre, at forældre og unge spillere er opmærksomme på de risici, der er forbundet med »gaming disorder«, og opfordrer spiludviklerne til at undgå manipulerende spildesign, der kan føre til ludomani, isolation og cyberchikane; |
| --- | --- |

36.

| 37. | bemærker manglen på EU-dækkende disaggregerede data om gennemsnitlig tid brugt på at spille spil, gennemsnitlige udgifter under spil, generel spiloplevelse og deraf følgende sociopsykologiske virkninger; opfordrer Kommissionen til at indsamle disse data på årsbasis og forelægge Parlamentet en rapport herom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bemærker, at spilleindustrien har adgang til enorme mængder af til tider følsomme personoplysninger; understreger, at den skal sikre, at behandlingen af personoplysninger foretages i overensstemmelse med den generelle forordning om databeskyttelse og anden EU-lovgivning, og at brugerprofiler, der er oprettet ved hjælp af adfærdsdata, ikke anvendes til manipulerende og diskriminerende formål; opfordrer de kompetente myndigheder til at sikre, at relevant EU-lovgivning og national lovgivning håndhæves strengt; understreger, at analyser af spilleres mønstre gennem indsamling af data ikke bør fremme teknikker til at få spillerne på krogen, men i stedet bør fokusere på at forbedre spiloplevelsen; opfordrer udviklerne til at overveje spildesign i kapitler eller hyppige opsparingssteder for at lette opmærksomhedsafbrydelser, hvorunder spillerne har mulighed for at løsrive sig; |
| --- | --- |

38.

| 39. | påpeger, at onlinevideospilplatforme kan anvendes af svindlere til phishing; opfordrer til, at der gennemføres oplysningskampagner for at øge bevidstheden om de risici, der er forbundet hermed, navnlig blandt mindreårige og unge; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer indtrængende videospilindustrien, Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde en handlingsplan for at sikre kønsbalancen i alle faser af udviklingen inden for onlinespilindustrien; opfordrer desuden industrien til at undgå, at kvinder gøres til objekter, og til at undgå at skabe, gentage eller forstærke kønsstereotyper; understreger, at disse alt for almindelige former for praksis skaber et fjendtligt miljø for kvinder og piger i onlinevideospil; |
| --- | --- |

40.

Sikring af et sikkert onlinemiljø for brugere af onlinevideospil

| 41. | glæder sig over industristyrede initiativer såsom PEGI (europadækkende aldersmærkningssystem for spil), der anvendes i 38 lande; mener, at en sådan klassificeringsordning kan være særlig nyttig med hensyn til at levere beskrivelser af indholdet og oplysning om den anbefalede alder for at spille et spil, hvilket hjælper forældre med at vælge passende spil til deres børn; understreger, at klassificeringsordningen udgør en del af den overordnede PEGI-adfærdskodeks, som samlet set har til formål at sikre et sikkert miljø for spillere; glæder sig over PEGI's opdaterede tilgang, som nu informerer forbrugerne om, hvorvidt et spil indeholder betalt tilsyneladende tilfældigt indhold; understreger, at tilstedeværelsen af spilintegreret betalt indhold, herunder betalt tilsyneladende tilfældigt indhold, ikke udelukker forældre fra at administrere adgangen til den type indhold, samtidig med at det giver et barn mulighed for at få adgang til grundspillet, hvis dette anses for at være alderssvarende; bemærker, at nogle lande har gjort PEGI-systemet til lov; opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan PEGI-systemet gennemføres i de forskellige typer spil, der er tilgængelige på markedet og i hele Unionen, og til at undersøge mulighederne for at forankre det i EU-retten med henblik på at gøre PEGI-systemet og dets adfærdskodeks til det harmoniserede, obligatoriske aldersklassificeringssystem for alle videospiludviklere, app stores og onlineplatforme for at undgå fragmentering af det indre marked og skabe retssikkerhed for videospilindustrien; |
| --- | --- |

41.

| 42. | anerkender PEGI-systemets potentiale til at give forbrugerne vigtige oplysninger forud for aftaleindgåelsen; mener dog, at dette industristyrede initiativ bør suppleres af yderligere foranstaltninger for at sikre det højeste niveau af forbrugerbeskyttelse og løse de forbrugerretlige problemer, der opstår i forbindelse med køb af spil og loot box-mekanismerne; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer industrien, herunder spilplatforme og udgivere, uafhængige specialiserede partnere og klassificeringsorganer til at fortsætte oplysningskampagnerne om PEGI-systemet, således at flere forældre får at vide, at det findes, og til at være lydhøre over for at tilpasse klassificeringssystemet som reaktion på udviklingen i videospil og deres spilintegrerede indhold og for fortsat at gøre det lettere for forældre at træffe beslutninger; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen til at udvikle minimumsstandarder for beskyttelse af privatlivets fred og til at vurdere behovet for et sikkert og inklusivt alderssikringssystem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker med bekymring de risici, der er forbundet med brugen af hadefuld tale og cybermobning på onlinevideospilplatforme, som er særlig farlig, når den er rettet mod mindreårige og små børn; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at onlinevideospil skal skabe et sikkert digitalt miljø for brugerne; glæder sig over den nylige vedtagelse af retsakten om digitale tjenester, der ajourfører reglerne for indholdsmoderation i Europa med det formål bedre at kunne bekæmpe ulovligt onlineindhold, herunder i videospil; anmoder om, at den omsættes i national lovgivning og gennemføres hurtigt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at skadeligt indhold i tillæg til ulovligt indhold også kan udbredes i videospil gennem spillenes kommunikationsfunktioner eller sociale medieplatforme for spil; understreger, at videospilindustrien bør anvende passende foranstaltninger og værktøjer til at beskytte alle brugere mod skadeligt indhold i overensstemmelse med gældende national lovgivning og EU-lovgivning; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaternes forbrugerbeskyttelsesmyndigheder til at sikre, at forbrugerlovgivningen respekteres og håndhæves fuldt ud, herunder i videospilsektoren, ved at gennemføre sektorspecifikke kontrolaktioner (»sweeps«) eller ved at iværksætte en koordineret håndhævelsesaktion i henhold til forordning (EU) 2017/2394 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af forbrugerbeskyttelseslovgivningen (32), når det er nødvendigt; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUT C 65 af 14.3.2002, s. 2.

(2)  EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69.

(3)  EUT L 136 af 22.5.2019, s. 1.

(4)  EUT L 328 af 18.12.2019, s. 7.

(5)  EUT L 304 af 22.11.2011, s. 64.

(6)  EUT C 526 af 29.12.2021, s. 1.

(7)  EUT C 525 af 29.12.2021, s. 1.

(8)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(9)  EUT L 277 af 27.10.2022, s. 1.

(10)  EUT C 87 E af 1.4.2010, s. 122.

(11)  EUT C 419 af 16.12.2015, s. 33.

(12)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 934.

(13)  EUT C 160 af 13.4.2022, s. 13.

(14)  COM(2022)0212.

(15)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation, »Key facts from 2021: Video games — a force for good«, tilgået den 19. december 2022.

(16)  EY, ‘Rebuilding Europe: the cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis’, januar 2021.

(17)  Domstolens dom af 23. januar 2014, Nintendo Co. Ltd m.fl. mod PC Box Srl og 9Net Srl., sag C-355/12, ECLI: EU:C:2014:25.

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/24/EF af 23. april 2009 om retlig beskyttelse af edb-programmer (EUT L 111 af 5.5.2009, s. 16).

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/29/EF af 22. maj 2001 om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet (EFT L 167 af 22.6.2001, s. 10).

(20)  Kommissionen, »The value of European video games society«, 30. maj 2022.

(21)  Parker, S., »The trouble with Roblox, the video game empire built on child labour«, The Guardian, 9. januar 2022.

(22)  Kantar på anmodning fra Kommissionen, »Special Eurobarometer — Report — E-Communications in the Single Market«, juni 2021.

(23)  WHO, »Gaming disorder«, tilgået den 15. december 2022.

(24)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation, »Key Facts 2020: The year we played together«, 24. august 2021.

(25)  Interactive Software Federation of Europe and European Games Developer Federation, »Key facts from 2021: Video games — a force for good«, tilgået den 19. december 2022.

(26)  Skriftlig dokumentation indgivet af Anti-Defamation League to the Joint Committee on the Draft Online Safety Bill of the UK Parliament (OSB0030), »How Algorithms Influence Harmful Online Conduct«, september 2021.

(27)  Typerne af »loot boxes« kan variere afhængigt af bl.a. adgangsbetingelserne (ventetid, visning af reklamer, betaling med rigtige penge), belønningen, dens gennemsigtighed, chancerne for at få fat i elementet og muligheden for at konvertere det element, der er opnået, i spilvaluta, eller rigtige penge.

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/29/EF af 11. maj 2005 om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked og om ændring af Rådets direktiv 84/450/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/7/EF, 98/27/EF og 2002/65/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2006/2004 (EUT L 149 af 11.6.2005, s. 22).

(29)  Forbrukerrådet, »Insert coin –How the gaming industry exploits consumers using loot boxes«, 31. maj 2022.

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/882 af 17. april 2019 om tilgængelighedskrav for produkter og tjenester (EUT L 151 af 7.6.2019, s. 70).

(31)  Bloomberg, »Games Industry Unites to Promote World Health Organization Messages Against COVID-19; Launch #PlayApartTogether Campaign«, 10. april 2020.

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2394 af 12. december 2017 om samarbejde mellem nationale myndigheder med ansvar for håndhævelse af lovgivning om forbrugerbeskyttelse og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2006/2004 (EUT L 345 af 27.12.2017, s. 1).

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/26

---

P9_TA(2023)0009

Gennemførelse af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning 2022

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning 2022 (2022/2048(INI))

(2023/C 214/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21 og 36, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig artikel 21 og 36,

| — | der henviser til rapporten af 14. juni 2022 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) med titlen »FUSP-rapport — vores prioriteter for 2022«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 14. juni 2022 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) med titlen »FUSP-rapport — vores prioriteter for 2022«,

| — | der henviser til »Et strategisk kompas for sikkerhed og forsvar — For en Europæisk Union, der beskytter sine borgere, værdier og interesser og bidrager til international fred og sikkerhed«, som vedtaget af Rådet den 21. marts 2022 og godkendt af Det Europæiske Råd den 24. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til »Et strategisk kompas for sikkerhed og forsvar — For en Europæisk Union, der beskytter sine borgere, værdier og interesser og bidrager til international fred og sikkerhed«, som vedtaget af Rådet den 21. marts 2022 og godkendt af Det Europæiske Råd den 24. marts 2022,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 24. og 25. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 24. og 25. marts 2022,

| — | der henviser til Versailleserklæringen af 11. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Versailleserklæringen af 11. marts 2022,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 23. og 24. juni 2022 om Europa i bredere forstand, Ukraine, Ukraines, Republikken Moldovas og Georgiens ansøgninger om medlemskab, Vestbalkan, økonomiske spørgsmål, konferencen om Europas fremtid og eksterne forbindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 23. og 24. juni 2022 om Europa i bredere forstand, Ukraine, Ukraines, Republikken Moldovas og Georgiens ansøgninger om medlemskab, Vestbalkan, økonomiske spørgsmål, konferencen om Europas fremtid og eksterne forbindelser,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2022 om EU's udvidelsespolitik (COM(2022)0528), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2022 om EU's udvidelsespolitik (COM(2022)0528),

| — | der henviser til de resolutioner, der er vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling af hhv. 2. marts 2022 med titlen »Aggression against Ukraine« (A/RES/ES-11/L.1) og af 12. oktober 2022 med titlen »Territorial integrity of Ukraine: defending the principles of the Charter of the United Nations« (A/RES/ES-11/L.5), |
| --- | --- |

—

der henviser til de resolutioner, der er vedtaget af De Forenede Nationers Generalforsamling af hhv. 2. marts 2022 med titlen »Aggression against Ukraine« (A/RES/ES-11/L.1) og af 12. oktober 2022 med titlen »Territorial integrity of Ukraine: defending the principles of the Charter of the United Nations« (A/RES/ES-11/L.5),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2022 om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation, i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2022 om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation, i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2021 med titlen »Meddelelse om EU's udvidelsespolitik« (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2021 med titlen »Meddelelse om EU's udvidelsespolitik« (COM(2021)0644),

| — | der henviser til De Forenede Nationers Generalforsamlings resolution af 7. april 2022 med titlen »Suspension of the rights of membership of the Russian Federation in the Human Rights Council« (Suspendering af Den Russiske Føderations plads i Menneskerettighedsrådet (A/RES/ES-11/L.4), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers Generalforsamlings resolution af 7. april 2022 med titlen »Suspension of the rights of membership of the Russian Federation in the Human Rights Council« (Suspendering af Den Russiske Føderations plads i Menneskerettighedsrådet (A/RES/ES-11/L.4),

| — | der henviser til rapporten af 9. maj 2022 om det endelige resultat af konferencen om Europas fremtid, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 9. maj 2022 om det endelige resultat af konferencen om Europas fremtid,

| — | der henviser til sin beslutning af 4. maj 2022 om opfølgning af konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. maj 2022 om opfølgning af konklusionerne fra konferencen om Europas fremtid (2),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509 af 22. marts 2021 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet og om ophævelse af afgørelse (FUSP) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509 af 22. marts 2021 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet og om ophævelse af afgørelse (FUSP) 2015/528 (3),

| — | der henviser til Rådets konklusioner om covid-19, krisestyring og modstandsdygtighed, sikkerhed og forsvar, eksterne aspekter af migration og eksterne forbindelser, som blev vedtaget den 16. december 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om covid-19, krisestyring og modstandsdygtighed, sikkerhed og forsvar, eksterne aspekter af migration og eksterne forbindelser, som blev vedtaget den 16. december 2021,

| — | der henviser til sin henstilling af 23. november 2022 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om EU's nye udvidelsesstrategi (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 23. november 2022 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om EU's nye udvidelsesstrategi (4),

| — | der henviser til NATO's strategiske koncept, som blev vedtaget af NATO's stats- og regeringschefer på NATO-topmødet i Madrid den 29. juni 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til NATO's strategiske koncept, som blev vedtaget af NATO's stats- og regeringschefer på NATO-topmødet i Madrid den 29. juni 2022,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 af 31. oktober 2000, der fastlagde dagsordenen for kvinder, fred og sikkerhed i 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 af 31. oktober 2000, der fastlagde dagsordenen for kvinder, fred og sikkerhed i 2000,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 25. november 2020 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen om EU's kønshandlingsplan (GAP) III med titlen »En ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil« (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 25. november 2020 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen om EU's kønshandlingsplan (GAP) III med titlen »En ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil« (JOIN(2020)0017),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. december 2022 om fremtidsudsigterne for tostatsløsningen for Israel og Palæstina (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. december 2022 om fremtidsudsigterne for tostatsløsningen for Israel og Palæstina (5),

| — | der henviser til den fælles erklæring om samarbejdet mellem EU og NATO, som blev undertegnet den 10. januar 2023 af formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen og NATO's generalsekretær, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring om samarbejdet mellem EU og NATO, som blev undertegnet den 10. januar 2023 af formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Kommissionen og NATO's generalsekretær,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0292/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0292/2022),

| A. | der henviser til, at Den Russiske Føderations uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine med støtte fra Lukasjenko-regimet i Belarus har bragt krigens uvæsen tilbage til det europæiske kontinent og har forårsaget omfattende ødelæggelser og lidelser; der henviser til, at Rusland har begået krigsforbrydelser mod Ukraine; der henviser til, at dette alt sammen udgør en betydelig trussel mod og fortsat udgør en forværring af den europæiske og globale sikkerhed; der henviser til, at Rusland har fremsat trusler om brug af atomvåben; der henviser til, at de globale forsyningskæder er blevet negativt påvirket, og at fødevaresikkerheden er blevet undermineret i flere områder af verden; der henviser til, at Den Russiske Føderations ulovlige angrebskrig mod Ukraine har skabt økonomisk usikkerhed, ført til en skarp stigning i energipriserne, har forværret klimakrisen og har betydeligt potentiale til at destabilisere mange medlemsstater og tredjelande yderligere, navnlig landene på Vestbalkan og i Det Østlige Partnerskab, og derfor i betydelig grad har ændret den geopolitiske kontekst for EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP); der henviser til, at angrebskrigen mod Ukraine var en del af Putins plan om at omforme den euro-atlantiske sikkerhedsstruktur; der henviser til, at denne plan er blevet forpurret takket være den ukrainske hærs heroiske forsvar; der henviser til, at EU siden 2014 ikke har været i stand til at udnytte sine fælles sikkerheds- og forsvarsinstrumenter (FSFP) fuldt ud til effektivt at støtte Ukraines kamp mod Rusland, selv om der kan ses visse forbedringer i år; der henviser til, at EU er nødt til at udbygge sine kapaciteter og styrke sin politiske vilje til at skabe sikkerhed i sit umiddelbare naboskabsområde for at blive opfattet som en succesrig og troværdig global aktør; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Russiske Føderations uprovokerede og uberettigede militære aggression mod Ukraine med støtte fra Lukasjenko-regimet i Belarus har bragt krigens uvæsen tilbage til det europæiske kontinent og har forårsaget omfattende ødelæggelser og lidelser; der henviser til, at Rusland har begået krigsforbrydelser mod Ukraine; der henviser til, at dette alt sammen udgør en betydelig trussel mod og fortsat udgør en forværring af den europæiske og globale sikkerhed; der henviser til, at Rusland har fremsat trusler om brug af atomvåben; der henviser til, at de globale forsyningskæder er blevet negativt påvirket, og at fødevaresikkerheden er blevet undermineret i flere områder af verden; der henviser til, at Den Russiske Føderations ulovlige angrebskrig mod Ukraine har skabt økonomisk usikkerhed, ført til en skarp stigning i energipriserne, har forværret klimakrisen og har betydeligt potentiale til at destabilisere mange medlemsstater og tredjelande yderligere, navnlig landene på Vestbalkan og i Det Østlige Partnerskab, og derfor i betydelig grad har ændret den geopolitiske kontekst for EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP); der henviser til, at angrebskrigen mod Ukraine var en del af Putins plan om at omforme den euro-atlantiske sikkerhedsstruktur; der henviser til, at denne plan er blevet forpurret takket være den ukrainske hærs heroiske forsvar; der henviser til, at EU siden 2014 ikke har været i stand til at udnytte sine fælles sikkerheds- og forsvarsinstrumenter (FSFP) fuldt ud til effektivt at støtte Ukraines kamp mod Rusland, selv om der kan ses visse forbedringer i år; der henviser til, at EU er nødt til at udbygge sine kapaciteter og styrke sin politiske vilje til at skabe sikkerhed i sit umiddelbare naboskabsområde for at blive opfattet som en succesrig og troværdig global aktør;

| B. | der henviser til, at de østlige nabolande og Vestbalkan har brug for fredelig konfliktløsning, øget stabilitet og sikkerhed og øget gensidigt samarbejde; der henviser til, at sikkerheden i disse regioner i høj grad er truet af Ruslands invasion af Ukraine og risikoen for, at denne angrebskrig breder sig til nabolandene; der henviser til, at destabiliseringen af vores umiddelbare nabolande truer stabiliteten, freden og sikkerheden i EU; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at de østlige nabolande og Vestbalkan har brug for fredelig konfliktløsning, øget stabilitet og sikkerhed og øget gensidigt samarbejde; der henviser til, at sikkerheden i disse regioner i høj grad er truet af Ruslands invasion af Ukraine og risikoen for, at denne angrebskrig breder sig til nabolandene; der henviser til, at destabiliseringen af vores umiddelbare nabolande truer stabiliteten, freden og sikkerheden i EU;

| C. | der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine fremhæver behovet for stærkere, mere ambitiøse, troværdige, strategiske og samlede EU-tiltag på den internationale scene og understreger behovet for, at EU selvstændigt fastsætter sine egne strategiske mål og udvikler og udruller evnen til at forfølge dem; der henviser til, at den endnu en gang understreger nødvendigheden af, at Europa prioriterer sin energiuafhængighed; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine fremhæver behovet for stærkere, mere ambitiøse, troværdige, strategiske og samlede EU-tiltag på den internationale scene og understreger behovet for, at EU selvstændigt fastsætter sine egne strategiske mål og udvikler og udruller evnen til at forfølge dem; der henviser til, at den endnu en gang understreger nødvendigheden af, at Europa prioriterer sin energiuafhængighed;

| D. | der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine er en øjenåbner for EU, idet den udgør en umiddelbar trussel mod den europæiske og globale sikkerhedsorden og EU og dens medlemsstaters sikkerhed; der henviser til, at Ruslands invasion af Ukraine har skabt øget fremdrift i retning af at opnå en geopolitisk omdefinering af FUSP og EU's optræden udadtil generelt med en storstilet vision styret af Unionens interesser i den nye geopolitiske virkelighed, med en reel viljekraft og med transatlantisk samarbejde, for at opnå strategisk relevante resultater; der henviser til, at Finland og Sverige har ansøgt om at blive medlemmer af NATO i lyset af den russiske angrebskrig; der henviser til, at denne konflikt viser, at der er presserende behov for, at medlemsstaterne fastlægger en fælles opfattelse af trusler og udviser ægte solidaritet med medlemsstaterne i frontlinjen; der henviser til, at denne krig på ny har bekræftet NATO's rolle som fundamentet for europæisk sikkerhed, og at et stærkt transatlantisk bånd er uundværligt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den russiske angrebskrig mod Ukraine er en øjenåbner for EU, idet den udgør en umiddelbar trussel mod den europæiske og globale sikkerhedsorden og EU og dens medlemsstaters sikkerhed; der henviser til, at Ruslands invasion af Ukraine har skabt øget fremdrift i retning af at opnå en geopolitisk omdefinering af FUSP og EU's optræden udadtil generelt med en storstilet vision styret af Unionens interesser i den nye geopolitiske virkelighed, med en reel viljekraft og med transatlantisk samarbejde, for at opnå strategisk relevante resultater; der henviser til, at Finland og Sverige har ansøgt om at blive medlemmer af NATO i lyset af den russiske angrebskrig; der henviser til, at denne konflikt viser, at der er presserende behov for, at medlemsstaterne fastlægger en fælles opfattelse af trusler og udviser ægte solidaritet med medlemsstaterne i frontlinjen; der henviser til, at denne krig på ny har bekræftet NATO's rolle som fundamentet for europæisk sikkerhed, og at et stærkt transatlantisk bånd er uundværligt;

| E. | der henviser til, at det er bydende nødvendigt, at Unionen gør noget ved sine vigtigste svagheder, som f.eks. de senere års overdrevne afhængighed af Rusland og Folkerepublikken Kina, og styrker sin modstandsdygtighed og sit beredskab over for trusler fra totalitære og ikkedemokratiske regimer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er bydende nødvendigt, at Unionen gør noget ved sine vigtigste svagheder, som f.eks. de senere års overdrevne afhængighed af Rusland og Folkerepublikken Kina, og styrker sin modstandsdygtighed og sit beredskab over for trusler fra totalitære og ikkedemokratiske regimer;

| F. | der henviser til, at Ruslands invasion også understreger nødvendigheden af, at medlemsstaterne udviser den nødvendige politiske vilje til at omdanne FUSP til en fuldgyldig EU-politik, hvilket understreges af de borgerdrevne resultater af konferencen om Europas fremtid; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Ruslands invasion også understreger nødvendigheden af, at medlemsstaterne udviser den nødvendige politiske vilje til at omdanne FUSP til en fuldgyldig EU-politik, hvilket understreges af de borgerdrevne resultater af konferencen om Europas fremtid;

| G. | der henviser til, at potentialet for en hurtig og effektiv udenrigs-, sikkerheds- og forsvarsindsats som fastsat i Lissabontraktaten kun er blevet udnyttet på meget begrænset vis i det seneste årti på grund af manglende politisk vilje fra medlemsstaternes side; der henviser til, at det på grund af det ændrede europæiske sikkerhedsbillede er på høje tid at anvende alle instrumenter som fastsat i TEU, navnlig for så vidt angår FSFP; der henviser til, at Lissabontraktaten indeholder elementer såsom en militær opstartsfond under artikel 41, stk. 3, litra b), muligheden for at danne en lille gruppe med mere ambitiøse sikkerheds- og forsvarsmål under artikel 44 og fastlæggelsen af en ægte europæisk kapacitets- og forsvarsmaterielpolitik under artikel 42, stk. 3, som har eksisteret siden december 2009; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at potentialet for en hurtig og effektiv udenrigs-, sikkerheds- og forsvarsindsats som fastsat i Lissabontraktaten kun er blevet udnyttet på meget begrænset vis i det seneste årti på grund af manglende politisk vilje fra medlemsstaternes side; der henviser til, at det på grund af det ændrede europæiske sikkerhedsbillede er på høje tid at anvende alle instrumenter som fastsat i TEU, navnlig for så vidt angår FSFP; der henviser til, at Lissabontraktaten indeholder elementer såsom en militær opstartsfond under artikel 41, stk. 3, litra b), muligheden for at danne en lille gruppe med mere ambitiøse sikkerheds- og forsvarsmål under artikel 44 og fastlæggelsen af en ægte europæisk kapacitets- og forsvarsmaterielpolitik under artikel 42, stk. 3, som har eksisteret siden december 2009;

| H. | der henviser til, at passerellebestemmelser kan anvendes straks til at skifte fra kravet om enstemmighed til anvendelse af afstemning med kvalificeret flertal på specifikke politikområder; der henviser til, at den aktuelle trussel mod den europæiske sikkerhed kræver omgående tilpasning af visse arbejdsmetoder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at passerellebestemmelser kan anvendes straks til at skifte fra kravet om enstemmighed til anvendelse af afstemning med kvalificeret flertal på specifikke politikområder; der henviser til, at den aktuelle trussel mod den europæiske sikkerhed kræver omgående tilpasning af visse arbejdsmetoder;

| I. | der henviser til, at Rådet har handlet hurtigt og forenet og til dato har vedtaget ni pakker af sanktioner mod Rusland som følge af dets gerninger i Ukraine, herunder sanktioner mod enkeltpersoner, såsom indefrysning af aktiver og rejserestriktioner, økonomiske sanktioner, der er rettet mod finanssektoren, handelssektoren, energisektoren, transportsektoren, teknologisektoren og forsvarssektoren, restriktioner for medier, diplomatiske foranstaltninger, restriktioner på økonomiske forbindelser med det besatte Krim og Sevastopol og med de dele af områderne Donetsk og Luhansk, der ikke er under regeringens kontrol, samt foranstaltninger vedrørende økonomisk samarbejde, hvilket alt sammen er udtryk for solidaritet og enhed, men stadig ikke er nok til at stoppe den angribende part; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Rådet har handlet hurtigt og forenet og til dato har vedtaget ni pakker af sanktioner mod Rusland som følge af dets gerninger i Ukraine, herunder sanktioner mod enkeltpersoner, såsom indefrysning af aktiver og rejserestriktioner, økonomiske sanktioner, der er rettet mod finanssektoren, handelssektoren, energisektoren, transportsektoren, teknologisektoren og forsvarssektoren, restriktioner for medier, diplomatiske foranstaltninger, restriktioner på økonomiske forbindelser med det besatte Krim og Sevastopol og med de dele af områderne Donetsk og Luhansk, der ikke er under regeringens kontrol, samt foranstaltninger vedrørende økonomisk samarbejde, hvilket alt sammen er udtryk for solidaritet og enhed, men stadig ikke er nok til at stoppe den angribende part;

| J. | der henviser til, at indskrænkningen af mediefriheden og fremkomsten af desinformationskampagner, udenlandsk indblanding og angreb på journalister er en global tendens, der ses tydeligst i demokratier, der gør tilbageskridt, og fremturende totalitære stater; der henviser til, at konsekvenserne for menneskerettighederne, demokratiet, den offentlige deltagelse og udviklingen på verdensplan er foruroligende; der henviser til, at EU er nødt til at styrke sit samarbejde med ligesindede partnerlande for at fremme og forsvare medie- og ytringsfriheden og modvirke desinformation og udenlandsk indblanding i tredjelande; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at indskrænkningen af mediefriheden og fremkomsten af desinformationskampagner, udenlandsk indblanding og angreb på journalister er en global tendens, der ses tydeligst i demokratier, der gør tilbageskridt, og fremturende totalitære stater; der henviser til, at konsekvenserne for menneskerettighederne, demokratiet, den offentlige deltagelse og udviklingen på verdensplan er foruroligende; der henviser til, at EU er nødt til at styrke sit samarbejde med ligesindede partnerlande for at fremme og forsvare medie- og ytringsfriheden og modvirke desinformation og udenlandsk indblanding i tredjelande;

| K. | der henviser til, at den langvarige ustabilitet og sikkerhedsmæssige uforudsigelighed ved EU's grænser og i dets umiddelbare nabolande udgør en direkte trussel mod Unionens og dens medlemsstaters sikkerhed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den langvarige ustabilitet og sikkerhedsmæssige uforudsigelighed ved EU's grænser og i dets umiddelbare nabolande udgør en direkte trussel mod Unionens og dens medlemsstaters sikkerhed;

| L. | der henviser til, at Ruslands regering under ledelse af Vladimir Putin er vedblevet med at udføre internationale terrorhandlinger mod politiske modstandere og suveræne stater, hvilket har kulmineret med invasionen og besættelsen af Ukraine siden 2014; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Ruslands regering under ledelse af Vladimir Putin er vedblevet med at udføre internationale terrorhandlinger mod politiske modstandere og suveræne stater, hvilket har kulmineret med invasionen og besættelsen af Ukraine siden 2014;

| M. | der henviser til, at de globale konsekvenser af Den Russiske Føderations uberettigede invasion af Ukraine forværres af virkningerne af den igangværende og uhørt omfattende coronapandemi, der opstod i Wuhan i Folkerepublikken Kina; der henviser til, at genkomsten af uindskrænket krig på det europæiske kontinent, den økonomiske ustabilitet og Den Russiske Føderations bevidste instrumentalisering af energivolatiliteten resulterer i øjeblikkelig geopolitisk usikkerhed for borgerne i Den Europæiske Union, kandidatlandene og potentielle kandidatlande samt for partnerlande i hele verden; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de globale konsekvenser af Den Russiske Føderations uberettigede invasion af Ukraine forværres af virkningerne af den igangværende og uhørt omfattende coronapandemi, der opstod i Wuhan i Folkerepublikken Kina; der henviser til, at genkomsten af uindskrænket krig på det europæiske kontinent, den økonomiske ustabilitet og Den Russiske Føderations bevidste instrumentalisering af energivolatiliteten resulterer i øjeblikkelig geopolitisk usikkerhed for borgerne i Den Europæiske Union, kandidatlandene og potentielle kandidatlande samt for partnerlande i hele verden;

| N. | der henviser til, at opnåelse af strategisk autonomi kræver, at Unionen er i stand til at forfølge alle spørgsmål af strategisk betydning for EU uden unødig afhængighed af tredjestaters og ikke-EU-aktørers formåen, herunder gennem fjernelse af sårbarheder, der gør Unionen åben for intern splittelse og tvangsmæssige indrømmelser til autoritære aktører; der henviser til, at opnåelse af strategisk autonomi vil gøre det muligt for Unionen at styrke sin optræden udadtil yderligere på grundlag af styrke, ved mere effektivt forfølge og fremme sine værdibaserede interesser og styrke sit bidrag til global multilateralisme, fredelig løsning af konflikter og udvikling af demokrati, retsstatsforhold og grundlæggende rettigheder på verdensplan; der henviser til, at EU ikke vil være i stand til at forsvare sig selv eller være en troværdig aktør uden reelle investeringer i medlemsstaternes forsvar; der henviser til, at NATO-ledernes beslutning om at afsætte mindst 2 % af BNP til forsvarsudgifter på trods af den fortsatte russiske aggression imod Ukraine siden 2014 kun er blevet gennemført af nogle få allierede, som er medlemsstater, navnlig dem på den østlige flanke; der henviser til, at det at nå op på denne andel viser en reel vilje til at styrke den europæiske sikkerhed og EU's position på samme tid; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at opnåelse af strategisk autonomi kræver, at Unionen er i stand til at forfølge alle spørgsmål af strategisk betydning for EU uden unødig afhængighed af tredjestaters og ikke-EU-aktørers formåen, herunder gennem fjernelse af sårbarheder, der gør Unionen åben for intern splittelse og tvangsmæssige indrømmelser til autoritære aktører; der henviser til, at opnåelse af strategisk autonomi vil gøre det muligt for Unionen at styrke sin optræden udadtil yderligere på grundlag af styrke, ved mere effektivt forfølge og fremme sine værdibaserede interesser og styrke sit bidrag til global multilateralisme, fredelig løsning af konflikter og udvikling af demokrati, retsstatsforhold og grundlæggende rettigheder på verdensplan; der henviser til, at EU ikke vil være i stand til at forsvare sig selv eller være en troværdig aktør uden reelle investeringer i medlemsstaternes forsvar; der henviser til, at NATO-ledernes beslutning om at afsætte mindst 2 % af BNP til forsvarsudgifter på trods af den fortsatte russiske aggression imod Ukraine siden 2014 kun er blevet gennemført af nogle få allierede, som er medlemsstater, navnlig dem på den østlige flanke; der henviser til, at det at nå op på denne andel viser en reel vilje til at styrke den europæiske sikkerhed og EU's position på samme tid;

| O. | der henviser til, at europæiske staters frivillige tiltrædelse af EU stadig er Unionens mest vellykkede udenrigspolitiske instrument; der henviser til, at de europæiske ledere den 23. juni 2022 tildelte Ukraine og Republikken Moldova status som kandidatlande til EU-medlemskab og anerkendte Georgiens europæiske perspektiv; der henviser til, at Det Europæiske Råd den 15. december 2022 gav Bosnien-Hercegovina status som kandidatland til EU-medlemskab, og at Republikken Kosovo indgav sin ansøgning om EU-medlemskab; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at europæiske staters frivillige tiltrædelse af EU stadig er Unionens mest vellykkede udenrigspolitiske instrument; der henviser til, at de europæiske ledere den 23. juni 2022 tildelte Ukraine og Republikken Moldova status som kandidatlande til EU-medlemskab og anerkendte Georgiens europæiske perspektiv; der henviser til, at Det Europæiske Råd den 15. december 2022 gav Bosnien-Hercegovina status som kandidatland til EU-medlemskab, og at Republikken Kosovo indgav sin ansøgning om EU-medlemskab;

| P. | der henviser til, at Unionens FUSP bygger på værdierne demokrati, retsstat, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed, respekt for den menneskelige værdighed, principperne om lighed og solidaritet og respekt for principperne i FN-pagten og folkeretten; der henviser til, at Unionens værdier, jf. artikel 2, artikel 3, stk. 5, og artikel 21 i TEU, er i Unionens umiddelbare interesse; der henviser til, at der fortsat lægges et autokratisk pres på disse demokratiske værdier, hvilket underminerer kontrollen med magtmisbrug, øger hyppigheden og alvoren af menneskerettighedskrænkelser og indsnævrer råderummet for civilsamfundet, uafhængige medier og demokratiske oppositionsbevægelser; der henviser til, at 2021 ifølge Freedom House var det 16. år i træk med demokratiske tilbageskridt på globalt plan; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Unionens FUSP bygger på værdierne demokrati, retsstat, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed, respekt for den menneskelige værdighed, principperne om lighed og solidaritet og respekt for principperne i FN-pagten og folkeretten; der henviser til, at Unionens værdier, jf. artikel 2, artikel 3, stk. 5, og artikel 21 i TEU, er i Unionens umiddelbare interesse; der henviser til, at der fortsat lægges et autokratisk pres på disse demokratiske værdier, hvilket underminerer kontrollen med magtmisbrug, øger hyppigheden og alvoren af menneskerettighedskrænkelser og indsnævrer råderummet for civilsamfundet, uafhængige medier og demokratiske oppositionsbevægelser; der henviser til, at 2021 ifølge Freedom House var det 16. år i træk med demokratiske tilbageskridt på globalt plan;

| Q. | der henviser til, at klimaforandringernes indvirkning på forskellige aspekter af menneskers liv samt på udviklingsmulighederne, den verdensomspændende geopolitiske orden og den globale stabilitet bliver stadig mere alvorlige; der henviser til, at de, der har færrest ressourcer til at tilpasse sig klimaforandringerne, vil blive hårdest ramt af klimaforandringernes konsekvenser; der henviser til, at EU's udenrigspolitik bør fokusere mere på at fremme multilaterale aktiviteter gennem samarbejde om specifikke klimarelaterede spørgsmål, opbygning af strategiske partnerskaber og styrkelse af samarbejdet og interaktionerne mellem statslige og ikkestatslige aktører, herunder store bidragydere til den globale forurening; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at klimaforandringernes indvirkning på forskellige aspekter af menneskers liv samt på udviklingsmulighederne, den verdensomspændende geopolitiske orden og den globale stabilitet bliver stadig mere alvorlige; der henviser til, at de, der har færrest ressourcer til at tilpasse sig klimaforandringerne, vil blive hårdest ramt af klimaforandringernes konsekvenser; der henviser til, at EU's udenrigspolitik bør fokusere mere på at fremme multilaterale aktiviteter gennem samarbejde om specifikke klimarelaterede spørgsmål, opbygning af strategiske partnerskaber og styrkelse af samarbejdet og interaktionerne mellem statslige og ikkestatslige aktører, herunder store bidragydere til den globale forurening;

| R. | der henviser til, at den regelbaserede internationale orden, der er baseret på folkeretten og de multilaterale institutioner, er udsat for stadig større fare, både indefra og udefra; der henviser til, at autokratiske stater, der opererer alene og gennem en samordnet indsats, forsøger at undergrave multilaterale organisationer og organer samt den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning, at undergrave denne lovgivnings betydning gennem selvsupplering eller at omgå eller forpurre dens gennemførelse, samtidig med at de fremmer videreudviklingen af autokratiske normer i EU og i tredjelande, bl.a. gennem anvendelse af diplomatiske, økonomiske eller militære incitamenter og tvang og gennem desinformationskampagner; der henviser til, at Ruslands invasion af Ukraine og dets overlagte krigsforbrydelser udgør et angreb på selve grundlaget for den multilaterale regelbaserede verdensorden; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at den regelbaserede internationale orden, der er baseret på folkeretten og de multilaterale institutioner, er udsat for stadig større fare, både indefra og udefra; der henviser til, at autokratiske stater, der opererer alene og gennem en samordnet indsats, forsøger at undergrave multilaterale organisationer og organer samt den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning, at undergrave denne lovgivnings betydning gennem selvsupplering eller at omgå eller forpurre dens gennemførelse, samtidig med at de fremmer videreudviklingen af autokratiske normer i EU og i tredjelande, bl.a. gennem anvendelse af diplomatiske, økonomiske eller militære incitamenter og tvang og gennem desinformationskampagner; der henviser til, at Ruslands invasion af Ukraine og dets overlagte krigsforbrydelser udgør et angreb på selve grundlaget for den multilaterale regelbaserede verdensorden;

| S. | der henviser til, at EU er nødt til at forbedre sin kapacitet til at træffe hurtige og effektive beslutninger, navnlig under FUSP, at tale med én stemme og handle som en ægte global aktør, når det reagerer på kriser; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EU er nødt til at forbedre sin kapacitet til at træffe hurtige og effektive beslutninger, navnlig under FUSP, at tale med én stemme og handle som en ægte global aktør, når det reagerer på kriser;

1.

påpeger, at EU's hurtige, forenede og vedholdende reaktion på den russiske angrebskrig mod Ukraine og dets evne til at tage ved lære af og gøre noget ved tidligere geostrategiske fejltagelser er et bevis på effektiviteten af EU's udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik, som er styret af vores fælles værdier, menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet; understreger, at EU for at styrke sin rolle som en troværdig værdibaseret udenrigspolitisk aktør, en pålidelig international partner og en troværdig aktør på sikkerheds- og forsvarsområdet, skal vedtage — og på områder, hvor sådanne allerede forefindes — gennemføre beslutningsprocedurer, der fremmer dette mål;

2.

bemærker, at EU's reaktion på Ruslands angrebskrig mod Ukraine følges nøje af mange autokratier rundt om i verden og vil få afgørende indflydelse på udviklingen af deres adfærd på den internationale scene; understreger, at EU og medlemsstaterne for at være en troværdig aktør er nødt til at øge deres militære, politiske og humanitære bistand til Ukraine og styrke deres forsvar for at imødegå russiske trusler mod den europæiske sikkerhed;

3.

er overbevist om, at sikring af EU’s sikkerhed, velstand og lederskab på globalt plan er tæt forbundet med konsolideringen af udvidelsesprocessen, fremskyndelsen af kandidatlandenes og de potentielle kandidatlandes tiltrædelse og konsolideringen af EU's naboskabspolitik;

4.

understreger, at den tektoniske forskydning i det geopolitiske landskab, der er forårsaget af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, såvel som andre internationale udfordringer, herunder den fortsatte vækst i autoritære styreformer på globalt plan, det stigende kinesisk-russiske samarbejde, Folkerepublikken Kinas selvsikre udenrigspolitik, klimakrisen og virkningerne af covid-19-pandemien, kræver en hurtigere gennemførelse af konceptet strategisk autonomi, solidaritet og en geopolitisk opvågnen i EU på grundlag af konkrete og troværdige foranstaltninger vedrørende prioriterede tematiske og geografiske problemstillinger og samtidig viser behovet for et tættere samarbejde med NATO og ligesindede allierede i hele verden; understreger, at et tredjelands direkte eller indirekte støtte til Ruslands ulovlige positioner — dvs. ved at stemme med Rusland i FN's Generalforsamling om relevante resolutioner eller ved at hjælpe det med at omgå EU's sanktioner — på denne baggrund bør medføre klare, hurtige og konkrete konsekvenser i vores politiske og handelsmæssige forbindelser med dette land;

5.

understreger, at Unionens kun kan honorere sit kald som global aktør og garant for sikkerhed på grundlag af en mere fleksibel og effektiv beslutningstagning, herunder om sikkerheds- og forsvarspolitikken;

6.

understreger, at Unionens foranstaltninger bør været styret af og forenelige med de værdier og principper, som Unionen bygger på, i overensstemmelse med artikel 21 i TEU;

7.

mener, at artikel 21, stk. 2, i TEU bør ændres for at indføje begrebet »strategisk autonomi« på listen over FUSP-mål, således at EU kan blive en effektiv diplomatisk og sikkerhedsmæssig aktør ved at gennemføre sin egen udenrigs- og sikkerhedspolitik baseret på en stærk indsats gennem konkrete foranstaltninger, politikker, budgetter og forpligtelser;

8.

minder om, at det strategiske kompas, som Rådet vedtog i marts 2022, giver EU og dets medlemsstater strategiske retningslinjer og redskaberne til at forbedre deres forsvarskapacitet og blive en effektiv garant for sikkerhed i et stadig mere fjendtligt miljø på regionalt og globalt plan og en mere assertiv global aktør for fred og menneskers sikkerhed; opfordrer derfor NF/HR, Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere en hurtigere og fuldstændig gennemførelse heraf i samarbejde med ligesindede partnere og i fuld komplementaritet med NATO og dets strategiske koncept af 29. juni 2022, idet der samtidig tages højde for erfaringerne fra den russiske angrebskrig mod Ukraine;

9.

fremhæver behovet for en stærk kommunikationskampagne, der sætter fokus på fordelene ved det strategiske kompas for den europæiske sikkerhed og de europæiske borgere;

10.

| — | tilpasning af EU's institutionelle ordninger og beslutningsprocedurer og skabelse af politisk vilje og enhed i udenrigs- og sikkerhedspolitikken ved at indføre afstemninger med kvalificeret flertal for at muliggøre en hurtig, forebyggende indsats og hurtige reaktioner |
| --- | --- |

—

tilpasning af EU's institutionelle ordninger og beslutningsprocedurer og skabelse af politisk vilje og enhed i udenrigs- og sikkerhedspolitikken ved at indføre afstemninger med kvalificeret flertal for at muliggøre en hurtig, forebyggende indsats og hurtige reaktioner

| — | operationalisering af strategisk autonomi og solidaritet og samtidig styrkelse af dets tilgang til multilateralisme og alliancer, mindskelse af strategisk afhængighed af ikkedemokratiske regimer og styrkelse af Unionens modstandsdygtighed |
| --- | --- |

—

operationalisering af strategisk autonomi og solidaritet og samtidig styrkelse af dets tilgang til multilateralisme og alliancer, mindskelse af strategisk afhængighed af ikkedemokratiske regimer og styrkelse af Unionens modstandsdygtighed

| — | indtagelse af en førerposition i styrkelsen af multilateralisme, styrkelse og konsolidering af alliancer og partnerskaber og opbygning af nye strategiske partnerskaber for en bedre verden med ligesindede demokratiske partnere, samtidig med at autoritære og totalitære regimers evne til at gøre sig gældende imødegås |
| --- | --- |

—

indtagelse af en førerposition i styrkelsen af multilateralisme, styrkelse og konsolidering af alliancer og partnerskaber og opbygning af nye strategiske partnerskaber for en bedre verden med ligesindede demokratiske partnere, samtidig med at autoritære og totalitære regimers evne til at gøre sig gældende imødegås

| — | forbedring af det parlamentariske diplomati som et forebyggende og effektivt udenrigspolitisk redskab; |
| --- | --- |

—

forbedring af det parlamentariske diplomati som et forebyggende og effektivt udenrigspolitisk redskab;

11.

understreger, at de ambitiøse tilsagn og retorikken i EU's eksterne menneskerettighedspolitik kræver, at den er konsekvent og eksemplarisk; beklager derfor, at EU i praksis stadig er inkonsekvent over for sammenlignelige menneskerettighedssituationer på verdensplan; beklager desuden forværringen af menneskerettigheds- og retsstatssituationen i en række af dets egne medlemsstater, hvilket undergraver EU's troværdighed; opfordrer EU og dets medlemsstater til at gå foran med et godt eksempel og værne strengt om menneskerettighederne;

12.

understreger, at EU forsat bør være forpligtet til våbenkontrol og til multilaterale aftaler om nedrustning og ikkespredning;

Styrkelse af EU's institutionelle ordninger og beslutningsprocedurer inden for udenrigs- og sikkerhedspolitik

Styrkelse af EU's institutionelle ordninger og beslutningsprocedurer inden for udenrigs- og sikkerhedspolitik

| 13. | glæder sig over EU’s bemærkelsesværdige grad af enighed og beslutsomhed med hensyn til at reagere hurtigt og kraftigt på Ruslands angrebskrig mod Ukraine; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at opretholde og om nødvendigt øge dette høje og sammenhængende niveau af støtte til Ukraine og dets borgere i fuld parallelitet med Ukraines skiftende behov og EU's engagement i Ukraines uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet; opfordrer til samme grad af enhed, når vi oplever angreb på vores demokratier eller fælles værdier i fremtiden; |
| --- | --- |

13.

glæder sig over EU’s bemærkelsesværdige grad af enighed og beslutsomhed med hensyn til at reagere hurtigt og kraftigt på Ruslands angrebskrig mod Ukraine; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at opretholde og om nødvendigt øge dette høje og sammenhængende niveau af støtte til Ukraine og dets borgere i fuld parallelitet med Ukraines skiftende behov og EU's engagement i Ukraines uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet; opfordrer til samme grad af enhed, når vi oplever angreb på vores demokratier eller fælles værdier i fremtiden;

| 14. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fastholde deres enighed og beslutsomhed og til at bygge videre på denne hidtil usete grad af samarbejde; understreger vigtigheden af enhed og konsistens med Unionens grundlæggende værdier og principper og af at bevare denne enhed og fortsætte med at styrke EU's og medlemsstaternes strategiske suverænitet, sikkerhed og modstandsdygtighed gennem en mere effektiv beslutningstagning inden for FUSP, hvilket kan opnås ved:






  a) | hurtigst muligt at skifte til afstemning med kvalificeret flertal for afgørelser på alle områder af FUSP, begyndende med prioriterede områder inden for et år, såsom den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov) og andre udenrigspolitiske områder, ved at anvende passerellebestemmelserne i traktaterne, undtagen ved oprettelsen af militære missioner eller operationer med et udøvende mandat under FSFP, hvor der stadig skal kræves enstemmighed |
| --- | --- | --- |

14.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fastholde deres enighed og beslutsomhed og til at bygge videre på denne hidtil usete grad af samarbejde; understreger vigtigheden af enhed og konsistens med Unionens grundlæggende værdier og principper og af at bevare denne enhed og fortsætte med at styrke EU's og medlemsstaternes strategiske suverænitet, sikkerhed og modstandsdygtighed gennem en mere effektiv beslutningstagning inden for FUSP, hvilket kan opnås ved:

a)

hurtigst muligt at skifte til afstemning med kvalificeret flertal for afgørelser på alle områder af FUSP, begyndende med prioriterede områder inden for et år, såsom den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov) og andre udenrigspolitiske områder, ved at anvende passerellebestemmelserne i traktaterne, undtagen ved oprettelsen af militære missioner eller operationer med et udøvende mandat under FSFP, hvor der stadig skal kræves enstemmighed

| b) | at indkalde et konvent ved at aktivere proceduren for revision af traktaterne, jf. artikel 48 i TEU, med henblik på bl.a. at forankre afstemning med kvalificeret flertal for alle spørgsmål vedrørende EU's FUSP i traktaterne |
| --- | --- |

b)

at indkalde et konvent ved at aktivere proceduren for revision af traktaterne, jf. artikel 48 i TEU, med henblik på bl.a. at forankre afstemning med kvalificeret flertal for alle spørgsmål vedrørende EU's FUSP i traktaterne

| c) | at bestræbe sig på at opnå en egentlig militær- og forsvarsunion, som er interoperabel og supplerer NATO-alliancen, og som kan handle uafhængigt, når det er nødvendigt |
| --- | --- |

c)

at bestræbe sig på at opnå en egentlig militær- og forsvarsunion, som er interoperabel og supplerer NATO-alliancen, og som kan handle uafhængigt, når det er nødvendigt

| d) | at fremme anvendelsen af konstruktiv afståelse fra at stemme i overensstemmelse med artikel 31, stk. 1, i TEU, indtil afstemning med kvalificeret flertal finder fuld anvendelse på afgørelser, som ikke har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet |
| --- | --- |

d)

at fremme anvendelsen af konstruktiv afståelse fra at stemme i overensstemmelse med artikel 31, stk. 1, i TEU, indtil afstemning med kvalificeret flertal finder fuld anvendelse på afgørelser, som ikke har indvirkning på militær- eller forsvarsområdet

| e) | at sikre, at medlemsstaterne i både teori og praksis overholder principperne i traktaterne, navnlig artikel 24 og artikel 42, stk. 7, i TEU, og artikel 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori medlemsstaterne opfordres til aktivt og uforbeholdent at støtte Unionens udenrigs- og sikkerhedspolitik i en ånd af loyalitet og gensidig solidaritet; understreger, at betingelserne for aktivering af artikel 42, stk. 7, i TEU og retningslinjerne for støtte aldrig er blevet klart defineret; mener, at det er nødvendigt hurtigst muligt at udvikle en strategi for solidaritetspolitikken og operationelle gennemførelsesforanstaltninger for bestemmelsen om gensidig bistand i artikel 42, stk. 7, i TEU |
| --- | --- |

e)

at sikre, at medlemsstaterne i både teori og praksis overholder principperne i traktaterne, navnlig artikel 24 og artikel 42, stk. 7, i TEU, og artikel 222 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvori medlemsstaterne opfordres til aktivt og uforbeholdent at støtte Unionens udenrigs- og sikkerhedspolitik i en ånd af loyalitet og gensidig solidaritet; understreger, at betingelserne for aktivering af artikel 42, stk. 7, i TEU og retningslinjerne for støtte aldrig er blevet klart defineret; mener, at det er nødvendigt hurtigst muligt at udvikle en strategi for solidaritetspolitikken og operationelle gennemførelsesforanstaltninger for bestemmelsen om gensidig bistand i artikel 42, stk. 7, i TEU

| f) | at gøre fuld brug af de integrerede ordninger for politisk kriserespons (IPCR) og oprette et europæisk sikkerhedsråd bestående af ministre fra medlemsstaterne for at kunne reagere hurtigt i nødsituationer samt at udvikle en integreret tilgang til konflikter og kriser og et forsvarsministerråd |
| --- | --- |

f)

at gøre fuld brug af de integrerede ordninger for politisk kriserespons (IPCR) og oprette et europæisk sikkerhedsråd bestående af ministre fra medlemsstaterne for at kunne reagere hurtigt i nødsituationer samt at udvikle en integreret tilgang til konflikter og kriser og et forsvarsministerråd

| g) | at gennemføre og udnytte »Team Europe«-tilgangen fuldt ud for at samordne og undgå overlapning i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik samtidig med at der skabes enhed |
| --- | --- |

g)

at gennemføre og udnytte »Team Europe«-tilgangen fuldt ud for at samordne og undgå overlapning i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik samtidig med at der skabes enhed

| h) | at tilvejebringe tilstrækkelig finansiering, institutionel kapacitet og teknisk støtte på EU- og medlemsstatsplan til at forberede sig og reagere omgående på nuværende, nye og fremtidige udfordringer; opfordrer navnlig til øget finansiering af alle EU's eksterne foranstaltninger |
| --- | --- |

h)

at tilvejebringe tilstrækkelig finansiering, institutionel kapacitet og teknisk støtte på EU- og medlemsstatsplan til at forberede sig og reagere omgående på nuværende, nye og fremtidige udfordringer; opfordrer navnlig til øget finansiering af alle EU's eksterne foranstaltninger

| i) | at indføre en rolle for Parlamentet i forbindelse med beslutninger om at sende militære og civile sikkerhedsmissioner til udlandet; |
| --- | --- |

i)

at indføre en rolle for Parlamentet i forbindelse med beslutninger om at sende militære og civile sikkerhedsmissioner til udlandet;

mener i lyset af ovenstående, at det ville være hensigtsmæssigt, at Parlamentet afholder forhandling på plenarmødet forud for relevante rådsafgørelser og vedtager en beslutning, der giver politisk bemyndigelse til en sådan operation, herunder dens mål, midler og varighed;

| 15. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at stræbe efter en streng anvendelse af artikel 31 i TEU, som bl.a. giver Rådet mulighed for at træffe visse afgørelser med kvalificeret flertal i FUSP-spørgsmål uden militære konsekvenser, navnlig spørgsmål, der vedrører sanktioner og menneskerettigheder, og for så vidt angår artikel 42, stk. 7 i TEU, for at overgå til afstemning med udvidet kvalificeret flertal; opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuld brug af passerellebestemmelsen i artikel 31, stk. 3, i TEU, uden yderligere ophold, især på prioriterede områder; |
| --- | --- |

15.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at stræbe efter en streng anvendelse af artikel 31 i TEU, som bl.a. giver Rådet mulighed for at træffe visse afgørelser med kvalificeret flertal i FUSP-spørgsmål uden militære konsekvenser, navnlig spørgsmål, der vedrører sanktioner og menneskerettigheder, og for så vidt angår artikel 42, stk. 7 i TEU, for at overgå til afstemning med udvidet kvalificeret flertal; opfordrer medlemsstaterne til at gøre fuld brug af passerellebestemmelsen i artikel 31, stk. 3, i TEU, uden yderligere ophold, især på prioriterede områder;

| 16. | gentager sin støtte til vedtagelsen og gennemførelsen af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, som sætter EU i stand til hurtigt at indføre målrettede restriktive foranstaltninger over for enkeltpersoner, enheder og organer, der er ansvarlige for, involveret i eller har tilknytning til alvorlige menneskerettighedskrænkelser og overgreb i hele verden; glæder sig over, at Kommissionen agter på rettidig vis at udvide anvendelsesområdet for den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner til også at omfatte korruption og derved anerkender den tætte forbindelse mellem korruption og menneskerettighedskrænkelser; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvide dette lovgivningsforslag med muligheder for at styrke Parlamentets rolle med hensyn til at komme med forslag vedrørende alvorlige menneskerettighedskrænkelser; gentager sin opfordring til Rådet om at indføre afstemning med kvalificeret flertal for vedtagelse af restriktive foranstaltninger i henhold til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner; |
| --- | --- |

16.

gentager sin støtte til vedtagelsen og gennemførelsen af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, som sætter EU i stand til hurtigt at indføre målrettede restriktive foranstaltninger over for enkeltpersoner, enheder og organer, der er ansvarlige for, involveret i eller har tilknytning til alvorlige menneskerettighedskrænkelser og overgreb i hele verden; glæder sig over, at Kommissionen agter på rettidig vis at udvide anvendelsesområdet for den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner til også at omfatte korruption og derved anerkender den tætte forbindelse mellem korruption og menneskerettighedskrænkelser; opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvide dette lovgivningsforslag med muligheder for at styrke Parlamentets rolle med hensyn til at komme med forslag vedrørende alvorlige menneskerettighedskrænkelser; gentager sin opfordring til Rådet om at indføre afstemning med kvalificeret flertal for vedtagelse af restriktive foranstaltninger i henhold til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner;

| 17. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at øge deres støtte til civilsamfundsorganisationer, aktivister og undersøgende journalister, der beskæftiger sig med bekæmpelse af korruption, ved at fremme etableringen af effektive institutioner til bekæmpelse af korruption og indføre solide lovgivningsrammer og sætte ind over for jurisdiktioner med bankhemmelighed og skattely, i særdeleshed inden for deres egne jurisdiktioner; |
| --- | --- |

17.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at øge deres støtte til civilsamfundsorganisationer, aktivister og undersøgende journalister, der beskæftiger sig med bekæmpelse af korruption, ved at fremme etableringen af effektive institutioner til bekæmpelse af korruption og indføre solide lovgivningsrammer og sætte ind over for jurisdiktioner med bankhemmelighed og skattely, i særdeleshed inden for deres egne jurisdiktioner;

| 18. | understreger det forhold, at håndhævelsen af sanktioner mod Rusland er altafgørende for at begrænse dets evne til at fortsætte sin angrebskrig mod Ukraine og derfor skal have højeste prioritet; opfordrer indtrængende Rådet til at indføre restriktive foranstaltninger over for tredjelande, der fremmer Ruslands invasion af Ukraine, enten ved at lette omgåelsen af sanktioner eller ved at yde direkte militær bistand; ser med tilfredshed på de restriktive foranstaltninger, der er indført over for regimet i Belarus; glæder sig over Rådets beslutning om at indføre restriktive foranstaltninger over for Den Islamiske Republik Iran i lyset af dets levering af droner til Rusland til brug mod Ukraine, navnlig mod civile mål; opfordrer til en udvidelse af de restriktive foranstaltninger i lyset af Den Islamiske Republik Irans fortsatte levering af ubemandede luftfartøjer og planlagt levering af jord-til-jord-missiler; støtter kraftigt forslaget om et direktiv (6), der kriminaliserer overtrædelse af Unionens restriktive foranstaltninger, og opfordrer til, at Den Europæiske Anklagemyndighed får til opgave at sikre en konsekvent og ensartet efterforskning og retsforfølgning af sådanne forbrydelser i hele EU; |
| --- | --- |

18.

understreger det forhold, at håndhævelsen af sanktioner mod Rusland er altafgørende for at begrænse dets evne til at fortsætte sin angrebskrig mod Ukraine og derfor skal have højeste prioritet; opfordrer indtrængende Rådet til at indføre restriktive foranstaltninger over for tredjelande, der fremmer Ruslands invasion af Ukraine, enten ved at lette omgåelsen af sanktioner eller ved at yde direkte militær bistand; ser med tilfredshed på de restriktive foranstaltninger, der er indført over for regimet i Belarus; glæder sig over Rådets beslutning om at indføre restriktive foranstaltninger over for Den Islamiske Republik Iran i lyset af dets levering af droner til Rusland til brug mod Ukraine, navnlig mod civile mål; opfordrer til en udvidelse af de restriktive foranstaltninger i lyset af Den Islamiske Republik Irans fortsatte levering af ubemandede luftfartøjer og planlagt levering af jord-til-jord-missiler; støtter kraftigt forslaget om et direktiv (6

| 19. | giver udtryk for bekymring over den tiltagende hyppighed og intensitet af miljø- og klimakatastrofer, som har særligt alvorlige konsekvenser for verdens fattigste og mest sårbare mennesker og lokalsamfund; minder om, at de direkte og indirekte virkninger af klimaforandringerne undergraver verdens fred og sikkerhed, samtidig med at de uddyber eksisterende sårbarheder og uligheder og udgør en risiko for menneskerettighederne; fremhæver den grundlæggende rolle, som Kommissionen og medlemsstaterne i en fælles »Team Europe«-tilgang skal spille for at fremme klimadiplomati globalt med henblik på at sikre fred og sikkerhed i verden, navnlig gennem et øget bilateralt og multilateralt engagement med internationale partnere, den fuldstændige gennemførelse af Parisaftalen og andre indgåede forpligtelser, navnlig over for udviklingspartnerne, og integration af alle dimensioner af klimaindsatsen i sine foranstaltninger udadtil; opfordrer indtrængende Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at konstruere og gennemføre et solidt EU-klimadiplomati, hvis mål er at fremme internationalt samarbejde om Parisaftalen, styrke den eksterne dimension af den nye grønne pagt og yde mærkbar støtte til ambitiøse CO2-reduktionsmål i tredjelande; |
| --- | --- |

19.

giver udtryk for bekymring over den tiltagende hyppighed og intensitet af miljø- og klimakatastrofer, som har særligt alvorlige konsekvenser for verdens fattigste og mest sårbare mennesker og lokalsamfund; minder om, at de direkte og indirekte virkninger af klimaforandringerne undergraver verdens fred og sikkerhed, samtidig med at de uddyber eksisterende sårbarheder og uligheder og udgør en risiko for menneskerettighederne; fremhæver den grundlæggende rolle, som Kommissionen og medlemsstaterne i en fælles »Team Europe«-tilgang skal spille for at fremme klimadiplomati globalt med henblik på at sikre fred og sikkerhed i verden, navnlig gennem et øget bilateralt og multilateralt engagement med internationale partnere, den fuldstændige gennemførelse af Parisaftalen og andre indgåede forpligtelser, navnlig over for udviklingspartnerne, og integration af alle dimensioner af klimaindsatsen i sine foranstaltninger udadtil; opfordrer indtrængende Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) til at konstruere og gennemføre et solidt EU-klimadiplomati, hvis mål er at fremme internationalt samarbejde om Parisaftalen, styrke den eksterne dimension af den nye grønne pagt og yde mærkbar støtte til ambitiøse CO2

| 20. | insisterer på en fuldstændig gennemførelse og systematisk integration af kønsaspektet og EU's kønshandlingsplan III (GAP III) i alle EU's eksterne foranstaltninger, herunder handels- og bæredygtighedspolitikken, på alle interaktionsniveauer og i alle relevante aktiviteter og koncepter, også efter at GAP III er udløbet; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at forbedre den geografiske balance for at opnå en passende national repræsentation, der afspejler mangfoldigheden i alle medlemsstater, sådan som det er angivet i artikel 27 i vedtægten for tjenestemænd; |
| --- | --- |

20.

insisterer på en fuldstændig gennemførelse og systematisk integration af kønsaspektet og EU's kønshandlingsplan III (GAP III) i alle EU's eksterne foranstaltninger, herunder handels- og bæredygtighedspolitikken, på alle interaktionsniveauer og i alle relevante aktiviteter og koncepter, også efter at GAP III er udløbet; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at forbedre den geografiske balance for at opnå en passende national repræsentation, der afspejler mangfoldigheden i alle medlemsstater, sådan som det er angivet i artikel 27 i vedtægten for tjenestemænd;

| 21. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvise lederskab i implementeringen af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed; understreger, at kvinder spiller en central rolle i forebyggelsen af konflikter, fredsforhandlinger, fredsopbygning, fredsbevarelse, humanitært beredskab og genopbygning efter konflikter; understreger nødvendigheden af, at EU sikrer kvinders lige deltagelse og fulde inddragelse i alle bestræbelser på at bevare fred og sikkerhed; |
| --- | --- |

21.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvise lederskab i implementeringen af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000) om kvinder, fred og sikkerhed; understreger, at kvinder spiller en central rolle i forebyggelsen af konflikter, fredsforhandlinger, fredsopbygning, fredsbevarelse, humanitært beredskab og genopbygning efter konflikter; understreger nødvendigheden af, at EU sikrer kvinders lige deltagelse og fulde inddragelse i alle bestræbelser på at bevare fred og sikkerhed;

| 22. | opfordrer til en styrkelse af EU-Udenrigstjenestens og EU-delegationernes kapaciteter ved at give dem deres egne, permanente EU-instrumenter og -midler til udenrigsanliggender og beskyttelse og fremme af menneskerettighederne samt bekæmpelse af desinformation; opfordrer til, at Rådets afgørelse af 26. juli 2010 opdateres med henblik på bedre at kunne indfri EU's mål og honorere dets værdier og interesser overalt i verden; |
| --- | --- |

22.

opfordrer til en styrkelse af EU-Udenrigstjenestens og EU-delegationernes kapaciteter ved at give dem deres egne, permanente EU-instrumenter og -midler til udenrigsanliggender og beskyttelse og fremme af menneskerettighederne samt bekæmpelse af desinformation; opfordrer til, at Rådets afgørelse af 26. juli 2010 opdateres med henblik på bedre at kunne indfri EU's mål og honorere dets værdier og interesser overalt i verden;

| 23. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at styrke NF/HR's rolle; påpeger, at dette kan gøres ved hjælp af en traktatændring, der gør NF/HR til Unionens udenrigsminister, gør vedkommende til Unionens vigtigste eksterne repræsentant i internationale fora og giver vedkommende mulighed for at være til stede ex officio i forhandlingsformater, der iværksættes eller ledes af medlemsstater; støtter opfordringen fra Unionens borgere på konferencen om Europas fremtid, som gav udtryk for deres ønske om, at EU taler med én stemme; |
| --- | --- |

23.

opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at styrke NF/HR's rolle; påpeger, at dette kan gøres ved hjælp af en traktatændring, der gør NF/HR til Unionens udenrigsminister, gør vedkommende til Unionens vigtigste eksterne repræsentant i internationale fora og giver vedkommende mulighed for at være til stede ex officio i forhandlingsformater, der iværksættes eller ledes af medlemsstater; støtter opfordringen fra Unionens borgere på konferencen om Europas fremtid, som gav udtryk for deres ønske om, at EU taler med én stemme;

| 24. | noterer sig NF/HR's tale på EU-ambassadørernes årlige konference i 2022 og forventer, at de konstaterede mangler i EU's diplomatiske tjeneste vil blive afhjulpet effektivt med henblik på at styrke dens kapacitet og effektivitet; opfordrer til et selvstændigt europæisk diplomati på alle områder, herunder offentligt og kulturelt, økonomisk, klimamæssigt, digitalt og cyberrelateret diplomati, som fastlægges af en fælles diplomatikultur og en ægte EU-korpsånd; glæder sig over påbegyndelsen af pilotprojektet »Towards a European Diplomatic Academy«, der har til formål at fremme erhvervelsen af fælles færdigheder og kompetencer til effektivt at fremme og forsvare EU's principper og interesser i verden; understreger, at dette pilotprojekt også bør fokusere på målgrupperne for et fremtidigt akademi og gøre det muligt for dem, der ikke er diplomater i medlemsstaterne, at blive EU-diplomater i fremtiden; |
| --- | --- |

24.

noterer sig NF/HR's tale på EU-ambassadørernes årlige konference i 2022 og forventer, at de konstaterede mangler i EU's diplomatiske tjeneste vil blive afhjulpet effektivt med henblik på at styrke dens kapacitet og effektivitet; opfordrer til et selvstændigt europæisk diplomati på alle områder, herunder offentligt og kulturelt, økonomisk, klimamæssigt, digitalt og cyberrelateret diplomati, som fastlægges af en fælles diplomatikultur og en ægte EU-korpsånd; glæder sig over påbegyndelsen af pilotprojektet »Towards a European Diplomatic Academy«, der har til formål at fremme erhvervelsen af fælles færdigheder og kompetencer til effektivt at fremme og forsvare EU's principper og interesser i verden; understreger, at dette pilotprojekt også bør fokusere på målgrupperne for et fremtidigt akademi og gøre det muligt for dem, der ikke er diplomater i medlemsstaterne, at blive EU-diplomater i fremtiden;

| 25. | fremhæver den strategiske rolle, som internationalt kultursamarbejde og kulturdiplomati spiller i forbindelse med EU's udenrigspolitik med hensyn til at styrke forbindelserne med partnerlande, fremme EU's demokratiske værdier, beskytte kulturarv uden for EU, fremme interkulturel dialog, mobilitet blandt kunstnere og kulturarbejdere, forebygge konflikter, bekæmpe desinformation og fremmed indblanding i tredjelande og for bekæmpelsen af ulovlig handel med, plyndring af og ødelæggelse af kulturel ejendom; opfordrer til, at EU's kulturdiplomati styrkes, ved at kultur integreres som en strategisk søjle i Unionens optræden udadtil, og ved at der udvikles et EU-instrument, der omfatter Unionens kulturelle aspekter på verdensplan og fremmer internationale kulturelle forbindelser baseret på kulturelt samarbejde og samskabelse, og som aktivt inddrager civilsamfundet og de kulturelle sektorer i tredjelande; understreger, at dette instrument kan tilvejebringe EU-kapacitetsopbygning og finansiel bistand til de kulturelle, kreative og innovative sektorer i tredjelandes civilsamfund; støtter medtagelsen af kultur i alle nuværende og fremtidige bilaterale og multilaterale aftaler i behørig respekt for de forpligtelser, der er indgået under UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed; |
| --- | --- |

25.

fremhæver den strategiske rolle, som internationalt kultursamarbejde og kulturdiplomati spiller i forbindelse med EU's udenrigspolitik med hensyn til at styrke forbindelserne med partnerlande, fremme EU's demokratiske værdier, beskytte kulturarv uden for EU, fremme interkulturel dialog, mobilitet blandt kunstnere og kulturarbejdere, forebygge konflikter, bekæmpe desinformation og fremmed indblanding i tredjelande og for bekæmpelsen af ulovlig handel med, plyndring af og ødelæggelse af kulturel ejendom; opfordrer til, at EU's kulturdiplomati styrkes, ved at kultur integreres som en strategisk søjle i Unionens optræden udadtil, og ved at der udvikles et EU-instrument, der omfatter Unionens kulturelle aspekter på verdensplan og fremmer internationale kulturelle forbindelser baseret på kulturelt samarbejde og samskabelse, og som aktivt inddrager civilsamfundet og de kulturelle sektorer i tredjelande; understreger, at dette instrument kan tilvejebringe EU-kapacitetsopbygning og finansiel bistand til de kulturelle, kreative og innovative sektorer i tredjelandes civilsamfund; støtter medtagelsen af kultur i alle nuværende og fremtidige bilaterale og multilaterale aftaler i behørig respekt for de forpligtelser, der er indgået under UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed;

| 26. | fremhæver, at geopolitiske og humanitære kriser på verdensplan viser behovet for, at EU indhenter troværdig og førstehånds information om aktuelle og mulige eksterne trusler mod EU for at være i stand til at reagere hurtigt og effektivt og beskytte sine interesser i udlandet bedre; opfordrer til en styrkelse af EU's Efterretnings- og Situationscenter og EU-Udenrigstjenestens kriseberedskabscenter ved at øge deres ressourcer og formåen; |
| --- | --- |

26.

fremhæver, at geopolitiske og humanitære kriser på verdensplan viser behovet for, at EU indhenter troværdig og førstehånds information om aktuelle og mulige eksterne trusler mod EU for at være i stand til at reagere hurtigt og effektivt og beskytte sine interesser i udlandet bedre; opfordrer til en styrkelse af EU's Efterretnings- og Situationscenter og EU-Udenrigstjenestens kriseberedskabscenter ved at øge deres ressourcer og formåen;

| 27. | understreger nødvendigheden af klart at definere NF/HR's, kommissionsformandens og Det Europæiske Råds formands kompetencer, da det nuværende regelsæt, der er fastsat både i traktaterne og i de interinstitutionelle aftaler om EU's repræsentation udadtil, er uklart hvad angår den enkeltes institutionelle rolle; mener, at denne mangel på klarhed kan føre til en vis overlapning i EU's optræden udadtil eller forvirre EU's modparter og/eller samtalepartnere verden over i deres forbindelser med Unionen; |
| --- | --- |

27.

understreger nødvendigheden af klart at definere NF/HR's, kommissionsformandens og Det Europæiske Råds formands kompetencer, da det nuværende regelsæt, der er fastsat både i traktaterne og i de interinstitutionelle aftaler om EU's repræsentation udadtil, er uklart hvad angår den enkeltes institutionelle rolle; mener, at denne mangel på klarhed kan føre til en vis overlapning i EU's optræden udadtil eller forvirre EU's modparter og/eller samtalepartnere verden over i deres forbindelser med Unionen;

Operationalisering af strategisk autonomi

Operationalisering af strategisk autonomi

| 28. | understreger, at den russiske angrebskrig mod Ukraine og Den Russiske Føderations graverende og massive ødelæggelser, krigsforbrydelser og overlagte krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende normer i folkeretten har fremhævet behovet for en stærkere, mere ambitiøs, troværdig, strategisk og forenet EU-tilstedeværelse og -indsats på verdensscenen; understreger nødvendigheden af, at EU mere energisk fastsætter sine egne strategiske mål som fastsat i det strategiske kompas og udvikler evner og mulighedsskabende værktøjer til at forfølge dem, idet det både arbejder selvstændigt og i tæt samarbejde med ligesindede partnere; er af den opfattelse, at generobring af alle besatte ukrainske områder, sikring af landets uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet, en snarlig afslutning på den retlige procedure for konfiskation af aktiver, der er indefrosset ved hjælp af sanktioner, samt international retsforfølgning af gerningsmændene, herunder Vladimir Putin og Den Russiske Føderations øverste militære og civile ledelse, bør betragtes som et mål for EU's politik over for Ukraine; |
| --- | --- |

28.

understreger, at den russiske angrebskrig mod Ukraine og Den Russiske Føderations graverende og massive ødelæggelser, krigsforbrydelser og overlagte krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende normer i folkeretten har fremhævet behovet for en stærkere, mere ambitiøs, troværdig, strategisk og forenet EU-tilstedeværelse og -indsats på verdensscenen; understreger nødvendigheden af, at EU mere energisk fastsætter sine egne strategiske mål som fastsat i det strategiske kompas og udvikler evner og mulighedsskabende værktøjer til at forfølge dem, idet det både arbejder selvstændigt og i tæt samarbejde med ligesindede partnere; er af den opfattelse, at generobring af alle besatte ukrainske områder, sikring af landets uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet, en snarlig afslutning på den retlige procedure for konfiskation af aktiver, der er indefrosset ved hjælp af sanktioner, samt international retsforfølgning af gerningsmændene, herunder Vladimir Putin og Den Russiske Føderations øverste militære og civile ledelse, bør betragtes som et mål for EU's politik over for Ukraine;

| 29. | minder om, at EU kun vil blive en effektiv diplomatisk og sikkerhedsmæssig aktør gennem en stærk indsats, og at EU kun vil øge sin strategiske suverænitet og solidaritet gennem konkrete foranstaltninger, politikker, budgetter og forpligtelser; |
| --- | --- |

29.

minder om, at EU kun vil blive en effektiv diplomatisk og sikkerhedsmæssig aktør gennem en stærk indsats, og at EU kun vil øge sin strategiske suverænitet og solidaritet gennem konkrete foranstaltninger, politikker, budgetter og forpligtelser;

| 30. | glæder sig over skiftet i medlemsstaternes tilgange, som betyder et skridt i retning af øget strategisk autonomi for EU via en hurtig gennemførelse af de vigtigste foranstaltninger, der er fastsat i Versailleserklæringen og det strategiske kompas; bemærker, at disse fremhæver behovet for at styrke EU's og medlemsstaternes forsvarskapabiliteter og bidrage positivt til den europæiske, transatlantiske og globale sikkerhed i tæt samarbejde, komplementaritet og koordinering med NATO, når det er relevant for EU, navnlig når det bevæger sig i retning af at skabe større strategisk autonomi for EU; |
| --- | --- |

30.

glæder sig over skiftet i medlemsstaternes tilgange, som betyder et skridt i retning af øget strategisk autonomi for EU via en hurtig gennemførelse af de vigtigste foranstaltninger, der er fastsat i Versailleserklæringen og det strategiske kompas; bemærker, at disse fremhæver behovet for at styrke EU's og medlemsstaternes forsvarskapabiliteter og bidrage positivt til den europæiske, transatlantiske og globale sikkerhed i tæt samarbejde, komplementaritet og koordinering med NATO, når det er relevant for EU, navnlig når det bevæger sig i retning af at skabe større strategisk autonomi for EU;

| 31. | glæder sig over vedtagelsen den 10. januar 2023 af den tredje fælles erklæring om samarbejdet mellem EU og NATO; opfordrer indtrængende Unionen og de medlemsstater, der også er NATO-allierede, til at sikre en sammenhængende gennemførelse af de mål og prioriteter, der er fremhævet i det strategiske kompas, NATO's strategiske koncept og den tredje fælles erklæring; understreger, at disse strategiske processer inden for NATO og EU giver en enestående mulighed for yderligere at optrappe vores konsultationer og samarbejde for at øge vores borgeres sikkerhed og fremme fred og stabilitet i og uden for det euro-atlantiske område; |
| --- | --- |

31.

glæder sig over vedtagelsen den 10. januar 2023 af den tredje fælles erklæring om samarbejdet mellem EU og NATO; opfordrer indtrængende Unionen og de medlemsstater, der også er NATO-allierede, til at sikre en sammenhængende gennemførelse af de mål og prioriteter, der er fremhævet i det strategiske kompas, NATO's strategiske koncept og den tredje fælles erklæring; understreger, at disse strategiske processer inden for NATO og EU giver en enestående mulighed for yderligere at optrappe vores konsultationer og samarbejde for at øge vores borgeres sikkerhed og fremme fred og stabilitet i og uden for det euro-atlantiske område;

| 32. | bemærker, at de europæiske forsvarskapabiliteter bør være kompatible og komplimentære med NATO, som stadig er den vigtigste garant for sikkerhed i Europa; understreger, at EU er en partner for NATO, og at samarbejdet mellem EU og NATO er gensidigt styrkende og baseret på gennemsigtighed, gensidighed, inklusivitet og på, at begge organisationer respekterer den anden parts beslutningsautonomi; |
| --- | --- |

32.

bemærker, at de europæiske forsvarskapabiliteter bør være kompatible og komplimentære med NATO, som stadig er den vigtigste garant for sikkerhed i Europa; understreger, at EU er en partner for NATO, og at samarbejdet mellem EU og NATO er gensidigt styrkende og baseret på gennemsigtighed, gensidighed, inklusivitet og på, at begge organisationer respekterer den anden parts beslutningsautonomi;

| 33. | understreger, at enhver proces til opnåelse af strategisk autonomi for EU skal supplere og være forenelig med NATO; bemærker derfor, at udviklingen af sammenhængende, komplementære og interoperable forsvarskapabiliteter er afgørende for at øge sikkerheden i det euro-atlantiske område i overensstemmelse med princippet om ét sæt styrker; gentager, at en europæisk evne til at handle, det være sig i et partnerskab eller på egen hånd, er afgørende for komplementariteten og for at bidrage til opfyldelsen af NATO's kerneopgaver samt for at forbedre konfliktforebyggelsen og derfor er afgørende for sikkerheden på det europæiske kontinent som helhed; |
| --- | --- |

33.

understreger, at enhver proces til opnåelse af strategisk autonomi for EU skal supplere og være forenelig med NATO; bemærker derfor, at udviklingen af sammenhængende, komplementære og interoperable forsvarskapabiliteter er afgørende for at øge sikkerheden i det euro-atlantiske område i overensstemmelse med princippet om ét sæt styrker; gentager, at en europæisk evne til at handle, det være sig i et partnerskab eller på egen hånd, er afgørende for komplementariteten og for at bidrage til opfyldelsen af NATO's kerneopgaver samt for at forbedre konfliktforebyggelsen og derfor er afgørende for sikkerheden på det europæiske kontinent som helhed;

| 34. | mener, at det strategiske kompas udgør et vigtigt skridt mod en ægte europæisk forsvarsunion og skal danne grundlaget for udviklingen af en fælles strategisk kultur på både EU-plan og på medlemsstatsplan; opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvise den nødvendige enighed og politiske vilje til hurtigt at gennemføre de ambitiøse foranstaltninger, som de har forpligtet sig til i det strategiske kompas, herunder rettidig operationalisering af EU-kapaciteten til hurtig deployering; mener, at gennemførelsen af det strategiske kompas vil bringe EU tættere på målet om strategisk autonomi; understreger, at det er nødvendigt at tage hensyn til virkningerne af den russiske angrebskrig mod Ukraine og forkorte fristerne for gennemførelse af alle de enkelte foranstaltninger og projekter; |
| --- | --- |

34.

mener, at det strategiske kompas udgør et vigtigt skridt mod en ægte europæisk forsvarsunion og skal danne grundlaget for udviklingen af en fælles strategisk kultur på både EU-plan og på medlemsstatsplan; opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvise den nødvendige enighed og politiske vilje til hurtigt at gennemføre de ambitiøse foranstaltninger, som de har forpligtet sig til i det strategiske kompas, herunder rettidig operationalisering af EU-kapaciteten til hurtig deployering; mener, at gennemførelsen af det strategiske kompas vil bringe EU tættere på målet om strategisk autonomi; understreger, at det er nødvendigt at tage hensyn til virkningerne af den russiske angrebskrig mod Ukraine og forkorte fristerne for gennemførelse af alle de enkelte foranstaltninger og projekter;

| 35. | minder imidlertid om, at Det Europæiske Forsvarsakademi, EU's Militærstab, EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen igennem flere år korrekt har peget på medlemsstaternes manglende evner og formåen inden for de centrale indsatsområder, som er nødvendige for forsvaret; mener derfor, at de ambitioner, der kommer til udtryk i både det strategiske kompas og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Versailles, kun vil have værdi, hvis de reelt gennemføres af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

35.

minder imidlertid om, at Det Europæiske Forsvarsakademi, EU's Militærstab, EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen igennem flere år korrekt har peget på medlemsstaternes manglende evner og formåen inden for de centrale indsatsområder, som er nødvendige for forsvaret; mener derfor, at de ambitioner, der kommer til udtryk i både det strategiske kompas og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Versailles, kun vil have værdi, hvis de reelt gennemføres af medlemsstaterne;

| 36. | glæder sig over den hurtige og gentagne anvendelse af den europæiske fredsfacilitet til at yde den nødvendige støtte for at sætte Ukraine i stand til at forsvare sig og opnå reel kontrol over hele sit territorium inden for sine internationale anerkendte grænser; fremhæver nødvendigheden af at forbedre Unionens handleevne med holdbar og tilstrækkelig finansiering ved at bygge videre på den støtte fra den europæiske fredsfacilitet, der allerede er ydet til Ukraine, bl.a. gennem EU-Militærstabens »Clearing House Cell« og at udnytte de erfaringer, der er gjort med Unionens støtte til Ukraine, til at øge sit beredskab med henblik på fremtidige scenarier; glæder sig over Rådets afgørelse af 12. december 2022 om at forhøje den europæiske fredsfacilitets budget med 2 mia. EUR, samtidig med at der gives mulighed for en yderligere forhøjelse af den europæiske fredsfacilitets samlede finansielle loft med højst 5,5 mia. EUR senest i 2027 i betragtning af behovet for fortsat at støtte våben- og ammunitionsleverancer til Ukraine og andre partnerlande, herunder på det afrikanske kontinent; opfordrer indtrængende NF/HR til hurtigt at forelægge et forslag om ændring af Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509; understreger desuden, at det er nødvendigt at oprette en anden facilitet uden for budgettet, der skal styre udviklingen og skabelsen af hele kapabilitetslivscyklussen, som indbefatter fælles militær forskning og udvikling, indkøb, uddannelse, vedligeholdelse og forsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

36.

glæder sig over den hurtige og gentagne anvendelse af den europæiske fredsfacilitet til at yde den nødvendige støtte for at sætte Ukraine i stand til at forsvare sig og opnå reel kontrol over hele sit territorium inden for sine internationale anerkendte grænser; fremhæver nødvendigheden af at forbedre Unionens handleevne med holdbar og tilstrækkelig finansiering ved at bygge videre på den støtte fra den europæiske fredsfacilitet, der allerede er ydet til Ukraine, bl.a. gennem EU-Militærstabens »Clearing House Cell« og at udnytte de erfaringer, der er gjort med Unionens støtte til Ukraine, til at øge sit beredskab med henblik på fremtidige scenarier; glæder sig over Rådets afgørelse af 12. december 2022 om at forhøje den europæiske fredsfacilitets budget med 2 mia. EUR, samtidig med at der gives mulighed for en yderligere forhøjelse af den europæiske fredsfacilitets samlede finansielle loft med højst 5,5 mia. EUR senest i 2027 i betragtning af behovet for fortsat at støtte våben- og ammunitionsleverancer til Ukraine og andre partnerlande, herunder på det afrikanske kontinent; opfordrer indtrængende NF/HR til hurtigt at forelægge et forslag om ændring af Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509; understreger desuden, at det er nødvendigt at oprette en anden facilitet uden for budgettet, der skal styre udviklingen og skabelsen af hele kapabilitetslivscyklussen, som indbefatter fælles militær forskning og udvikling, indkøb, uddannelse, vedligeholdelse og forsyningssikkerhed;

| 37. | opfordrer til en forøgelse af den finansielle og militære bistand til Ukraine og til øjeblikkelig indsættelse af moderne materiel, våben og et mere avanceret luftforsvarssystem; udtrykker sin støtte til en række medlemsstaters og internationale partneres beslutning om at forsyne Ukraine med infanterikampkøretøjer og pansrede mandskabsvogne; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at indlede leveringen af moderne kampvogne, herunder Leopard 2'ere, inden for rammerne af et koordineret EU-initiativ gennem EU's Militærstabs »clearing house-celle«, som EU-Udenrigstjenesten er vært for; bakker op om oprettelsen af den militære bistandsmission, der skal uddanne de ukrainske væbnede styrker på EU's område, og opfordrer til hurtig indsættelse heraf; anerkender det igangværende arbejde i EU's rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor i Ukraine og glæder sig over den nylige tilpasning af dens mandat for at støtte de ukrainske myndigheder i at lette efterforskningen og retsforfølgningen af internationale forbrydelser begået af de russiske væbnede styrker og lejesoldater i forbindelse med Ruslands angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til en forøgelse af den finansielle og militære bistand til Ukraine og til øjeblikkelig indsættelse af moderne materiel, våben og et mere avanceret luftforsvarssystem; udtrykker sin støtte til en række medlemsstaters og internationale partneres beslutning om at forsyne Ukraine med infanterikampkøretøjer og pansrede mandskabsvogne; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at indlede leveringen af moderne kampvogne, herunder Leopard 2'ere, inden for rammerne af et koordineret EU-initiativ gennem EU's Militærstabs »clearing house-celle«, som EU-Udenrigstjenesten er vært for; bakker op om oprettelsen af den militære bistandsmission, der skal uddanne de ukrainske væbnede styrker på EU's område, og opfordrer til hurtig indsættelse heraf; anerkender det igangværende arbejde i EU's rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor i Ukraine og glæder sig over den nylige tilpasning af dens mandat for at støtte de ukrainske myndigheder i at lette efterforskningen og retsforfølgningen af internationale forbrydelser begået af de russiske væbnede styrker og lejesoldater i forbindelse med Ruslands angrebskrig mod Ukraine;

| 38. | gentager sin opfordring til NF/HR, medlemsstaterne og internationale partnere om at forberede en hurtig og håndfast reaktion, hvis Rusland anvender kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare våben mod Ukraine; |
| --- | --- |

38.

gentager sin opfordring til NF/HR, medlemsstaterne og internationale partnere om at forberede en hurtig og håndfast reaktion, hvis Rusland anvender kemiske, biologiske, radiologiske eller nukleare våben mod Ukraine;

| 39. | glæder sig over Kommissionens og den højtstående repræsentants vedtagelse af den fælles meddelelse af 18. maj 2022 om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem og opfordrer medlemsstaterne til i fællesskab at udvikle og indkøbe de nødvendige kapabiliteter for at udfylde disse mangler ved fuldt ud at gøre brug af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO), den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD), Den Europæiske Forsvarsfond (EDF) samt nye EU-instrumenter til at tilskynde til flere fælles indkøb, hvilket vil bidrage til at øge sikkerheden for både medlemsstaterne og de allierede i NATO; |
| --- | --- |

39.

glæder sig over Kommissionens og den højtstående repræsentants vedtagelse af den fælles meddelelse af 18. maj 2022 om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem og opfordrer medlemsstaterne til i fællesskab at udvikle og indkøbe de nødvendige kapabiliteter for at udfylde disse mangler ved fuldt ud at gøre brug af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO), den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD), Den Europæiske Forsvarsfond (EDF) samt nye EU-instrumenter til at tilskynde til flere fælles indkøb, hvilket vil bidrage til at øge sikkerheden for både medlemsstaterne og de allierede i NATO;

| 40. | glæder sig over, at Kommissionen og NF/HR den 1. december 2021 lancerede strategien »Global Gateway« for at fremme intelligente, rene og sikre forbindelser i digitale net, energi- og transportnet og for at styrke sundheds-, uddannelses- og forskningssystemer i hele verden og navnlig i det globale syd; fremhæver den geopolitiske karakter af denne strategi for pålidelig konnektivitet, som integrerer bæredygtig udvikling med målrettede, forandringsskabende, modstandsdygtighedsforøgende og værdibaserede dimensioner i en »Team Europe«-tilgang; opfordrer til en effektiv forvaltning af »Global Gateway«; glæder sig over det første møde i »Global Gateway«-bestyrelsen, som fandt sted den 11. december 2022, og som Parlamentet blev indbudt til som observatør; anmoder om at blive behørigt inddraget i beslutningerne om investeringsprogrammerne under »Global Gateway« og blive informeret regelmæssigt om eventuelle udviklinger, herunder de budgetmæssige konsekvenser; |
| --- | --- |

40.

glæder sig over, at Kommissionen og NF/HR den 1. december 2021 lancerede strategien »Global Gateway« for at fremme intelligente, rene og sikre forbindelser i digitale net, energi- og transportnet og for at styrke sundheds-, uddannelses- og forskningssystemer i hele verden og navnlig i det globale syd; fremhæver den geopolitiske karakter af denne strategi for pålidelig konnektivitet, som integrerer bæredygtig udvikling med målrettede, forandringsskabende, modstandsdygtighedsforøgende og værdibaserede dimensioner i en »Team Europe«-tilgang; opfordrer til en effektiv forvaltning af »Global Gateway«; glæder sig over det første møde i »Global Gateway«-bestyrelsen, som fandt sted den 11. december 2022, og som Parlamentet blev indbudt til som observatør; anmoder om at blive behørigt inddraget i beslutningerne om investeringsprogrammerne under »Global Gateway« og blive informeret regelmæssigt om eventuelle udviklinger, herunder de budgetmæssige konsekvenser;

| 41. | mener, at der er behov for en betydeligt større indsats for at gøre det muligt for denne strategi at leve op til dens fulde potentiale, og opfordrer EU-institutionerne og alle medlemsstaterne til at fremskynde den videre udvikling og gennemførelsen heraf; mener, at det er vigtigt at samarbejde med ligesindede partnere om at udvide omfanget og virkningen af denne strategi; opfordrer til, at der tages afgørende skridt på G7-niveau for at afhjælpe de globale mangler i infrastrukturinvesteringerne, herunder ved at stille den nødvendige finansiering til rådighed; |
| --- | --- |

41.

mener, at der er behov for en betydeligt større indsats for at gøre det muligt for denne strategi at leve op til dens fulde potentiale, og opfordrer EU-institutionerne og alle medlemsstaterne til at fremskynde den videre udvikling og gennemførelsen heraf; mener, at det er vigtigt at samarbejde med ligesindede partnere om at udvide omfanget og virkningen af denne strategi; opfordrer til, at der tages afgørende skridt på G7-niveau for at afhjælpe de globale mangler i infrastrukturinvesteringerne, herunder ved at stille den nødvendige finansiering til rådighed;

| 42. | påpeger den store geopolitiske betydning af EU's grønne pagt som et langsigtet redskab, der vil påvirke EU's forbindelser med tredjelande; |
| --- | --- |

42.

påpeger den store geopolitiske betydning af EU's grønne pagt som et langsigtet redskab, der vil påvirke EU's forbindelser med tredjelande;

| 43. | understreger betydningen af en ambitiøs EU-klimapolitik for at nå målene for den europæiske grønne pagt, navnlig internationaliseringen af den og dens initiativer til imødegåelse af klimarelaterede sikkerhedsrisici; forventer i betragtning af de aktuelle geopolitiske ændringer og udfordringer, at gennemførelsen af den europæiske grønne pagt bidrager til at opbygge nye partnerskaber og diversificere EU's energimiks som alternativer til forsyningen med russiske fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

43.

understreger betydningen af en ambitiøs EU-klimapolitik for at nå målene for den europæiske grønne pagt, navnlig internationaliseringen af den og dens initiativer til imødegåelse af klimarelaterede sikkerhedsrisici; forventer i betragtning af de aktuelle geopolitiske ændringer og udfordringer, at gennemførelsen af den europæiske grønne pagt bidrager til at opbygge nye partnerskaber og diversificere EU's energimiks som alternativer til forsyningen med russiske fossile brændstoffer;

| 44. | fremhæver vigtigheden af at optrappe EU's indsats i samarbejde med NATO og andre internationale partnere for at imødegå og fremme modstandsdygtighed mod hybride trusler, cyberangreb, desinformations- og propagandakampagner, både i Unionen og i tredjelande; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i tæt samarbejde med NATO og ikke-NATO-partnere at betragte beskyttelsen af kritisk europæisk infrastruktur, herunder offshore-rørledninger, undervandskommunikation og -strømkabler som et anliggende af højeste prioritet; gentager, at der er presserende behov for, at EU's institutioner, agenturer og andre organer beskyttes ordentligt mod hybride trusler og angreb fra udenlandske statslige aktører; fremhæver behovet for også at udvikle deres strategiske kommunikationsformåen gennem StratCom-taskforcerne, herunder dem, der er rettet mod tredjelande, og med særligt fokus på befolkningerne i Rusland og Belarus, samt for at afsætte tilstrækkelige finansielle midler til dette formål og udstyre sig selv med sikre kommunikationssystemer og en hurtig reaktionskapacitet for at imødegå angreb og for at øge deres modstandsdygtighed betydeligt; |
| --- | --- |

44.

fremhæver vigtigheden af at optrappe EU's indsats i samarbejde med NATO og andre internationale partnere for at imødegå og fremme modstandsdygtighed mod hybride trusler, cyberangreb, desinformations- og propagandakampagner, både i Unionen og i tredjelande; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i tæt samarbejde med NATO og ikke-NATO-partnere at betragte beskyttelsen af kritisk europæisk infrastruktur, herunder offshore-rørledninger, undervandskommunikation og -strømkabler som et anliggende af højeste prioritet; gentager, at der er presserende behov for, at EU's institutioner, agenturer og andre organer beskyttes ordentligt mod hybride trusler og angreb fra udenlandske statslige aktører; fremhæver behovet for også at udvikle deres strategiske kommunikationsformåen gennem StratCom-taskforcerne, herunder dem, der er rettet mod tredjelande, og med særligt fokus på befolkningerne i Rusland og Belarus, samt for at afsætte tilstrækkelige finansielle midler til dette formål og udstyre sig selv med sikre kommunikationssystemer og en hurtig reaktionskapacitet for at imødegå angreb og for at øge deres modstandsdygtighed betydeligt;

| 45. | glæder sig over den beslutsomhed, som Unionen og de fleste medlemsstater har udvist i bestræbelserne på at opnå fuld energiuafhængighed af Den Russiske Føderation og for at diversificere deres energiforsyningskilder; gentager sin opfordring til en øjeblikkelig og fuldstændig embargo mod russisk import af fossile brændstoffer og uran og til, at Nord Stream 1- og 2-rørledningerne forbliver lukkede og helt opgives; understreger, at en kortsigtet diversificering af energikilderne ikke bør ske på bekostning af en meningsfuld menneskerettighedsdialog med alternative energileverandører; bemærker, at dette fremhæver den afgørende karakter af en fremskyndelse af den grønne omstilling; |
| --- | --- |

45.

glæder sig over den beslutsomhed, som Unionen og de fleste medlemsstater har udvist i bestræbelserne på at opnå fuld energiuafhængighed af Den Russiske Føderation og for at diversificere deres energiforsyningskilder; gentager sin opfordring til en øjeblikkelig og fuldstændig embargo mod russisk import af fossile brændstoffer og uran og til, at Nord Stream 1- og 2-rørledningerne forbliver lukkede og helt opgives; understreger, at en kortsigtet diversificering af energikilderne ikke bør ske på bekostning af en meningsfuld menneskerettighedsdialog med alternative energileverandører; bemærker, at dette fremhæver den afgørende karakter af en fremskyndelse af den grønne omstilling;

| 46. | opfordrer til initiativer til at styrke modstandsdygtigheden af strategiske forsyningskæder og EU's kritiske infrastruktur via regelmæssige omfattende stresstests gennemført af Kommissionen, herunder af sundhed, energi, fødevarer, halvledere og kritiske råstoffer samt offshore-rørledninger og -kabler, med henblik på at forhindre alvorlige forstyrrelser i forsyningskæden og mindske EU's afhængighed af tredjelande, navnlig dem, der ikke deler Unionens værdier, eller med hvilke Unionen befinder sig i en tilstand af systemisk rivalisering, til ikkekritiske niveauer; fremhæver betydningen af at styrke Unionens egen formåen i samarbejde med ligesindede partnere; understreger, at der er behov for yderligere samarbejde med demokratiske partnere for at sikre de strategiske ressourcer, der anvendes til fremstilling af batterier, chips, halvledere og andre kritiske teknologier, og for at mindske afhængigheden af ikkedemokratiske regimer med hensyn til levering af disse ressourcer; |
| --- | --- |

46.

opfordrer til initiativer til at styrke modstandsdygtigheden af strategiske forsyningskæder og EU's kritiske infrastruktur via regelmæssige omfattende stresstests gennemført af Kommissionen, herunder af sundhed, energi, fødevarer, halvledere og kritiske råstoffer samt offshore-rørledninger og -kabler, med henblik på at forhindre alvorlige forstyrrelser i forsyningskæden og mindske EU's afhængighed af tredjelande, navnlig dem, der ikke deler Unionens værdier, eller med hvilke Unionen befinder sig i en tilstand af systemisk rivalisering, til ikkekritiske niveauer; fremhæver betydningen af at styrke Unionens egen formåen i samarbejde med ligesindede partnere; understreger, at der er behov for yderligere samarbejde med demokratiske partnere for at sikre de strategiske ressourcer, der anvendes til fremstilling af batterier, chips, halvledere og andre kritiske teknologier, og for at mindske afhængigheden af ikkedemokratiske regimer med hensyn til levering af disse ressourcer;

| 47. | fremhæver den strategiske dimension af rumsektoren for Europa; understreger, at det er nødvendigt at sikre Unionens synlighed og troværdighed som en international rumaktør og fremme udviklingen af teknologier, der vil sikre europæisk strategisk autonomi; opfordrer til et øget engagement fra EU's side i at udvikle en vidtgående international regulering af rummet, der bygger på, opdaterer og styrker de gældende FN-traktater, erklæringer og retlige principper, der ligger til grund for rumforvaltningen, under hensyntagen til de hurtige teknologiske fremskridt; understreger, at denne opdaterede lovgivningsmæssige ramme for rummet vil fremme en bæredygtig og fredelig udvikling af rummet og samtidig begrænse og regulere dets anvendelse som et våben og militarisering af det; glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at den agter at fremlægge en EU-rumstrategi for sikkerhed og forsvar; mener, at en styrkelse af EU's strategiske suverænitet i rummet er afgørende for dets bredere indsats for at opnå altomfattende strategisk autonomi; |
| --- | --- |

47.

fremhæver den strategiske dimension af rumsektoren for Europa; understreger, at det er nødvendigt at sikre Unionens synlighed og troværdighed som en international rumaktør og fremme udviklingen af teknologier, der vil sikre europæisk strategisk autonomi; opfordrer til et øget engagement fra EU's side i at udvikle en vidtgående international regulering af rummet, der bygger på, opdaterer og styrker de gældende FN-traktater, erklæringer og retlige principper, der ligger til grund for rumforvaltningen, under hensyntagen til de hurtige teknologiske fremskridt; understreger, at denne opdaterede lovgivningsmæssige ramme for rummet vil fremme en bæredygtig og fredelig udvikling af rummet og samtidig begrænse og regulere dets anvendelse som et våben og militarisering af det; glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at den agter at fremlægge en EU-rumstrategi for sikkerhed og forsvar; mener, at en styrkelse af EU's strategiske suverænitet i rummet er afgørende for dets bredere indsats for at opnå altomfattende strategisk autonomi;

| 48. | understreger, at adgang til sikkert drikkevand er et af de største problemer i det 21. århundrede, navnlig eftersom næsten 60 % af grundvandsressourcerne går på tværs af politiske territoriale grænser; understreger, at vandpresset som følge af det øgede behov for ferskvand hos verdens befolkning, som i nogle lande er underlagt strategisk kontrol med floder ved deres udspring, kan føre til de mest alvorlige konflikter, hvis strømmene ikke anvendes på en integreret og fælles måde; opfordrer indtrængende EU til at fastlægge en politisk strategi for at fremme løsninger i disse områder med stor risiko for destabilisering og samtidig tilskynde landene i de områder, der står over for de alvorligste vandrelaterede konflikter, til at undertegne konventionen fra 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer; |
| --- | --- |

48.

understreger, at adgang til sikkert drikkevand er et af de største problemer i det 21. århundrede, navnlig eftersom næsten 60 % af grundvandsressourcerne går på tværs af politiske territoriale grænser; understreger, at vandpresset som følge af det øgede behov for ferskvand hos verdens befolkning, som i nogle lande er underlagt strategisk kontrol med floder ved deres udspring, kan føre til de mest alvorlige konflikter, hvis strømmene ikke anvendes på en integreret og fælles måde; opfordrer indtrængende EU til at fastlægge en politisk strategi for at fremme løsninger i disse områder med stor risiko for destabilisering og samtidig tilskynde landene i de områder, der står over for de alvorligste vandrelaterede konflikter, til at undertegne konventionen fra 1992 om beskyttelse og udnyttelse af grænseoverskridende vandløb og internationale søer;

| 49. | opfordrer Unionen til at udvikle sin digitale suverænitet, navnlig inden for cybersikkerhed, for at beskytte demokratiet og dens institutioner; understreger den konkrete trussel, som de nye digitale teknologier kan udgøre for menneskerettighedsforkæmpere og andre, fordi de kan anvendes til at kontrollere, begrænse og undergrave deres aktiviteter, som det for nylig blev påvist ved afsløringerne af Pegasus-projektet; |
| --- | --- |

49.

opfordrer Unionen til at udvikle sin digitale suverænitet, navnlig inden for cybersikkerhed, for at beskytte demokratiet og dens institutioner; understreger den konkrete trussel, som de nye digitale teknologier kan udgøre for menneskerettighedsforkæmpere og andre, fordi de kan anvendes til at kontrollere, begrænse og undergrave deres aktiviteter, som det for nylig blev påvist ved afsløringerne af Pegasus-projektet;

| 50. | understreger, at Unionen i samarbejde med ligesindede partnere bør stræbe efter global konkurrenceevne inden for forskning, udvikling, produktion og anvendelse af droner; |
| --- | --- |

50.

understreger, at Unionen i samarbejde med ligesindede partnere bør stræbe efter global konkurrenceevne inden for forskning, udvikling, produktion og anvendelse af droner;

| 51. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at den vil arbejde på forslag til en pakke om forsvar af demokratiet, som vil beskytte Unionen mod ondsindet indblanding; |
| --- | --- |

51.

glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at den vil arbejde på forslag til en pakke om forsvar af demokratiet, som vil beskytte Unionen mod ondsindet indblanding;

I spidsen for styrkelsen af multilateralisme og opbygning af partnerskaber med henblik på en bedre verden

I spidsen for styrkelsen af multilateralisme og opbygning af partnerskaber med henblik på en bedre verden

| 52. | fremhæver behovet for at styrke FN som en prioritet og udvikle et ægte strategisk partnerskab mellem FN og EU om globale prioriteter såsom klimaindsats og menneskerettigheder, men også med henblik på krisestyring; understreger, at Unionen fortsat skal gå i spidsen for fremme af en mere relevant, modstandsdygtig og effektiv multilateralisme, som danner grundlag for en inkluderende politisk dialog, samarbejde og konvergens, der tager sigte på at fremme menneskers sikkerhed, bæredygtig udvikling samt forebyggelse og fredelig løsning af konflikter under fuld overholdelse af folkeretten og menneskerettighederne; opfordrer indtrængende Unionen og dens medlemsstater til at tale med én stemme i multilaterale fora, styrke forbindelserne med ligesindede partnere i hele verden, intensivere outreachindsatsen over for tredjelande og deres befolkninger og søge pragmatiske sektorspecifikke multilaterale løsninger på områder, hvor dette er i overensstemmelse med dens værdibaserede interesser; |
| --- | --- |

52.

fremhæver behovet for at styrke FN som en prioritet og udvikle et ægte strategisk partnerskab mellem FN og EU om globale prioriteter såsom klimaindsats og menneskerettigheder, men også med henblik på krisestyring; understreger, at Unionen fortsat skal gå i spidsen for fremme af en mere relevant, modstandsdygtig og effektiv multilateralisme, som danner grundlag for en inkluderende politisk dialog, samarbejde og konvergens, der tager sigte på at fremme menneskers sikkerhed, bæredygtig udvikling samt forebyggelse og fredelig løsning af konflikter under fuld overholdelse af folkeretten og menneskerettighederne; opfordrer indtrængende Unionen og dens medlemsstater til at tale med én stemme i multilaterale fora, styrke forbindelserne med ligesindede partnere i hele verden, intensivere outreachindsatsen over for tredjelande og deres befolkninger og søge pragmatiske sektorspecifikke multilaterale løsninger på områder, hvor dette er i overensstemmelse med dens værdibaserede interesser;

| 53. | opfordrer Kommissionen, Rådet, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at komme med fornuftige forslag til, hvordan der kan opnås og sikres en egen og permanent plads for Unionen i alle multilaterale fora, herunder i FN's Sikkerhedsråd, med henblik på at styrke EU's handlekraft, sammenhængskraft og troværdighed i verden; |
| --- | --- |

53.

opfordrer Kommissionen, Rådet, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at komme med fornuftige forslag til, hvordan der kan opnås og sikres en egen og permanent plads for Unionen i alle multilaterale fora, herunder i FN's Sikkerhedsråd, med henblik på at styrke EU's handlekraft, sammenhængskraft og troværdighed i verden;

| 54. | fremhæver vigtigheden af intensiverede diplomatiske bestræbelser på at formidle vores holdning på den mest effektive måde og koordinere med ligesindede demokratiske partnere for at opretholde det stærkest mulige sammenhold i det internationale samfund med henblik på at fordømme Rusland og forsvare principperne om suverænitet og territorial integritet, folkeretten og den regel- og værdibaserede verdensorden inden for FN og FN-pagten og andre multilaterale fora; understreger vigtigheden af solide diplomatiske tiltag over for lande, der hindrede afstemningen eller undlod at stemme om FN's resolutioner af 2. marts og 12. oktober 2022 for at fremhæve alvoren af Ruslands aggression og behovet for en enstemmig reaktion fra det internationale samfunds side; understreger, at det bør prioriteres at opbygge stærke og pålidelige alliancer, partnerskaber og multilaterale ordninger og opbygge strategisk solidaritet med ligesindede lande; |
| --- | --- |

54.

fremhæver vigtigheden af intensiverede diplomatiske bestræbelser på at formidle vores holdning på den mest effektive måde og koordinere med ligesindede demokratiske partnere for at opretholde det stærkest mulige sammenhold i det internationale samfund med henblik på at fordømme Rusland og forsvare principperne om suverænitet og territorial integritet, folkeretten og den regel- og værdibaserede verdensorden inden for FN og FN-pagten og andre multilaterale fora; understreger vigtigheden af solide diplomatiske tiltag over for lande, der hindrede afstemningen eller undlod at stemme om FN's resolutioner af 2. marts og 12. oktober 2022 for at fremhæve alvoren af Ruslands aggression og behovet for en enstemmig reaktion fra det internationale samfunds side; understreger, at det bør prioriteres at opbygge stærke og pålidelige alliancer, partnerskaber og multilaterale ordninger og opbygge strategisk solidaritet med ligesindede lande;

| 55. | understreger nødvendigheden af enstemmighed i EU om at fordømme den russiske angrebskrig og af, at visse EU-landes ledere ikke åbner særskilte kontaktlinjer med Putin; understreger, at man ikke bør tilstræbe forhandlinger med Rusland førend og medmindre, de ukrainske myndigheder beslutter at indlede dem, og at EU, indtil dette sker, fortsat bør yde finansiel, materiel og militær bistand til Ukraine; |
| --- | --- |

55.

understreger nødvendigheden af enstemmighed i EU om at fordømme den russiske angrebskrig og af, at visse EU-landes ledere ikke åbner særskilte kontaktlinjer med Putin; understreger, at man ikke bør tilstræbe forhandlinger med Rusland førend og medmindre, de ukrainske myndigheder beslutter at indlede dem, og at EU, indtil dette sker, fortsat bør yde finansiel, materiel og militær bistand til Ukraine;

| 56. | understreger, at den russiske invasion af Ukraine yderligere har fremhævet behovet for, at EU fortsætter med at opbygge alliancer og forståelse blandt partnere og intensiverer samarbejdet med eksisterende ligesindede partnere rundt om i verden, navnlig med de transatlantiske NATO-allierede, og samtidig udvider sine partnerskaber, navnlig med lande i det globale syd; |
| --- | --- |

56.

understreger, at den russiske invasion af Ukraine yderligere har fremhævet behovet for, at EU fortsætter med at opbygge alliancer og forståelse blandt partnere og intensiverer samarbejdet med eksisterende ligesindede partnere rundt om i verden, navnlig med de transatlantiske NATO-allierede, og samtidig udvider sine partnerskaber, navnlig med lande i det globale syd;

| 57. | understreger, at NATO fortsat er afgørende for den europæiske sikkerhedsorden, at EU og dets medlemsstater skal forpligte sig til at styrke NATO's europæiske søjle, bl.a. de medlemsstater, der også er NATO-allierede, ved konsekvent at opfylde NATO's benchmark for forsvarsudgifter på 2 % af BNP fra 2024 og samtidig undgå overlapning, mindske fragmenteringen og forbedre interoperabiliteten; opfordrer indtrængende de to resterende NATO-allierede, som endnu ikke har ratificeret Sveriges og Finlands tiltrædelse af NATO, til straks at gøre det; mener, at det strategiske partnerskab med NATO bør være baseret på tillid; insisterer på at konsolidere og præcisere det strategiske partnerskab med NATO på en gensidig måde; |
| --- | --- |

57.

understreger, at NATO fortsat er afgørende for den europæiske sikkerhedsorden, at EU og dets medlemsstater skal forpligte sig til at styrke NATO's europæiske søjle, bl.a. de medlemsstater, der også er NATO-allierede, ved konsekvent at opfylde NATO's benchmark for forsvarsudgifter på 2 % af BNP fra 2024 og samtidig undgå overlapning, mindske fragmenteringen og forbedre interoperabiliteten; opfordrer indtrængende de to resterende NATO-allierede, som endnu ikke har ratificeret Sveriges og Finlands tiltrædelse af NATO, til straks at gøre det; mener, at det strategiske partnerskab med NATO bør være baseret på tillid; insisterer på at konsolidere og præcisere det strategiske partnerskab med NATO på en gensidig måde;

| 58. | opfordrer til en yderligere styrkelse af samarbejdet med NATO og andre partnerskaber såsom G7 og med andre ligesindede partnere; påpeger, at sådanne partnerskaber bør udgøre en integreret søjle i FUSP; |
| --- | --- |

58.

opfordrer til en yderligere styrkelse af samarbejdet med NATO og andre partnerskaber såsom G7 og med andre ligesindede partnere; påpeger, at sådanne partnerskaber bør udgøre en integreret søjle i FUSP;

| 59. | opfordrer EU og dets internationale partnere til at gøre fuld brug af alle relevante instrumenter for at bekæmpe straffrihed, herunder gennem øget støtte til Den Internationale Straffedomstol og til særlige domstole på nationalt og internationalt plan samt ved at etablere fleksible samarbejds- og finansieringsmekanismer til hurtigt at indsamle og analysere beviser for internationale forbrydelser; opfordrer det internationale samfund til at sikre, at alle anstiftere af og gerningsmænd bag krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden drages fuldt ud til ansvar; opfordrer indtrængende EU og dens medlemsstater til at arbejde hen imod oprettelsen af en særlig domstol, som initieret af Ukraine med støtte fra det internationale samfund, til at efterforske og drage det russiske militære og politiske lederskab til ansvar for aggressionsforbrydelsen samt til at fortsætte deres støtte til Den Internationale Straffedomstols efterforskning af påstande om krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og det folkedrab, der begås i øjeblikket; gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremlægge en EU-handlingsplan om straffrihed; understreger, at denne handlingsplan bør have til formål bedre at koordinere og harmonisere medlemsstaternes ressourcer til og bestræbelser på at retsforfølge krigsforbrydere i EU; er af den opfattelse, at retsopgør spiller en grundlæggende rolle i at sikre langvarig fred, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle et ambitiøst program for at opbygge medlemsstaternes og tredjelandes kapacitet til at anvende princippet om universel jurisdiktion i deres nationale retssystemer; |
| --- | --- |

59.

opfordrer EU og dets internationale partnere til at gøre fuld brug af alle relevante instrumenter for at bekæmpe straffrihed, herunder gennem øget støtte til Den Internationale Straffedomstol og til særlige domstole på nationalt og internationalt plan samt ved at etablere fleksible samarbejds- og finansieringsmekanismer til hurtigt at indsamle og analysere beviser for internationale forbrydelser; opfordrer det internationale samfund til at sikre, at alle anstiftere af og gerningsmænd bag krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden drages fuldt ud til ansvar; opfordrer indtrængende EU og dens medlemsstater til at arbejde hen imod oprettelsen af en særlig domstol, som initieret af Ukraine med støtte fra det internationale samfund, til at efterforske og drage det russiske militære og politiske lederskab til ansvar for aggressionsforbrydelsen samt til at fortsætte deres støtte til Den Internationale Straffedomstols efterforskning af påstande om krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og det folkedrab, der begås i øjeblikket; gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremlægge en EU-handlingsplan om straffrihed; understreger, at denne handlingsplan bør have til formål bedre at koordinere og harmonisere medlemsstaternes ressourcer til og bestræbelser på at retsforfølge krigsforbrydere i EU; er af den opfattelse, at retsopgør spiller en grundlæggende rolle i at sikre langvarig fred, og opfordrer indtrængende Kommissionen til at udvikle et ambitiøst program for at opbygge medlemsstaternes og tredjelandes kapacitet til at anvende princippet om universel jurisdiktion i deres nationale retssystemer;

| 60. | glæder sig over det første møde i Det Europæiske Politiske Fællesskab i oktober 2022 som en platform for drøftelser, dialog og samarbejde med tætte partnere om de udenrigspolitiske og sikkerhedsmæssige udfordringer, vi står over for, med henblik på at styrke sikkerheden på det europæiske kontinent og videreføre et politisk og sikkerhedsmæssigt samarbejde baseret på fælles interesser; glæder sig over, at 44 lande deltog i det første møde i Prag, herunder tætte partnere som Det Forenede Kongerige; opfordrer til en tæt inddragelse af Parlamentet i klarlæggelsen af dette fællesskabs anvendelsesområde og fremtidige arbejde; understreger, at en vis grad af tilpasning til demokratiske værdier og principper er afgørende for, at dette format kan blive en succes og have sammenhængskraft i fremtiden; gentager, at det europæiske politiske fællesskab under ingen omstændigheder må fremskynde eller være et påskud for forsinkelser af udvidelseslandenes tiltrædelse af EU; |
| --- | --- |

60.

glæder sig over det første møde i Det Europæiske Politiske Fællesskab i oktober 2022 som en platform for drøftelser, dialog og samarbejde med tætte partnere om de udenrigspolitiske og sikkerhedsmæssige udfordringer, vi står over for, med henblik på at styrke sikkerheden på det europæiske kontinent og videreføre et politisk og sikkerhedsmæssigt samarbejde baseret på fælles interesser; glæder sig over, at 44 lande deltog i det første møde i Prag, herunder tætte partnere som Det Forenede Kongerige; opfordrer til en tæt inddragelse af Parlamentet i klarlæggelsen af dette fællesskabs anvendelsesområde og fremtidige arbejde; understreger, at en vis grad af tilpasning til demokratiske værdier og principper er afgørende for, at dette format kan blive en succes og have sammenhængskraft i fremtiden; gentager, at det europæiske politiske fællesskab under ingen omstændigheder må fremskynde eller være et påskud for forsinkelser af udvidelseslandenes tiltrædelse af EU;

| 61. | fremhæver, at det er nødvendigt at intensivere dialogen med Det Forenede Kongerige om mulige veje til fremtidigt samarbejde og koordinering på det udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske område i overensstemmelse med bestemmelserne i den politiske erklæring, og herunder inden for rammerne af partnerskabet mellem EU og NATO, FN, det europæiske politiske fællesskab og andre internationale fora; opfordrer indtrængende til et tættere EU-samarbejde med vores britiske naboer, da vi står over for fælles udfordringer i udenrigs- og sikkerhedsspørgsmål; beklager, at handels- og samarbejdsaftalen ikke indeholder bestemmelser om samarbejde inden for udenrigspolitik og forsvar; understreger vigtigheden af at koordinere sanktionsordninger; opfordrer til større inddragelse af Det Forenede Kongerige i europæiske sikkerheds- og forsvarsprojekter; glæder sig i denne forbindelse over PESCO-medlemmernes og Rådets beslutning af 14. november 2022 om at opfordre Det Forenede Kongerige til at tilslutte sig PESCO-projektet for militær mobilitet, hvilket vil forbedre den gensidige hurtige sikkerheds- og forsvarsbistand; |
| --- | --- |

61.

fremhæver, at det er nødvendigt at intensivere dialogen med Det Forenede Kongerige om mulige veje til fremtidigt samarbejde og koordinering på det udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske område i overensstemmelse med bestemmelserne i den politiske erklæring, og herunder inden for rammerne af partnerskabet mellem EU og NATO, FN, det europæiske politiske fællesskab og andre internationale fora; opfordrer indtrængende til et tættere EU-samarbejde med vores britiske naboer, da vi står over for fælles udfordringer i udenrigs- og sikkerhedsspørgsmål; beklager, at handels- og samarbejdsaftalen ikke indeholder bestemmelser om samarbejde inden for udenrigspolitik og forsvar; understreger vigtigheden af at koordinere sanktionsordninger; opfordrer til større inddragelse af Det Forenede Kongerige i europæiske sikkerheds- og forsvarsprojekter; glæder sig i denne forbindelse over PESCO-medlemmernes og Rådets beslutning af 14. november 2022 om at opfordre Det Forenede Kongerige til at tilslutte sig PESCO-projektet for militær mobilitet, hvilket vil forbedre den gensidige hurtige sikkerheds- og forsvarsbistand;

| 62. | opfordrer indtrængende Det Forenede Kongerige til at sikre en fuldstændig gennemførelse af udtrædelsesaftalen, herunder protokollen om Irland/Nordirland, og til at stræbe efter praktiske, fleksible og holdbare fælles løsninger inden for protokollens retlige rammer; understreger at den fuldstændige gennemførelse af protokollen er afgørende for opretholdelsen af fred og stabilitet ved den nordirske grænse, som er sikret ved langfredagsaftalen (Belfastaftalen), samt for det europæiske indre markeds integritet og funktion; |
| --- | --- |

62.

opfordrer indtrængende Det Forenede Kongerige til at sikre en fuldstændig gennemførelse af udtrædelsesaftalen, herunder protokollen om Irland/Nordirland, og til at stræbe efter praktiske, fleksible og holdbare fælles løsninger inden for protokollens retlige rammer; understreger at den fuldstændige gennemførelse af protokollen er afgørende for opretholdelsen af fred og stabilitet ved den nordirske grænse, som er sikret ved langfredagsaftalen (Belfastaftalen), samt for det europæiske indre markeds integritet og funktion;

| 63. | fremhæver vigtigheden af et stærkt transatlantisk samarbejde, som endnu en gang blev fremhævet i forbindelse med Ruslands angrebskrig mod Ukraine, baseret på fælles værdier og mål og på princippet om partnerskab mellem ligeværdige parter hvad angår lederskab og ansvar, samtidig med at den anden parts autonomi og særegenheder, interesser og ambitioner respekteres; glæder sig over USA's rolle med hensyn til at afskrække Ruslands aggression, navnlig gennem udveksling af efterretninger, militær bistand, humanitær bistand og politisk støtte og ved at styrke den mest udsatte del af NATO's østlige flanke; understreger, at der er behov for at styrke det transatlantiske samarbejde mellem EU og USA yderligere gennem en ambitiøs transatlantisk dagsorden; anmoder USA's politiske ledelse og institutioner om at fortsætte ad en vej med stadig tættere samarbejde og koordinering inden for alle områder, der er af interesse for at imødegå globale trusler, som påvirker vores fælles værdier, sikkerhed og velstand; |
| --- | --- |

63.

fremhæver vigtigheden af et stærkt transatlantisk samarbejde, som endnu en gang blev fremhævet i forbindelse med Ruslands angrebskrig mod Ukraine, baseret på fælles værdier og mål og på princippet om partnerskab mellem ligeværdige parter hvad angår lederskab og ansvar, samtidig med at den anden parts autonomi og særegenheder, interesser og ambitioner respekteres; glæder sig over USA's rolle med hensyn til at afskrække Ruslands aggression, navnlig gennem udveksling af efterretninger, militær bistand, humanitær bistand og politisk støtte og ved at styrke den mest udsatte del af NATO's østlige flanke; understreger, at der er behov for at styrke det transatlantiske samarbejde mellem EU og USA yderligere gennem en ambitiøs transatlantisk dagsorden; anmoder USA's politiske ledelse og institutioner om at fortsætte ad en vej med stadig tættere samarbejde og koordinering inden for alle områder, der er af interesse for at imødegå globale trusler, som påvirker vores fælles værdier, sikkerhed og velstand;

| 64. | glæder sig over det igangværende samarbejde, beslutsomheden og det fælles standpunkt med hensyn til at støtte Ukraine og gennemføre et sanktionsregime uden fortilfælde med det formål at afskrække Rusland fra at fortsætte sin ulovlige angrebskrig og støtte Ukraines fuldstændige befrielse inden for dets international anerkendte grænser; støtter fuldt ud og forpligter sig til at forfølge synergier og fælles udenrigs- og sikkerhedsmål ved yderligere at uddybe samarbejdet inden for rammerne af den transatlantiske dialog mellem EU og USA, f.eks. gennem transatlantisk parlamentarisk diplomati, og for at tackle mange af de vigtigste globale udfordringer såsom klimaforandringer og truslen fra autoritære og totalitære regimer i hele verden, herunder i Europa og Asien; |
| --- | --- |

64.

glæder sig over det igangværende samarbejde, beslutsomheden og det fælles standpunkt med hensyn til at støtte Ukraine og gennemføre et sanktionsregime uden fortilfælde med det formål at afskrække Rusland fra at fortsætte sin ulovlige angrebskrig og støtte Ukraines fuldstændige befrielse inden for dets international anerkendte grænser; støtter fuldt ud og forpligter sig til at forfølge synergier og fælles udenrigs- og sikkerhedsmål ved yderligere at uddybe samarbejdet inden for rammerne af den transatlantiske dialog mellem EU og USA, f.eks. gennem transatlantisk parlamentarisk diplomati, og for at tackle mange af de vigtigste globale udfordringer såsom klimaforandringer og truslen fra autoritære og totalitære regimer i hele verden, herunder i Europa og Asien;

| 65. | anbefaler, at der afholdes topmøder mellem EU og USA regelmæssigt og mindst én gang om året for løbende på højt plan at give fremdrift til det transatlantiske samarbejde; glæder sig i den forbindelse over arbejdet i Det Transatlantiske Handels- og Teknologiråd og gentager sit forslag om at oprette et transatlantisk politisk råd, der skal fungere som et forum for regelmæssig og effektiv institutionel dialog om udenrigs- og sikkerhedspolitik; glæder sig over USA's stærke engagement i den europæiske sikkerhed, navnlig dets massive militære bistand til Ukraine og deployeringen af tropper på NATO's østlige flanke; |
| --- | --- |

65.

anbefaler, at der afholdes topmøder mellem EU og USA regelmæssigt og mindst én gang om året for løbende på højt plan at give fremdrift til det transatlantiske samarbejde; glæder sig i den forbindelse over arbejdet i Det Transatlantiske Handels- og Teknologiråd og gentager sit forslag om at oprette et transatlantisk politisk råd, der skal fungere som et forum for regelmæssig og effektiv institutionel dialog om udenrigs- og sikkerhedspolitik; glæder sig over USA's stærke engagement i den europæiske sikkerhed, navnlig dets massive militære bistand til Ukraine og deployeringen af tropper på NATO's østlige flanke;

| 66. | noterer sig det 23. topmøde mellem EU og Kina i april 2022; er dybt bekymret over resultatet af den 20. nationale kongres i Kinas kommunistparti, der belyser Xi Jinpings geopolitiske ambitioner; bemærker, at forholdet mellem EU og Folkerepublikken Kina i stigende grad er kendetegnet ved økonomisk konkurrence og systemisk rivalisering; gentager sine anmodninger om en fornyet, mere assertiv, omfattende og sammenhængende EU-Kina-strategi, der udvikler forbindelserne med Folkerepublikken Kina efter EU's interesser som helhed og fuldt ud tager højde for de udfordringer, der følger af Folkerepublikken Kinas opstigen som global aktør og dets stadig mere undertrykkende nationale politikker og assertive udenrigspolitik, bl.a. over for Unionen og overfor kandidatlande og potentielle kandidatlande; |
| --- | --- |

66.

noterer sig det 23. topmøde mellem EU og Kina i april 2022; er dybt bekymret over resultatet af den 20. nationale kongres i Kinas kommunistparti, der belyser Xi Jinpings geopolitiske ambitioner; bemærker, at forholdet mellem EU og Folkerepublikken Kina i stigende grad er kendetegnet ved økonomisk konkurrence og systemisk rivalisering; gentager sine anmodninger om en fornyet, mere assertiv, omfattende og sammenhængende EU-Kina-strategi, der udvikler forbindelserne med Folkerepublikken Kina efter EU's interesser som helhed og fuldt ud tager højde for de udfordringer, der følger af Folkerepublikken Kinas opstigen som global aktør og dets stadig mere undertrykkende nationale politikker og assertive udenrigspolitik, bl.a. over for Unionen og overfor kandidatlande og potentielle kandidatlande;

| 67. | giver udtryk for bekymring over den brede vifte af politiske, økonomiske og militære instrumenter, som Kina benytter til i stigende grad at presse lande til underkastelse og til at forsøge at påtvinge internationale organisationer som FN sin autoritære ideologi, til at udvide sin tilstedeværelse, fremvise sin magt og tilpasse sin strategi, sine hensigter og sin militære genoprustning i overensstemmelse hermed; er især bekymret over dets partnerskab med Den Russiske Føderation og deres fælles forsøg på at undergrave den regelbaserede verdensorden, som er i modstrid med vores interesser og værdier; fordømmer Kinas i realiteten prorussiske holdning til Ruslands angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

67.

giver udtryk for bekymring over den brede vifte af politiske, økonomiske og militære instrumenter, som Kina benytter til i stigende grad at presse lande til underkastelse og til at forsøge at påtvinge internationale organisationer som FN sin autoritære ideologi, til at udvide sin tilstedeværelse, fremvise sin magt og tilpasse sin strategi, sine hensigter og sin militære genoprustning i overensstemmelse hermed; er især bekymret over dets partnerskab med Den Russiske Føderation og deres fælles forsøg på at undergrave den regelbaserede verdensorden, som er i modstrid med vores interesser og værdier; fordømmer Kinas i realiteten prorussiske holdning til Ruslands angrebskrig mod Ukraine;

| 68. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at genoverveje deres afhængighed af Folkerepublikken Kina og gøre noget ved den økonomiske afhængighed i strategiske sektorer, der kan føre til sårbarheder; opfordrer til øget koordinering og samarbejde mellem ligesindede lande om spørgsmål af fælles interesse, navnlig, men ikke udelukkende, om spørgsmål som strategisk afhængighed, økonomisk tvang, politisk indblanding og desinformation, og til at fremme regelbaseret multilateralisme og strategisk solidaritet mellem demokratier; |
| --- | --- |

68.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at genoverveje deres afhængighed af Folkerepublikken Kina og gøre noget ved den økonomiske afhængighed i strategiske sektorer, der kan føre til sårbarheder; opfordrer til øget koordinering og samarbejde mellem ligesindede lande om spørgsmål af fælles interesse, navnlig, men ikke udelukkende, om spørgsmål som strategisk afhængighed, økonomisk tvang, politisk indblanding og desinformation, og til at fremme regelbaseret multilateralisme og strategisk solidaritet mellem demokratier;

| 69. | fordømmer på det kraftigste det kinesiske statsstyrede tvangsarbejdssystem og dets forbrydelser mod menneskeheden i Xinjiang, som udgør en høj risiko for folkedrab; opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at standse den systematiske forfølgelse af uighurere, herunder den forfærdelige kendsgerning at uighurkvinder er et specifikt mål for myndighederne, som gennemfører en officiel ordning med målrettede fødselsforebyggende foranstaltninger, herunder tvinger kvinder i den fødedygtige alder til abort, intrauterine injektioner og sterilisering — foranstaltninger, der muligvis opfylder kriterierne for at udgøre de mest alvorlige forbrydelser mod menneskeheden; er fortsat dybt bekymret over situationen i Tibet og det kinesiske kommunistpartis politik rettet mod ytringsfrihed og tanke-, tros- og religionsfrihed; |
| --- | --- |

69.

fordømmer på det kraftigste det kinesiske statsstyrede tvangsarbejdssystem og dets forbrydelser mod menneskeheden i Xinjiang, som udgør en høj risiko for folkedrab; opfordrer indtrængende den kinesiske regering til at standse den systematiske forfølgelse af uighurere, herunder den forfærdelige kendsgerning at uighurkvinder er et specifikt mål for myndighederne, som gennemfører en officiel ordning med målrettede fødselsforebyggende foranstaltninger, herunder tvinger kvinder i den fødedygtige alder til abort, intrauterine injektioner og sterilisering — foranstaltninger, der muligvis opfylder kriterierne for at udgøre de mest alvorlige forbrydelser mod menneskeheden; er fortsat dybt bekymret over situationen i Tibet og det kinesiske kommunistpartis politik rettet mod ytringsfrihed og tanke-, tros- og religionsfrihed;

| 70. | gentager sin indtrængende opfordring til de resterende ti medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, om at suspendere aktive udleveringsaftaler med Folkerepublikken Kina og Hongkong; fordømmer på det kraftigste Kinas kampagne med tværnational undertrykkelse, der er rettet mod personer fra Kina og Hongkong, der bor i udlandet og er aktive i diasporaen, og mod medlemmer af etniske og religiøse mindretalsgrupper, navnlig på EU's territorium; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med ligesindede partnere at identificere og lukke alle kanaler, der i øjeblikket letter Folkerepublikken Kinas tværnationale undertrykkelsesbestræbelser; |
| --- | --- |

70.

gentager sin indtrængende opfordring til de resterende ti medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, om at suspendere aktive udleveringsaftaler med Folkerepublikken Kina og Hongkong; fordømmer på det kraftigste Kinas kampagne med tværnational undertrykkelse, der er rettet mod personer fra Kina og Hongkong, der bor i udlandet og er aktive i diasporaen, og mod medlemmer af etniske og religiøse mindretalsgrupper, navnlig på EU's territorium; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med ligesindede partnere at identificere og lukke alle kanaler, der i øjeblikket letter Folkerepublikken Kinas tværnationale undertrykkelsesbestræbelser;

| 71. | gentager sin fordømmelse af Kinas undergravning af demokratiet i Det Særlige Administrative Område Hongkong og indførelsen af loven om national sikkerhed i Hongkong; opfordrer Kommissionen til at revidere Hongkongs status som selvstyrende i lyset af Folkerepublikken Kinas overtrædelser af den kinesisk-britiske fælleserklæring og den hårde linje imod Hongkongs autonomi; |
| --- | --- |

71.

gentager sin fordømmelse af Kinas undergravning af demokratiet i Det Særlige Administrative Område Hongkong og indførelsen af loven om national sikkerhed i Hongkong; opfordrer Kommissionen til at revidere Hongkongs status som selvstyrende i lyset af Folkerepublikken Kinas overtrædelser af den kinesisk-britiske fælleserklæring og den hårde linje imod Hongkongs autonomi;

| 72. | minder om, at vores »ét-Kina-politik« er en af hjørnestenene i forbindelserne mellem EU og Kina; understreger, at bevarelse af fred, stabilitet og fri sejlads i den indopacifiske region fortsat er af afgørende betydning for EU's og dets medlemsstaters interesser; fordømmer på det kraftigste Folkerepublikken Kinas fortsatte militære provokationer mod Taiwan og gentager sin håndfaste afvisning af enhver ensidig ændring af status quo i Taiwanstrædet; giver udtryk for alvorlig bekymring over, at den kinesiske regering på Kinas kommunistpartis 20. kongres anførte, at Folkerepublikken Kina aldrig vil give afkald på retten til at bruge magt mod Taiwan; gentager, at status quo i Taiwanstrædet ikke bør ændres ensidigt mod det taiwanske folks vilje; bifalder den klare fordømmelse af Folkerepublikken Kinas militærøvelser fra medlemsstaterne og partnere i regionen og understreger, at vores sammenhold er afgørende for at afskrække Kina fra enhver form for aggression og for at opretholde fred og stabilitet i Taiwanstrædet; er af den opfattelse, at konflikten mellem Taiwan og Folkerepublikken Kina bør løses gennem fredelig dialog uden forhåndsbetingelser; |
| --- | --- |

72.

minder om, at vores »ét-Kina-politik« er en af hjørnestenene i forbindelserne mellem EU og Kina; understreger, at bevarelse af fred, stabilitet og fri sejlads i den indopacifiske region fortsat er af afgørende betydning for EU's og dets medlemsstaters interesser; fordømmer på det kraftigste Folkerepublikken Kinas fortsatte militære provokationer mod Taiwan og gentager sin håndfaste afvisning af enhver ensidig ændring af status quo i Taiwanstrædet; giver udtryk for alvorlig bekymring over, at den kinesiske regering på Kinas kommunistpartis 20. kongres anførte, at Folkerepublikken Kina aldrig vil give afkald på retten til at bruge magt mod Taiwan; gentager, at status quo i Taiwanstrædet ikke bør ændres ensidigt mod det taiwanske folks vilje; bifalder den klare fordømmelse af Folkerepublikken Kinas militærøvelser fra medlemsstaterne og partnere i regionen og understreger, at vores sammenhold er afgørende for at afskrække Kina fra enhver form for aggression og for at opretholde fred og stabilitet i Taiwanstrædet; er af den opfattelse, at konflikten mellem Taiwan og Folkerepublikken Kina bør løses gennem fredelig dialog uden forhåndsbetingelser;

| 73. | opfordrer alle kompetente EU-institutioner til hurtigst muligt at udarbejde en scenariebaseret strategi for håndtering af sikkerhedsudfordringerne i Taiwan; |
| --- | --- |

73.

opfordrer alle kompetente EU-institutioner til hurtigst muligt at udarbejde en scenariebaseret strategi for håndtering af sikkerhedsudfordringerne i Taiwan;

| 74. | giver udtryk for sin stærke solidaritet med det taiwanske folk og ser i Taiwan en ligesindet partner, der deler de fælles værdier om frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet med os; opfordrer Kommissionen og NF/HR til at etablere et strategisk samarbejde med Taiwan og til hurtigt at følge op på de henstillinger, der er indeholdt i Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om politiske forbindelser og samarbejdet mellem EU og Taiwan og til at styrke de økonomiske, handelsmæssige og investeringsmæssige forbindelser med øen, herunder gennem en bilateral investeringsaftale og sektoraftaler, f.eks. om modstandsdygtige forsyningskæder, samarbejde om toldinspektionssystemer og aftaler om certificering af oprindelse og markedsadgang; opfordrer NF/HR og Kommissionen til hurtigst muligt at påbegynde en konsekvensanalyse, offentlig høring og screeningsundersøgelse om en bilateral investeringsaftale med de taiwanske myndigheder som forberedelse til forhandlinger om uddybning af de bilaterale økonomiske bånd, som en måde hvorpå forsyningskæderne kan diversificeres med henblik på at gøre noget ved EU's sårbarheder over for Kina; anbefaler, at der udstationeres en forbindelsesofficer i det europæiske kontor for økonomi og handel til at koordinere den fælles indsats for at bekæmpe desinformation og indblanding; anbefaler Kommissionen at forbinde og integrere »Global Gateway«-initiativet med Taiwans nye sydgående politik; |
| --- | --- |

74.

giver udtryk for sin stærke solidaritet med det taiwanske folk og ser i Taiwan en ligesindet partner, der deler de fælles værdier om frihed, demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet med os; opfordrer Kommissionen og NF/HR til at etablere et strategisk samarbejde med Taiwan og til hurtigt at følge op på de henstillinger, der er indeholdt i Parlamentets beslutning af 21. oktober 2021 om politiske forbindelser og samarbejdet mellem EU og Taiwan og til at styrke de økonomiske, handelsmæssige og investeringsmæssige forbindelser med øen, herunder gennem en bilateral investeringsaftale og sektoraftaler, f.eks. om modstandsdygtige forsyningskæder, samarbejde om toldinspektionssystemer og aftaler om certificering af oprindelse og markedsadgang; opfordrer NF/HR og Kommissionen til hurtigst muligt at påbegynde en konsekvensanalyse, offentlig høring og screeningsundersøgelse om en bilateral investeringsaftale med de taiwanske myndigheder som forberedelse til forhandlinger om uddybning af de bilaterale økonomiske bånd, som en måde hvorpå forsyningskæderne kan diversificeres med henblik på at gøre noget ved EU's sårbarheder over for Kina; anbefaler, at der udstationeres en forbindelsesofficer i det europæiske kontor for økonomi og handel til at koordinere den fælles indsats for at bekæmpe desinformation og indblanding; anbefaler Kommissionen at forbinde og integrere »Global Gateway«-initiativet med Taiwans nye sydgående politik;

| 75. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at samarbejde med internationale partnere om at bidrage til at opretholde demokratiet i Taiwan uden udenlandske trusler; |
| --- | --- |

75.

opfordrer EU og dets medlemsstater til at samarbejde med internationale partnere om at bidrage til at opretholde demokratiet i Taiwan uden udenlandske trusler;

| 76. | understreger, at Taiwan er en vigtig EU-partner og demokratisk allieret i den indopacifiske region, som bidrager til at opretholde en regelbaseret international orden og værner om grundlæggende værdier; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at intensivere samarbejdet og stræbe efter et omfattende øget partnerskab med Taiwan, navnlig et vigtigt samarbejde om kritiske forsyningskæders modstandsdygtighed og modvirkning af desinformation og udenlandsk indblanding; |
| --- | --- |

76.

understreger, at Taiwan er en vigtig EU-partner og demokratisk allieret i den indopacifiske region, som bidrager til at opretholde en regelbaseret international orden og værner om grundlæggende værdier; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at intensivere samarbejdet og stræbe efter et omfattende øget partnerskab med Taiwan, navnlig et vigtigt samarbejde om kritiske forsyningskæders modstandsdygtighed og modvirkning af desinformation og udenlandsk indblanding;

| 77. | slår igen til lyd for Taiwans meningsfulde deltagelse som observatør i møder, mekanismer og aktiviteter i internationale og multilaterale organer og organisationer; |
| --- | --- |

77.

slår igen til lyd for Taiwans meningsfulde deltagelse som observatør i møder, mekanismer og aktiviteter i internationale og multilaterale organer og organisationer;

| 78. | tilskynder til øget økonomisk, videnskabelig, kulturel og politisk interaktion mellem EU og Taiwan, herunder på de højest mulige niveauer; fremhæver betydningen af at styrke dialogen mellem EU og Taiwan ved at uddybe forbindelserne med civilsamfundet og fremme udvekslinger med taiwanske medieorganisationer og kulturel udveksling, herunder oprettelse af sprogskoler; |
| --- | --- |

78.

tilskynder til øget økonomisk, videnskabelig, kulturel og politisk interaktion mellem EU og Taiwan, herunder på de højest mulige niveauer; fremhæver betydningen af at styrke dialogen mellem EU og Taiwan ved at uddybe forbindelserne med civilsamfundet og fremme udvekslinger med taiwanske medieorganisationer og kulturel udveksling, herunder oprettelse af sprogskoler;

| 79. | opfordrer Folkerepublikken Kina til i lyset af genåbningen af landets grænser at offentliggøre fuldstændige og korrekte covid-19-data på en forståelig og lettilgængelig måde, herunder de hidtil manglende data om hospitalsindlæggelser, indlæggelser på intensivafdelinger og dødsfald; |
| --- | --- |

79.

opfordrer Folkerepublikken Kina til i lyset af genåbningen af landets grænser at offentliggøre fuldstændige og korrekte covid-19-data på en forståelig og lettilgængelig måde, herunder de hidtil manglende data om hospitalsindlæggelser, indlæggelser på intensivafdelinger og dødsfald;

| 80. | glæder sig over det gode samarbejde mellem EU og Sydkorea som en vigtig strategisk partner, der deler det samme engagement i demokrati, menneskerettigheder, retsstatsprincippet og markedsøkonomi; glæder sig over, at Republikken Korea (Sydkorea) har stillet sig på linje med EU og USA i reaktionen på Ruslands krig mod Ukraine, navnlig ved at indføre sanktioner mod Rusland og Belarus; fremhæver den rolle, som Sydkorea spiller med hensyn til at støtte bestræbelserne på at opnå en fuldstændig, kontrollerbar og uigenkaldelig afvikling af Den Demokratiske Folkerepublik Koreas (Nordkoreas) nukleare og ballistiske missilprogram; opfordrer medlemsstaterne til at støtte en fredelig og diplomatisk løsning på dette spørgsmål i tæt samarbejde med internationale partnere; glæder sig over Sydkoreas styrkede samarbejde med NATO; |
| --- | --- |

80.

glæder sig over det gode samarbejde mellem EU og Sydkorea som en vigtig strategisk partner, der deler det samme engagement i demokrati, menneskerettigheder, retsstatsprincippet og markedsøkonomi; glæder sig over, at Republikken Korea (Sydkorea) har stillet sig på linje med EU og USA i reaktionen på Ruslands krig mod Ukraine, navnlig ved at indføre sanktioner mod Rusland og Belarus; fremhæver den rolle, som Sydkorea spiller med hensyn til at støtte bestræbelserne på at opnå en fuldstændig, kontrollerbar og uigenkaldelig afvikling af Den Demokratiske Folkerepublik Koreas (Nordkoreas) nukleare og ballistiske missilprogram; opfordrer medlemsstaterne til at støtte en fredelig og diplomatisk løsning på dette spørgsmål i tæt samarbejde med internationale partnere; glæder sig over Sydkoreas styrkede samarbejde med NATO;

| 81. | fordømmer på det kraftigste Nordkoreas fortsatte prøvesprængninger af ballistiske og nukleare missiler og dets andre aktiviteter relateret til nuklear spredning såvel som stigningen i antallet af våbentests siden begyndelsen af 2022, hvilket udgør en alvorlig trussel mod den internationale fred og sikkerhed; |
| --- | --- |

81.

fordømmer på det kraftigste Nordkoreas fortsatte prøvesprængninger af ballistiske og nukleare missiler og dets andre aktiviteter relateret til nuklear spredning såvel som stigningen i antallet af våbentests siden begyndelsen af 2022, hvilket udgør en alvorlig trussel mod den internationale fred og sikkerhed;

| 82. | fordømmer på det kraftigste Qatars og Marokkos påståede forsøg på at påvirke Parlamentets medlemmer, tidligere medlemmer og ansatte gennem korruption og derved undergrave EU's demokratiske proces gennem ondsindet indblanding; |
| --- | --- |

82.

fordømmer på det kraftigste Qatars og Marokkos påståede forsøg på at påvirke Parlamentets medlemmer, tidligere medlemmer og ansatte gennem korruption og derved undergrave EU's demokratiske proces gennem ondsindet indblanding;

| 83. | mener, at beskyttelse og fremme af menneskerettigheder skal være et centralt element i EU’s partnerskab med Marokko i betragtning af dets strategiske karakter for EU og dets interesser i regionen; opfordrer indtrængende Marokko til at ophøre med sin chikane og intimidering af journalister, menneskerettighedsforkæmpere og diasporaaktivister, til at løslade politiske fanger og til i partnerskab med EU at arbejde hen imod yderligere udvikling af uddannelses-, beskæftigelses- og sundhedsmuligheder med særligt fokus på historisk marginaliserede regioner såsom Rif; |
| --- | --- |

83.

mener, at beskyttelse og fremme af menneskerettigheder skal være et centralt element i EU’s partnerskab med Marokko i betragtning af dets strategiske karakter for EU og dets interesser i regionen; opfordrer indtrængende Marokko til at ophøre med sin chikane og intimidering af journalister, menneskerettighedsforkæmpere og diasporaaktivister, til at løslade politiske fanger og til i partnerskab med EU at arbejde hen imod yderligere udvikling af uddannelses-, beskæftigelses- og sundhedsmuligheder med særligt fokus på historisk marginaliserede regioner såsom Rif;

| 84. | fordømmer på det kraftigste autoritære og illiberale regimers angreb på menneskerettighederne og deres universelle karakter såvel som den tilhørende udhuling af beskyttelsen af dem; opfordrer modne demokratier og ligeværdige partnere til at indtage en udfordrende offentlig holdning, der på ny bekræfter vores tilsagn om at forsvare menneskerettighedernes og retsstatsprincippernes universalitet; opfordrer modne demokratier og internationale og regionale organisationer til at samle deres kræfter ved at forene sig under en global menneskerettighedsramme for at imødegå trusler mod og fremme menneskerettighederne i hele verden; |
| --- | --- |

84.

fordømmer på det kraftigste autoritære og illiberale regimers angreb på menneskerettighederne og deres universelle karakter såvel som den tilhørende udhuling af beskyttelsen af dem; opfordrer modne demokratier og ligeværdige partnere til at indtage en udfordrende offentlig holdning, der på ny bekræfter vores tilsagn om at forsvare menneskerettighedernes og retsstatsprincippernes universalitet; opfordrer modne demokratier og internationale og regionale organisationer til at samle deres kræfter ved at forene sig under en global menneskerettighedsramme for at imødegå trusler mod og fremme menneskerettighederne i hele verden;

| 85. | understreger, at EU er engageret i en fri, åben, forbundet og regelbaseret indopacifisk region; gentager, at EU's nye strategi for den indopacifiske region skal gennemføres hurtigt, da den giver vores partnere i regionen en mulighed for at tackle fælles udfordringer sammen, forsvare den regelbaserede internationale orden og folkeretten og forsvare de værdier og principper, vi deler; understreger vigtigheden af at respektere frie og åbne søfartsruter i den indopacifiske region i overensstemmelse med FN's havretskonvention; modsætter sig ensidige aktioner i Det Sydkinesiske Hav og gentager sin støtte til løsning af tvister med fredelige midler i overensstemmelse med folkeretten; |
| --- | --- |

85.

understreger, at EU er engageret i en fri, åben, forbundet og regelbaseret indopacifisk region; gentager, at EU's nye strategi for den indopacifiske region skal gennemføres hurtigt, da den giver vores partnere i regionen en mulighed for at tackle fælles udfordringer sammen, forsvare den regelbaserede internationale orden og folkeretten og forsvare de værdier og principper, vi deler; understreger vigtigheden af at respektere frie og åbne søfartsruter i den indopacifiske region i overensstemmelse med FN's havretskonvention; modsætter sig ensidige aktioner i Det Sydkinesiske Hav og gentager sin støtte til løsning af tvister med fredelige midler i overensstemmelse med folkeretten;

| 86. | opfordrer til en øget EU-tilstedeværelse i den bredere indopacifiske region; understreger, at samarbejdet med Stillehavslandene bør styrkes under hensyntagen til vores partneres reelle konkrete behov, og understreger betydningen af vores samarbejde med både Stillehavsøernes Forum og Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet med henblik på at gennemføre de mål, der er fastsat i EU's strategi for samarbejde i den indopacifiske region; slår til lyd for et tættere samarbejde med landene i regionen, navnlig Japan, Sydkorea, Australien, New Zealand, Indien og Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN); glæder sig over jubilæumstopmødet mellem EU og ASEAN, der fandt sted den 14. december 2022; glæder sig over indgåelsen af frihandelsaftalen med New Zealand og ikrafttrædelsen af rammeaftalen mellem EU og Australien; |
| --- | --- |

86.

opfordrer til en øget EU-tilstedeværelse i den bredere indopacifiske region; understreger, at samarbejdet med Stillehavslandene bør styrkes under hensyntagen til vores partneres reelle konkrete behov, og understreger betydningen af vores samarbejde med både Stillehavsøernes Forum og Organisationen af Stater i Afrika, Caribien og Stillehavet med henblik på at gennemføre de mål, der er fastsat i EU's strategi for samarbejde i den indopacifiske region; slår til lyd for et tættere samarbejde med landene i regionen, navnlig Japan, Sydkorea, Australien, New Zealand, Indien og Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN); glæder sig over jubilæumstopmødet mellem EU og ASEAN, der fandt sted den 14. december 2022; glæder sig over indgåelsen af frihandelsaftalen med New Zealand og ikrafttrædelsen af rammeaftalen mellem EU og Australien;

| 87. | fremhæver den vigtige rolle, som Japan spiller for at fremme stabilitet i regionen, og opfordrer til et stærkere, strategisk partnerskab mellem EU og Japan på en bred vifte af områder, herunder den indopacifiske region, konnektivitet, forsvar af den multilaterale regelbaserede orden, handel og investeringer, sikkerhed, digital omstilling, klimaindsats, forskning og innovation, frontteknologier samt analyse/kortlægning af ressourcer; minder om, at Japan er en af EU's tætteste, ligesindede partnere, som EU deler værdier og principper med såsom demokrati, retsstat, menneskerettigheder, god regeringsførelse og multilateralisme; støtter kraftigt indgåelsen af den strategiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan og opfordrer de resterende medlemsstater til at gå videre med ratificeringen af aftalen; tilskynder til forhandlinger om en sikkerheds- og informationsaftale mellem EU og Japan som et skridt i retning af at fremme et bredere samarbejde om sikkerhed og forsvar; |
| --- | --- |

87.

fremhæver den vigtige rolle, som Japan spiller for at fremme stabilitet i regionen, og opfordrer til et stærkere, strategisk partnerskab mellem EU og Japan på en bred vifte af områder, herunder den indopacifiske region, konnektivitet, forsvar af den multilaterale regelbaserede orden, handel og investeringer, sikkerhed, digital omstilling, klimaindsats, forskning og innovation, frontteknologier samt analyse/kortlægning af ressourcer; minder om, at Japan er en af EU's tætteste, ligesindede partnere, som EU deler værdier og principper med såsom demokrati, retsstat, menneskerettigheder, god regeringsførelse og multilateralisme; støtter kraftigt indgåelsen af den strategiske partnerskabsaftale mellem EU og Japan og opfordrer de resterende medlemsstater til at gå videre med ratificeringen af aftalen; tilskynder til forhandlinger om en sikkerheds- og informationsaftale mellem EU og Japan som et skridt i retning af at fremme et bredere samarbejde om sikkerhed og forsvar;

| 88. | bemærker, at ASEAN er en central partner for EU; opfordrer til et fortsat fokus på det asiatiske kontinent, da mange lande er udsatte for den tiltagende skrøbelighed i forsyningskæderne og landbrugsfødevaresystemerne og udhulingen af den makroøkonomiske stabilitet, som skyldes Ruslands uberettigede, uprovokerede og ulovlige angrebskrig mod Ukraine, der yderligere har belastet det globale system, som allerede var blevet belastet af coronakrisen; |
| --- | --- |

88.

bemærker, at ASEAN er en central partner for EU; opfordrer til et fortsat fokus på det asiatiske kontinent, da mange lande er udsatte for den tiltagende skrøbelighed i forsyningskæderne og landbrugsfødevaresystemerne og udhulingen af den makroøkonomiske stabilitet, som skyldes Ruslands uberettigede, uprovokerede og ulovlige angrebskrig mod Ukraine, der yderligere har belastet det globale system, som allerede var blevet belastet af coronakrisen;

| 89. | fordømmer på det kraftigste Myanmars militærjuntas illegitime styre og fortsatte voldelige undertrykkelse af Myanmars befolknings demokratiske forhåbninger efter dets ulovlige statskup samt Ruslands og Folkerepublikken Kinas støtte til Tatmadaw; bekræfter på ny sin solidaritet med Myanmars befolknings demokratiske forhåbninger, repræsenteret ved den nationale samlingsregering, og opfordrer EU og dets medlemsstater til at indlede eller, hvor det er relevant, øge engagementet i og støtten til den nationale samlingsregering og samtidig styrke deres restriktive foranstaltninger over for Tatmadaw; opfordrer indtrængende ASEAN til i lyset af Tatmadaws manglende vilje til at opnå fremskridt med hensyn til fempunktskonsensussen, at samarbejde med den nationale samlingsregering, det uafhængige civilsamfund og det internationale samfund om at opnå en bæredygtig demokratisk løsning for Myanmar; |
| --- | --- |

89.

fordømmer på det kraftigste Myanmars militærjuntas illegitime styre og fortsatte voldelige undertrykkelse af Myanmars befolknings demokratiske forhåbninger efter dets ulovlige statskup samt Ruslands og Folkerepublikken Kinas støtte til Tatmadaw; bekræfter på ny sin solidaritet med Myanmars befolknings demokratiske forhåbninger, repræsenteret ved den nationale samlingsregering, og opfordrer EU og dets medlemsstater til at indlede eller, hvor det er relevant, øge engagementet i og støtten til den nationale samlingsregering og samtidig styrke deres restriktive foranstaltninger over for Tatmadaw; opfordrer indtrængende ASEAN til i lyset af Tatmadaws manglende vilje til at opnå fremskridt med hensyn til fempunktskonsensussen, at samarbejde med den nationale samlingsregering, det uafhængige civilsamfund og det internationale samfund om at opnå en bæredygtig demokratisk løsning for Myanmar;

| 90. | understreger, at det er nødvendigt at styrke EU's strategiske partnerskaber på en vidtgående måde; påpeger, at forbindelserne med Indien bliver stadig vigtigere og bør uddybes gennem de igangværende handelsforhandlinger og ved at forbedre synergierne i bilateralt samarbejde med interesserede partnere i Afrika; minder om dette partnerskabs betydning for forfølgelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG); tilskynder EU og Indien til at gøre fuld brug af konnektivitetspartnerskabet, der blev indgået i 2021; bifalder de tættere konsultationer om sikkerhed og forsvar og de fælles flådeøvelser med Indien og andre partnere i den indopacifiske region; opfordrer til, at menneskerettighederne og de demokratiske værdier tages op i tilstrækkeligt omfang i EU's dialog med Indien; |
| --- | --- |

90.

understreger, at det er nødvendigt at styrke EU's strategiske partnerskaber på en vidtgående måde; påpeger, at forbindelserne med Indien bliver stadig vigtigere og bør uddybes gennem de igangværende handelsforhandlinger og ved at forbedre synergierne i bilateralt samarbejde med interesserede partnere i Afrika; minder om dette partnerskabs betydning for forfølgelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG); tilskynder EU og Indien til at gøre fuld brug af konnektivitetspartnerskabet, der blev indgået i 2021; bifalder de tættere konsultationer om sikkerhed og forsvar og de fælles flådeøvelser med Indien og andre partnere i den indopacifiske region; opfordrer til, at menneskerettighederne og de demokratiske værdier tages op i tilstrækkeligt omfang i EU's dialog med Indien;

| 91. | er bekymret over Indiens standpunkt med hensyn til den russiske angrebskrig mod Ukraine, dets undladelse af at stemme ved afstemningerne om FN-resolutionerne og navnlig med hensyn til at yde finansiel støtte til Kreml — ikke alene ved at undlade at gå med på sanktionerne mod Rusland, men også ved at øge importen og købe russiske våben og fossile brændstoffer; udtrykker håb om, at Indien vil bringe sin holdning til Ruslands invasion af Ukraine på linje med EU’s, og opfordrer Rådet og NF/HR til fortsat at gøre en diplomatisk indsats i denne henseende; |
| --- | --- |

91.

er bekymret over Indiens standpunkt med hensyn til den russiske angrebskrig mod Ukraine, dets undladelse af at stemme ved afstemningerne om FN-resolutionerne og navnlig med hensyn til at yde finansiel støtte til Kreml — ikke alene ved at undlade at gå med på sanktionerne mod Rusland, men også ved at øge importen og købe russiske våben og fossile brændstoffer; udtrykker håb om, at Indien vil bringe sin holdning til Ruslands invasion af Ukraine på linje med EU’s, og opfordrer Rådet og NF/HR til fortsat at gøre en diplomatisk indsats i denne henseende;

| 92. | bekræfter på ny sin urokkelige støtte til østpartnerskabslandenes uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet inden for deres internationalt anerkendte grænser; erkender, at den russiske angrebskrig mod Ukraine har en negativ indvirkning på østpartnerskabslandene; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til omgående at påbegynde en grundig overvejelse vedrørende en reform af politikken for Det Østlige Partnerskab for at gøre den fremtidsegnet i lyset af den stadig værre geopolitiske situation og på grundlag af regionens strategiske og politiske betydning for EU og de forskellige udfordringer, som østpartnerskabslandene står over for; bemærker, at sikkerhed og fred i de østlige nabolande forudsætter opretholdelse af folkeretten, den territoriale integritet og de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; understreger vigtigheden af at styrke den politiske og finansielle støtte til og Unionens tilstedeværelse i regionen i tæt samarbejde med det uafhængige civilsamfund; |
| --- | --- |

92.

bekræfter på ny sin urokkelige støtte til østpartnerskabslandenes uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet inden for deres internationalt anerkendte grænser; erkender, at den russiske angrebskrig mod Ukraine har en negativ indvirkning på østpartnerskabslandene; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til omgående at påbegynde en grundig overvejelse vedrørende en reform af politikken for Det Østlige Partnerskab for at gøre den fremtidsegnet i lyset af den stadig værre geopolitiske situation og på grundlag af regionens strategiske og politiske betydning for EU og de forskellige udfordringer, som østpartnerskabslandene står over for; bemærker, at sikkerhed og fred i de østlige nabolande forudsætter opretholdelse af folkeretten, den territoriale integritet og de grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; understreger vigtigheden af at styrke den politiske og finansielle støtte til og Unionens tilstedeværelse i regionen i tæt samarbejde med det uafhængige civilsamfund;

| 93. | understreger, at Rusland også fører en aggressiv politik over for Georgien og Moldova; understreger, at Den Russiske Føderation fortsat undergraver Moldovas suverænitet og territoriale integritet via sine troppers tilstedeværelse i Transdnestrien-regionen og skaber politisk og social uro ved at bruge energi som et våben og gennem desinformationskampagner for at lægge pres på Moldovas regering og landets orientering mod EU; opfordrer Den Russiske Føderation til helt og betingelsesløst at trække dets militære styrker og forsvarsmateriel tilbage fra Transdnestrien-regionen på en velordnet måde i overensstemmelse med de moldoviske myndigheders gentagne anmodninger; understreger, at enhver løsning på spørgsmålet om Transdnestrien skal respektere Moldovas suveræne ret til at vælge sin egen udenrigspolitik og forsvarsmæssige orientering; anerkender, at Georgien var det første land, der oplevede en russisk militær angrebskrig i fuld skala i august 2008, da Rusland forsøgte med magt at ændre grænserne for en suveræn stat i Europa, at besætte Georgiens udelelige regioner — Abkhasien og Tskhinvaliregionen/Sydossetien — og tage skridt i retning af en de facto-annektering af dem, at fordrive hundredtusindvis af mennesker fra deres hjem som følge af etnisk udrensning og at splitte lokalsamfund ved hjælp af besættelseslinjer; opfordrer indtrængende EU til fortsat at kræve, at Rusland skal gennemføre sine forpligtelser i henhold til den EU-formidlede våbenhvileaftale af 12. august 2008; tilskynder EU til at styrke sit engagement i fredelig konfliktløsning i hele østpartnerskabsregionen; |
| --- | --- |

93.

understreger, at Rusland også fører en aggressiv politik over for Georgien og Moldova; understreger, at Den Russiske Føderation fortsat undergraver Moldovas suverænitet og territoriale integritet via sine troppers tilstedeværelse i Transdnestrien-regionen og skaber politisk og social uro ved at bruge energi som et våben og gennem desinformationskampagner for at lægge pres på Moldovas regering og landets orientering mod EU; opfordrer Den Russiske Føderation til helt og betingelsesløst at trække dets militære styrker og forsvarsmateriel tilbage fra Transdnestrien-regionen på en velordnet måde i overensstemmelse med de moldoviske myndigheders gentagne anmodninger; understreger, at enhver løsning på spørgsmålet om Transdnestrien skal respektere Moldovas suveræne ret til at vælge sin egen udenrigspolitik og forsvarsmæssige orientering; anerkender, at Georgien var det første land, der oplevede en russisk militær angrebskrig i fuld skala i august 2008, da Rusland forsøgte med magt at ændre grænserne for en suveræn stat i Europa, at besætte Georgiens udelelige regioner — Abkhasien og Tskhinvaliregionen/Sydossetien — og tage skridt i retning af en de facto-annektering af dem, at fordrive hundredtusindvis af mennesker fra deres hjem som følge af etnisk udrensning og at splitte lokalsamfund ved hjælp af besættelseslinjer; opfordrer indtrængende EU til fortsat at kræve, at Rusland skal gennemføre sine forpligtelser i henhold til den EU-formidlede våbenhvileaftale af 12. august 2008; tilskynder EU til at styrke sit engagement i fredelig konfliktløsning i hele østpartnerskabsregionen;

| 94. | glæder sig over Unionens øgede engagement med landene i det sydlige Kaukasus, navnlig den hurtige vedtagelse af en EU-observatørkapacitetsmission langs Armeniens internationale grænse til Aserbajdsjan for at overvåge situationen i området, opbygge tillid og bidrage til at genoprette fred og sikkerhed; fremhæver vigtigheden af en stadig mindre russisk indflydelse i regionen gennem øget EU-tilstedeværelse; opfordrer Rådet til at forøge antallet af udsendte eksperter og øge missionens kapacitet og opfordrer til en stærkere tilstedeværelse i regionen; |
| --- | --- |

94.

glæder sig over Unionens øgede engagement med landene i det sydlige Kaukasus, navnlig den hurtige vedtagelse af en EU-observatørkapacitetsmission langs Armeniens internationale grænse til Aserbajdsjan for at overvåge situationen i området, opbygge tillid og bidrage til at genoprette fred og sikkerhed; fremhæver vigtigheden af en stadig mindre russisk indflydelse i regionen gennem øget EU-tilstedeværelse; opfordrer Rådet til at forøge antallet af udsendte eksperter og øge missionens kapacitet og opfordrer til en stærkere tilstedeværelse i regionen;

| 95. | fordømmer på det kraftigste Aserbajdsjans seneste militære angreb den 12. september 2022 på Armeniens suveræne territorium, som udgjorde et brud på våbenhvilen og har alvorlige konsekvenser for fredsprocessen; er også bekymret over de påståede krigsforbrydelser og den umenneskelige behandling, som Aserbajdsjans væbnede styrker har udsat armenske krigsfanger og civile for; gentager, at Armeniens territoriale integritet skal respekteres fuldt ud, og understreger, at EU er parat til at deltage mere aktivt i bilæggelsen af regionens langvarige konflikter; opfordrer derfor de aserbajdsjanske myndigheder til straks at trække sig tilbage fra alle dele af Armeniens territorium og løslade de krigsfanger, som er under deres kontrol; fordømmer på det kraftigste Aserbajdsjans ulovlige blokade af Lachin-korridoren, som er i strid med den trilaterale erklæring af 9. november 2020, da den truer med bevidst at forårsage en humanitær krise for befolkningen i Nagorno-Karabakh; kræver, at de aserbajdsjanske myndigheder genopretter den frie bevægelighed gennem Lachin-korridoren med øjeblikkelig virkning; minder om, at kun diplomatiske midler vil føre til en retfærdig og varig indsats over for konflikten, som vil gavne befolkningerne i Armenien og Aserbajdsjan; |
| --- | --- |

95.

fordømmer på det kraftigste Aserbajdsjans seneste militære angreb den 12. september 2022 på Armeniens suveræne territorium, som udgjorde et brud på våbenhvilen og har alvorlige konsekvenser for fredsprocessen; er også bekymret over de påståede krigsforbrydelser og den umenneskelige behandling, som Aserbajdsjans væbnede styrker har udsat armenske krigsfanger og civile for; gentager, at Armeniens territoriale integritet skal respekteres fuldt ud, og understreger, at EU er parat til at deltage mere aktivt i bilæggelsen af regionens langvarige konflikter; opfordrer derfor de aserbajdsjanske myndigheder til straks at trække sig tilbage fra alle dele af Armeniens territorium og løslade de krigsfanger, som er under deres kontrol; fordømmer på det kraftigste Aserbajdsjans ulovlige blokade af Lachin-korridoren, som er i strid med den trilaterale erklæring af 9. november 2020, da den truer med bevidst at forårsage en humanitær krise for befolkningen i Nagorno-Karabakh; kræver, at de aserbajdsjanske myndigheder genopretter den frie bevægelighed gennem Lachin-korridoren med øjeblikkelig virkning; minder om, at kun diplomatiske midler vil føre til en retfærdig og varig indsats over for konflikten, som vil gavne befolkningerne i Armenien og Aserbajdsjan;

| 96. | er overbevist om, at en varig fred mellem Armenien og Aserbajdsjan ikke kan opnås med militære midler, men kræver en omfattende politisk løsning i overensstemmelse med folkeretten, herunder principperne i FN-pagten, Helsingforsslutakten fra 1975 under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) samt OSCE's Minskgruppes grundlæggende principper fra 2009 om territorial integritet, selvbestemmelse og afkald på magtanvendelse; |
| --- | --- |

96.

er overbevist om, at en varig fred mellem Armenien og Aserbajdsjan ikke kan opnås med militære midler, men kræver en omfattende politisk løsning i overensstemmelse med folkeretten, herunder principperne i FN-pagten, Helsingforsslutakten fra 1975 under Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) samt OSCE's Minskgruppes grundlæggende principper fra 2009 om territorial integritet, selvbestemmelse og afkald på magtanvendelse;

| 97. | bakker op om det initiativ, som formanden for Det Europæiske Råd, Charles Michel, har taget til at indkalde til og mægle i bilaterale møder mellem Armeniens og Aserbajdsjans ledere i Bruxelles, og tilskynder til det arbejde i regionen, som EU's særlige repræsentant for Sydkaukasus og krisen i Georgien har udført; mener, at EU kan spille rollen som ærlig mægler for at forhindre yderligere eskalering og opnå varig fred; opfordrer indtrængende Armenien og Aserbajdsjan til at engagere sig fuldt ud i udarbejdelsen af en omfattende fredsaftale; gentager, at en sådan aftale skal tage fat på alle de grundlæggende årsager til konflikten, herunder rettighederne og sikkerheden for den armenske befolkning, der bor i Nagorno-Karabakh, fordrevne personers og flygtninges tilbagevenden til deres hjem under FN's Højkommissariat for Flygtninges kontrol, interreligiøs dialog, beskyttelse og bevarelse af kulturel, religiøs og historisk arv og territorial integritet; |
| --- | --- |

97.

bakker op om det initiativ, som formanden for Det Europæiske Råd, Charles Michel, har taget til at indkalde til og mægle i bilaterale møder mellem Armeniens og Aserbajdsjans ledere i Bruxelles, og tilskynder til det arbejde i regionen, som EU's særlige repræsentant for Sydkaukasus og krisen i Georgien har udført; mener, at EU kan spille rollen som ærlig mægler for at forhindre yderligere eskalering og opnå varig fred; opfordrer indtrængende Armenien og Aserbajdsjan til at engagere sig fuldt ud i udarbejdelsen af en omfattende fredsaftale; gentager, at en sådan aftale skal tage fat på alle de grundlæggende årsager til konflikten, herunder rettighederne og sikkerheden for den armenske befolkning, der bor i Nagorno-Karabakh, fordrevne personers og flygtninges tilbagevenden til deres hjem under FN's Højkommissariat for Flygtninges kontrol, interreligiøs dialog, beskyttelse og bevarelse af kulturel, religiøs og historisk arv og territorial integritet;

| 98. | opfordrer til en fuldstændig gennemførelse af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale med Armenien og understreger, at det er nødvendigt at fortsætte forhandlingerne om den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Aserbajdsjan; |
| --- | --- |

98.

opfordrer til en fuldstændig gennemførelse af den omfattende og udvidede partnerskabsaftale med Armenien og understreger, at det er nødvendigt at fortsætte forhandlingerne om den omfattende og udvidede partnerskabsaftale mellem EU og Aserbajdsjan;

| 99. | fastholder, at enhver uddybning af EU's forbindelser med Aserbajdsjan fortsat skal være betinget af, at landet gør væsentlige fremskridt med hensyn til respekten for menneskerettighederne, retsstaten, demokratiet og de grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

99.

fastholder, at enhver uddybning af EU's forbindelser med Aserbajdsjan fortsat skal være betinget af, at landet gør væsentlige fremskridt med hensyn til respekten for menneskerettighederne, retsstaten, demokratiet og de grundlæggende frihedsrettigheder;

| 100. | understreger betydningen af et frit, demokratisk, suverænt og velstående Belarus; gentager sin støtte til den belarusiske demokratiske opposition, som fortsat modsætter sig den ulovlige leders regime og regimets medvirken til den russiske invasion af Ukraine på trods af den vedvarende undertrykkelse; insisterer på, at alle sanktioner, der anvendes over for Den Russiske Føderation, tilsvarende bringes i anvendelse over for det belarusiske regime, samtidig med at man undgår negative konsekvenser for det belarusiske folk, navnlig i forbindelse med udstedelse af visa; fordømmer desinformationen fra Lukasjenkos regime og Rusland om påståede trusler mod det belarusiske territorium; anerkender ønsket hos flertallet af den belarusiske befolkning om at leve i et frit, suverænt og demokratisk land og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med de formelle repræsentanter for den demokratiske opposition at træffe passende forberedelser til at bistå med landets fremtidige omstilling til demokrati; fordømmer forsøg på at destabilisere Europa gennem kunstige migrationskriser og opfordrer EU og alle partnere til at blokere og efterforske menneskehandel og menneskesmugling foretaget af Lukasjenkos regime og hans medskyldige; |
| --- | --- |

100.

understreger betydningen af et frit, demokratisk, suverænt og velstående Belarus; gentager sin støtte til den belarusiske demokratiske opposition, som fortsat modsætter sig den ulovlige leders regime og regimets medvirken til den russiske invasion af Ukraine på trods af den vedvarende undertrykkelse; insisterer på, at alle sanktioner, der anvendes over for Den Russiske Føderation, tilsvarende bringes i anvendelse over for det belarusiske regime, samtidig med at man undgår negative konsekvenser for det belarusiske folk, navnlig i forbindelse med udstedelse af visa; fordømmer desinformationen fra Lukasjenkos regime og Rusland om påståede trusler mod det belarusiske territorium; anerkender ønsket hos flertallet af den belarusiske befolkning om at leve i et frit, suverænt og demokratisk land og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med de formelle repræsentanter for den demokratiske opposition at træffe passende forberedelser til at bistå med landets fremtidige omstilling til demokrati; fordømmer forsøg på at destabilisere Europa gennem kunstige migrationskriser og opfordrer EU og alle partnere til at blokere og efterforske menneskehandel og menneskesmugling foretaget af Lukasjenkos regime og hans medskyldige;

| 101. | fremhæver de centralasiatiske staters tøven og i visse tilfælde manglende vilje til at støtte den russiske invasion af Ukraine som et tegn på Ruslands aftagende indflydelse i regionen; noterer sig Kinas og Tyrkiets øgede engagement i regionen, navnlig gennem Shanghaisamarbejdsorganisationen og »ét bælte, én vej«-initiativet; opfordrer til et øget EU-engagement i Centralasien baseret på respekten for de grundlæggende rettigheder og Unionens værdibaserede interesser, herunder gennem »Global Gateway«-initiativet; |
| --- | --- |

101.

fremhæver de centralasiatiske staters tøven og i visse tilfælde manglende vilje til at støtte den russiske invasion af Ukraine som et tegn på Ruslands aftagende indflydelse i regionen; noterer sig Kinas og Tyrkiets øgede engagement i regionen, navnlig gennem Shanghaisamarbejdsorganisationen og »ét bælte, én vej«-initiativet; opfordrer til et øget EU-engagement i Centralasien baseret på respekten for de grundlæggende rettigheder og Unionens værdibaserede interesser, herunder gennem »Global Gateway«-initiativet;

| 102. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at rette et særligt fokus mod de centralasiatiske lande for at bevare stabiliteten og konnektiviteten i denne region, som befinder sig i en skrøbelig situation grundet dets geografiske placering; mener, at EU's strategi over for Centralasien skal revideres grundigt for at afspejle de gennemgribende ændringer, der har fundet sted i og omkring regionen siden vedtagelsen i 2019, f.eks. konsekvenserne af Ruslands uprovokerede angrebskrig mod Ukraine for den geopolitiske konkurrence og økonomierne i staterne i regionen, USA's tilbagetrækning fra Afghanistan og Talibans voldelige tilbagetagen af magten, magtoverdragelserne i Kasakhstan og Turkmenistan, den voldelige konflikt mellem Tadsjikistan og Kirgisistan og Folkerepublikken Kinas voksende rolle i regionen, for blot at nævne nogle; betragter Centralasien som en region af strategisk interesse for EU med hensyn til sikkerhed, konnektivitet, energidiversificering, konfliktløsning og forsvaret af den multilaterale regelbaserede internationale orden; |
| --- | --- |

102.

opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at rette et særligt fokus mod de centralasiatiske lande for at bevare stabiliteten og konnektiviteten i denne region, som befinder sig i en skrøbelig situation grundet dets geografiske placering; mener, at EU's strategi over for Centralasien skal revideres grundigt for at afspejle de gennemgribende ændringer, der har fundet sted i og omkring regionen siden vedtagelsen i 2019, f.eks. konsekvenserne af Ruslands uprovokerede angrebskrig mod Ukraine for den geopolitiske konkurrence og økonomierne i staterne i regionen, USA's tilbagetrækning fra Afghanistan og Talibans voldelige tilbagetagen af magten, magtoverdragelserne i Kasakhstan og Turkmenistan, den voldelige konflikt mellem Tadsjikistan og Kirgisistan og Folkerepublikken Kinas voksende rolle i regionen, for blot at nævne nogle; betragter Centralasien som en region af strategisk interesse for EU med hensyn til sikkerhed, konnektivitet, energidiversificering, konfliktløsning og forsvaret af den multilaterale regelbaserede internationale orden;

| 103. | glæder sig over, at den uprovokerede russiske invasion af Ukraine har tilskyndet EU til at omprioritere sin udvidelsespolitik; understreger, at selv om udvidelsen og uddybningen af Unionen skal gå hånd i hånd, bør nødvendigheden af interne reformer af EU ikke være et påskud for at forhale den meritbaserede tiltrædelsesproces; glæder sig over, at Ukraine, Moldova og Bosnien-Hercegovina er blevet tildelt kandidatstatus, og opfordrer til, at Georgien tildeles denne status under forudsætning af, at de prioriteter, der er angivet i Kommissionens udtalelse, er blevet adresseret; tilskynder Rådet og Kommissionen til at indlede tiltrædelsesforhandlinger med de nye kandidatlande så hurtigt som muligt, efter at de specifikke betingelser, som Kommissionen har angivet, er opfyldt; glæder sig over Republikken Kosovos ansøgning om EU-medlemskab; understreger, at selv om udvidelse har vist sig at være Unionens mest effektive udenrigspolitiske redskab ved at udvide det område, hvor europæiske værdier og principper har en væsentlig indvirkning, bør dens gennemførelse tages op til fornyet overvejelse for at muliggøre en hurtigere integration af tiltrædelseslande, der viser en strategisk orientering mod EU og et urokkeligt engagement i EU-relaterede reformer, demokratisk konsolidering og udenrigspolitisk tilpasning, herunder gennem indfasning heraf i specifikke EU-politikker og -initiativer; |
| --- | --- |

103.

glæder sig over, at den uprovokerede russiske invasion af Ukraine har tilskyndet EU til at omprioritere sin udvidelsespolitik; understreger, at selv om udvidelsen og uddybningen af Unionen skal gå hånd i hånd, bør nødvendigheden af interne reformer af EU ikke være et påskud for at forhale den meritbaserede tiltrædelsesproces; glæder sig over, at Ukraine, Moldova og Bosnien-Hercegovina er blevet tildelt kandidatstatus, og opfordrer til, at Georgien tildeles denne status under forudsætning af, at de prioriteter, der er angivet i Kommissionens udtalelse, er blevet adresseret; tilskynder Rådet og Kommissionen til at indlede tiltrædelsesforhandlinger med de nye kandidatlande så hurtigt som muligt, efter at de specifikke betingelser, som Kommissionen har angivet, er opfyldt; glæder sig over Republikken Kosovos ansøgning om EU-medlemskab; understreger, at selv om udvidelse har vist sig at være Unionens mest effektive udenrigspolitiske redskab ved at udvide det område, hvor europæiske værdier og principper har en væsentlig indvirkning, bør dens gennemførelse tages op til fornyet overvejelse for at muliggøre en hurtigere integration af tiltrædelseslande, der viser en strategisk orientering mod EU og et urokkeligt engagement i EU-relaterede reformer, demokratisk konsolidering og udenrigspolitisk tilpasning, herunder gennem indfasning heraf i specifikke EU-politikker og -initiativer;

| 104. | fremhæver behovet for tilstrækkelig og vedvarende støtte til energiforsyningssikkerheden i EU-tiltrædelseslandene med særligt fokus på de lande, der fortsat er stærkt udsat for russisk manipulation af forsyningerne, samt for etablering af sikkerhedspagter med tiltrædelseslande, der er sårbare over for russisk aggression; |
| --- | --- |

104.

fremhæver behovet for tilstrækkelig og vedvarende støtte til energiforsyningssikkerheden i EU-tiltrædelseslandene med særligt fokus på de lande, der fortsat er stærkt udsat for russisk manipulation af forsyningerne, samt for etablering af sikkerhedspagter med tiltrædelseslande, der er sårbare over for russisk aggression;

| 105. | opfordrer til en mere aktiv og effektiv kommunikationsstrategi og til, at man optrapper indsatsen for at fremme kendskabet til den rolle og de fordele, som udvidelsen og det tætte partnerskab mellem EU og landene på Vestbalkan har, samt for at fremme EU-finansierede projekter, reformer og FSFP-missioner; |
| --- | --- |

105.

opfordrer til en mere aktiv og effektiv kommunikationsstrategi og til, at man optrapper indsatsen for at fremme kendskabet til den rolle og de fordele, som udvidelsen og det tætte partnerskab mellem EU og landene på Vestbalkan har, samt for at fremme EU-finansierede projekter, reformer og FSFP-missioner;

| 106. | understreger, at fraværet af konsekvenser i kølvandet på invasionen af Georgien i 2008 er en af de faktorer, der har muliggjort Ruslands angrebskrig mod Ukraine; er af den opfattelse, at den ukrainske sejr ikke alene vil resultere i befrielse af de besatte områder af Ukraine, herunder Donbas og Krim, men også frihed i Belarus og vil være afgørende for genskabelse af Georgiens og Moldovas territoriale integritet; |
| --- | --- |

106.

understreger, at fraværet af konsekvenser i kølvandet på invasionen af Georgien i 2008 er en af de faktorer, der har muliggjort Ruslands angrebskrig mod Ukraine; er af den opfattelse, at den ukrainske sejr ikke alene vil resultere i befrielse af de besatte områder af Ukraine, herunder Donbas og Krim, men også frihed i Belarus og vil være afgørende for genskabelse af Georgiens og Moldovas territoriale integritet;

| 107. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en grundig rapport om overtrædelser af våbenhvileaftalen fra 2008, eftersom EU bærer et særligt ansvar som mægler i våbenhvileaftalen af 12. august 2008; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udpege og tydeligt meddele de bestemmelser, som Den Russiske Føderation endnu ikke har opfyldt, og afgive henstillinger, som kan formå Den Russiske Føderation til at opfylde dem, især tilbagetrækningen af dets militære styrker fra Georgiens besatte områder og tilladelsen til at oprette internationale sikkerhedsmekanismer i disse områder, og til at give Den Europæiske Unions observatørmission uhindret adgang til hele Georgiens territorium i henhold til dens mandat; |
| --- | --- |

107.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en grundig rapport om overtrædelser af våbenhvileaftalen fra 2008, eftersom EU bærer et særligt ansvar som mægler i våbenhvileaftalen af 12. august 2008; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udpege og tydeligt meddele de bestemmelser, som Den Russiske Føderation endnu ikke har opfyldt, og afgive henstillinger, som kan formå Den Russiske Føderation til at opfylde dem, især tilbagetrækningen af dets militære styrker fra Georgiens besatte områder og tilladelsen til at oprette internationale sikkerhedsmekanismer i disse områder, og til at give Den Europæiske Unions observatørmission uhindret adgang til hele Georgiens territorium i henhold til dens mandat;

| 108. | bekræfter på ny, at fremtiden for befolkningerne i Ukraine, Moldova og Georgien såvel som på Vestbalkan ligger i EU; bekræfter på ny sit engagement i udvidelse, som der ikke findes noget alternativ til, og som mere end nogensinde er en geostrategisk investering i et stabilt, stærkt og forenet EU; er af den faste overbevisning, at udsigten til fuldt EU-medlemskab for de lande, der stræber efter at blive medlem af EU, er i Unionens egen politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige interesse; opfordrer Georgien til at levere håndgribelige resultater inden for de prioriteter, der er fastsat af Kommissionen og godkendt af Det Europæiske Råd i dets konklusioner af 23. og 24. juni 2022; |
| --- | --- |

108.

bekræfter på ny, at fremtiden for befolkningerne i Ukraine, Moldova og Georgien såvel som på Vestbalkan ligger i EU; bekræfter på ny sit engagement i udvidelse, som der ikke findes noget alternativ til, og som mere end nogensinde er en geostrategisk investering i et stabilt, stærkt og forenet EU; er af den faste overbevisning, at udsigten til fuldt EU-medlemskab for de lande, der stræber efter at blive medlem af EU, er i Unionens egen politiske, økonomiske og sikkerhedsmæssige interesse; opfordrer Georgien til at levere håndgribelige resultater inden for de prioriteter, der er fastsat af Kommissionen og godkendt af Det Europæiske Råd i dets konklusioner af 23. og 24. juni 2022;

| 109. | ser med tilfredshed på de foranstaltninger, som Kommissionen har bebudet for at styrke Ukraine, såsom adgang til vores indre marked og ophævelse af roamingafgifter; sætter sin lid til, at de samme foranstaltninger vil blive udvidet til at omfatte Republikken Moldova og Georgien, som har et lige så stort behov for stærke signaler om opbakning fra EU og for konkrete skridt i retning af EU-integration i betragtning af de stærke destabiliserende kræfter, der truer deres demokratier; |
| --- | --- |

109.

ser med tilfredshed på de foranstaltninger, som Kommissionen har bebudet for at styrke Ukraine, såsom adgang til vores indre marked og ophævelse af roamingafgifter; sætter sin lid til, at de samme foranstaltninger vil blive udvidet til at omfatte Republikken Moldova og Georgien, som har et lige så stort behov for stærke signaler om opbakning fra EU og for konkrete skridt i retning af EU-integration i betragtning af de stærke destabiliserende kræfter, der truer deres demokratier;

| 110. | understreger igen EU's engagement i Ukraines, Republikken Moldovas og Georgiens suverænitet, territoriale integritet og politiske uafhængighed inden for deres internationalt anerkendte grænser og støtter deres bestræbelser på at håndhæve disse principper fuldt ud; fremhæver betydningen af sammenhold og solidaritet mellem medlemsstaterne i den henseende; |
| --- | --- |

110.

understreger igen EU's engagement i Ukraines, Republikken Moldovas og Georgiens suverænitet, territoriale integritet og politiske uafhængighed inden for deres internationalt anerkendte grænser og støtter deres bestræbelser på at håndhæve disse principper fuldt ud; fremhæver betydningen af sammenhold og solidaritet mellem medlemsstaterne i den henseende;

| 111. | opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge Ruslands destabiliserende handlinger i Republikken Moldova og til at yde den nødvendige støtte til de moldoviske myndigheder og civilsamfundet for at reagere på nye trusler; |
| --- | --- |

111.

opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge Ruslands destabiliserende handlinger i Republikken Moldova og til at yde den nødvendige støtte til de moldoviske myndigheder og civilsamfundet for at reagere på nye trusler;

| 112. | insisterer på, at EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik skal reformeres, så den bliver orienteret mod kriseforebyggelse, samarbejde om regionalt sikkerhedssamarbejde, den globale klima- og miljøindsats, styrkelse af både politiske og sociale menneskerettigheder og sikring af gennemførelsen af målene i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

112.

insisterer på, at EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik skal reformeres, så den bliver orienteret mod kriseforebyggelse, samarbejde om regionalt sikkerhedssamarbejde, den globale klima- og miljøindsats, styrkelse af både politiske og sociale menneskerettigheder og sikring af gennemførelsen af målene i FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling;

| 113. | gentager sin stærke støtte til en fremtid i EU og EU-tiltrædelse for alle landene på Vestbalkan som fuldgyldige medlemmer af EU-familien; opfordrer medlemsstaterne til at forny deres engagement i udvidelse ved at opfylde EU's forpligtelser over for landene på Vestbalkan, navnlig ved straks at ophæve visumkravene for Kosovos borgere; glæder sig over, at Bosnien-Hercegovina er blevet tildelt kandidatstatus; fremhæver betydningen af disse partnerstaters EU-integration for stabiliteten og sikkerheden på det europæiske kontinent som helhed; |
| --- | --- |

113.

gentager sin stærke støtte til en fremtid i EU og EU-tiltrædelse for alle landene på Vestbalkan som fuldgyldige medlemmer af EU-familien; opfordrer medlemsstaterne til at forny deres engagement i udvidelse ved at opfylde EU's forpligtelser over for landene på Vestbalkan, navnlig ved straks at ophæve visumkravene for Kosovos borgere; glæder sig over, at Bosnien-Hercegovina er blevet tildelt kandidatstatus; fremhæver betydningen af disse partnerstaters EU-integration for stabiliteten og sikkerheden på det europæiske kontinent som helhed;

| 114. | understreger nødvendigheden af, at EU styrker udvidelsesprocessens troværdighed ved at sikre dens meritbaserede karakter, herunder ved at bevare den centrale rolle, som demokrati, grundlæggende rettigheder og retsstatsforhold tillægges som indeholdt i kapitel 23 og 24 i gældende EU-ret under den reviderede udvidelsesmetode og samtidig undgår politisering af udvidelsesprocessen gennem bilaterale tvister; understreger, at fremskridtene på vejen mod EU bør afhænge af vedvarende og uafvendelige fremskridt gennem de nødvendige EU-relaterede reformer, navnlig vedrørende retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

114.

understreger nødvendigheden af, at EU styrker udvidelsesprocessens troværdighed ved at sikre dens meritbaserede karakter, herunder ved at bevare den centrale rolle, som demokrati, grundlæggende rettigheder og retsstatsforhold tillægges som indeholdt i kapitel 23 og 24 i gældende EU-ret under den reviderede udvidelsesmetode og samtidig undgår politisering af udvidelsesprocessen gennem bilaterale tvister; understreger, at fremskridtene på vejen mod EU bør afhænge af vedvarende og uafvendelige fremskridt gennem de nødvendige EU-relaterede reformer, navnlig vedrørende retsstatsprincippet;

| 115. | glæder sig over, at der er indledt tiltrædelsesforhandlinger med Albanien og Nordmakedonien, og opfordrer indtrængende alle relevante parter til at tage de nødvendige skridt til at gøre det muligt for Albanien og Nordmakedonien at gøre hurtige fremskridt; fordømmer den ondsindede indflydelse, som regionale aktører og russisk og anden udenlandsk indblanding udøver i landene i Vestbalkan; |
| --- | --- |

115.

glæder sig over, at der er indledt tiltrædelsesforhandlinger med Albanien og Nordmakedonien, og opfordrer indtrængende alle relevante parter til at tage de nødvendige skridt til at gøre det muligt for Albanien og Nordmakedonien at gøre hurtige fremskridt; fordømmer den ondsindede indflydelse, som regionale aktører og russisk og anden udenlandsk indblanding udøver i landene i Vestbalkan;

| 116. | understreger vigtigheden af, at landene på Vestbalkan tilpasser sig EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik fuldt ud, navnlig dets sanktionspolitik over for tredjelande; beklager Serbiens fortsat lave grad af tilpasning til FUSP, navnlig for så vidt angår Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine; gentager sit standpunkt om, at der først bør åbnes yderligere forhandlingskapitler, når Serbien styrker sit engagement i reformer på områderne demokrati og retsstatsforhold og viser en fuldstændig tilpasning til FUSP; minder om, at Serbien, der er et land, som stræber efter EU-integration, er nødt til at tilslutte sig EU's fælles værdier og rettigheder; |
| --- | --- |

116.

understreger vigtigheden af, at landene på Vestbalkan tilpasser sig EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik fuldt ud, navnlig dets sanktionspolitik over for tredjelande; beklager Serbiens fortsat lave grad af tilpasning til FUSP, navnlig for så vidt angår Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine; gentager sit standpunkt om, at der først bør åbnes yderligere forhandlingskapitler, når Serbien styrker sit engagement i reformer på områderne demokrati og retsstatsforhold og viser en fuldstændig tilpasning til FUSP; minder om, at Serbien, der er et land, som stræber efter EU-integration, er nødt til at tilslutte sig EU's fælles værdier og rettigheder;

| 117. | understreger det presserende behov for at intensivere den EU-ledede dialogproces mellem Pristina og Beograd med det formål at normalisere de bilaterale forbindelser på grundlag af gensidig anerkendelse; fordømmer det fortsatte mønster af eskalerende handlinger fra Serbiens og serbisk sponsorerede aktørers side, herunder gennem illegitime blokader, voldelige angreb og truslen om militær aktion, med det formål at gennemtvinge indrømmelser og underminere Republikken Kosovo; minder om sin holdning om, at Republikken Kosovos uafhængighed er irreversibel, og gentager sin opfordring til de fem medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, om at anerkende Kosovos uafhængighed med øjeblikkelig virkning; |
| --- | --- |

117.

understreger det presserende behov for at intensivere den EU-ledede dialogproces mellem Pristina og Beograd med det formål at normalisere de bilaterale forbindelser på grundlag af gensidig anerkendelse; fordømmer det fortsatte mønster af eskalerende handlinger fra Serbiens og serbisk sponsorerede aktørers side, herunder gennem illegitime blokader, voldelige angreb og truslen om militær aktion, med det formål at gennemtvinge indrømmelser og underminere Republikken Kosovo; minder om sin holdning om, at Republikken Kosovos uafhængighed er irreversibel, og gentager sin opfordring til de fem medlemsstater, der endnu ikke har gjort det, om at anerkende Kosovos uafhængighed med øjeblikkelig virkning;

| 118. | glæder sig over Det Europæiske Råds beslutning om at give Bosnien-Hercegovina status som kandidatland den 15. december 2022 under forudsætning af, at der tages en række skridt til at styrke landets parathed til at deltage i tiltrædelsesforhandlinger; opfordrer indtrængende landets politiske aktører til at udvise engagement og tage betydelige skridt i retning af EU-medlemskab ved at gå videre med de otte skridt i Kommissionens henstilling, ved at gøre betydelige fremskridt med de 14 nøgleprioriteter og gennemføre de omfattende reformer, herunder valgreformer i overensstemmelse med de nationale og internationale domstoles afgørelser, for at sikre principperne om lighed og ikkeforskelsbehandling for alle borgere og konstituerende folkeslag som nedfældet i dets forfatning og under fuld overholdelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Sejdić og Finci mod Bosnien-Hercegovina af 22. december 2009; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bistå Bosnien-Hercegovina med hurtigt at gennemføre nøgleprioriteterne og med at forhindre tilbagevenden til fortidens nationalistiske politikker; gentager, at det er nødvendigt at sikre, at alle borgeres rettigheder, uanset etnisk, politisk og religiøst tilhørsforhold, overholdes fuldt ud i overensstemmelse med Menneskerettighedsdomstolens afgørelser, forfatningsdomstolens afgørelser og Venedigkommissionens henstillinger; |
| --- | --- |

118.

glæder sig over Det Europæiske Råds beslutning om at give Bosnien-Hercegovina status som kandidatland den 15. december 2022 under forudsætning af, at der tages en række skridt til at styrke landets parathed til at deltage i tiltrædelsesforhandlinger; opfordrer indtrængende landets politiske aktører til at udvise engagement og tage betydelige skridt i retning af EU-medlemskab ved at gå videre med de otte skridt i Kommissionens henstilling, ved at gøre betydelige fremskridt med de 14 nøgleprioriteter og gennemføre de omfattende reformer, herunder valgreformer i overensstemmelse med de nationale og internationale domstoles afgørelser, for at sikre principperne om lighed og ikkeforskelsbehandling for alle borgere og konstituerende folkeslag som nedfældet i dets forfatning og under fuld overholdelse af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom i sagen Sejdić og Finci mod Bosnien-Hercegovina af 22. december 2009; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at bistå Bosnien-Hercegovina med hurtigt at gennemføre nøgleprioriteterne og med at forhindre tilbagevenden til fortidens nationalistiske politikker; gentager, at det er nødvendigt at sikre, at alle borgeres rettigheder, uanset etnisk, politisk og religiøst tilhørsforhold, overholdes fuldt ud i overensstemmelse med Menneskerettighedsdomstolens afgørelser, forfatningsdomstolens afgørelser og Venedigkommissionens henstillinger;

| 119. | fordømmer den fortsatte separatistiske retorik og aktivitet i Bosnien-Hercegovina, herunder den bosniske stats og tredjelandes aktørers fejring af nationale helligdage, der er erklæret forfatningsstridige af Bosnien-Hercegovinas forfatningsdomstol; gentager sin opfordring til vedtagelse af målrettede sanktioner mod destabiliserende aktører i Bosnien-Hercegovina, herunder dem, der truer landets suverænitet og territoriale integritet, navnlig Milorad Dodik, samt andre højtstående embedsmænd i Republika Srpska og embedsmænd fra tredjelande, der yder politisk og materiel støtte til separatistiske politikker; opfordrer alle medlemsstaterne til at sikre, at sådanne sanktioner kan vedtages af Rådet; |
| --- | --- |

119.

fordømmer den fortsatte separatistiske retorik og aktivitet i Bosnien-Hercegovina, herunder den bosniske stats og tredjelandes aktørers fejring af nationale helligdage, der er erklæret forfatningsstridige af Bosnien-Hercegovinas forfatningsdomstol; gentager sin opfordring til vedtagelse af målrettede sanktioner mod destabiliserende aktører i Bosnien-Hercegovina, herunder dem, der truer landets suverænitet og territoriale integritet, navnlig Milorad Dodik, samt andre højtstående embedsmænd i Republika Srpska og embedsmænd fra tredjelande, der yder politisk og materiel støtte til separatistiske politikker; opfordrer alle medlemsstaterne til at sikre, at sådanne sanktioner kan vedtages af Rådet;

| 120. | roser det arbejde, der udføres af Den Europæiske Unions militære missions (EUFOR's) operation Althea, og glæder sig over forlængelsen af dens mandat efter november 2022; minder om, at denne mission fortsat spiller en afgørende rolle for sikkerheden og stabiliteten i Bosnien-Hercegovina og opfordrer EU og dets internationale partnere til at øge dens kapacitet; |
| --- | --- |

120.

roser det arbejde, der udføres af Den Europæiske Unions militære missions (EUFOR's) operation Althea, og glæder sig over forlængelsen af dens mandat efter november 2022; minder om, at denne mission fortsat spiller en afgørende rolle for sikkerheden og stabiliteten i Bosnien-Hercegovina og opfordrer EU og dets internationale partnere til at øge dens kapacitet;

| 121. | bemærker, at Rådet i det strategiske kompas erkendte, at sikkerhed og stabilitet i hele Vestbalkan stadig ikke er givet, og at der er risiko for potentielle afsmittende virkninger af den aktuelle forværring af den europæiske sikkerhedssituation; minder om, at det strategiske kompas opfordrer til støtte til Bosnien-Hercegovinas suverænitet, enhed og territoriale integritet; |
| --- | --- |

121.

bemærker, at Rådet i det strategiske kompas erkendte, at sikkerhed og stabilitet i hele Vestbalkan stadig ikke er givet, og at der er risiko for potentielle afsmittende virkninger af den aktuelle forværring af den europæiske sikkerhedssituation; minder om, at det strategiske kompas opfordrer til støtte til Bosnien-Hercegovinas suverænitet, enhed og territoriale integritet;

| 122. | udtrykker dyb bekymring over timingen og indholdet af og måden, hvorpå ændringer til Bosnien-Hercegovinas valglov og Føderationen Bosnien-Hercegovinas forfatning er blevet indført, idet de blev fremsat på valgdagen af den høje repræsentant for Bosnien-Hercegovina, hvilket risikerer at undergrave den demokratiske legitimitet og konsolidere den etniske nationalisme; |
| --- | --- |

122.

udtrykker dyb bekymring over timingen og indholdet af og måden, hvorpå ændringer til Bosnien-Hercegovinas valglov og Føderationen Bosnien-Hercegovinas forfatning er blevet indført, idet de blev fremsat på valgdagen af den høje repræsentant for Bosnien-Hercegovina, hvilket risikerer at undergrave den demokratiske legitimitet og konsolidere den etniske nationalisme;

| 123. | understreger nødvendigheden af, at kandidatlande og potentielle kandidatlande på Vestbalkan tilpasser deres politikker fuldt ud til EU's FUSP, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende FUSP som et værktøj til at forbedre samarbejdet med landene på Vestbalkan; understreger, at lande, der ønsker at tiltræde EU, skal bringe sig fuldt ud på linje med de grundlæggende værdier og fælles politikker i lyset af Ruslands ulovlige angrebskrig; understreger, at menneskerettighederne og menneskers værdighed ikke er til forhandling, og at kandidatlande derfor skal integrere rettighederne for personer med handicap, LGBTI+-samfundet, kvinder og piger samt andre udsatte grupper i alle sektorer og politikker; opfordrer til et tættere samarbejde mellem EU og kandidatlande og potentielle kandidatlande om sikkerhed og forsvar; |
| --- | --- |

123.

understreger nødvendigheden af, at kandidatlande og potentielle kandidatlande på Vestbalkan tilpasser deres politikker fuldt ud til EU's FUSP, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende FUSP som et værktøj til at forbedre samarbejdet med landene på Vestbalkan; understreger, at lande, der ønsker at tiltræde EU, skal bringe sig fuldt ud på linje med de grundlæggende værdier og fælles politikker i lyset af Ruslands ulovlige angrebskrig; understreger, at menneskerettighederne og menneskers værdighed ikke er til forhandling, og at kandidatlande derfor skal integrere rettighederne for personer med handicap, LGBTI+-samfundet, kvinder og piger samt andre udsatte grupper i alle sektorer og politikker; opfordrer til et tættere samarbejde mellem EU og kandidatlande og potentielle kandidatlande om sikkerhed og forsvar;

| 124. | er stadig dybt bekymret over beretninger om, at kommissæren med ansvar for naboskabspolitik og udvidelse bevidst forsøger at omgå og undergrave det centrale fokus på demokratiske reformer og reformer af retsstatsprincippet i EU-tiltrædelseslande; opfordrer indtrængende Kommissionen til at indlede en uafhængig og uvildig undersøgelse af, om den adfærd, som kommissæren med ansvar for naboskabspolitik og udvidelse indlader sig på, og de politikker, han fremmer, udgør en overtrædelse af adfærdskodeksen for medlemmer af Kommissionen og af kommissærens forpligtelser i henhold til traktaterne; |
| --- | --- |

124.

er stadig dybt bekymret over beretninger om, at kommissæren med ansvar for naboskabspolitik og udvidelse bevidst forsøger at omgå og undergrave det centrale fokus på demokratiske reformer og reformer af retsstatsprincippet i EU-tiltrædelseslande; opfordrer indtrængende Kommissionen til at indlede en uafhængig og uvildig undersøgelse af, om den adfærd, som kommissæren med ansvar for naboskabspolitik og udvidelse indlader sig på, og de politikker, han fremmer, udgør en overtrædelse af adfærdskodeksen for medlemmer af Kommissionen og af kommissærens forpligtelser i henhold til traktaterne;

| 125. | noterer sig rapporten om Tyrkiet, som Kommissionen fremlagde den 12. oktober 2022; er dybt bekymret over, at Tyrkiets regering ikke har vendt den negative tendens til forringelse af demokratiet, retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og domstolenes uafhængighed, og at Tyrkiets udenrigspolitik fortsat er i strid med EU's prioriteter under FUSP, med en overensstemmelsesgrad på kun 7 % i rapporteringsperioden; gentager sin holdning af 18. maj 2022 om, at Parlamentet ikke kan forestille sig en genoptagelse af tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet; er dog fortsat engageret i demokratisk og politisk dialog med Tyrkiet, navnlig med dets civilsamfund; |
| --- | --- |

125.

noterer sig rapporten om Tyrkiet, som Kommissionen fremlagde den 12. oktober 2022; er dybt bekymret over, at Tyrkiets regering ikke har vendt den negative tendens til forringelse af demokratiet, retsstatsprincippet, grundlæggende rettigheder og domstolenes uafhængighed, og at Tyrkiets udenrigspolitik fortsat er i strid med EU's prioriteter under FUSP, med en overensstemmelsesgrad på kun 7 % i rapporteringsperioden; gentager sin holdning af 18. maj 2022 om, at Parlamentet ikke kan forestille sig en genoptagelse af tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet; er dog fortsat engageret i demokratisk og politisk dialog med Tyrkiet, navnlig med dets civilsamfund;

| 126. | beklager, at Tyrkiet stadig ikke har ratificeret Sveriges og Finlands ansøgninger om at blive medlem af NATO; |
| --- | --- |

126.

beklager, at Tyrkiet stadig ikke har ratificeret Sveriges og Finlands ansøgninger om at blive medlem af NATO;

| 127. | gentager sin påskønnelse af Tyrkiets fordømmelse af den uberettigede russiske invasion af og militære aggression mod Ukraine og af dets rolle som facilitator mellem Ukraine og Rusland, herunder gennem dets helt afgørende bidrag til den vigtige aftale om eksport af ukrainsk korn; giver dog udtryk for alvorlig bekymring over den fortsatte manglende tilpasning til EU's sanktioner mod Rusland, navnlig hvad angår varers frie bevægelighed, som er afledt af den gældende toldunion, og på baggrund af dets nyligt styrkede handelsmæssige og finansielle forbindelser med Rusland; understreger, at Tyrkiets geopolitiske rolle ikke udligner de alvorlige mangler for så vidt angår menneskerettighedssituationen i landet, som fortsat er den primære hindring for fremskridt i forbindelserne mellem EU og Tyrkiet; |
| --- | --- |

127.

gentager sin påskønnelse af Tyrkiets fordømmelse af den uberettigede russiske invasion af og militære aggression mod Ukraine og af dets rolle som facilitator mellem Ukraine og Rusland, herunder gennem dets helt afgørende bidrag til den vigtige aftale om eksport af ukrainsk korn; giver dog udtryk for alvorlig bekymring over den fortsatte manglende tilpasning til EU's sanktioner mod Rusland, navnlig hvad angår varers frie bevægelighed, som er afledt af den gældende toldunion, og på baggrund af dets nyligt styrkede handelsmæssige og finansielle forbindelser med Rusland; understreger, at Tyrkiets geopolitiske rolle ikke udligner de alvorlige mangler for så vidt angår menneskerettighedssituationen i landet, som fortsat er den primære hindring for fremskridt i forbindelserne mellem EU og Tyrkiet;

| 128. | gentager sin tidligere opfordring til EU om hurtigst muligt at fastlægge en overordnet strategi for sine kort-, mellem- og langsigtede forbindelser med Tyrkiet, der kombinerer alle aspekter og politikker, med henblik på at fremme et mere stabilt, troværdigt og forudsigeligt partnerskab, eftersom Tyrkiet spiller en central rolle i regionen og i betragtning af landets vedvarende destabiliserende aktiviteter på Vestbalkan, i det østlige Middelhavsområde, i Mellemøsten og i Sydkaukasus og dets fortsatte demokratiske tilbagekridt; beklager den tyrkiske regerings nylige, truende udmeldelser om Grækenland, en medlemsstat og Tyrkiets NATO-allierede; opfordrer alle involverede parter til at mindske spændingerne og fremme genoptagelsen af diplomatisk dialog med henblik på finde bæredygtige løsninger på konflikterne i regionen; |
| --- | --- |

128.

gentager sin tidligere opfordring til EU om hurtigst muligt at fastlægge en overordnet strategi for sine kort-, mellem- og langsigtede forbindelser med Tyrkiet, der kombinerer alle aspekter og politikker, med henblik på at fremme et mere stabilt, troværdigt og forudsigeligt partnerskab, eftersom Tyrkiet spiller en central rolle i regionen og i betragtning af landets vedvarende destabiliserende aktiviteter på Vestbalkan, i det østlige Middelhavsområde, i Mellemøsten og i Sydkaukasus og dets fortsatte demokratiske tilbagekridt; beklager den tyrkiske regerings nylige, truende udmeldelser om Grækenland, en medlemsstat og Tyrkiets NATO-allierede; opfordrer alle involverede parter til at mindske spændingerne og fremme genoptagelsen af diplomatisk dialog med henblik på finde bæredygtige løsninger på konflikterne i regionen;

| 129. | beklager, at der mere end 25 år efter iværksættelsen af Barcelonaprocessen ikke er skabt et område med fælles velstand, stabilitet og frihed med de sydlige nabolande i Middelhavsområdet; opfordrer Kommissionen til at støtte de sydlige nabolande i at komme ovenpå igen efter covid-19-pandemien og til at afbøde dens negative virkninger for disse lande og de forsyningschok og prisstigninger, der følger af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, navnlig inden for området fødevaresikkerhed og gødningsstoffer; glæder sig over Sortehavsinitiativet vedrørende korn, som FN har formidlet; opfordrer indtrængende Rusland til at standse den fornyede brug af fødevareeksport som et våben, hvilket på uansvarlig vis risikerer at skabe yderligere fødevareusikkerhed i Afrika, Asien og Mellemøsten, og til at overholde aftalevilkårene fuldt ud; opfordrer til en videreudvikling af energipartnerskaber med relevante lande i regionen under fuld hensyntagen til behovet for at diversificere både energileverandører og -ressourcer, samtidig med at partnerlandene bistås i deres respektive grønne og digitale omstillinger; opfordrer til fremme af sikker, retfærdig og lige adgang til vacciner i hele verden, herunder ved midlertidigt at ophæve patentrettigheder; |
| --- | --- |

129.

beklager, at der mere end 25 år efter iværksættelsen af Barcelonaprocessen ikke er skabt et område med fælles velstand, stabilitet og frihed med de sydlige nabolande i Middelhavsområdet; opfordrer Kommissionen til at støtte de sydlige nabolande i at komme ovenpå igen efter covid-19-pandemien og til at afbøde dens negative virkninger for disse lande og de forsyningschok og prisstigninger, der følger af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, navnlig inden for området fødevaresikkerhed og gødningsstoffer; glæder sig over Sortehavsinitiativet vedrørende korn, som FN har formidlet; opfordrer indtrængende Rusland til at standse den fornyede brug af fødevareeksport som et våben, hvilket på uansvarlig vis risikerer at skabe yderligere fødevareusikkerhed i Afrika, Asien og Mellemøsten, og til at overholde aftalevilkårene fuldt ud; opfordrer til en videreudvikling af energipartnerskaber med relevante lande i regionen under fuld hensyntagen til behovet for at diversificere både energileverandører og -ressourcer, samtidig med at partnerlandene bistås i deres respektive grønne og digitale omstillinger; opfordrer til fremme af sikker, retfærdig og lige adgang til vacciner i hele verden, herunder ved midlertidigt at ophæve patentrettigheder;

| 130. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at gennemføre de initiativer, der er skitseret i den fælles meddelelse fra Kommissionen og NF/HR af 9. februar 2021 om det fornyede partnerskab med de sydlige nabolande, og som blev optaget i Parlamentets henstilling om det fornyede partnerskab med de sydlige nabolande; |
| --- | --- |

130.

opfordrer Kommissionen til fuldt ud at gennemføre de initiativer, der er skitseret i den fælles meddelelse fra Kommissionen og NF/HR af 9. februar 2021 om det fornyede partnerskab med de sydlige nabolande, og som blev optaget i Parlamentets henstilling om det fornyede partnerskab med de sydlige nabolande;

| 131. | understreger, at ustabiliteten og usikkerheden i Europas sydlige nabolande stadig er en løbende udfordring; opfordrer EU og dens medlemsstater til at øge samarbejdet med partnerlandene i det sydlige naboskabsområde med henblik på at afbøde konsekvenserne af menneskehandel og smugling af ulovlige våben og kulturgenstande og på at forhindre voldelig ekstremisme for at opretholde sikkerhed og stabilitet i Europas sydlige nabolande; |
| --- | --- |

131.

understreger, at ustabiliteten og usikkerheden i Europas sydlige nabolande stadig er en løbende udfordring; opfordrer EU og dens medlemsstater til at øge samarbejdet med partnerlandene i det sydlige naboskabsområde med henblik på at afbøde konsekvenserne af menneskehandel og smugling af ulovlige våben og kulturgenstande og på at forhindre voldelig ekstremisme for at opretholde sikkerhed og stabilitet i Europas sydlige nabolande;

| 132. | understreger, at ustabiliteten i Libyen ikke kun har konsekvenser for nabolandene, men også for Europa; understreger, at fraværet af en fungerende stat, splittelsen mellem fraktioner og spredningen af væbnede grupper skaber grobund for narkotika-, våben- og menneskehandlere; |
| --- | --- |

132.

understreger, at ustabiliteten i Libyen ikke kun har konsekvenser for nabolandene, men også for Europa; understreger, at fraværet af en fungerende stat, splittelsen mellem fraktioner og spredningen af væbnede grupper skaber grobund for narkotika-, våben- og menneskehandlere;

| 133. | fordømmer den fortsatte trussel fra Rusland i FN's Sikkerhedsråd mod at udvide Syriens sidste humanitære bistandskorridor, Bab al-Hawa, hvilket bringer mere end fire millioner mennesker, der er afhængige af humanitær bistand for at opfylde deres basale behov for fødevarer, medicin og andre livsvigtige forsyninger, i fare; |
| --- | --- |

133.

fordømmer den fortsatte trussel fra Rusland i FN's Sikkerhedsråd mod at udvide Syriens sidste humanitære bistandskorridor, Bab al-Hawa, hvilket bringer mere end fire millioner mennesker, der er afhængige af humanitær bistand for at opfylde deres basale behov for fødevarer, medicin og andre livsvigtige forsyninger, i fare;

| 134. | er bekymret over den alvorlige økonomiske og humanitære situation i Afghanistan efter Talibans voldelige magtovertagelse, som navnlig har negativ indvirkning på rettighederne for kvinder og piger, etniske og religiøse mindretal, menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige medierepræsentanter og enkeltpersoner, der har ydet bistand til EU og dets medlemsstater; udtrykker dyb bekymring over den regionale ustabilitet, som Talibans magtovertagelse har forårsaget, og navnlig over Talibans ambitioner om at udvide deres indflydelse til nabolandene ved at opbygge og styrke terrornetværk i hele regionen; bemærker, at Pakistan er særlig sårbart i denne henseende; |
| --- | --- |

134.

er bekymret over den alvorlige økonomiske og humanitære situation i Afghanistan efter Talibans voldelige magtovertagelse, som navnlig har negativ indvirkning på rettighederne for kvinder og piger, etniske og religiøse mindretal, menneskerettighedsforkæmpere, uafhængige medierepræsentanter og enkeltpersoner, der har ydet bistand til EU og dets medlemsstater; udtrykker dyb bekymring over den regionale ustabilitet, som Talibans magtovertagelse har forårsaget, og navnlig over Talibans ambitioner om at udvide deres indflydelse til nabolandene ved at opbygge og styrke terrornetværk i hele regionen; bemærker, at Pakistan er særlig sårbart i denne henseende;

| 135. | opfordrer indtrængende Kommissionen og NF/HR til at sikre den fuldstændige og rettidige evakuering af personalet hos EU's særlige repræsentant og EUPOL Afghanistan, andre særligt sårbare personer samt deres ægtefæller, børn, forældre og ugifte søstre, som de forsørger, i overensstemmelse med Rådets afgørelse (FUSP) 2022/151 (7); |
| --- | --- |

135.

opfordrer indtrængende Kommissionen og NF/HR til at sikre den fuldstændige og rettidige evakuering af personalet hos EU's særlige repræsentant og EUPOL Afghanistan, andre særligt sårbare personer samt deres ægtefæller, børn, forældre og ugifte søstre, som de forsørger, i overensstemmelse med Rådets afgørelse (FUSP) 2022/151 (7

| 136. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre ekstra finansiering til humanitær bistand til Afghanistans befolkning; gentager, at Parlamentet ikke anerkender Talibanregimet; bakker op om de fem centrale benchmarks, der blev vedtaget af Rådet den 21. september 2021 og tjener som vejledende principper for et fremtidigt engagement med Taliban, men mener, at der er behov for en stor indsats med udarbejdelsen af en langsigtet strategi for håndtering af den aktuelle menneskerettighedskrise og kønsapartheid i Afghanistan; opfordrer EU til at øge sin støtte til retfærdighed for ofrene for afskyelige forbrydelser begået i Afghanistan, herunder kvinder og piger, etniske mindretal og LGBTIQ+-personer, og til at yde al den nødvendige bistand til Den Internationale Straffedomstols nyligt genoptagne efterforskning af forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser i Afghanistan; udtrykker på det kraftigste sin fordømmelse af Talibans beslutninger om at forbyde kvinder og piger at deltage i gymnasiale uddannelser og universitetsuddannelser og at forbyde ansættelse af kvinder i ikke-statslige organisationer med potentielt katastrofale humanitære konsekvenser; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med FN, civilsamfundet og internationale partnere at øge presset på Taliban for straks at omgøre disse beslutninger; |
| --- | --- |

136.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre ekstra finansiering til humanitær bistand til Afghanistans befolkning; gentager, at Parlamentet ikke anerkender Talibanregimet; bakker op om de fem centrale benchmarks, der blev vedtaget af Rådet den 21. september 2021 og tjener som vejledende principper for et fremtidigt engagement med Taliban, men mener, at der er behov for en stor indsats med udarbejdelsen af en langsigtet strategi for håndtering af den aktuelle menneskerettighedskrise og kønsapartheid i Afghanistan; opfordrer EU til at øge sin støtte til retfærdighed for ofrene for afskyelige forbrydelser begået i Afghanistan, herunder kvinder og piger, etniske mindretal og LGBTIQ+-personer, og til at yde al den nødvendige bistand til Den Internationale Straffedomstols nyligt genoptagne efterforskning af forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser i Afghanistan; udtrykker på det kraftigste sin fordømmelse af Talibans beslutninger om at forbyde kvinder og piger at deltage i gymnasiale uddannelser og universitetsuddannelser og at forbyde ansættelse af kvinder i ikke-statslige organisationer med potentielt katastrofale humanitære konsekvenser; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med FN, civilsamfundet og internationale partnere at øge presset på Taliban for straks at omgøre disse beslutninger;

| 137. | fordømmer Irans, herunder Den Islamiske Revolutionsgardes, brutale undertrykkelse af demonstrationerne i kølvandet på Mahsa Aminis død, efter at hun blev udsat for en voldelig anholdelse, overgreb og mishandling af Irans »moralpoliti«; opfordrer EU og dets medlemsstater til at opføre Den Islamiske Revolutionsgarde på EU's liste over personer, grupper og enheder, som er involveret i terrorhandlinger (EU’s terrorliste) i lyset af dets terrorvirksomhed, undertrykkelse af demonstranter og levering af droner til Rusland; gentager sin støtte til den fredelige protestbevægelse i hele landet, som demonstrerer mod drabet på Mahsa Amini, den systemiske og tiltagende undertrykkelse af kvinder og de alvorlige og omfattende krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; er forfærdet over det iranske politis og de iranske sikkerhedsstyrkers hæmningsløse og uforholdsmæssige brug af vold mod fredelige demonstranter; fordømmer på det kraftigste Den Islamiske Republiks henrettelse af fredelige demonstranter; mener, at det iranske regimes åbenlyse tilsidesættelse af sine egne borgeres menneskelige værdighed og demokratiske forhåbninger samt dets støtte til Den Russiske Føderation kræver yderligere justeringer af EU's holdning over for Iran; opfordrer indtrængende myndighederne i Den Islamiske Republik til straks at annullere alle dødsdomme, der er afsagt i forbindelse med de igangværende protester, og til at indføre et øjeblikkeligt moratorium for dødsstraf med henblik på fuldstændig afskaffelse heraf; opfordrer til en solid reaktion fra EU's side på Irans involvering i Ruslands angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

137.

fordømmer Irans, herunder Den Islamiske Revolutionsgardes, brutale undertrykkelse af demonstrationerne i kølvandet på Mahsa Aminis død, efter at hun blev udsat for en voldelig anholdelse, overgreb og mishandling af Irans »moralpoliti«; opfordrer EU og dets medlemsstater til at opføre Den Islamiske Revolutionsgarde på EU's liste over personer, grupper og enheder, som er involveret i terrorhandlinger (EU’s terrorliste) i lyset af dets terrorvirksomhed, undertrykkelse af demonstranter og levering af droner til Rusland; gentager sin støtte til den fredelige protestbevægelse i hele landet, som demonstrerer mod drabet på Mahsa Amini, den systemiske og tiltagende undertrykkelse af kvinder og de alvorlige og omfattende krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; er forfærdet over det iranske politis og de iranske sikkerhedsstyrkers hæmningsløse og uforholdsmæssige brug af vold mod fredelige demonstranter; fordømmer på det kraftigste Den Islamiske Republiks henrettelse af fredelige demonstranter; mener, at det iranske regimes åbenlyse tilsidesættelse af sine egne borgeres menneskelige værdighed og demokratiske forhåbninger samt dets støtte til Den Russiske Føderation kræver yderligere justeringer af EU's holdning over for Iran; opfordrer indtrængende myndighederne i Den Islamiske Republik til straks at annullere alle dødsdomme, der er afsagt i forbindelse med de igangværende protester, og til at indføre et øjeblikkeligt moratorium for dødsstraf med henblik på fuldstændig afskaffelse heraf; opfordrer til en solid reaktion fra EU's side på Irans involvering i Ruslands angrebskrig mod Ukraine;

| 138. | støtter kraftigt det iranske folks ambitioner om at leve i et frit, stabilt, inkluderende og demokratisk land, der respekterer de nationale og internationale forpligtelser vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; glæder sig i denne henseende over de restriktive foranstaltninger, som er blevet indført over for iranske enkeltpersoner og enheder, herunder det såkaldte »moralpoliti«, for deres rolle i undertrykkelsen af de igangværende, kvindeanførte demonstrationer i Iran til fordel for ligestilling og et opgør med den systematiske diskrimination af kvinder og de udbredte krænkelser af menneskerettighederne i Iran; glæder sig over FN's Menneskerettighedsråds resolution S35/1 af 24. november 2022 om oprettelse af en uafhængig international undersøgelsesmission vedrørende Den Islamiske Republik Iran og opfordrer EU til fuldt ud at støtte forberedelserne til og gennemførelsen af missionen; opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte med at rejse menneskerettighedsspørgsmål ved enhver udveksling med Iran; |
| --- | --- |

138.

støtter kraftigt det iranske folks ambitioner om at leve i et frit, stabilt, inkluderende og demokratisk land, der respekterer de nationale og internationale forpligtelser vedrørende menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder; glæder sig i denne henseende over de restriktive foranstaltninger, som er blevet indført over for iranske enkeltpersoner og enheder, herunder det såkaldte »moralpoliti«, for deres rolle i undertrykkelsen af de igangværende, kvindeanførte demonstrationer i Iran til fordel for ligestilling og et opgør med den systematiske diskrimination af kvinder og de udbredte krænkelser af menneskerettighederne i Iran; glæder sig over FN's Menneskerettighedsråds resolution S35/1 af 24. november 2022 om oprettelse af en uafhængig international undersøgelsesmission vedrørende Den Islamiske Republik Iran og opfordrer EU til fuldt ud at støtte forberedelserne til og gennemførelsen af missionen; opfordrer EU-Udenrigstjenesten, Kommissionen og medlemsstaterne til at fortsætte med at rejse menneskerettighedsspørgsmål ved enhver udveksling med Iran;

| 139. | gentager, at sanktionerne mod Den Islamiske Revolutionsgardes ledelse ikke må ophæves, og opfordrer til yderligere restriktive foranstaltninger over for Den Islamiske Revolutionsgarde; opfordrer Rådet til at opføre Den Islamiske Revolutionsgardes og dens hjælpestyrker, herunder den paramilitære Basij-milits og Quds-styrken, på EU's terrorliste; |
| --- | --- |

139.

gentager, at sanktionerne mod Den Islamiske Revolutionsgardes ledelse ikke må ophæves, og opfordrer til yderligere restriktive foranstaltninger over for Den Islamiske Revolutionsgarde; opfordrer Rådet til at opføre Den Islamiske Revolutionsgardes og dens hjælpestyrker, herunder den paramilitære Basij-milits og Quds-styrken, på EU's terrorliste;

| 140. | bemærker, at ikkespredning er en hjørnesten for stabilisering af Mellemøsten og Golfregionen; opfordrer til, at der fortsat gøres en diplomatisk indsats for at sikre, at Iran ikke udvikler kernevåben; er imidlertid af den opfattelse, at eventuelle yderligere forhandlinger om atomaftalen med Iran (JCPOA) ikke kan se bort fra Irans andre skadelige politikker, projekter og militære programmer; |
| --- | --- |

140.

bemærker, at ikkespredning er en hjørnesten for stabilisering af Mellemøsten og Golfregionen; opfordrer til, at der fortsat gøres en diplomatisk indsats for at sikre, at Iran ikke udvikler kernevåben; er imidlertid af den opfattelse, at eventuelle yderligere forhandlinger om atomaftalen med Iran (JCPOA) ikke kan se bort fra Irans andre skadelige politikker, projekter og militære programmer;

| 141. | gentager, at det er nødvendigt at støtte JCPOA-aftalen og de igangværende forhandlinger om gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

141.

gentager, at det er nødvendigt at støtte JCPOA-aftalen og de igangværende forhandlinger om gennemførelsen heraf;

| 142. | er af den opfattelse, at EU bør forbedre evner og formåen hos StratCom-taskforcen for Syd for ydermere at udvikle en konkret strategi for bekæmpelse af desinformation i EU's sydlige nabolande, herunder Den Islamiske Republik Iran, for at imødegå falske nyheder og propaganda med henblik på at styrke demokrati og stabilitet; |
| --- | --- |

142.

er af den opfattelse, at EU bør forbedre evner og formåen hos StratCom-taskforcen for Syd for ydermere at udvikle en konkret strategi for bekæmpelse af desinformation i EU's sydlige nabolande, herunder Den Islamiske Republik Iran, for at imødegå falske nyheder og propaganda med henblik på at styrke demokrati og stabilitet;

| 143. | glæder sig over ambitionen om at styrke EU's forbindelser med Golfstaterne som understreget i den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 18. maj 2022 med titlen »Et strategisk partnerskab med Golfstaterne«; bemærker, at der er en fælles interesse i at indgå i en mere strategisk dialog med partnere i Golfregionen, navnlig hvad angår fremme af regional sikkerhed, samarbejde, klimaindsats og menneskerettigheder som centrale strategiske mål; opfordrer EU og medlemsstaterne til fortsat at fremhæve respekt for menneskerettighederne og kønsligestilling samt den progressive tilnærmelse af værdier, navnlig i relation til bekæmpelse af den russiske invasion af Ukraine og konsekvenserne heraf; fordømmer på det kraftigste beslutningen i OPEC+ om — navnlig på Saudi-Arabiens foranledning — at begrænse olieproduktionen, hvilket vil forværre den globale inflation og undergrave de internationale bestræbelser på at bekæmpe Ruslands angrebskrig mod Ukraine; noterer sig, at De Forenede Arabiske Emirater er blevet føjet til listen over jurisdiktioner under øget overvågning af Den Finansielle Aktionsgruppe på grund af landets strategiske mangler med hensyn til forebyggelse af hvidvask; er bekymret over, at det er blevet et sikkert tilflugtssted for russiske oligarker, som EU har indført sanktioner over for; understreger, at et ægte strategisk partnerskab med Golfregionen kræver dialog og samarbejde på menneskerettighedsområdet og tilslutning til bekæmpelsen af den russiske angrebskrig i Ukraine; |
| --- | --- |

143.

glæder sig over ambitionen om at styrke EU's forbindelser med Golfstaterne som understreget i den fælles meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet af 18. maj 2022 med titlen »Et strategisk partnerskab med Golfstaterne«; bemærker, at der er en fælles interesse i at indgå i en mere strategisk dialog med partnere i Golfregionen, navnlig hvad angår fremme af regional sikkerhed, samarbejde, klimaindsats og menneskerettigheder som centrale strategiske mål; opfordrer EU og medlemsstaterne til fortsat at fremhæve respekt for menneskerettighederne og kønsligestilling samt den progressive tilnærmelse af værdier, navnlig i relation til bekæmpelse af den russiske invasion af Ukraine og konsekvenserne heraf; fordømmer på det kraftigste beslutningen i OPEC+ om — navnlig på Saudi-Arabiens foranledning — at begrænse olieproduktionen, hvilket vil forværre den globale inflation og undergrave de internationale bestræbelser på at bekæmpe Ruslands angrebskrig mod Ukraine; noterer sig, at De Forenede Arabiske Emirater er blevet føjet til listen over jurisdiktioner under øget overvågning af Den Finansielle Aktionsgruppe på grund af landets strategiske mangler med hensyn til forebyggelse af hvidvask; er bekymret over, at det er blevet et sikkert tilflugtssted for russiske oligarker, som EU har indført sanktioner over for; understreger, at et ægte strategisk partnerskab med Golfregionen kræver dialog og samarbejde på menneskerettighedsområdet og tilslutning til bekæmpelsen af den russiske angrebskrig i Ukraine;

| 144. | gentager sin støtte til Abraham-aftalerne, som har normaliseret de diplomatiske forbindelser mellem De Forenede Arabiske Emirater og Bahrain, og som senere har ført til, at Marokko og Sudan har undertegnet en normaliseringsaftale med Israel; |
| --- | --- |

144.

gentager sin støtte til Abraham-aftalerne, som har normaliseret de diplomatiske forbindelser mellem De Forenede Arabiske Emirater og Bahrain, og som senere har ført til, at Marokko og Sudan har undertegnet en normaliseringsaftale med Israel;

| 145. | påpeger med hensyn til den israelsk-palæstinensiske konflikt, at EU fortsat står samlet i sit engagement i at opnå en tostatsløsning baseret på parametrene i Rådets konklusioner fra juli 2014, som gør det muligt for staten Israel at leve i fred, sikkerhed og gensidig anerkendelse side om side med en uafhængig, demokratisk, tilgrænsende, suveræn og levedygtig stat, Palæstina, med Jerusalem som den fremtidige hovedstad for begge stater; minder om, at bosættelser i de besatte palæstinensiske områder er ulovlige i henhold til folkeretten; opfordrer den nye israelske regering til aktivt og troværdigt at vise sit engagement i tostatsløsningen, som fortsat både er et centralt mål for EU's politik for fredsprocessen i Mellemøsten og et centralt element i partnerskabet mellem EU og Israel; |
| --- | --- |

145.

påpeger med hensyn til den israelsk-palæstinensiske konflikt, at EU fortsat står samlet i sit engagement i at opnå en tostatsløsning baseret på parametrene i Rådets konklusioner fra juli 2014, som gør det muligt for staten Israel at leve i fred, sikkerhed og gensidig anerkendelse side om side med en uafhængig, demokratisk, tilgrænsende, suveræn og levedygtig stat, Palæstina, med Jerusalem som den fremtidige hovedstad for begge stater; minder om, at bosættelser i de besatte palæstinensiske områder er ulovlige i henhold til folkeretten; opfordrer den nye israelske regering til aktivt og troværdigt at vise sit engagement i tostatsløsningen, som fortsat både er et centralt mål for EU's politik for fredsprocessen i Mellemøsten og et centralt element i partnerskabet mellem EU og Israel;

| 146. | tager genoptagelsen af forhandlingerne i Associeringsrådet EU-Israel i 2022 til efterretning; mener, at formålet med Associeringsrådet ikke bare er at styrke partnerskabet mellem EU og Israel, men også at være et forum for dialog om spørgsmål vedrørende konflikten mellem Israel og Palæstina og et middel til at puste nyt liv i fredsprocessen i Mellemøsten; minder om og støtter EU's holdning som fastlagt og enstemmigt godkendt af Rådet som forberedelse til det 12. møde i Associeringsrådet, der fandt sted den 3. oktober 2022 i Bruxelles; bakker op om den højtstående repræsentants bestræbelser på at samle lederne af de arabiske lande med henblik på at skabe fremskridt hen imod en omfattende regional fred, som bringer konflikten mellem Israel og Palæstina til ophør og bringer betydelig sikkerhed, handel og andre former for samarbejde til regionen; |
| --- | --- |

146.

tager genoptagelsen af forhandlingerne i Associeringsrådet EU-Israel i 2022 til efterretning; mener, at formålet med Associeringsrådet ikke bare er at styrke partnerskabet mellem EU og Israel, men også at være et forum for dialog om spørgsmål vedrørende konflikten mellem Israel og Palæstina og et middel til at puste nyt liv i fredsprocessen i Mellemøsten; minder om og støtter EU's holdning som fastlagt og enstemmigt godkendt af Rådet som forberedelse til det 12. møde i Associeringsrådet, der fandt sted den 3. oktober 2022 i Bruxelles; bakker op om den højtstående repræsentants bestræbelser på at samle lederne af de arabiske lande med henblik på at skabe fremskridt hen imod en omfattende regional fred, som bringer konflikten mellem Israel og Palæstina til ophør og bringer betydelig sikkerhed, handel og andre former for samarbejde til regionen;

| 147. | gentager sit standpunkt om, at alle skolebøger og undervisningsmaterialer, der støttes med EU-midler, skal være i overensstemmelse med UNESCO's standarder for fred, tolerance, sameksistens og ikkevold; |
| --- | --- |

147.

gentager sit standpunkt om, at alle skolebøger og undervisningsmaterialer, der støttes med EU-midler, skal være i overensstemmelse med UNESCO's standarder for fred, tolerance, sameksistens og ikkevold;

| 148. | glæder sig over vedtagelsen af Unionens flerårige bidrag til FN's Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA), hvorved der sikres forudsigelig støtte til palæstinensiske flygtninge i overensstemmelse med fælleserklæringen fra EU og UNRWA for 2021-2024; glæder sig over Unionens supplerende bidrag til organisationen under fødevare- og resiliensfaciliteten med henblik på at gøre noget ved fødevareusikkerheden; understreger, at UNRWA fortsat bidrager til stabilitet og fred i regionen; |
| --- | --- |

148.

glæder sig over vedtagelsen af Unionens flerårige bidrag til FN's Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA), hvorved der sikres forudsigelig støtte til palæstinensiske flygtninge i overensstemmelse med fælleserklæringen fra EU og UNRWA for 2021-2024; glæder sig over Unionens supplerende bidrag til organisationen under fødevare- og resiliensfaciliteten med henblik på at gøre noget ved fødevareusikkerheden; understreger, at UNRWA fortsat bidrager til stabilitet og fred i regionen;

| 149. | anser Israel for at være en vigtig partner for EU; roser Israel og Libanon for aftalen om grænsedragningen mellem deres søgrænser; |
| --- | --- |

149.

anser Israel for at være en vigtig partner for EU; roser Israel og Libanon for aftalen om grænsedragningen mellem deres søgrænser;

| 150. | fordømmer på det kraftigste den russiske angrebskrig mod Ukraine og dem understøttende rolle, som Lukasjenko-regimet i Belarus spiller; opfordrer den russiske ledelse til straks at bringe krigen til ophør og betingelsesløst trække sig tilbage fra hele det internationalt anerkendte territorium i Ukraine og ethvert andet land, navnlig Georgien og Republikken Moldova, hvis territorium eller dele heraf den holder ulovligt besat; opfordrer indtrængende Rusland til at sikre en fri strøm af korn og andre råstoffer i hele verden; opfordrer Rådet til at udpege Rusland som statssponsor for terrorisme og som en stat, der anvender terroristmetoder; opfordrer indtrængende det internationale samfund til at støtte alle legitime internationale og nationale processer, herunder i henhold til princippet om universel jurisdiktion, med henblik på at efterforske forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser for at stille alle de ansvarlige for de utallige krigsforbrydelser og menneskerettighedskrænkelser, herunder massevoldtægter og tvungen deportation af ukrainere, til ansvar foran en domstol; gentager, at Rusland vil skulle erstatte alle de skader og ødelæggelser, det har forårsaget i Ukraine; bemærker, at mange russiske borgere forlader Rusland for at undgå værnepligt; opfordrer til, at alle dem, der frivilligt har bistået Rusland på en hvilken som helst måde i denne krig eller i organiseringen af ulovlige folkeafstemninger, drages til ansvar og pålægges sanktioner hver især; |
| --- | --- |

150.

fordømmer på det kraftigste den russiske angrebskrig mod Ukraine og dem understøttende rolle, som Lukasjenko-regimet i Belarus spiller; opfordrer den russiske ledelse til straks at bringe krigen til ophør og betingelsesløst trække sig tilbage fra hele det internationalt anerkendte territorium i Ukraine og ethvert andet land, navnlig Georgien og Republikken Moldova, hvis territorium eller dele heraf den holder ulovligt besat; opfordrer indtrængende Rusland til at sikre en fri strøm af korn og andre råstoffer i hele verden; opfordrer Rådet til at udpege Rusland som statssponsor for terrorisme og som en stat, der anvender terroristmetoder; opfordrer indtrængende det internationale samfund til at støtte alle legitime internationale og nationale processer, herunder i henhold til princippet om universel jurisdiktion, med henblik på at efterforske forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser for at stille alle de ansvarlige for de utallige krigsforbrydelser og menneskerettighedskrænkelser, herunder massevoldtægter og tvungen deportation af ukrainere, til ansvar foran en domstol; gentager, at Rusland vil skulle erstatte alle de skader og ødelæggelser, det har forårsaget i Ukraine; bemærker, at mange russiske borgere forlader Rusland for at undgå værnepligt; opfordrer til, at alle dem, der frivilligt har bistået Rusland på en hvilken som helst måde i denne krig eller i organiseringen af ulovlige folkeafstemninger, drages til ansvar og pålægges sanktioner hver især;

| 151. | glæder sig over suspensionen af visumlempelsesaftalen mellem EU og Rusland; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre Kommissionens retningslinjer for generel visumudstedelse til russiske ansøgere og kontrol af russiske statsborgere ved EU's ydre grænser i fuld overensstemmelse med EU-retten og folkeretten og til at sikre, at alle asylansøgninger fra bl.a. systemkritikere, desertører, militærnægtere og aktivister behandles individuelt under hensyntagen til værtsmedlemsstatens sikkerhedsmæssige betænkeligheder og i overensstemmelse med EU's gældende asyllovgivning; opfordrer Rådet og Kommissionen til nøje at overvåge situationen med hensyn til russiske visa; |
| --- | --- |

151.

glæder sig over suspensionen af visumlempelsesaftalen mellem EU og Rusland; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre Kommissionens retningslinjer for generel visumudstedelse til russiske ansøgere og kontrol af russiske statsborgere ved EU's ydre grænser i fuld overensstemmelse med EU-retten og folkeretten og til at sikre, at alle asylansøgninger fra bl.a. systemkritikere, desertører, militærnægtere og aktivister behandles individuelt under hensyntagen til værtsmedlemsstatens sikkerhedsmæssige betænkeligheder og i overensstemmelse med EU's gældende asyllovgivning; opfordrer Rådet og Kommissionen til nøje at overvåge situationen med hensyn til russiske visa;

| 152. | glæder sig over vedtagelsen af den seneste pakke af sanktioner mod Rusland; opfordrer dog Rådet til at udvide listen over personer, der er direkte omfattet af EU's sanktioner, under hensyntagen til den liste på 6 000 personer, som Aleksej Navalnyjs Anti-Corruption Foundation har fremlagt; |
| --- | --- |

152.

glæder sig over vedtagelsen af den seneste pakke af sanktioner mod Rusland; opfordrer dog Rådet til at udvide listen over personer, der er direkte omfattet af EU's sanktioner, under hensyntagen til den liste på 6 000 personer, som Aleksej Navalnyjs Anti-Corruption Foundation har fremlagt;

| 153. | er stærkt overbevist om, at kun Ukraines endelige sejr over Rusland vil kunne forsvare den globale orden og afskrække andre aggressive parter fra at starte angrebskrige; opfordrer de kompetente EU-institutioner til i fællesskab at udarbejde scenarierne for krigens afslutning, idet der tages hensyn til et potentielt destabiliseret og svækket Rusland og planlægges en mulig reform heraf; |
| --- | --- |

153.

er stærkt overbevist om, at kun Ukraines endelige sejr over Rusland vil kunne forsvare den globale orden og afskrække andre aggressive parter fra at starte angrebskrige; opfordrer de kompetente EU-institutioner til i fællesskab at udarbejde scenarierne for krigens afslutning, idet der tages hensyn til et potentielt destabiliseret og svækket Rusland og planlægges en mulig reform heraf;

| 154. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå forrest i udarbejdelsen af en multilateral mekanisme for tilsyn med, håndhævelse og fordeling af udbetalingen af russisk erstatning til Ukraine; |
| --- | --- |

154.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gå forrest i udarbejdelsen af en multilateral mekanisme for tilsyn med, håndhævelse og fordeling af udbetalingen af russisk erstatning til Ukraine;

| 155. | noterer sig udbredelsen af støtte til Ruslands uprovokerede og uberettigede invasion af Ukraine i mange lande, som især skyldes den effektive karakter af de russiske og kinesiske desinformationskampagner; tilskynder NF/HR, Kommissionen og medlemsstaterne til at øge det diplomatiske outreacharbejde i disse lande for at øge det bilaterale og multilaterale samarbejde og intensivere den strategiske kommunikation; fremhæver den centrale rolle, som »Global Gateway« skal spille i håndteringen af fælles udfordringer på grundlag af demokratiske værdier, ligeværdige partnerskaber og miljømæssig bæredygtighed; |
| --- | --- |

155.

noterer sig udbredelsen af støtte til Ruslands uprovokerede og uberettigede invasion af Ukraine i mange lande, som især skyldes den effektive karakter af de russiske og kinesiske desinformationskampagner; tilskynder NF/HR, Kommissionen og medlemsstaterne til at øge det diplomatiske outreacharbejde i disse lande for at øge det bilaterale og multilaterale samarbejde og intensivere den strategiske kommunikation; fremhæver den centrale rolle, som »Global Gateway« skal spille i håndteringen af fælles udfordringer på grundlag af demokratiske værdier, ligeværdige partnerskaber og miljømæssig bæredygtighed;

| 156. | opfordrer det internationale samfund til så vidt muligt at afbøde de negative afsmittende virkninger af den russiske angrebskrig mod Ukraine på Arktis, hvor opretholdelsen af fred, velstand og stabilitet fortsat bør være en prioritet; giver udtryk for sin bekymring over russiske militære aktiviteter i Arktis og det skiftende sikkerhedslandskab i regionen og bekræfter på ny den strategiske betydning af Arktis; opfordrer til et stærkere EU-engagement i regionen under hensyntagen til de nye sikkerhedsmæssige realiteter som følge af den russiske angrebskrig mod Ukraine, da den er af central strategisk betydning for EU i lyset af klimaforandringer, industrielle og økonomiske politikker, fri sejlads og geostrategisk indflydelse samt på grund af de stigende russiske og kinesiske interesser og bevægelser i denne region; |
| --- | --- |

156.

opfordrer det internationale samfund til så vidt muligt at afbøde de negative afsmittende virkninger af den russiske angrebskrig mod Ukraine på Arktis, hvor opretholdelsen af fred, velstand og stabilitet fortsat bør være en prioritet; giver udtryk for sin bekymring over russiske militære aktiviteter i Arktis og det skiftende sikkerhedslandskab i regionen og bekræfter på ny den strategiske betydning af Arktis; opfordrer til et stærkere EU-engagement i regionen under hensyntagen til de nye sikkerhedsmæssige realiteter som følge af den russiske angrebskrig mod Ukraine, da den er af central strategisk betydning for EU i lyset af klimaforandringer, industrielle og økonomiske politikker, fri sejlads og geostrategisk indflydelse samt på grund af de stigende russiske og kinesiske interesser og bevægelser i denne region;

| 157. | opfordrer til en aktiv inddragelse af EU-ledere i forebyggelsen af nukleare trusler, som stammer fra Ruslands aggressionskrig mod Ukraine, herunder sikkerheden for atomkraftværket Zaporizhzhia; |
| --- | --- |

157.

opfordrer til en aktiv inddragelse af EU-ledere i forebyggelsen af nukleare trusler, som stammer fra Ruslands aggressionskrig mod Ukraine, herunder sikkerheden for atomkraftværket Zaporizhzhia;

| 158. | fremhæver vigtigheden af at styrke forbindelserne med Latinamerika og Caribien (LAC) ved at ajourføre EU-LAC-strategien med stor vægt på en fælles indsats for at styrke den multilaterale verdensorden, folkeretten og respekten for demokrati og menneskerettigheder, navnlig på baggrund af Folkerepublikken Kinas og Ruslands voksende og uforholdsmæssigt store indflydelse i regionen i forhold til EU's og de stigende trusler mod europæiske forsyningskæder som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine; opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at stræbe efter proaktivt demokrati i regionen og yderligere styrke eksisterende partnerskaber med ligesindede lande, handelsforbindelser, investeringer, demokratistøtte og interparlamentarisk samarbejde; understreger i den forbindelse vigtigheden af køn, klimaforandringer og indfødte folks rettigheder og for hurtigt at undertegne og ratificere de planlagte afbalancerede og moderniserede aftaler med Chile, Mexico og Mercosur, som indeholder et retligt bindende kapitel, der kan håndhæves, om handel og bæredygtig udvikling med en stærk menneskerettighedsdimension og i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt, forudsat at der i Mercosurs tilfælde opnås enighed om det supplerende instrument vedrørende de meningsfulde forpligtelser forud for ratifikationen; glæder sig over afslutningen af forhandlingerne om den avancerede rammeaftale mellem EU og Chile; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at indgå en endelig aftale hurtigst muligt, efter mere end to års forhandlinger om det supplerende instrument; understreger, at det er nødvendigt, at associeringsaftalen mellem EU og landene i Mellemamerika ratificeres af alle parter; |
| --- | --- |

158.

fremhæver vigtigheden af at styrke forbindelserne med Latinamerika og Caribien (LAC) ved at ajourføre EU-LAC-strategien med stor vægt på en fælles indsats for at styrke den multilaterale verdensorden, folkeretten og respekten for demokrati og menneskerettigheder, navnlig på baggrund af Folkerepublikken Kinas og Ruslands voksende og uforholdsmæssigt store indflydelse i regionen i forhold til EU's og de stigende trusler mod europæiske forsyningskæder som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine; opfordrer medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at stræbe efter proaktivt demokrati i regionen og yderligere styrke eksisterende partnerskaber med ligesindede lande, handelsforbindelser, investeringer, demokratistøtte og interparlamentarisk samarbejde; understreger i den forbindelse vigtigheden af køn, klimaforandringer og indfødte folks rettigheder og for hurtigt at undertegne og ratificere de planlagte afbalancerede og moderniserede aftaler med Chile, Mexico og Mercosur, som indeholder et retligt bindende kapitel, der kan håndhæves, om handel og bæredygtig udvikling med en stærk menneskerettighedsdimension og i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt, forudsat at der i Mercosurs tilfælde opnås enighed om det supplerende instrument vedrørende de meningsfulde forpligtelser forud for ratifikationen; glæder sig over afslutningen af forhandlingerne om den avancerede rammeaftale mellem EU og Chile; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Kommissionen til at indgå en endelig aftale hurtigst muligt, efter mere end to års forhandlinger om det supplerende instrument; understreger, at det er nødvendigt, at associeringsaftalen mellem EU og landene i Mellemamerika ratificeres af alle parter;

| 159. | udtrykker sin støtte til Perus demokratiske og forfatningsmæssige orden, som blev truet af den nu tidligere præsident Pedro Castillo og hans allierede, da han forsøgte ulovligt at opløse Kongressen den 7. december 2022 for at undgå sin egen rigsretssag; opfordrer til, at der afholdes præsident- og parlamentsvalg så tidligt som muligt for at overvinde det politiske dødvande; |
| --- | --- |

159.

udtrykker sin støtte til Perus demokratiske og forfatningsmæssige orden, som blev truet af den nu tidligere præsident Pedro Castillo og hans allierede, da han forsøgte ulovligt at opløse Kongressen den 7. december 2022 for at undgå sin egen rigsretssag; opfordrer til, at der afholdes præsident- og parlamentsvalg så tidligt som muligt for at overvinde det politiske dødvande;

| 160. | gentager sit stærke engagement i forsvaret og fremme af demokratiet i Latinamerika; fordømmer det åbenlyst antidemokratiske og voldelige højreekstremistiske angreb på Brasiliens demokratiske institutioner, som fandt sted den 8. januar 2023, og som blev udløst af bevidst og udbredt desinformation om legitimiteten af Brasiliens nylige præsidentvalg; udtrykker sin fulde støtte til Brasiliens demokratisk valgte præsident, Lula da Silva, og den brasilianske regerings hurtige og beslutsomme reaktion på oprøret; |
| --- | --- |

160.

gentager sit stærke engagement i forsvaret og fremme af demokratiet i Latinamerika; fordømmer det åbenlyst antidemokratiske og voldelige højreekstremistiske angreb på Brasiliens demokratiske institutioner, som fandt sted den 8. januar 2023, og som blev udløst af bevidst og udbredt desinformation om legitimiteten af Brasiliens nylige præsidentvalg; udtrykker sin fulde støtte til Brasiliens demokratisk valgte præsident, Lula da Silva, og den brasilianske regerings hurtige og beslutsomme reaktion på oprøret;

| 161. | understreger, at EU's forbindelser med Den Afrikanske Union er af allerstørste betydning for at imødekomme behovene hos og udvikle det store potentiale i partnerlandene i Afrika og for at forfølge fælles interesser; opfordrer Kommissionen og NF/HR til at gennemføre de forpligtelser, der blev aftalt på topmødet mellem AU og EU, til hurtigt at gennemføre »Global Gateway«-projekterne i Afrika og til at styrke partnerskaber inden for sikkerhed, handel, sundhed, udvikling og bistand til at afbøde covid-19-pandemien med lande på det afrikanske kontinent i overensstemmelse med det strategiske kompas på grundlag af lighed og navnlig med henblik på at fremme verdensmålene, digitale og grønne omstillinger, menneskerettighederne og fredelig løsning af konflikter i overensstemmelse med folkerettens principper; understreger, at EU's engagement med Afrika, herunder via udviklings- og handelssamarbejde, skal prioritere at bidrage til stærke og modstandsdygtige samfund, øge social ligestilling og sikkerhed og understøtte demokratiske strukturer på stedet; |
| --- | --- |

161.

understreger, at EU's forbindelser med Den Afrikanske Union er af allerstørste betydning for at imødekomme behovene hos og udvikle det store potentiale i partnerlandene i Afrika og for at forfølge fælles interesser; opfordrer Kommissionen og NF/HR til at gennemføre de forpligtelser, der blev aftalt på topmødet mellem AU og EU, til hurtigt at gennemføre »Global Gateway«-projekterne i Afrika og til at styrke partnerskaber inden for sikkerhed, handel, sundhed, udvikling og bistand til at afbøde covid-19-pandemien med lande på det afrikanske kontinent i overensstemmelse med det strategiske kompas på grundlag af lighed og navnlig med henblik på at fremme verdensmålene, digitale og grønne omstillinger, menneskerettighederne og fredelig løsning af konflikter i overensstemmelse med folkerettens principper; understreger, at EU's engagement med Afrika, herunder via udviklings- og handelssamarbejde, skal prioritere at bidrage til stærke og modstandsdygtige samfund, øge social ligestilling og sikkerhed og understøtte demokratiske strukturer på stedet;

| 162. | glæder sig over tildelingen af midler under Den Europæiske Udviklingsfond til at afbøde den stigende fødevareusikkerhed, som bl.a. skyldes Ruslands invasion af Ukraine; opfordrer til, at der om nødvendigt træffes flere lignende foranstaltninger; gentager sin opfordring til at bevæge sig i retning af et fuldstændigt partnerskab mellem ligeværdige partnere med fokus på menneskelig udvikling og beskyttelse af naturressourcer; |
| --- | --- |

162.

glæder sig over tildelingen af midler under Den Europæiske Udviklingsfond til at afbøde den stigende fødevareusikkerhed, som bl.a. skyldes Ruslands invasion af Ukraine; opfordrer til, at der om nødvendigt træffes flere lignende foranstaltninger; gentager sin opfordring til at bevæge sig i retning af et fuldstændigt partnerskab mellem ligeværdige partnere med fokus på menneskelig udvikling og beskyttelse af naturressourcer;

| 163. | opfordrer til stærk og EU-strategisk kommunikation med og outreachkampagner i afrikanske lande for at imødegå de skadelige fortællinger, navnlig dem der spredes i regionen af Rusland og Kina; |
| --- | --- |

163.

opfordrer til stærk og EU-strategisk kommunikation med og outreachkampagner i afrikanske lande for at imødegå de skadelige fortællinger, navnlig dem der spredes i regionen af Rusland og Kina;

| 164. | fordømmer Ruslands demokratitruende indblanding i Afrika, navnlig gennem Wagnergruppens voksende fodaftryk på kontinentet; fordømmer kraftigt de overgreb og forbrydelser, der bliver begået af Wagnergruppen; |
| --- | --- |

164.

fordømmer Ruslands demokratitruende indblanding i Afrika, navnlig gennem Wagnergruppens voksende fodaftryk på kontinentet; fordømmer kraftigt de overgreb og forbrydelser, der bliver begået af Wagnergruppen;

| 165. | opfordrer til et partnerskab mellem Afrika og Europa, som skal sigte mod at skabe et område med solidaritet, sikkerhed, fred og vedvarende velstand; opfordrer til, at EU handler hurtigt for at bekæmpe Wagnergruppens tiltagende tilstedeværelse i en række afrikanske lande, idet den fører til yderligere ustabilitet og undergraver indsatsen for at bekæmpe terrorisme; |
| --- | --- |

165.

opfordrer til et partnerskab mellem Afrika og Europa, som skal sigte mod at skabe et område med solidaritet, sikkerhed, fred og vedvarende velstand; opfordrer til, at EU handler hurtigt for at bekæmpe Wagnergruppens tiltagende tilstedeværelse i en række afrikanske lande, idet den fører til yderligere ustabilitet og undergraver indsatsen for at bekæmpe terrorisme;

Forbedring af det parlamentariske diplomati som et udenrigspolitisk redskab

Forbedring af det parlamentariske diplomati som et udenrigspolitisk redskab

| 166. | fremhæver Parlamentets særlige bidrag til EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik gennem dets aktiver inden for parlamentarisk diplomati; opfordrer til en tættere parlamentarisk kontrol med spørgsmål af strategisk relevans for EU's udenrigsanliggender; minder bl.a. om, at der er et intensivt samarbejde på politisk og teknisk plan mellem det ukrainske parlament, Verkhovna Rada, og Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

166.

fremhæver Parlamentets særlige bidrag til EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik gennem dets aktiver inden for parlamentarisk diplomati; opfordrer til en tættere parlamentarisk kontrol med spørgsmål af strategisk relevans for EU's udenrigsanliggender; minder bl.a. om, at der er et intensivt samarbejde på politisk og teknisk plan mellem det ukrainske parlament, Verkhovna Rada, og Europa-Parlamentet;

| 167. | bemærker, at Europa-Parlamentet er aktivt involveret i FUSP gennem sine særlige instrumenter; fremhæver betydningen og den unikke karakter af Parlamentets demokratiseringsprogrammer, som f.eks. »Jean Monnet-dialogen«, der har til formål at fremme og styrke parlamenters arbejde; minder om, at alle EU-institutioner bør deltage i og samarbejde om aktiviteter, der tager sigte på imødegåelse af demokratiske tilbageskridt på verdensplan, herunder gennem valgobservation, mægling og dialogaktiviteter, konfliktforebyggelse, Sakharovprisoverrækkelsen og -netværket og parlamentarisk diplomati; |
| --- | --- |

167.

bemærker, at Europa-Parlamentet er aktivt involveret i FUSP gennem sine særlige instrumenter; fremhæver betydningen og den unikke karakter af Parlamentets demokratiseringsprogrammer, som f.eks. »Jean Monnet-dialogen«, der har til formål at fremme og styrke parlamenters arbejde; minder om, at alle EU-institutioner bør deltage i og samarbejde om aktiviteter, der tager sigte på imødegåelse af demokratiske tilbageskridt på verdensplan, herunder gennem valgobservation, mægling og dialogaktiviteter, konfliktforebyggelse, Sakharovprisoverrækkelsen og -netværket og parlamentarisk diplomati;

| 168. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at gøre pressefrihed og ytringsfrihed til prioriteter og til at tage alle de nødvendige skridt til fuldt ud at håndhæve EU's retningslinjer for så vidt angår ytringsfrihed online og offline; opfordrer indtrængende EU-delegationerne til at forbedre de præventive beskyttelsesforanstaltninger, planlægge kriseberedskaber med henblik på forværring af pressefriheden og yde påviselig og synlig støtte til lokale journalister og civilsamfund; |
| --- | --- |

168.

opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at gøre pressefrihed og ytringsfrihed til prioriteter og til at tage alle de nødvendige skridt til fuldt ud at håndhæve EU's retningslinjer for så vidt angår ytringsfrihed online og offline; opfordrer indtrængende EU-delegationerne til at forbedre de præventive beskyttelsesforanstaltninger, planlægge kriseberedskaber med henblik på forværring af pressefriheden og yde påviselig og synlig støtte til lokale journalister og civilsamfund;

| 169. | opfordrer til en forbedring af EU's forebyggende diplomati som et proaktivt udenrigspolitisk redskab til at forhindre, at der udbryder konflikter mellem tredjeparter, og for at bistå dem med at finde fredelige løsninger på stigende spændinger; |
| --- | --- |

169.

opfordrer til en forbedring af EU's forebyggende diplomati som et proaktivt udenrigspolitisk redskab til at forhindre, at der udbryder konflikter mellem tredjeparter, og for at bistå dem med at finde fredelige løsninger på stigende spændinger;

| 170. | fremhæver vigtigheden af de parlamentariske forsamlinger som fora for samarbejde og institutionel dialog og deres værdifulde bidrag til EU's udenrigspolitiske foranstaltninger på sikkerhedsområdet og nødvendigheden af at fremme deres aktiviteter og garantere, at de kan fungere og udvikle sig ordentligt; |
| --- | --- |

170.

fremhæver vigtigheden af de parlamentariske forsamlinger som fora for samarbejde og institutionel dialog og deres værdifulde bidrag til EU's udenrigspolitiske foranstaltninger på sikkerhedsområdet og nødvendigheden af at fremme deres aktiviteter og garantere, at de kan fungere og udvikle sig ordentligt;

| 171. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at muliggøre og styrke parlamentarisk kontrol med EU's eksterne foranstaltninger, bl.a. ved at fortsætte de regelmæssige høringer med NF/HR og Kommissionen og ved at inddrage Parlamentet i den korrekte videre gennemførelse af og kontrol med den europæiske fredsfacilitet og det strategiske kompas; minder om, at Parlamentet indgår i en vis grad af uformelt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten, som blev forstærket efter Rådets afgørelse af 26. juli 2010 og den højtstående repræsentants erklæring om politisk ansvarlighed fra 2010; fremhæver, at det er nødvendigt yderligere at styrke rammerne for interinstitutionelle forbindelser mellem Parlamentet og EU-Udenrigstjenesten, herunder dens delegationer; opfordrer til en rammeaftale om styrkelse af det udenrigspolitiske samarbejde mellem EU-Udenrigstjenesten og Parlamentet, som kan fremme EU's egen udenrigspolitiske værktøjskasse; understreger, at det er nødvendigt at bruge midtvejsevalueringen af Den Europæiske Forsvarsfond til at indføre behørig parlamentarisk kontrol ved hjælp af delegerede retsakter for arbejdsprogrammer; fremhæver behovet for også at indføre et lignende niveau af parlamentarisk kontrol af den kommende retsakt om fælles indkøb (EDIRPA) og det europæiske program for forsvarsinvesteringer (EDIP); understreger, at Parlamentet bør forsynes med de nødvendige oplysninger og dokumenter på en gennemsigtig og rettidig måde, så det på behørig vis kan opfylde sin vigtige rolle med demokratisk kontrol; |
| --- | --- |

171.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at muliggøre og styrke parlamentarisk kontrol med EU's eksterne foranstaltninger, bl.a. ved at fortsætte de regelmæssige høringer med NF/HR og Kommissionen og ved at inddrage Parlamentet i den korrekte videre gennemførelse af og kontrol med den europæiske fredsfacilitet og det strategiske kompas; minder om, at Parlamentet indgår i en vis grad af uformelt samarbejde med EU-Udenrigstjenesten, som blev forstærket efter Rådets afgørelse af 26. juli 2010 og den højtstående repræsentants erklæring om politisk ansvarlighed fra 2010; fremhæver, at det er nødvendigt yderligere at styrke rammerne for interinstitutionelle forbindelser mellem Parlamentet og EU-Udenrigstjenesten, herunder dens delegationer; opfordrer til en rammeaftale om styrkelse af det udenrigspolitiske samarbejde mellem EU-Udenrigstjenesten og Parlamentet, som kan fremme EU's egen udenrigspolitiske værktøjskasse; understreger, at det er nødvendigt at bruge midtvejsevalueringen af Den Europæiske Forsvarsfond til at indføre behørig parlamentarisk kontrol ved hjælp af delegerede retsakter for arbejdsprogrammer; fremhæver behovet for også at indføre et lignende niveau af parlamentarisk kontrol af den kommende retsakt om fælles indkøb (EDIRPA) og det europæiske program for forsvarsinvesteringer (EDIP); understreger, at Parlamentet bør forsynes med de nødvendige oplysninger og dokumenter på en gennemsigtig og rettidig måde, så det på behørig vis kan opfylde sin vigtige rolle med demokratisk kontrol;

| 172. | minder om den vigtige rolle, som de nationale parlamenter i medlemsstaterne spiller; fremhæver den centrale rolle, som NATO's Parlamentariske Forsamling kan spille, og opfordrer til en yderligere styrkelse af Europa-Parlamentets forbindelser med den; |
| --- | --- |

172.

minder om den vigtige rolle, som de nationale parlamenter i medlemsstaterne spiller; fremhæver den centrale rolle, som NATO's Parlamentariske Forsamling kan spille, og opfordrer til en yderligere styrkelse af Europa-Parlamentets forbindelser med den;

| 173. | opfordrer alle EU-institutioner og -agenturer såvel som medlemsstaterne til at engagere sig tilstrækkeligt i bekæmpelsen af desinformation og propaganda, som undergraver deres politikker, ved at styrke den strategiske kommunikation og fortællingen om deres arbejde; opfordrer til, at EU's delegationer og missioner gives øget støtte til strategisk kommunikation; |
| --- | --- |

173.

opfordrer alle EU-institutioner og -agenturer såvel som medlemsstaterne til at engagere sig tilstrækkeligt i bekæmpelsen af desinformation og propaganda, som undergraver deres politikker, ved at styrke den strategiske kommunikation og fortællingen om deres arbejde; opfordrer til, at EU's delegationer og missioner gives øget støtte til strategisk kommunikation;

| 174. | fordømmer ethvert forsøg fra tredjelande på at påvirke eller korrumpere folkevalgte; er fast besluttet på fuldt ud at undersøge og behandle sager om korruption og uretmæssige handlinger fra tredjelande, der forsøger at opnå indflydelse i Parlamentet; |
| --- | --- |

174.

fordømmer ethvert forsøg fra tredjelande på at påvirke eller korrumpere folkevalgte; er fast besluttet på fuldt ud at undersøge og behandle sager om korruption og uretmæssige handlinger fra tredjelande, der forsøger at opnå indflydelse i Parlamentet;

| 175. | insisterer på, at Parlamentet i henhold til artikel 36 i TEU har ret til at blive holdt underrettet om FUSP-anliggender; henviser til EU-Domstolens domme vedrørende Mauritiusaftalen (8) og Tanzaniaaftalen (9), ifølge hvilke rettidig og omfattende levering af information til Parlamentet er helt afgørende for, at det kan udøve sin rolle med demokratisk kontrol og sin rådgivende rolle i FUSP-anliggender; |
| --- | --- |

175.

insisterer på, at Parlamentet i henhold til artikel 36 i TEU har ret til at blive holdt underrettet om FUSP-anliggender; henviser til EU-Domstolens domme vedrørende Mauritiusaftalen (8

9

| 176. | bekræfter, at Parlamentet bør gøre fuld brug af sine tilsyns- og budgetbeføjelser i relation til Unionens beslutninger vedrørende udenrigspolitik; fremhæver betydningen af Parlamentets demokratistøtteprogrammer, som har et stort potentiale til at styrke EU's rolle overalt i verden ved at inddrage centrale politiske interessenter og fremme bæredygtig demokratisk regeringsførelse i tredjelande og EU-tiltrædelseslande; |
| --- | --- |

176.

bekræfter, at Parlamentet bør gøre fuld brug af sine tilsyns- og budgetbeføjelser i relation til Unionens beslutninger vedrørende udenrigspolitik; fremhæver betydningen af Parlamentets demokratistøtteprogrammer, som har et stort potentiale til at styrke EU's rolle overalt i verden ved at inddrage centrale politiske interessenter og fremme bæredygtig demokratisk regeringsførelse i tredjelande og EU-tiltrædelseslande;

o

o o

| 177. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

177.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til formanden for Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 347 af 9.9.2022, s. 61.

1

(2)  EUT C 465 af 6.12.2022, s. 109.

2

(3)  EUT L 102 af 24.3.2021, s. 14.

3

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0406.

4

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0443.

5

(6)  COM(2022)0684.

6

(7)  Rådets afgørelse (FUSP) 2022/151 af 3. februar 2022 om et EU-tiltag til at støtte evakuering af visse særligt sårbare personer fra Afghanistan (EUT L 25 af 4.2.2022, s. 11).

7

(8)  Domstolens dom af 24. juni 2014, Europa-Parlamentet mod Rådet for Den Europæiske Union, C-658/11, ECLI:EU:C:2014:2025.

8

(9)  Domstolens dom af 14. juni 2016 i sag Europa-Parlamentet mod Rådet for Den Europæiske Union, C-263/14, ECLI:EU:C:2016:435.

9

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/54

---

P9_TA(2023)0010

Gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning 2022

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om gennemførelse af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning 2022 (2022/2050(INI))

(2023/C 214/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig kapitel 2, 2. afdeling om bestemmelser om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særlig kapitel 2, 2. afdeling om bestemmelser om den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/697 af 29. april 2021 om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/697 af 29. april 2021 om oprettelse af Den Europæiske Forsvarsfond (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (2),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 19. juli 2022 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet til styrkelse af den europæiske forsvarsindustri gennem fælles indkøb (EDIRPA) (COM(2022)0349), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 19. juli 2022 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet til styrkelse af den europæiske forsvarsindustri gennem fælles indkøb (EDIRPA) (COM(2022)0349),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017 om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2315 af 11. december 2017 om etablering af et permanent struktureret samarbejde (PESCO) og fastlæggelse af listen over deltagende medlemsstater (3),

| — | der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om oprettelse af en civil FSFP-aftale, der blev vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender på samlingen den 19. november 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om oprettelse af en civil FSFP-aftale, der blev vedtaget af Rådet for Udenrigsanliggender på samlingen den 19. november 2018,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509 af 22. marts 2021 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/509 af 22. marts 2021 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelser (FUSP) 2021/748 (5), (FUSP) 2021/749 (6) og 2021/750 (7) af 6. maj 2021 om Canadas, Kongeriget Norges og Amerikas Forenede Staters deltagelse i PESCO's militære mobilitetsprojektet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelser (FUSP) 2021/748 (5), (FUSP) 2021/749 (6) og 2021/750 (7) af 6. maj 2021 om Canadas, Kongeriget Norges og Amerikas Forenede Staters deltagelse i PESCO's militære mobilitetsprojektet,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1143 af 12. juli 2021 om Den Europæiske Unions militære uddannelsesmission i Mozambique (EUTM Mozambique) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/1143 af 12. juli 2021 om Den Europæiske Unions militære uddannelsesmission i Mozambique (EUTM Mozambique) (8),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/638 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse 2014/486/FUSP om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/638 af 13. april 2022 om ændring af afgørelse 2014/486/FUSP om Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine) (9),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/1968 af 17. oktober 2022 om Den Europæiske Unions militære bistandsmission til støtte for Ukraine (EUMAM Ukraine) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/1968 af 17. oktober 2022 om Den Europæiske Unions militære bistandsmission til støtte for Ukraine (EUMAM Ukraine) (10),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/1970 af 17. oktober 2022 om ændring af afgørelse 2010/452/FUSP om Den Europæiske Unions observatørmission i Georgien, (EUMM Georgia) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/1970 af 17. oktober 2022 om ændring af afgørelse 2010/452/FUSP om Den Europæiske Unions observatørmission i Georgien, (EUMM Georgia) (11),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 22. oktober 2021, 24.-25. marts, 30.-31. maj og 23.-24. juni 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 22. oktober 2021, 24.-25. marts, 30.-31. maj og 23.-24. juni 2022,

| — | der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 12. december 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Udenrigsrådets konklusioner af 12. december 2022,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2444 af 12. december 2022 om Den Europæiske Unions militære partnerskabsmission i Niger (EUMPM Niger) (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/2444 af 12. december 2022 om Den Europæiske Unions militære partnerskabsmission i Niger (EUMPM Niger) (12),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/1970 af 17. oktober 2022 (13), der opretter en EU-overvågningskapacitet i Armenien og dets afgørelse af 19. december 2022 om indsættelse af et overgangsplanlægningshold i Armenien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2022/1970 af 17. oktober 2022 (13), der opretter en EU-overvågningskapacitet i Armenien og dets afgørelse af 19. december 2022 om indsættelse af et overgangsplanlægningshold i Armenien,

| — | der henviser til Versailleserklæringen, der blev vedtaget på det uformelle møde mellem stats- og regeringscheferne den 11. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Versailleserklæringen, der blev vedtaget på det uformelle møde mellem stats- og regeringscheferne den 11. marts 2022,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. januar 2018 om den integrerede tilgang til eksterne konflikter og kriser og af 24. januar 2022 om den europæiske sikkerhedssituation, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. januar 2018 om den integrerede tilgang til eksterne konflikter og kriser og af 24. januar 2022 om den europæiske sikkerhedssituation,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 25. november 2013, 18. november 2014, 18. maj 2015, 27. juni 2016, 14. november 2016, 18. maj 2017, 17. juli 2017, 25. juni 2018, 17. juni 2019, 10. december 2019, 17. juni 2020, 12. oktober 2020, 20. november 2020, 7. december 2020 og 10. maj 2021 om FSFP, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 25. november 2013, 18. november 2014, 18. maj 2015, 27. juni 2016, 14. november 2016, 18. maj 2017, 17. juli 2017, 25. juni 2018, 17. juni 2019, 10. december 2019, 17. juni 2020, 12. oktober 2020, 20. november 2020, 7. december 2020 og 10. maj 2021 om FSFP,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 5. juni 2020 om unge i foranstaltninger udadtil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 5. juni 2020 om unge i foranstaltninger udadtil,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om et fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om et fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. oktober 2021 om Bosnien-Hercegovina/operation EUFOR ALTHEA, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. oktober 2021 om Bosnien-Hercegovina/operation EUFOR ALTHEA,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 24. januar 2022 om at bringe det strategiske partnerskab mellem FN og EU om fredsstøttende operationer og krisestyring op på næste niveau: prioriteter for 2022-2024, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 24. januar 2022 om at bringe det strategiske partnerskab mellem FN og EU om fredsstøttende operationer og krisestyring op på næste niveau: prioriteter for 2022-2024,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2022 om forlængelse og forbedring af gennemførelsen af konceptet koordineret maritim tilstedeværelse i Guineabugten, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 21. februar 2022 om forlængelse og forbedring af gennemførelsen af konceptet koordineret maritim tilstedeværelse i Guineabugten,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 23. maj 2022 om udviklingen af Den Europæiske Unions cyberposition, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 23. maj 2022 om udviklingen af Den Europæiske Unions cyberposition,

| — | der henviser til samlingen den 16. maj 2022 i Rådet (udenrigsanliggender) og samlingen den 17. maj 2022 i Rådet (udenrigsanliggender) med forsvarsministrene, |
| --- | --- |

—

der henviser til samlingen den 16. maj 2022 i Rådet (udenrigsanliggender) og samlingen den 17. maj 2022 i Rådet (udenrigsanliggender) med forsvarsministrene,

| — | der henviser til den globale strategi med titlen »Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa — En global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik«, der fremlagdes af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) den 28. juni 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale strategi med titlen »Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa — En global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik«, der fremlagdes af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) den 28. juni 2016,

| — | der henviser til det »strategiske kompas for sikkerhed og forsvar — For en Europæisk Union, der beskytter sine borgere, værdier og interesser og bidrager til international fred og sikkerhed«, som blev vedtaget af Rådet den 21. marts 2022 og godkendt af Det Europæiske Råd den 25. marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til det »strategiske kompas for sikkerhed og forsvar — For en Europæisk Union, der beskytter sine borgere, værdier og interesser og bidrager til international fred og sikkerhed«, som blev vedtaget af Rådet den 21. marts 2022 og godkendt af Det Europæiske Råd den 25. marts 2022,

| — | der henviser til køreplanen for klimaændringer og forsvar fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) af 6. november 2020 og til Parlamentets beslutning af 7. juni 2022 herom (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til køreplanen for klimaændringer og forsvar fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) af 6. november 2020 og til Parlamentets beslutning af 7. juni 2022 herom (14),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 6. marts 2014 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Et åbent og sikkert globalt maritimt område: elementer til en EU-strategi for maritim sikkerhed« (JOIN(2014)0009), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 6. marts 2014 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Et åbent og sikkert globalt maritimt område: elementer til en EU-strategi for maritim sikkerhed« (JOIN(2014)0009),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2020 om strategien for EU's sikkerhedsunion (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. juli 2020 om strategien for EU's sikkerhedsunion (COM(2020)0605),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2022 med titlen »Kommissionens bidrag til det europæiske forsvar« (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2022 med titlen »Kommissionens bidrag til det europæiske forsvar« (COM(2022)0060),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2022 med titlen »Køreplan for kritiske teknologier inden for sikkerhed og forsvar« (COM(2022)0061), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. februar 2022 med titlen »Køreplan for kritiske teknologier inden for sikkerhed og forsvar« (COM(2022)0061),

| — | der henviser til fælles meddelelse af 18. maj 2022 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles meddelelse af 18. maj 2022 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem (JOIN(2022)0024),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 16. december 2020 med titlen »EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti« (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 16. december 2020 med titlen »EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti« (JOIN(2020)0018),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. februar 2021 med titlen »Handlingsplan for synergier mellem civil-, forsvars- og rumindustrierne« (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. februar 2021 med titlen »Handlingsplan for synergier mellem civil-, forsvars- og rumindustrierne« (COM(2021)0070),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. november 2022 med titlen »Handlingsplan for militær mobilitet 2.0« (JOIN(2022)0048), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og den højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. november 2022 med titlen »Handlingsplan for militær mobilitet 2.0« (JOIN(2022)0048),

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. november 2022 med titlen »EU's politik for cyberforsvar« (JOIN(2022)0049), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 10. november 2022 med titlen »EU's politik for cyberforsvar« (JOIN(2022)0049),

| — | der henviser til det andet årlige arbejdsprogram for Den Europæiske Forsvarsfond for 2022, som Kommissionen vedtog den 25. maj 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til det andet årlige arbejdsprogram for Den Europæiske Forsvarsfond for 2022, som Kommissionen vedtog den 25. maj 2022,

| — | der henviser til den nordatlantiske traktat, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nordatlantiske traktat,

| — | der henviser til erklæringen fra topmødet i Madrid, som blev udsendt af de NATO-stats- og -regeringschefer, der deltog i det Nordatlantiske Råds møde i Madrid den 29. juni 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra topmødet i Madrid, som blev udsendt af de NATO-stats- og -regeringschefer, der deltog i det Nordatlantiske Råds møde i Madrid den 29. juni 2022,

| — | der henviser til Sveriges og Finlands ansøgninger om at blive medlem af NATO, der blev indgivet i fællesskab den 18. maj 2022, og til NATO's allieredes undertegnelse af tiltrædelsesprotokollerne for Finland og Sverige den 5. juli 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Sveriges og Finlands ansøgninger om at blive medlem af NATO, der blev indgivet i fællesskab den 18. maj 2022, og til NATO's allieredes undertegnelse af tiltrædelsesprotokollerne for Finland og Sverige den 5. juli 2022,

| — | der henviser til NATO's strategiske koncept for 2022, som blev vedtaget af NATO's stats- og regeringschefer på NATO-topmødet i Madrid den 29. juni 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til NATO's strategiske koncept for 2022, som blev vedtaget af NATO's stats- og regeringschefer på NATO-topmødet i Madrid den 29. juni 2022,

| — | der henviser til de tre fælles erklæringer om EU-NATO-samarbejdet, som blev undertegnet den 8. juli 2016, den 10. juli 2018 og den 10. januar 2023, |
| --- | --- |

—

der henviser til de tre fælles erklæringer om EU-NATO-samarbejdet, som blev undertegnet den 8. juli 2016, den 10. juli 2018 og den 10. januar 2023,

| — | der henviser til det fælles sæt af 74 forslag til gennemførelse af den fælles erklæring fra Warszawa, som blev godkendt af EU-Rådet og NATO-Rådet den 6. december 2016 og den 5. december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles sæt af 74 forslag til gennemførelse af den fælles erklæring fra Warszawa, som blev godkendt af EU-Rådet og NATO-Rådet den 6. december 2016 og den 5. december 2017,

| — | der henviser til den syvende statusrapport af 20. juni 2022 om gennemførelse af det fælles sæt af forslag, som blev godkendt af EU-Rådet og NATO-Rådet den 6. december 2016 og den 5. december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den syvende statusrapport af 20. juni 2022 om gennemførelse af det fælles sæt af forslag, som blev godkendt af EU-Rådet og NATO-Rådet den 6. december 2016 og den 5. december 2017,

| — | der henviser til de relevante rapporter og henstillinger, som NATO's Parlamentariske Forsamling (NATO PA) har vedtaget, |
| --- | --- |

—

der henviser til de relevante rapporter og henstillinger, som NATO's Parlamentariske Forsamling (NATO PA) har vedtaget,

| — | der henviser til erklæringen af 15. juni 2021 fra topmødet mellem EU og USA med titlen »Towards a Renewed Transatlantic Partnership« (På vej mod et fornyet transatlantisk partnerskab), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 15. juni 2021 fra topmødet mellem EU og USA med titlen »Towards a Renewed Transatlantic Partnership« (På vej mod et fornyet transatlantisk partnerskab),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 3. december 2021 fra USA's udenrigsminister og NF/HR om indledningen af sikkerheds- og forsvarsdialogen mellem EU og USA samt til de efterfølgende møder i denne dialog, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 3. december 2021 fra USA's udenrigsminister og NF/HR om indledningen af sikkerheds- og forsvarsdialogen mellem EU og USA samt til de efterfølgende møder i denne dialog,

| — | der henviser til Ruslands uberettigede og uprovokerede angrebskrig mod Ukraine, Ruslands den ulovlige invasion og annektering af Krim og regionerne Donetsk, Kherson, Luhansk og Zaporizjzja samt til besættelsen af Georgiens regioner Abkhasien og Sydossetien og Republikken Moldovas region Transnistrien, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ruslands uberettigede og uprovokerede angrebskrig mod Ukraine, Ruslands den ulovlige invasion og annektering af Krim og regionerne Donetsk, Kherson, Luhansk og Zaporizjzja samt til besættelsen af Georgiens regioner Abkhasien og Sydossetien og Republikken Moldovas region Transnistrien,

| — | der henviser til nye teknologier såsom kunstig intelligens (AI), rumkapacitet og kvantedatabehandling, der giver nye muligheder for menneskeheden, men også skaber nye udfordringer for forsvaret og udenrigspolitikken, som kræver en klar strategi og konsensus blandt allierede, |
| --- | --- |

—

der henviser til nye teknologier såsom kunstig intelligens (AI), rumkapacitet og kvantedatabehandling, der giver nye muligheder for menneskeheden, men også skaber nye udfordringer for forsvaret og udenrigspolitikken, som kræver en klar strategi og konsensus blandt allierede,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, særlig artikel 2, stk. 4, der forbyder magtanvendelse, og artikel 51 om den naturlige ret til individuelt og kollektivt selvforsvar, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt, særlig artikel 2, stk. 4, der forbyder magtanvendelse, og artikel 51 om den naturlige ret til individuelt og kollektivt selvforsvar,

| — | der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS),

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) og 2493 (2019) om kvinder, fred og sikkerhed og resolution 2250 (2015), 2419 (2018) og 2535 (2020) om unge, fred og sikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) og 2493 (2019) om kvinder, fred og sikkerhed og resolution 2250 (2015), 2419 (2018) og 2535 (2020) om unge, fred og sikkerhed,

| — | der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner vedrørende Cypern, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Sikkerhedsråds resolutioner vedrørende Cypern,

| — | der henviser til Helsingforsslutakten fra Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa i 1975, |
| --- | --- |

—

der henviser til Helsingforsslutakten fra Konferencen om Sikkerhed og Samarbejde i Europa i 1975,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om autonome våbensystemer (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om autonome våbensystemer (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 om militær mobilitet (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 om militær mobilitet (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2019 om opbygning af EU's kapacitet til konfliktforebyggelse og mægling (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2019 om opbygning af EU's kapacitet til konfliktforebyggelse og mægling (17),

| — | der henviser til sin holdning af 26. november 2019 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem og direktiv 2008/118/EF om den generelle ordning for punktafgifter for så vidt angår forsvarsindsats inden for EU's rammer (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 26. november 2019 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem og direktiv 2008/118/EF om den generelle ordning for punktafgifter for så vidt angår forsvarsindsats inden for EU's rammer (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om våbeneksport: gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. september 2020 om våbeneksport: gennemførelse af fælles holdning 2008/944/FUSP (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om gennemførelsen af direktiv 2009/81/EF om offentlige indkøb på forsvars- og sikkerhedsområdet (direktivet om offentlige indkøb) og af direktiv 2009/43/EF om overførsel af forsvarsrelaterede produkter (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om gennemførelsen af direktiv 2009/81/EF om offentlige indkøb på forsvars- og sikkerhedsområdet (direktivet om offentlige indkøb) og af direktiv 2009/43/EF om overførsel af forsvarsrelaterede produkter (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om samarbejde mellem EU og NATO inden for rammerne af de transatlantiske forbindelser (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2021 om samarbejde mellem EU og NATO inden for rammerne af de transatlantiske forbindelser (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2021 om status for EU's cyberforsvarskapaciteter (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2021 om status for EU's cyberforsvarskapaciteter (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om gennemførelse af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning 2021 (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om gennemførelse af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning 2021 (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning 2021 (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning 2021 (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 1. marts 2022 om Ruslands aggression mod Ukraine (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 1. marts 2022 om Ruslands aggression mod Ukraine (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. marts 2022 om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation, i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. marts 2022 om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation, i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union (26),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 24.-25. marts 2022, herunder den seneste udvikling i krigen i Ukraine og EU's sanktioner mod Rusland og gennemførelsen heraf (27), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 24.-25. marts 2022, herunder den seneste udvikling i krigen i Ukraine og EU's sanktioner mod Rusland og gennemførelsen heraf (27),

| — | der henviser til sin henstilling af 8. juni 2022 til Rådet og NF/HR om EU's udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik efter den russiske angrebskrig mod Ukraine (28), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 8. juni 2022 til Rådet og NF/HR om EU's udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik efter den russiske angrebskrig mod Ukraine (28),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2022 om sikkerhed i det østlige partnerskabsområde og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks rolle (29), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2022 om sikkerhed i det østlige partnerskabsområde og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks rolle (29),

| — | der henviser til sin henstilling af 14. september 2022 til Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 14. september 2022 til Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om fornyet partnerskab med de sydlige nabolande — en ny dagsorden for Middelhavsområdet,

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2022 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument med henblik på at yde støtte til Ukraine i 2023 (makrofinansiel bistand+) (30), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 14. december 2022 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et instrument med henblik på at yde støtte til Ukraine i 2023 (makrofinansiel bistand+) (30),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelserne fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0296/2022),

| A. | der henviser til, at Europa står over for den mest komplekse kombination af både militære og ikkemilitære trusler siden afslutningen af den kolde krig, hvilket er blevet forstærket af Ruslands uprovokerede, uberettigede og ulovlige angrebskrig mod Ukraine; der henviser til, at de ikkemilitære trusler omfatter desinformation, cyberangreb, angreb på kritisk infrastruktur, drab, sabotagehandlinger, økonomisk pres, afpresning med fødevarer og energi, instrumentalisering af migration og undergravende politisk indflydelse; der henviser til, at enhver forsætlig forstyrrelse af aktiv europæisk energiinfrastruktur er uacceptabel og bør føre til den kraftigste reaktion; der henviser til, at den russiske invasion af Ukraine er et angreb på den regelbaserede internationale orden; der henviser til, at denne angrebskrig er et angreb på den europæiske sikkerhedsarkitektur, der blev opbygget efter Anden Verdenskrig og afslutningen på den kolde krig, som Rusland var part i; der henviser til, at præsident Putin i sin krig mod Ukraine og sin aggression mod Europa og Vesten bevidst vælger eskalering baseret på initiativer som f.eks. afholdelsen af falske folkeafstemninger i besatte ukrainske områder, annektering af regionerne Luhansk, Donetsk, Kherson og Zaporizjzja, delvis mobilisering af russiske styrker og gentagne og tiltagende trusler, herunder truslen om at anvende atomvåben; der henviser til, at præsident Vladimir Putins dekret af 21. september 2022 om meddelelsen om delvis mobilisering i Den Russiske Føderation forårsagede migrationspres fra russere, der flygtede fra deres land over grænsen til Georgien, Kasakhstan og de baltiske lande, men at han frem for alt med den brutale aggression mod Ukraine og det folkedrab, der bliver begået på ukrainere, har skabt utænkelige lidelser, som har resulteret i den største bølge af flygtninge siden Anden Verdenskrig; der henviser til, at Ukraine ikke blot forsvarer sin suverænitet og territoriale integritet, men også fælles europæiske demokratiske værdier; der henviser til, at der ikke var truffet solide og effektive foranstaltninger til at afværge den russiske aggression mod Ukraine; der henviser til, at Rusland gentagne gange har truet Ukraine samt NATO og EU's medlemsstater med atomkrig; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europa står over for den mest komplekse kombination af både militære og ikkemilitære trusler siden afslutningen af den kolde krig, hvilket er blevet forstærket af Ruslands uprovokerede, uberettigede og ulovlige angrebskrig mod Ukraine; der henviser til, at de ikkemilitære trusler omfatter desinformation, cyberangreb, angreb på kritisk infrastruktur, drab, sabotagehandlinger, økonomisk pres, afpresning med fødevarer og energi, instrumentalisering af migration og undergravende politisk indflydelse; der henviser til, at enhver forsætlig forstyrrelse af aktiv europæisk energiinfrastruktur er uacceptabel og bør føre til den kraftigste reaktion; der henviser til, at den russiske invasion af Ukraine er et angreb på den regelbaserede internationale orden; der henviser til, at denne angrebskrig er et angreb på den europæiske sikkerhedsarkitektur, der blev opbygget efter Anden Verdenskrig og afslutningen på den kolde krig, som Rusland var part i; der henviser til, at præsident Putin i sin krig mod Ukraine og sin aggression mod Europa og Vesten bevidst vælger eskalering baseret på initiativer som f.eks. afholdelsen af falske folkeafstemninger i besatte ukrainske områder, annektering af regionerne Luhansk, Donetsk, Kherson og Zaporizjzja, delvis mobilisering af russiske styrker og gentagne og tiltagende trusler, herunder truslen om at anvende atomvåben; der henviser til, at præsident Vladimir Putins dekret af 21. september 2022 om meddelelsen om delvis mobilisering i Den Russiske Føderation forårsagede migrationspres fra russere, der flygtede fra deres land over grænsen til Georgien, Kasakhstan og de baltiske lande, men at han frem for alt med den brutale aggression mod Ukraine og det folkedrab, der bliver begået på ukrainere, har skabt utænkelige lidelser, som har resulteret i den største bølge af flygtninge siden Anden Verdenskrig; der henviser til, at Ukraine ikke blot forsvarer sin suverænitet og territoriale integritet, men også fælles europæiske demokratiske værdier; der henviser til, at der ikke var truffet solide og effektive foranstaltninger til at afværge den russiske aggression mod Ukraine; der henviser til, at Rusland gentagne gange har truet Ukraine samt NATO og EU's medlemsstater med atomkrig;

| B. | der henviser til, at Ukraines sejr også er et spørgsmål om EU's troværdighed og dets sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Ukraines sejr også er et spørgsmål om EU's troværdighed og dets sikkerheds- og forsvarspolitik;

| C. | der henviser til, at EU som reaktion på disse trusler hurtigst muligt er nødt til at øge effektiviteten af sin udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik for at forsvare sine interesser, værdier og borgere, både inden for og uden for sine grænser, og først og fremmest i nabolandene, for at skabe fred, sikkerhed for mennesker, bæredygtig udvikling og demokrati og for at støtte sine partnere; der henviser til, at det strategiske kompas har til formål at udstyre EU med de nødvendige strategiske retningslinjer og realistiske og operationelle værktøjer til at udvikle en sammenhængende og troværdig forsvarspolitik og til at gøre det til en effektiv sikkerhedsgarant og en selvsikker global aktør; der henviser til, at det er blevet mere presserende at styrke EU's sikkerheds- og forsvarskapaciteter, herunder ved at bygge videre på den hidtil usete støtte til Ukraine, navnlig gennem den europæiske fredsfacilitet, og sikre komplementaritet med NATO; der henviser til, at Ruslands hybride aggression gør det nødvendigt at udforme forsvaret af et frit Europa på en omfattende og mangesidet måde, der omfatter alle kritiske områder, lige fra forbedring af den traditionelle militære kapacitet til beskyttelse af kritisk civil infrastruktur, forsyningskæder og energifaciliteter samt aktiv bekæmpelse af desinformation og cybersikkerhedstrusler; der henviser til, at Ruslands aggression mod Ukraine har understreget manglen på investering i sikkerhed og forsvar i mange EU- og NATO-medlemmer; der henviser til, at NATO har indsat tusindvis af yderligere land-, luft- og marinebaserede forsvarsstyrker på sin østlige flanke; der henviser til, at NATO hjælper med at koordinere anmodninger om hjælp på vegne af Ukraine; der henviser til, at sprængningen af Nord Stream-gasrørledningerne var et målrettet angreb på EU's kritiske infrastruktur; der henviser til, at Belarus er blevet en medskyldig i Ruslands krig mod Ukraine; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU som reaktion på disse trusler hurtigst muligt er nødt til at øge effektiviteten af sin udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik for at forsvare sine interesser, værdier og borgere, både inden for og uden for sine grænser, og først og fremmest i nabolandene, for at skabe fred, sikkerhed for mennesker, bæredygtig udvikling og demokrati og for at støtte sine partnere; der henviser til, at det strategiske kompas har til formål at udstyre EU med de nødvendige strategiske retningslinjer og realistiske og operationelle værktøjer til at udvikle en sammenhængende og troværdig forsvarspolitik og til at gøre det til en effektiv sikkerhedsgarant og en selvsikker global aktør; der henviser til, at det er blevet mere presserende at styrke EU's sikkerheds- og forsvarskapaciteter, herunder ved at bygge videre på den hidtil usete støtte til Ukraine, navnlig gennem den europæiske fredsfacilitet, og sikre komplementaritet med NATO; der henviser til, at Ruslands hybride aggression gør det nødvendigt at udforme forsvaret af et frit Europa på en omfattende og mangesidet måde, der omfatter alle kritiske områder, lige fra forbedring af den traditionelle militære kapacitet til beskyttelse af kritisk civil infrastruktur, forsyningskæder og energifaciliteter samt aktiv bekæmpelse af desinformation og cybersikkerhedstrusler; der henviser til, at Ruslands aggression mod Ukraine har understreget manglen på investering i sikkerhed og forsvar i mange EU- og NATO-medlemmer; der henviser til, at NATO har indsat tusindvis af yderligere land-, luft- og marinebaserede forsvarsstyrker på sin østlige flanke; der henviser til, at NATO hjælper med at koordinere anmodninger om hjælp på vegne af Ukraine; der henviser til, at sprængningen af Nord Stream-gasrørledningerne var et målrettet angreb på EU's kritiske infrastruktur; der henviser til, at Belarus er blevet en medskyldig i Ruslands krig mod Ukraine;

| D. | der henviser til, at Udenrigsrådet den 12. december 2022 besluttede at forhøje den europæiske fredsfacilitets samlede finansielle loft med 2 mia. EUR i 2023, med mulighed for en yderligere forhøjelse på et senere tidspunkt; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Udenrigsrådet den 12. december 2022 besluttede at forhøje den europæiske fredsfacilitets samlede finansielle loft med 2 mia. EUR i 2023, med mulighed for en yderligere forhøjelse på et senere tidspunkt;

| E. | der henviser til, at Parlamentet og Rådet i december 2022 nåede til enighed om en støttepakke på 18 mia. EUR, der skal overføres til Ukraine til støtte i løbet af hele 2023; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Parlamentet og Rådet i december 2022 nåede til enighed om en støttepakke på 18 mia. EUR, der skal overføres til Ukraine til støtte i løbet af hele 2023;

| F. | der henviser til, at det hedder i det strategiske kompas at: »Et stærkere og bedre rustet EU på sikkerheds- og forsvarsområdet vil bidrage positivt til global og transatlantisk sikkerhed og supplerer NATO, hvilket for dets medlemmer fortsat udgør grundlaget for et kollektivt forsvar. Disse to går hånd i hånd«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det hedder i det strategiske kompas at: »Et stærkere og bedre rustet EU på sikkerheds- og forsvarsområdet vil bidrage positivt til global og transatlantisk sikkerhed og supplerer NATO, hvilket for dets medlemmer fortsat udgør grundlaget for et kollektivt forsvar. Disse to går hånd i hånd«;

| G. | der henviser til, at EU's integrerede tilgang til eksterne konflikter og kriser giver mulighed for en sammenhængende anvendelse af EU's forskellige kompetencer, inden for hvilke dets sikkerheds- og forsvarspolitik bør supplere og suppleres af andre civile værktøjer til at bidrage til menneskers sikkerhed og bæredygtig fred i Europa og resten af verden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU's integrerede tilgang til eksterne konflikter og kriser giver mulighed for en sammenhængende anvendelse af EU's forskellige kompetencer, inden for hvilke dets sikkerheds- og forsvarspolitik bør supplere og suppleres af andre civile værktøjer til at bidrage til menneskers sikkerhed og bæredygtig fred i Europa og resten af verden;

| H. | der henviser til, at Folkerepublikken Kina i løbet af det seneste årti har øget sine forsvarsudgifter med ca. 600 % og gør brug af sin militære magt til at skræmme og true sine naboer, navnlig Taiwan, hvilket for nylig blev illustreret af de militære manøvrer i forbindelse med formanden for Repræsentanternes Hus i USA, Nancy Pelosis, besøg i Taiwan i august 2022; der henviser til, at Kinas farlige militære handlinger og provokationer fortsat er en daglig foreteelse; der henviser til, at Folkerepublikken Kina ikke indtager en klar holdning mod Ruslands angrebskrig mod Ukraine, som er i strid med folkerettens kerneprincipper; der henviser til, at det russisk-kinesiske militære samarbejde voksede betydeligt i 2022, hvilket blev demonstreret af flere fælles militærøvelser; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Folkerepublikken Kina i løbet af det seneste årti har øget sine forsvarsudgifter med ca. 600 % og gør brug af sin militære magt til at skræmme og true sine naboer, navnlig Taiwan, hvilket for nylig blev illustreret af de militære manøvrer i forbindelse med formanden for Repræsentanternes Hus i USA, Nancy Pelosis, besøg i Taiwan i august 2022; der henviser til, at Kinas farlige militære handlinger og provokationer fortsat er en daglig foreteelse; der henviser til, at Folkerepublikken Kina ikke indtager en klar holdning mod Ruslands angrebskrig mod Ukraine, som er i strid med folkerettens kerneprincipper; der henviser til, at det russisk-kinesiske militære samarbejde voksede betydeligt i 2022, hvilket blev demonstreret af flere fælles militærøvelser;

| I. | der henviser til, at Japan og Sydkorea, to vigtige partnere for EU, i slutningen af december 2022 understregede behovet for samarbejde med EU i deres ajourførte sikkerhedsstrategier; der henviser til, at Japan desuden har bebudet en fordobling af forsvarsudgifterne for at nå op på 2 % af bruttonationalproduktet (BNP); der henviser til, at både Japan og Sydkorea står over for en tredobbelt sikkerhedsudfordring som følge af trusler fra Rusland, Kina og Nordkorea; der henviser til, at Nordkorea i 2022 gennemførte mere end 90 afprøvninger af missiler, hvilket er langt det højeste antal nogensinde, og at der har været rygter om en syvende atomprøvesprængning, den første siden 2017, hvilket i alvorlig grad ville forværre den regionale og globale sikkerhed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Japan og Sydkorea, to vigtige partnere for EU, i slutningen af december 2022 understregede behovet for samarbejde med EU i deres ajourførte sikkerhedsstrategier; der henviser til, at Japan desuden har bebudet en fordobling af forsvarsudgifterne for at nå op på 2 % af bruttonationalproduktet (BNP); der henviser til, at både Japan og Sydkorea står over for en tredobbelt sikkerhedsudfordring som følge af trusler fra Rusland, Kina og Nordkorea; der henviser til, at Nordkorea i 2022 gennemførte mere end 90 afprøvninger af missiler, hvilket er langt det højeste antal nogensinde, og at der har været rygter om en syvende atomprøvesprængning, den første siden 2017, hvilket i alvorlig grad ville forværre den regionale og globale sikkerhed;

| J. | der henviser til, at de østlige nabolande og Vestbalkan har brug for fredelig konfliktløsning, øget stabilitet og sikkerhed samt øget gensidigt samarbejde; der henviser til, at sikkerheden i disse regioner påvirkes negativt af Ruslands invasion af Ukraine; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at de østlige nabolande og Vestbalkan har brug for fredelig konfliktløsning, øget stabilitet og sikkerhed samt øget gensidigt samarbejde; der henviser til, at sikkerheden i disse regioner påvirkes negativt af Ruslands invasion af Ukraine;

| K. | der henviser til, at den arktiske region i stigende grad bliver vigtig med hensyn til geopolitik, økonomisk udvikling og transport, samtidig med at den står over for udfordringer i forbindelse med klimaændringer, militarisering og migration; der henviser til, at Ruslands øgede militære aktivitet og opbygning i Arktis er alarmerende; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den arktiske region i stigende grad bliver vigtig med hensyn til geopolitik, økonomisk udvikling og transport, samtidig med at den står over for udfordringer i forbindelse med klimaændringer, militarisering og migration; der henviser til, at Ruslands øgede militære aktivitet og opbygning i Arktis er alarmerende;

| L. | der henviser til, at Ruslands indflydelse i Afrika har udviklet sig, navnlig på grund af Wagner-gruppens øgede fodaftryk på kontinentet; der henviser til, at Wagner har fået et stærkt fodfæste i lande som Mali og Den Centralafrikanske Republik (CAR); der henviser til, at Wagnergruppen angiveligt har begået grusomheder i Ukraine, Mali, Libyen, Syrien og Den Centralafrikanske Republik; i Mali styrkes den af myndighedernes ikkesamarbejdsvillige holdning til vestlige partnere (herunder Den Europæiske Unions uddannelsesmission (EUTM) i Mali), regionale organisationer og De Forenede Nationers multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Mali (MINUSMA); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Ruslands indflydelse i Afrika har udviklet sig, navnlig på grund af Wagner-gruppens øgede fodaftryk på kontinentet; der henviser til, at Wagner har fået et stærkt fodfæste i lande som Mali og Den Centralafrikanske Republik (CAR); der henviser til, at Wagnergruppen angiveligt har begået grusomheder i Ukraine, Mali, Libyen, Syrien og Den Centralafrikanske Republik; i Mali styrkes den af myndighedernes ikkesamarbejdsvillige holdning til vestlige partnere (herunder Den Europæiske Unions uddannelsesmission (EUTM) i Mali), regionale organisationer og De Forenede Nationers multidimensionelle integrerede stabiliseringsmission i Mali (MINUSMA);

| M. | der henviser til, at den industrielle fragmentering på nationalt plan af udviklingen og anskaffelsen af europæisk militær kapacitet koster mellem 25 mia. EUR og 100 mia. EUR om året, og at det har en betydelig indvirkning på forsvarssektorens samlede konkurrenceevne; der henviser til, at medlemsstaterne kun købte ca. 11 % af deres samlede udstyr i fællesskab i 2020 og 8 % i 2021 på trods af medfinansiering via EU-budgetfinansierede programmer såsom den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning (PADR) og programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri (EDIDP) og til trods for deres tilsagn om at nå op på 35 % i fælles indkøb af forsvarsmateriel; der henviser til, at EU's samlede forsvarsudgifter mellem 1999 og 2021 steg med 20 % sammenlignet med 66 % i USA, 292 % i Rusland og 592 % i Kina; der henviser til, at medlemsstaterne er blevet enige om at øge forsvarsudgifterne og anvende forsvarsmidlerne bedre ved primært at kanalisere dem til samarbejdsinitiativer og tilpasse dem til EU's NATO-medlemmers forsvarsudgifter; der henviser til, at EU er nødt til at styrke forskning, teknologisk udvikling og innovation på sikkerheds- og forsvarsområdet yderligere; der henviser til, at EU's ambition om at blive en dygtig sikkerhedsaktør er over 20 år gammel, mens resultaterne med hensyn til kapacitet, interoperabilitet og omkostningseffektivt samarbejde fortsat er ret begrænsede på trods af oprettelsen af forskellige strukturer og processer såsom Det Europæiske Forsvarsagentur, kapacitetsudviklingsplanen, det permanente strukturerede samarbejde (PESCO), Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC) og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD); der henviser til, at der siden 2017 er blevet iværksat i alt 61 PESCO-projekter, uden at der er kommet håndgribelige resultater ud af nogen af dem; der henviser til, at Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten har foreslået oprettelsen af instrumentet til styrkelse af den europæiske forsvarsindustri gennem fælles indkøb (EDIRPA), et kortsigtet EU-instrument, der har til formål at tilskynde til fælles indkøb for at opfylde vores mest kritiske behov; der henviser til, at det vil blive støttet med 500 mio. EUR fra EU-budgettet ud over medlemsstaternes egne investeringer; der henviser til, at Kommissionen i 2023, efter færdiggørelsen af EDIRPA, forventes at fremlægge en forordning om oprettelse af et europæisk forsvarsinvesteringsprogram (EDIP), der fastsætter betingelser for, at medlemsstaterne kan foretage fælles indkøb, samtidig med at de nyder godt af momsfritagelse og finansiel støtte fra EU; der henviser til, at forsvar fortsat er en af medlemsstaternes nøglekompetencer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den industrielle fragmentering på nationalt plan af udviklingen og anskaffelsen af europæisk militær kapacitet koster mellem 25 mia. EUR og 100 mia. EUR om året, og at det har en betydelig indvirkning på forsvarssektorens samlede konkurrenceevne; der henviser til, at medlemsstaterne kun købte ca. 11 % af deres samlede udstyr i fællesskab i 2020 og 8 % i 2021 på trods af medfinansiering via EU-budgetfinansierede programmer såsom den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsforskning (PADR) og programmet for udvikling af den europæiske forsvarsindustri (EDIDP) og til trods for deres tilsagn om at nå op på 35 % i fælles indkøb af forsvarsmateriel; der henviser til, at EU's samlede forsvarsudgifter mellem 1999 og 2021 steg med 20 % sammenlignet med 66 % i USA, 292 % i Rusland og 592 % i Kina; der henviser til, at medlemsstaterne er blevet enige om at øge forsvarsudgifterne og anvende forsvarsmidlerne bedre ved primært at kanalisere dem til samarbejdsinitiativer og tilpasse dem til EU's NATO-medlemmers forsvarsudgifter; der henviser til, at EU er nødt til at styrke forskning, teknologisk udvikling og innovation på sikkerheds- og forsvarsområdet yderligere; der henviser til, at EU's ambition om at blive en dygtig sikkerhedsaktør er over 20 år gammel, mens resultaterne med hensyn til kapacitet, interoperabilitet og omkostningseffektivt samarbejde fortsat er ret begrænsede på trods af oprettelsen af forskellige strukturer og processer såsom Det Europæiske Forsvarsagentur, kapacitetsudviklingsplanen, det permanente strukturerede samarbejde (PESCO), Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC) og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD); der henviser til, at der siden 2017 er blevet iværksat i alt 61 PESCO-projekter, uden at der er kommet håndgribelige resultater ud af nogen af dem; der henviser til, at Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten har foreslået oprettelsen af instrumentet til styrkelse af den europæiske forsvarsindustri gennem fælles indkøb (EDIRPA), et kortsigtet EU-instrument, der har til formål at tilskynde til fælles indkøb for at opfylde vores mest kritiske behov; der henviser til, at det vil blive støttet med 500 mio. EUR fra EU-budgettet ud over medlemsstaternes egne investeringer; der henviser til, at Kommissionen i 2023, efter færdiggørelsen af EDIRPA, forventes at fremlægge en forordning om oprettelse af et europæisk forsvarsinvesteringsprogram (EDIP), der fastsætter betingelser for, at medlemsstaterne kan foretage fælles indkøb, samtidig med at de nyder godt af momsfritagelse og finansiel støtte fra EU; der henviser til, at forsvar fortsat er en af medlemsstaternes nøglekompetencer;

| N. | der henviser til, at FSFP aktuelt har 12 civile missioner og otte militære operationer og ca. 5 000 medarbejdere udstationeret på tre kontinenter; der henviser til, at kun tre af disse er operationer med et udøvende mandat (Atalanta, Den Europæiske Unions militæroperation i Middelhavsområdet IRINI (EU NAVFOR MED IRINI), EUFOR Althea); der henviser til, at FSFP-missioner og -operationer lider under langsom beslutning og overdreven mikroforvaltning fra Rådets side, hvilket forværres af utilstrækkelig koordinering mellem uddannelsesaktiviteter og levering af militært udstyr til partnere; der henviser til, at det samlede antal medarbejdere, som medlemsstaterne udstationerer, er faldet støt i de seneste år, og at missionerne og operationerne vedvarende lider under, at medlemsstaterne ikke lever op til deres løfter om at stille tilstrækkeligt militært eller civilt personel til rådighed; der henviser til, at sådanne operationelle fejl hæmmer FSFP-missionernes og -operationernes samlede effektivitet; der henviser til, at FSFP-missioner og -operationer i høj grad styrker modstandsdygtigheden og stabiliteten i det europæiske naboskabsområde; der henviser til, at den civile FSFP-aftale er det centrale instrument til at styrke den civile FSFP; der henviser til, at EU's FSFP-missioner og -operationer ofte rammes af hybride trusler, herunder desinformation, der bringer deres effektivitet i stabiliseringen af det land, de er indsat i, i fare og i stedet styrker allerede eksisterende ustabilitet, som kun gavner ondsindede tredjelande; der henviser til, at EUFOR ALTHEA har til formål at sikre gemmeførelsen af Dayton-aftalerne, der blev forhandlet i 1995, og stadig spiller en central rolle for sikkerheden og stabiliteten i Bosnien-Hercegovina og regionen; der henviser til, at EUFOR Altheas mandat blev forlænget med endnu et år af FN's Sikkerhedsråd; der henviser til, at videreførelsen af EUFOR Althea er i Bosnien-Hercegovinas og regionens interesse; der henviser til, at EU-grænsebistandsmissionen i Libyen og EU NAVFOR MED IRINI bidrager til bæredygtig fred, sikkerhed og stabilitet ved at gennemføre den våbenembargo, som FN's Sikkerhedsråd har pålagt Libyen og bekæmpe ulovlige våben og menneskehandel; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at FSFP aktuelt har 12 civile missioner og otte militære operationer og ca. 5 000 medarbejdere udstationeret på tre kontinenter; der henviser til, at kun tre af disse er operationer med et udøvende mandat (Atalanta, Den Europæiske Unions militæroperation i Middelhavsområdet IRINI (EU NAVFOR MED IRINI), EUFOR Althea); der henviser til, at FSFP-missioner og -operationer lider under langsom beslutning og overdreven mikroforvaltning fra Rådets side, hvilket forværres af utilstrækkelig koordinering mellem uddannelsesaktiviteter og levering af militært udstyr til partnere; der henviser til, at det samlede antal medarbejdere, som medlemsstaterne udstationerer, er faldet støt i de seneste år, og at missionerne og operationerne vedvarende lider under, at medlemsstaterne ikke lever op til deres løfter om at stille tilstrækkeligt militært eller civilt personel til rådighed; der henviser til, at sådanne operationelle fejl hæmmer FSFP-missionernes og -operationernes samlede effektivitet; der henviser til, at FSFP-missioner og -operationer i høj grad styrker modstandsdygtigheden og stabiliteten i det europæiske naboskabsområde; der henviser til, at den civile FSFP-aftale er det centrale instrument til at styrke den civile FSFP; der henviser til, at EU's FSFP-missioner og -operationer ofte rammes af hybride trusler, herunder desinformation, der bringer deres effektivitet i stabiliseringen af det land, de er indsat i, i fare og i stedet styrker allerede eksisterende ustabilitet, som kun gavner ondsindede tredjelande; der henviser til, at EUFOR ALTHEA har til formål at sikre gemmeførelsen af Dayton-aftalerne, der blev forhandlet i 1995, og stadig spiller en central rolle for sikkerheden og stabiliteten i Bosnien-Hercegovina og regionen; der henviser til, at EUFOR Altheas mandat blev forlænget med endnu et år af FN's Sikkerhedsråd; der henviser til, at videreførelsen af EUFOR Althea er i Bosnien-Hercegovinas og regionens interesse; der henviser til, at EU-grænsebistandsmissionen i Libyen og EU NAVFOR MED IRINI bidrager til bæredygtig fred, sikkerhed og stabilitet ved at gennemføre den våbenembargo, som FN's Sikkerhedsråd har pålagt Libyen og bekæmpe ulovlige våben og menneskehandel;

| O. | der henviser til, at konflikter i uforholdsmæssig høj grad rammer kvinder og piger og bl.a. forstærker kønsbaseret vold, hvilket også fremgår af Ruslands uberettigede angrebskrig mod Ukraine; der henviser til, at kvinders deltagelse i fredsbevarende og militære operationer bør fremmes og styrkes; der henviser til, at kvinder udgør 24 % af deltagerne i civile FSFP-missioner og kun 5 % i militære missioner og 6 % i militære operationer (31); der henviser til, at det i betragtning af betydningen af ligestilling mellem kønnene og kvinders bidrag til fredsprocesser er afgørende at inddrage kønsaspektet i EU's sikkerheds- og forsvarspolitik; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at konflikter i uforholdsmæssig høj grad rammer kvinder og piger og bl.a. forstærker kønsbaseret vold, hvilket også fremgår af Ruslands uberettigede angrebskrig mod Ukraine; der henviser til, at kvinders deltagelse i fredsbevarende og militære operationer bør fremmes og styrkes; der henviser til, at kvinder udgør 24 % af deltagerne i civile FSFP-missioner og kun 5 % i militære missioner og 6 % i militære operationer (31); der henviser til, at det i betragtning af betydningen af ligestilling mellem kønnene og kvinders bidrag til fredsprocesser er afgørende at inddrage kønsaspektet i EU's sikkerheds- og forsvarspolitik;

| P. | der henviser til, at sikkerheds- og forsvarspartnerskaber samt bæredygtigt samarbejde på sikkerheds- og forsvarsområdet er afgørende instrumenter til at støtte EU's ambition om at være en global aktør; der henviser til, at EU-NATO-samarbejdet og andre partnerskaber, f.eks. med FN, OSCE, USA, Det Forenede Kongerige, Canada, Norge, Ukraine, Georgien, landene på Vestbalkan, Japan, Australien samt Den Afrikanske Union og visse afrikanske lande udgør en integreret søjle i FSFP; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at sikkerheds- og forsvarspartnerskaber samt bæredygtigt samarbejde på sikkerheds- og forsvarsområdet er afgørende instrumenter til at støtte EU's ambition om at være en global aktør; der henviser til, at EU-NATO-samarbejdet og andre partnerskaber, f.eks. med FN, OSCE, USA, Det Forenede Kongerige, Canada, Norge, Ukraine, Georgien, landene på Vestbalkan, Japan, Australien samt Den Afrikanske Union og visse afrikanske lande udgør en integreret søjle i FSFP;

| Q. | der henviser til, at kulturarv har en universel dimension som historisk vidnesbyrd, der ikke kan adskilles fra folkenes identitet, og som det internationale samfund er nødt til at beskytte og bevare for de kommende generationer; der henviser til, at kulturel mangfoldighed spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme konfliktforebyggelse, forsoning og bekæmpelse af ekstremisme; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kulturarv har en universel dimension som historisk vidnesbyrd, der ikke kan adskilles fra folkenes identitet, og som det internationale samfund er nødt til at beskytte og bevare for de kommende generationer; der henviser til, at kulturel mangfoldighed spiller en vigtig rolle med hensyn til at fremme konfliktforebyggelse, forsoning og bekæmpelse af ekstremisme;

| R. | der henviser til, at data og nye teknologier som f.eks. kunstig intelligens (AI) bliver stadigt vigtigere for at opretholde den militære konkurrenceevne og anvendes til at udvikle ny eller øget militær kapacitet, f.eks. AI-baserede cybervåben, droner og autonome eller halvautonome våben og køretøjer samt intelligente og situationsbevidsthedsbaserede værktøjer, som alle har en transformerende virkning på militæroperationer og -strategi; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at data og nye teknologier som f.eks. kunstig intelligens (AI) bliver stadigt vigtigere for at opretholde den militære konkurrenceevne og anvendes til at udvikle ny eller øget militær kapacitet, f.eks. AI-baserede cybervåben, droner og autonome eller halvautonome våben og køretøjer samt intelligente og situationsbevidsthedsbaserede værktøjer, som alle har en transformerende virkning på militæroperationer og -strategi;

| S. | der henviser til, at Parlamentets aktive rolle i udformningen af FSFP-politikker styrker EU's demokratiske grundlag; der henviser til, at Parlamentet legitimt kan udøve politisk kontrol og tilsyn med den udøvende magt på EU-plan; der henviser til, at der mangler formelle kontrolbeføjelser med hensyn til den europæiske fredsfacilitet og Den Europæiske Forsvarsfond; der henviser til, at Parlamentets diplomatiske aktivitet er et dokumenteret og supplerende middel til at styrke den strategiske kommunikation og FSFP-missioners og -operationers synlighed og effektivitet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Parlamentets aktive rolle i udformningen af FSFP-politikker styrker EU's demokratiske grundlag; der henviser til, at Parlamentet legitimt kan udøve politisk kontrol og tilsyn med den udøvende magt på EU-plan; der henviser til, at der mangler formelle kontrolbeføjelser med hensyn til den europæiske fredsfacilitet og Den Europæiske Forsvarsfond; der henviser til, at Parlamentets diplomatiske aktivitet er et dokumenteret og supplerende middel til at styrke den strategiske kommunikation og FSFP-missioners og -operationers synlighed og effektivitet;

Udnyttelse af momentum til at styrke FSFP

| 1. | fremhæver den dramatiske forværring af den europæiske sikkerhed, som skyldes Ruslands uberettigede, uprovokerede og ulovlige militære aggression mod Ukraine; understreger, at denne situation kræver, at EU øger sin strategiske autonomi og sin fælles indsats for at opnå den nødvendige forsvarskapacitet og udviser større vilje til at fortsætte med at handle som en enhed for at skabe den sikkerhed, som EU's borgere forventer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger EU's hidtil usete og fælles reaktion på Ruslands krig mod Ukraine, herunder levering af militært udstyr gennem den europæiske fredsfacilitet; er fortsat fast besluttet på at støtte Ukraines forsvar af dets territoriale integritet, suverænitet og europæiske værdier; opfordrer EU til at øge og fremskynde sin indsats og yde Ukraine den nødvendige finansielle, humanitære og militære bistand og det nødvendige materiel, herunder dødbringende udstyr og navnlig tunge våben, herunder Leopard-kampvogne og moderne luftforsvarssystemer til at vinde denne krig; glæder sig meget over Rådets beslutning om efter en tidligere opfordring fra Parlamentet at oprette en militær bistandsmission til støtte for Ukraine (EUMAM Ukraine) med henblik på at styrke Ukraines væbnede styrkers militære kapacitet til effektivt at gennemføre militære operationer, der gør det muligt for Ukraine at forsvare sin territoriale integritet inden for sine internationalt anerkendte grænser, udøve sin suverænitet effektivt og beskytte civilbefolkningen; opfordrer medlemsstaterne til at fremskynde deres militære bistand til Ukraine, navnlig levering af våben som reaktion på klart identificerede behov; opfordrer i denne forbindelse den tyske kansler Scholz til at tage initiativ til et europæisk konsortium af relevante europæiske lande med henblik på at levere Leopard 2-kampvogne til Ukraine uden yderligere forsinkelse; opfordrer EU og dets medlemsstater til at hjælpe Ukraine med at styrke dets kapacitet til genoprette sine styrker og effektivt gennemføre operationer med henblik på at hjælpe landet med at genoprette sin territoriale integritet og udøve sin suverænitet effektivt, beskytte civilbefolkningen og reagere på russiske militæroffensiver; opfordrer til, at der pålægges yderligere sanktioner overfor enkeltpersoner, enheder og organer, der er ansvarlige for de forskellige forbrydelser, der begås mod Ukraine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger behovet for solidaritet mellem medlemsstaterne, navnlig med dem, hvis geografiske placering udsætter dem direkte for forskellige overhængende trusler og udfordringer til lands, til søs og i luften; støtter fuldt ud bestræbelserne på at iværksætte artikel 42, stk.7, i den henseende; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fordømmer på det kraftigste Ruslands ulovlige annekteringer af Krim og de fire ukrainske regioner Luhansk, Donetsk, Zaporizjzja og Kherson og fordømmer Ruslands trusler om at anvende kernevåben; understreger, at håndhævelsen af restriktive foranstaltninger mod Rusland fortsat er et af de centrale elementer i EU's værktøjskasse til at bekæmpe Ruslands militære angreb mod Ukraine; bifalder Kommissionens niende pakke af restriktive foranstaltninger som reaktion på de ulovlige folkeafstemninger, der blev afholdt i de ukrainske regioner, mobiliseringen af russiske værnepligtige og Putins trussel om at anvende atomvåben og bifalder forberedelserne af en niende pakke; understreger, at den straffrihed, som fulgte i kølvandet på invasionen af Georgien i 2008, er en af de faktorer, der har ført til Ruslands angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til i betydelig grad at indsnævre kløften mellem den militære bistand, der er »lovet«, og den, der er »leveret«, til Ukraine; opfordrer dem til at overvinde de politiske flaskehalse, der hæmmer leveringen af langtrækkende missiler, kampvogne og pansrede køretøjer til Ukraine i tilstrækkelige mængder til at støtte lanceringen af en opskaleret modoffensiv; opfordrer EU og dets partnere til i samarbejde med Ukraine at påbegynde planlægning på mellemlang og lang sigt for at vurdere den mulige udvikling på slagmarken og forudsige den potentielle efterspørgsel efter våben og ammunition samt retningen og omfanget af den potentielle bistand; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig meget over videreførelsen af vigtig militær støtte til styrkelse af Ukraines luftforsvars- og infanterikapacitet; opfordrer EU- og NATO-medlemmer til at øge deres militære bistand, navnlig ved at levere de nødvendige tunge våben; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er dybt chokeret over, at flere ukrainske atomkraftværker er blevet angrebet og besat og gentagne gange har været genstand for fjendtligheder, siden Rusland indledte sin ulovlige angrebskrig mod Ukraine; er dybt bekymret over, at russiske styrker fortsat besætter Zaporizjzja-kernekraftværket (ZNPP), som er det største atomkraftværk i Europa, og at dets personale, hvoraf nogle er blevet midlertidigt bortført, konstant har arbejdet under pres fra besættelsesstyrkerne; er ligeledes bekymret over, at energiforsyningen til kraftværket gentagne gange er blevet afbrudt som følge af kampe på og omkring kraftværket, hvilket i alvorlig grad øger risikoen for en atomkatastrofe; kræver øjeblikkelig tilbagetrækning af russisk militært personel fra og omkring ZNPP og oprettelse af en demilitariseret zone omkring kraftværket i erkendelse af, at kampe omkring kraftværker kan føre til en større katastrofe med utænkelige konsekvenser; opfordrer indtrængende EU til at hjælpe Den Internationale Atomenergiorganisation og andre organisationer med hurtigst muligt at gennemføre de nødvendige nukleare sikkerhedsforanstaltninger; opfordrer EU og dets medlemsstater til at fremme et fuldstændigt forbud mod militære angreb på eller fra nukleare anlæg uden undtagelse i henhold til folkeretten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at overveje løsninger til at styrke vedligeholdelses-, service- og reparationsfaciliteter med henblik på at øge genforsyningen af repareret militært udstyr fra partnerlandene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bifalder de nye EU-initiativer til styrkelse af europæisk sikkerhed og forsvar samt EU-medlemsstaternes kapacitet, navnlig Versailleserklæringen, det strategiske kompas og den fælles meddelelse om investeringsunderskud på forsvarsområdet; glæder sig over Kommissionens forslag til en forordning, der skal tilskynde til fælles indkøb (EDIRPA), men understreger samtidig behovet for tildeling af budgetmidler, navnlig via medlemsstaterne og deres øgede forsvarsbudgetter understreger, at muligheden for at styrke Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA's) roller og ansvarsopgaver i fremtidige fælles indkøbsprojekter bør undersøges; opfordrer til større ambitioner med hensyn til medlemsstaternes investeringsudgifter til forsvar og fælles indkøb; glæder sig over Kommissionens bebudede forelæggelse af forordningen om det europæiske program for forsvarsinvesteringer (EDIP) efter færdiggørelsen af EDIRPA i 2023, hvis budget også bør øges betydeligt; fremhæver, at disse er et stort skridt i retning af en europæisk forsvarsunion; opfordrer til øgede finansieringsmuligheder for den europæiske forsvarsindustri, under forudsætning af at midlerne investeres i samarbejdsprojekter og skaber merværdi; glæder sig over Den Europæiske Investeringsbanks strategiske europæiske sikkerhedsinitiativ (SESI), der blev bebudet den 10. marts 2022, og som har til formål at mobilisere 6 mia. EUR i investeringer til støtte for Europas sikkerheds- og forsvarssystemer med dobbelt anvendelse, og opfordrer den til at undersøge alle mulige finansieringsmuligheder for samarbejdsprojekter i den europæiske forsvarsindustri, herunder ved at revidere sine regler; opfordrer til, at der afsættes et passende budget til alle europæiske forsvarsinstrumenter, navnlig Den Europæiske Forsvarsfond, militær mobilitet, den fremtidige EDIRPA og EDIP, og opfordrer dermed til, at der afsættes et passende budget til alle europæiske forsvarsinstrumenter; understreger NATO's mål på 2 %, som blev bekræftet på NATO-topmødet i Wales i september 2014, og glæder sig over, at de fleste af EU's NATO-medlemmer på det seneste har bevæget sig i retning af dette mål, som bør behandles som et minimumsmål, men som på trods af de største sikkerhedstrusler i årtier hidtil kun blevet opfyldt af nogle få stater i Europas tilfælde — hovedsagelig af landene på den østlige flanke; understreger imidlertid, at der i betragtning af det nuværende niveau af udfordringer vil være behov for yderligere investeringer i forsvarssektoren; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over den nye ambition i det strategiske kompas om at give Unionen en vision, en fælles strategisk forsvarskultur og værktøjerne til at blive en effektiv sikkerhedsgarant samt styrke EU's sikkerhed og forsvar ved at øge EU's modstandsdygtighed og gøre det mere kompetent og lydhørt, så det kan handle hurtigt for at forsvare vores interesser og værdier og beskytte EU og dets borgere; glæder sig over, at der i det strategiske kompas lægges kraftig vægt på at fremme og forbedre menneskers sikkerhed på tværs af FSFP; minder om, at det strategiske kompas skal være en dynamisk proces, der skal ajourføres regelmæssigt og tilpasses på grundlag af den fælles trusselsanalyse; mener, at det strategiske kompas er en stor drivkraft, der kan skabe den nødvendige fremdrift i retning af en ægte europæisk forsvarsunion, bygge videre på EU's integrerede tilgang og sætte EU i stand til at handle som en kompetent sikkerhedsaktør og en troværdig partner; opfordrer til rettidig og operationel gennemførelse af de ca. 80 konkrete foranstaltninger og til, at de ajourføres regelmæssigt sammen med EU's trusselsanalyse; understreger, at denne fælles trusselsanalyse vil styrke EU's strategiske kultur og udstikke retningslinjer for prioritering af politikmål og foretage de nødvendige tilpasninger på sikkerheds- og forsvarsområdet; bifalder, at der navnlig fokuseres på østeuropæiske samarbejdspartnere i det strategiske kompas, og opfordrer EU til at styrke sikkerhedssamarbejdet med Ukraine, Georgien og Republikken Moldova, især på områder som f.eks. cybersikkerhed og bekæmpelse af hybride trusler og desinformation; bemærker, at svaret på EU's og dets medlemsstaters nye eksterne sikkerhedsudfordringer først og fremmest ligger i at bekræfte og gennemføre kapacitet på stedet, hvilket vil muliggøre en bedre vurdering af krisesituationer, hurtigere beslutningstagning og mere resolutte handlinger; opfordrer til en vedholdende politisk vilje fra alle medlemsstater og EU-institutioner i denne proces for at sikre, at Unionen er rede til at imødegå den lange række af militære og ikkemilitære trusler; gentager opfordringen til et tættere samarbejde med internationale organisationer såsom, men ikke begrænset til, FN, Den Afrikanske Union og dets fredsbevarende missioner i fælles operationsområder samt OSCE om sikkerhed; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til regelmæssigt og på en fyldestgørende måde at rapportere om gennemførelsen af det strategiske kompas til Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar; understreger betydningen af en meningsfuld inddragelse af civilsamfundet i udformningen af FSFP; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig meget over støttepakken på 18 mia. EUR, som EU vedtog i december 2022, og ser den som et bevis på EU's og dets medlemsstaters urokkelige støtte til Ukraine og som et kraftigt vidnesbyrd om, at denne støtte vil fortsætte, så længe der er behov for den; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig over den betydelige anvendelse af den europæiske fredsfacilitet i hele 2022 til at støtte partnere i at forebygge konflikter, bevare freden og styrke den internationale sikkerhed og stabilitet; opfordrer medlemsstaterne til at øge fredsfacilitetens budget for at sætte EU i stand til at styrke Ukraines, Republikken Moldovas og Georgiens modstandsdygtighed og forsvarskapacitet; understreger behovet for militærbistand og våbenleverancer inden for rammerne af den europæiske fredsfacilitet med henblik på at opfylde de tiltagende operationelle behov hos de ukrainske væbnede styrker, samtidig med at der sikres fuld overholdelse af EU's fælles holdning om våbeneksport, international menneskerettighedslovgivning og humanitær folkeret samt passende gennemsigtighed og ansvar; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer EU til at støtte principperne i »Kyiv Security Compact«-planen som en øjeblikkelig midlertidig løsning for Ukraines sikkerhed; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over Rådets afgørelse fra december 2022 om at forhøje budgettet for den europæiske fredsfacilitet og opfordrer til en hurtig gennemførelse heraf, men understreger, at denne forhøjelse sandsynligvis ikke vil være tilstrækkelig, og gentager derfor behovet for yderligere at hæve loftet for den europæiske fredsfacilitet og oprette en særskilt rammebevilling under den europæiske fredsfacilitet til Ukraine, som garanterer tilstrækkelig støtte til landet; understreger behovet for at sikre kontinuitet med den støtte, der ydes til afrikanske partnere, i betragtning af det antal kriser, som kontinentet står over for, og for ikke at forsømme andre prioriterede regioner, herunder vores umiddelbare nabolande; opfordrer til, at den militære bistand øges betydeligt i alle aspekter, herunder uddannelse og informationsudveksling med andre særligt sårbare lande såsom Republikken Moldova, Georgien og landene på Vestbalkan; opfordrer til, at al støtte fra den europæiske fredsfacilitet til levering af udstyr også bidrager til styrkelse af EU's forsvarsteknologiske og -industrielle base (EDTIB) og, hvor det er relevant for den europæiske suverænitet, gennemføres i samarbejde med alle EU's partnere, herunder NATO, for at øge effektiviteten og undgå unødvendigt dobbeltarbejde; gentager, at den europæiske fredsfacilitet også fungerer som en finansieringsmulighed for fælles udgifter til militæroperationer inden for rammerne af FSFP; er enigt med det strategiske kompas i, at anvendelsesområdet for de fælles udgifter kan udvides med henblik på at muliggøre en øget anvendelse af den europæiske fredsfacilitet og tilskynde til styrkeopbygning til FSFP's militære missioner og operationer; opfordrer til effektiv evaluering af gennemførelsen af den europæiske fredsfacilitets bistandsforanstaltninger og virkningerne heraf på konfliktdynamikkerne i partnerlandene; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver betydningen af PESCO med hensyn til at forbedre EU's forsvarskapacitet; beklager det faktum, at medlemsstaterne stadig ikke udnytter PESCO-rammerne fuldt ud, og at de fremskridt, der er opnået med hensyn til gennemførelsen stadig ligger langt under forventningerne; opfordrer NF/HR og medlemsstaterne til at foretage en grundig gennemgang af resultaterne af PESCO-projekterne og deres udsigter, hvilket også bør omfatte muligheden for at sammenlægge, omgruppere og endda afslutte projekter, der mangler tilstrækkelige fremskridt, og omdirigere indsatsen i retning af et lille antal prioriterede projekter, der skal føre til konkrete foranstaltninger som anført i det strategiske kompas; beklager dybt, at Parlamentet ikke er i en situation, hvor det kan udøve ordentlig kontrol med PESCO-projekter; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over betydningen af situationsbevidsthed og strategisk fremsynethed, der er forankret i efterretningsbaserede kapaciteter inden for det strategiske kompas; understreger betydningen af nøjagtige og rettidige efterretninger for en effektiv beslutningstagning og krisestyring i EU samt behovet for i væsentlig grad at forbedre udvekslingen af efterretninger og samarbejdet mellem medlemsstaterne, herunder på EU-plan, og med ligesindede partnere; opfordrer til oprettelse af efterretningsenheder, hvor det er nødvendigt, i FSFP-missioner og -operationer, som kan give oplysninger til EU's Efterretnings- og Situationscenter (EU IntCen), EUMS, MPCC og CPCC; opfordrer til, at alle FSFP-missioner og -operationer styrker deres samarbejde og informationsudveksling med EU IntCen, EUMS, MPCC og CPCC; understreger betydningen af sikker kommunikation for pålidelige efterretninger; opfordrer til kontinuerlig udveksling af efterretninger fra medlemsstaterne til EU om udenrigs- og sikkerhedsspørgsmål, der opstår uden for Unionen; opfordrer til en styrkelse af EU IntCen og EU-Udenrigstjenestens kriseresponscenter ved at øge dets ressourcer og kapaciteter med henblik på, at medlemsstaterne kan udveksle efterretninger sikkert, udforme en fælles strategisk kultur og tilvejebringe strategiske oplysninger for bedre at kunne forudse og reagere på kriser i og uden for EU; noterer sig det vigtige arbejde, der udføres af EU-Satellitcentret (EU Satcen), og understreger, at EU skal have tilstrækkelige ressourcer inden for rumbilleder og indsamling af efterretninger, navnlig med henblik på at levere satellitbilleder i høj opløsning til støtte for FSFP-missioner og -operationer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger behovet for i væsentlig grad at styrke fokus i hele samfundet på modstandsdygtighed og reaktionen på hybride trusler; opfordrer til, at eksisterende EU-instrumenter gøres operationelle, så de kan bidrage mere effektivt til at forebygge og imødegå hybride trusler; glæder sig over den fælles meddelelse om EU's politik for cyberforsvar og beslutningen om at udvikle en hybrid EU-værktøjskassekasse med henblik på en koordineret reaktion på hybride kampagner; opfordrer EU og dets medlemsstater til at forbedre deres kapacitet til at identificere hybride trusler; understreger behovet for yderligere udvikling af EU's cyberforsvarspolitik og -kapacitet, herunder oprettelsen af cyberberedskabshold; fremhæver behovet for at bekæmpe negativ desinformation og propaganda; understreger behovet for at være særlig opmærksom på EU-Udenrigstjenestens aktiver, lokaler og aktiviteter i udlandet og sikkerheden for EU-ansatte, der er uddelegeret til ikke-demokratiske lande med undertrykkende regimer; gentager, at der er et presserende behov for at udvikle deres strategiske kommunikationskapacitet, herunder sikre kommunikationssystemer og en hurtig reaktionskapacitet; understreger behovet for i tæt samarbejde med NATO at bistå partnerlande på Vestbalkan og Det Østlige Partnerskab med effektivt at bekæmpe cyberangreb og hybrid krigsførelse; understreger, at EU for at bekæmpe de stadigt større trusler og stigningen i antieuropæiske narrativer, som fremsættes af tredjelande, skal øge indsatsen for at yde støtte, uddannelse og kapacitetsopbygning med ligesindede partnerlande; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til yderligere støtte til uddannelse og kapacitetsopbygning inden for grænseforvaltning og krisestyring i lande, der er berørt af betydelige migrationsstrømme, herunder de lande, der har oplevet tilstrømningen af russiske statsborgere, der er flygtet fra Den Russiske Føderation siden mobiliseringen, samtidig med at deres grundlæggende rettigheder respekteres fuldt ud, navnlig for medlemsstater og lande med eksisterende FSFP-missioner eller -operationer på deres område; understreger, at modstandsdygtighed i den digitale tidsalder også afhænger af, at afhængigheden af kritiske råmaterialer såsom sjældne jordarters metaller, kritiske komponenter såsom chips og kritiske teknologier såsom droner og autonomt militært udstyr begrænses; fremhæver, at halvautonome og autonome droner i stigende grad anvendes til både militæroperationer og til vedligeholdelse af og sikkerhed i forbindelse med kritiske infrastrukturinstallationer; er dybt bekymret over forsyningen heraf og den ondsindede anvendelse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver, at afhængighed af totalitære og autoritære regimer i kritiske sektorer, herunder energi, udgør en alvorlig sikkerhedsrisiko for EU; opfordrer EU til at prioritere at mindske denne afhængighed og til at samarbejde med vores demokratiske allierede for at garantere sikre og modstandsdygtige forsyningskæder; bemærker behovet for en omfattende vurdering og foranstaltninger, der skal sikre offshore olie- og gasrørledninger, kabler og andre strategiske infrastrukturaktiver; opfordrer EU og dets medlemsstater til at træffe afgørende foranstaltninger på EU's energimarked for at sikre en stabil energiforsyning; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver behovet for at sikre og beskytte kritiske europæiske infrastrukturer og forsyningskæder, f.eks. inden for sektorerne for energi, elektricitet, kommunikation, transport eller industri, mod sabotage og udenlandsk indblanding og etablere effektive kontrol- og overvågningssystemer; fordømmer den formodede sabotage af Nord Stream-rørledningerne i Østersøen og opfordrer til en grundig undersøgelse og en forholdsmæssig reaktion; understreger betydningen af at medtage beskyttelse af undersøisk infrastruktur, såsom rørledninger og fiberoptiske kabler, som en prioritet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over køreplanen for klimaændringer og forsvar, der anerkender klimaændringer som en trusselsmultiplikator, der grundlæggende påvirker vores sikkerhed på lang sigt, og fastsætter konkrete foranstaltninger til at tackle den stadig vigtigere sammenhæng mellem klima og sikkerhed; anbefaler, at konsekvenserne af klimaændringerne tages i betragtning i forbindelse med planlægningen og gennemførelsen af FSFP-missioner og -operationer; understreger behovet for at øge investeringerne i »grønt« forsvar, navnlig ved at afsætte en større andel af innovation inden for militær teknologi og teknologi med dobbelt anvendelse til kulstofneutrale brændstoffer og fremdriftssystemer til militære fly, skibe og andre køretøjer; understreger, at EU's optræden udadtil og medlemsstaternes væbnede styrker bør arbejde hen imod at reducere deres eget CO2-fodaftryk for at reducere deres indvirkning på klimaændringer og miljøet; gentager sin opfordring til, at EU følger en tilgang med et indbygget energi-, CO2- og miljøfodaftryk ved anvendelsen af relevante EU-midler; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker de tiltagende sikkerhedsmæssige udfordringer i Arktis på grund af et miljø i forandring, den øgede militarisering og den voksende geopolitiske interesse i regionen; understreger behovet for at medtage EU's politik for Arktis i FSFP; understreger, at EU skal indgå i et effektivt samarbejde med NATO, herunder samarbejde om situationsbevidsthed; understreger, at Arktis skal forblive et område med fredeligt samarbejde, samtidig med at der tages hensyn til de nye sikkerhedsmæssige realiteter som følge af den russiske angrebskrig mod Ukraine, og advarer mod øget militarisering af regionen; opfordrer EU-medlemsstaterne til at anvende PESCO som en platform til at fremme bedre uddannelse og øvelser vedrørende eftersøgning og redning i Arktis samt bedre krisestyring af miljøkatastrofer, såsom oliespild; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger nødvendigheden af yderligere at styrke EU's rolle som garant for global maritim sikkerhed; glæder sig over revisionen af EU-strategien for maritim sikkerhed og fremhæver behovet for, at den reviderede strategi afstemmes med det strategiske kompas, og at den afspejler nye muligheder og udfordringer; mener, at der bør foretages lignende revisioner af andre EU-politikker, og glæder sig derfor over den kommende meddelelse om rummet og FSFP, der forventes at foreligge i begyndelsen af 2023; understreger, at EU i betragtning af de voksende geopolitiske spændinger til søs skal sikre retten til fri sejlads og sikre, at dets ydre søgrænser overvåges effektivt for at forhindre ulovlige aktiviteter; opfordrer medlemsstaterne til at konsolidere deres militære flådekapacitet med henblik på at øge EU's tilstedeværelse og synlighed i den maritime sektor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender betydningen af koordineret maritim tilstedeværelse (CMP) som et afgørende redskab til at styrke EU's maritime sikkerhedsengagementer rundt om i verden; understreger bidraget fra pilotprojektet CMP i Guineabugten med hensyn til at nedbringe antallet af maritime sikkerhedshændelser og glæder sig over dets forlængelse indtil 2024; glæder sig over udvidelsen af CMP til den nordvestlige del af Det Indiske Ocean; understreger betydningen af et tæt samarbejde og supplerende foranstaltninger med andre FSFP-operationer i regionen, herunder bl.a. operation EUNAVFOR Atalanta; støtter det værdifulde arbejde, der udføres af FSFP-missionerne EUBAM Libya og EU NAVFOR MED IRINI, som bidrager til varig fred, sikkerhed og stabilitet; fortsætter med navnlig at støtte IRINI's kerneopgave med at gennemføre den våbenembargo mod Libyen, som FN har indført; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger det presserende behov for en væsentligt forøgelse af investeringerne i regional og global våbenkontrol, ikkespredning og nedrustning, navnlig i forbindelse med multilaterale tilgange understreger nødvendigheden af mere gennemsigtighed og konvergens på nationalt og europæisk plan, hvad angår våbeneksport, navnlig når der forventes en periode med forhøjede forsvarsudgifter; påpeger nødvendigheden af, at medlemsstaterne overholder EU's fælles holdning om våbeneksport og anerkender deres beføjelser i deres politik for anskaffelse af forsvarsmateriel; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at rette sig efter den fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (32) ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2019/1560 (33) og nøje gennemføre kriterium 4 om regional stabilitet og stoppe våbeneksporttilladelser, hvis der er klar risiko for, at den tilsigtede modtager vil kunne bruge disse våben aggressivt imod et andet land generelt og medlemsstater i særdeleshed; anerkender medlemsstaternes beføjelser i deres politikker for anskaffelse af forsvarsmateriel; understreger vigtigheden af en grundig vurdering af ansøgningerne om tilladelse til at eksportere teknologi og militært udstyr; beklager brugen af russiske hypersoniske missiler i Ukraine og mener, at EU bør forsøge at bidrage til at forhindre et internationalt kapløb inden for hypersoniske missiler; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om behovet for at fastlægge våbeneksportpolitikker som en del af sikkerhedspolitikken og hurtigt indføre en effektiv våbeneksportpolitik på EU-plan, der garanterer, at medlemsstaterne fuldt ud opfylder de otte retligt bindende kriterier om våbeneksport, at deres nationale eksport ikke øger regionale spændinger eller underminerer sikkerheden for andre medlemsstater, allierede, partnere eller EU som helhed, samtidig med at de fuldt ud støtter allieredes og partnerlandes berettigede behov med hensyn til sikkerhed og forsvar, navnlig de lande, hvis territoriale integritet krænkes, og som udøver deres ret til selvforsvar som nedfældet i FN-pagten; |
| --- | --- |

26.

| 27. | gentager sin fulde støtte til EU og dets medlemsstaters forpligtelser i henhold til traktaten om ikkespredning af kernevåben (NPT); insisterer på nødvendigheden af at sikre, at EU spiller en stærk og konstruktiv rolle i at udvikle og styrke ikkespredningsbestræbelser, der er baseret på verdensomspændende regler; udtrykker dyb bekymring over, at der ikke blev opnået noget resultat på den tiende gennemgangskonference mellem parterne i ikkespredningstraktaten på grund af Ruslands manglende vilje til at tilslutte sig konsensussen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | noterer sig, at medlemsstaterne kan vurdere reformen af beslutningsprocessen med henblik på at realisere det betragtelige uudnyttede potentiale i traktaterne, navnlig ved at aktivere artikel 31 i TEU, som udvider afstemning med kvalificeret flertal til områder, der vedrører FSFP, og som tilstræber fuld anvendelse af »passerelleklausulerne« og anvendelsesområdet for artikler, der styrker EU's solidaritet og gensidige bistand i tilfælde af kriser og sikrer EU-suverænitet; foreslår, at man overvejer ændringer af traktaterne i forbindelse med FSFP, som skal drøftes og vedtages inden for rammerne af en konvention, der følger op på konferencen om Europas fremtid, som bør tage sigte på (1) at skifte fra enstemmighed til kvalificeret flertal i forbindelse med rådsafgørelser med militære konsekvenser med undtagelse af den kollektive forsvarsforpligtelse i artikel 42, stk. 7, og om forsvarsspørgsmål i situationer, hvor passerelleklausulerne ikke finder anvendelse, og kun i tilfælde af udsendelse af militært udstyr eller FSFP-missioner, der ikke kræver et eksekutivt mandat, (2) at indføre bestemmelser i artikel 42 og 46 i TEU, der muliggør fælles indkøb af forsvarsudstyr og andre sikkerhedsrelaterede udgifter fra Unionens budget, samt oprettelse af fælles og permanent udstationerede multinationale militære enheder, herunder kommandostrukturer, og (3) at revidere artikel 346 i TEUF for at begrænse mulighederne for, at EU's Militærstab fraviger bestemmelserne i direktivet om offentlige indkøb samt at indføre krav om, at begrundelse for disse afvigelser skal vurderes af Kommissionen og meddeles Parlamentet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer NF/HR og medlemsstaterne til at udnytte det fulde potentiale, der ligger i traktatens bestemmelser vedrørende FSFP, og til seriøst at overveje de nærmere regler for gennemførelse af artikel 44 i TEU om at pålægge en gruppe af medlemsstater opgaven med at gennemføre FSFP for at gøre FSFP mere fleksibel og effektiv på området, samtidig med at der opretholdes en stærk kollektiv europæisk dimension; understreger, at det er vigtigt fortsat at udfolde bestræbelser; fremhæver betydningen af fortsat at operationalisere artikel 42, stk. 7, i TEU om gensidig bistand på kort sigt og præcisere sammenhængen mellem dette og artikel 5 i den nordatlantiske traktat i betragtning af, at ikke alle EU-medlemsstater er NATO-medlemmer; understreger, at betingelserne for aktivering af artikel 42, stk. 7, samt betingelserne for bistand aldrig er blevet klart defineret; understreger, at en traktatændring kan definere terrorangreb, hybride angreb, desinformationskampagner og økonomisk tvang fra tredjelandes side som elementer, der vil udløse artikel 42, stk. 7, i TEU; |
| --- | --- |

29.

Kapacitetsopbygning gennem øgede, fælles og mere intelligente udgifter

| 30. | bifalder EU's ambition om at styrke sin militære og civile kapacitet; understreger nødvendigheden af fuldt ud og bedre at gøre brug af EU's tiltag og budgetter til kapacitetsudvikling, navnlig de planlagte bestemmelser om EDIRPA, Den Europæiske Forsvarsfond, PESCO, den samlede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) og militær mobilitet samt den civile FSFP-aftale for at med henblik på at lukke kritiske kapacitetshuller og sikre de væbnede styrkers hurtige deployeringsevne i hele Europa, mindske fragmenteringen i forsvarsindkøbssektoren, opnå fuld interoperabilitet mellem vores styrker, styrke EDTIB’s forsyningskæder ved at udelukke statstilknyttede virksomheder fra ikke-partnerstater, der kan betyde en risiko for EDTIB's modstandsdygtighed, innovative karakter og konkurrenceevne via potentiel eksportkontrol eller tyveri af intellektuel ejendom via spionage; opfordrer indtrængende til maksimal sammenhæng mellem disse initiativer for at forhindre overlapning og garantere effektive offentlige investeringer, især mellem PESCO- og EDF-projekter, mellem hvilke forbindelserne skal præciseres; glæder sig over handlingsplanen for synergier mellem civil-, forsvars- og rumindustrierne og opfordrer til, at den sættes i værk; tilskynder til teknologioverførsler fra forsvarssektoren til den civile sektor; opfordrer medlemsstaterne til i forbindelse med processen til styrkelsen af EU's militære kapaciteter at fokusere på det militære personales behov og specialiseret undervisning med henblik på håndtering af de nye problemer (f.eks. klimaforandringer); understreger, at et hvilket som helst fremskridt på dette centrale område også vil styrke den europæiske søjle inden for NATO; er af den opfattelse, at de væbnede styrkers værdifulde bidrag under covid-19-pandemien har illustreret vigtigheden af at anvende medlemsstaternes militære aktiver og kapaciteter til støtte for EU-civilbeskyttelsesmekanismen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bifalder medlemsstaternes bekendtgørelser, hvad angår forsvarsinvesteringsplaner, der tager sigte på indkøb af militært udstyr og forbedring af deres forsvarsstyrker; mener ud fra modellen med Den Europæiske Forsvarsfond (EDF) og som understreget i den fælles meddelelse om investeringsunderskud på forsvarsområdet, at det er afgørende at afhjælpe de identificerede investeringsunderskud på forsvarsområdet, f.eks. med hensyn til genopfyldning af lagre, navnlig udskiftning af systemer fra sovjettiden, styrkelse af luft- og missilforsvarssystemer, herunder drøftelse om gennemførligheden af et missilskjold for hele Europa, og opfordrer til en forbindelse med NATO's European Sky Shield-initiativ, operationalisering af »Eurdrone«, udvidelse af de eksisterende vigtigste kampvognskapaciteter og kapacitet af pansrede køretøjer, styrkelse af Europas skibsbygningskapacitet og flådestyrkerne, intensivering af kystvagtsamarbejdet for at forhindre hybridtrusler mod offshore-kabler og rørledninger, der er afgørende for Europas energi- og konnektivitetssikkerhed, forbedring af satellitbaseret sikker konnektivitet og investering i industripartnerskaber, der prioriterer samarbejde med SMV'er og kraftigere investering i forskning og udvikling (FoU), idet man bidrager til et stærkere europæisk cyberforsvarsøkosystem og udvider EU's program for militær mobilitet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger behovet for at supplere kapacitetsudviklingstiltagene med fælles indkøbsmekanismer; understreger, at fælles indkøb af forsvarsprodukter, der er udviklet og fremstillet i Europa, er et væsentligt redskab for effektiv anvendelse af offentlige midler og opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at gøre brug af EDIRPA for i fællesskab at indkøbe forsvarsmateriel og undgå konkurrence, fremme omkostningsbesparelser, styrke EDTIB og fremme interoperabilitet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at forpligte sig til en betydelig forøgelse af finansieringen af EU's planlagte indkøbsmekanismer, såsom EDIRPA og EDIP (det europæiske program for forsvarsinvesteringer), ved at skaffe tilstrækkelig finansiering og for at træffe hurtige og grundige foranstaltninger på dette afgørende område og samtidig sikre interoperabilitet med NATO; mener, at de regler, der skal finde anvendelse på EDIRPA, bør være de samme som de regler, der er vedtaget for Den Europæiske Forsvarsfond; minder om, at den finansielle støtte, der ydes i henhold til EDIRPA og det fremtidige program til forbedring af det europæiske forsvar, skal have som prioritet at komme den europæiske industri til nytte; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage den hurtigst muligt efter afslutningen af forhandlingerne mellem Parlamentet, Rådet og Kommissionen; opfordrer Rådet til at tilvejebringe den nødvendige økonomiske støtte; mener, at de regler, der skal finde anvendelse på EDIRPA, bør være de samme som de regler, der er vedtaget for Den Europæiske Forsvarsfond, og som har bevist deres værd, navnlig for så vidt angår involvering af tredjelande; opfordrer medlemsstaterne til at arbejde på at indkøbe og udvikle forsvarskapacitet, der er udviklet og fremstillet i EU; er af den holdning, at momsfritagelsen alene ikke vil være tilstrækkeligt til at give det fremtidige program til forbedring af det europæiske forsvar en afgørende betydning med hensyn til at støtte den europæiske forsvarsteknologiske og -industrielle base (EDTIB); opfordrer Kommissionen til at overveje forskellige finansielle incitamentsmekanismer til at understøtte EDTIB; opfordrer indtrængende HR/NF og medlemsstaterne til at oprette endnu en finansiel facilitet uden for budgettet, der skal samle dele af de internationale forsvarsbudgetter og akut adressere hele livscyklussen for militære kapaciteter på EU-plan for at sikre, at de gennemføres effektivt lige fra samarbejde om forskning og udvikling og fælles udbuds- og indkøbsprocedurer til fælles vedligeholdelse, uddannelse og forsyningssikkerhed; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger den akutte nødvendighed af at etablere et reelt europæisk marked for forsvarsudstyr; understreger behovet for øget finansiel støtte til EU's forsknings- og udviklingsbestræbelser og produktion inden for højteknologiske forsvarssystemer, der ellers ville være for dyre for de enkelte medlemsstater, for at sikre, at den europæiske forsvar2steknologiske og -industrielle base (EDTIB) forbliver konkurrencedygtig, kan opfylde de væbnede styrkers reelle behov, krav og øgede ambitioner, imødegå nye trusler og mindske afhængigheden af udenlandske parter; påpeger, at Den Europæiske Forsvarsfond (EDF) også bør bidrage til en konsolidering af EDTIB; opfordrer til at evaluere Den Europæiske Forsvarsfond inden midtvejsgennemgangen af FFR med henblik på at styrke dens budget, hvis det er nødvendigt; opfordrer til, at der oprettes flere initiativer for at øge involveringen af små og mellemstore virksomheder og innovation i forsvars- og militærindustrien; opfordrer til videreudvikling af nye teknologier, såsom kunstig intelligens gennem stærke forbindelser mellem militær og civil innovation; fremhæver, hvor vigtigt det er at reducere afhængigheden af kritiske teknologier og værdikæder, for at EU kan bevæge sig i retning af bedre operationel kapacitet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | fremhæver de positive virkninger af investeringerne i forsvarsindustrien på det økonomiske og teknologiske plan; opfordrer til øgede og mere intelligente investeringer i forsvar med henblik på at fremme industrielt samarbejde, omkostningsbesparelser og øget interoperabilitet; bekræfter, at en måde at reducere fragmentering og undgå dobbeltarbejde på er at handle inden for EU’s rammer; opfordrer til, at synergier med andre af EU's finansielle instrumenter udnyttes, og at forsvarsindustriens adgang til privat finansiering lettes; minder om, at Den Europæiske Forsvarsfond og PESCO er afgørende for udviklingen af en reel europæisk forsvarsunion ved at styrke forsvarssamarbejdet mellem medlemsstaterne; opfordrer til, at EU’s politikker hænger sammen med EU's bestræbelser på at styrke forsvarsindustrien; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer til en hurtig revision af den flerårige finansielle ramme (FFR) for at stille de nødvendige midler til rådighed for EU-instrumenter på forsvarsområdet; opfordrer i den forbindelse til at styrke Den Europæiske Forsvarsfond; opfordrer EU til at vurdere, hvornår en revision af FFR ville være relevant; understreger, at yderligere ressourcer, der er tildelt med henblik på at nå NATO's mål om at anvende 2 % af BNP på forsvar, af EU's NATO-medlemmer bør anvendes på en koordineret og samarbejdsorienteret måde; opfordrer til en styrkelse af industriernes adgang til privat finansiering for at sikre, at den europæiske forsvarsindustri har tilstrækkelig adgang til offentlig og privat finansiering og investeringer på et bæredygtigt grundlag; opfordrer Kommissionen til at overveje at udvikle parametre for et finansielt produkt, der tager sigte på at understøtte investeringer i europæisk sikkerhed, herunder foranstaltninger fra forsvarsindustriens side; opfordrer til, at der yderligere tilskyndes til investering i kritiske sektorer, såsom f.eks. cyberområdet; |
| --- | --- |

36.

Styrkelse af FSFP-missioner og -operationer

| 37. | støtter gennemgangen og styrkelsen af alle civile FSFP-missioner og militære operationer for at bringe dem i bedre overensstemmelse med de berørte landes reelle behov; støtter en forbedret styrkegenerering og kapacitetsopbygning for alle FSFP-missioner og -operationer, navnlig dem der er berørt af det forværrede trusselslandskab, bed at forsyne dem med mere solide og fleksible mandater samt de nødvendige ressourcer, bemanding, finansiering, uddannelse, strategiske kommunikationsredskaber og udstyr, der kan leve op til de krav, der er forbundet med mere målrettede missionsmål; erkender, at der er behov for effektiv uddannelse og operationel kapacitet for at holde trit med det trusselsmiljø, der er under udvikling; understreger behovet for at styrke deres modstandsdygtighed og effektivitet ved at sætte dem i stand til bedre at håndtere hybride sikkerhedsudfordringer, f.eks. gennem bedre koordinering med andre EU-aktører og agenturer for retlige og indre anliggender samt ligesindede partnere uden for EU, idet den strategiske kommunikation styrkes, og der investerers yderligere i cyperforsvarskapacitet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mener, at det er vigtigt, at FSFP-missioner og -operationer bygger på en klar forståelse af de typer af kriser og konflikter, som EU søger at reagere på med civile og militære instrumenter, navnlig når andre ikke er villige eller i stand til at gribe ind, eller i forbindelse med fjendtlige eller ufremkommelige miljøer; minder om, at alle EU’s engagementer skal være troværdige i de lokale og regionale myndigheders øjne, især eftersom andre, ofte mere ondsindede, partnere er mere end villige til at træde ind og udfylde eventuelle huller; minder om, at missioner skal være særlig opmærksomme på konfliktdynamikker, velfunderet risikovurdering og -afbødningsprocesser og skal omfatte mere konsekvensbaseret overvågning og vurdering af FSFP-indgreb samt flere hørings- og feedbackmekanismer; understreger det særlige behov for, at militære missioner er underlagt udløbsklausuler for at muliggøre en holdbar exit; bemærker, at kun tre ud af otte nuværende militære operationer har et udøvende mandat; minder om EU's samlede engagement i Sahel og på Afrikas Horn gennem seks civile missioner og seks militære operationer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer til, at der vedtages en ny civil FSFP-aftale senest medio 2023, der fastsætter målene for typen, antallet og størrelsen af civile missioner, og opfordrer til, at der indledes en proces for udvikling af civil kapacitet senest i 2024, som fastsat af det strategiske kompas; minder om, at det er helt afgørende, at den civile FSFP-aftale version 2.0 vedtages i første halvår 2023, for at sikre kontinuitet i processen til udvikling af civile kapaciteter; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at genoverveje aftaler om deltagelse med tredjelande med henblik på at styrke deres deltagelse i FSFP-missioner; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger det presserende behov for at oprette Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC) som den foretrukne kommando- og kontrolstruktur for EU-militæroperationer, især med hensyn til anvendelsen af den fremtidige hurtige udsendelseskapacitet; kræver, at den omgående når sin fulde operationelle kapacitet i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 19. november 2018, hvori der var fastsat en frist i 2020; kræver også, at MPCC's personale øges betydeligt til op til 250 medarbejdere; mener, at et af de eksisterende fire nationale operative hovedkvarterer bør udformes som en nødløsning; gentager sin opfordring til at muliggøre sikker udveksling af fortrolige oplysninger, herunder med medlemsstater og FSFP-missioner eller -operationer; understreger nødvendigheden af, at Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC) planlægger og udfører alle militære missioner med en klar kommandokæde, og at den forsynes med det nødvendige personale, midler og infrastruktur; påpeger, at Ruslands angrebskrig mod Ukraine medfører, at fremskridt i den henseende haster endnu mere; |
| --- | --- |

40.

| 41. | er bekymret over den stigende manipulation af information, desinformation og hybride trusler og angreb, der navnlig stammer fra Rusland og Kina, men også fra andre aktører, og som berører flere områder og FSFP-missioner og operationer direkte; understreger nødvendigheden af, at EU øger samarbejdet med ligesindede partnerlande og yder støtte, uddannelse og kapacitetsopbygning sammen med dem for at imødegå fjendtlig informationsmanipulation og indblanding fra eksterne aktører; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at tage konkrete skridt til at understøtte FSFP-missioner og -operationer i bekæmpelsen og imødegåelsen af desinformation og propaganga samt styrke StratCom division’s kapacitet, herunder dens taskforcer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | er bekymret over det vedvarende strukturelle problem med at sikre, at FSFP's missioner og operationer er fuldt bemandede; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at følge op på deres beslutninger om at iværksætte missioner og operationer ved at stille det nødvendige personale til rådighed; minder om, at det strategiske kompas understreger, at FSFP-missioner og -operationer kræver bedre uddannet personale; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indfri deres løfter, så deres faktiske engagement svarer til deres ambitioner; anmoder indtrængende EU om at udstyre det personale, der er tilknyttet missioner og operationer, med passende udstyr og give dem en passende uddannelse; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tage højde for det militære personels sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder, når de er uddannet og udsendt sammen inden for en EU-ramme; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer til, at NF/HR’s forslag om en kapacitet til hurtig deployering (RDC), som er nedfældet i det strategiske kompas, på baggrund af dets betydning for EU's sikkerheds- og forsvarsarkitektur, gøres operativt, for at det snarest muligt kan gennemføres og senest i 2025, for at sikre evnen til hurtigt og resolut at reagere under kriser og for at tjene og beskytte EU's borgere, interesser og værdier overalt i verden; opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til betragteligt at reducere kritiske mangler vedrørende strategiske katalysatorer inden 2025, navnlig dem, der er knyttet til RDC (kapaciteten til hurtig deployering) |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger nødvendigheden af, at ligestilling mellem kønnene og kvinders rettigheder er et centralt element i sikkerheds- og forsvarsforanstaltninger; fordømmer på det kraftigste krigsforbrydelser mod civilbefolkningen, herunder brugen af seksuel vold som krigsvåben; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer NF/HR og medlemsstaterne til at fremskynde gennemførelsen af de kønsrelaterede forpligtelser i det strategiske kompas for at sikre effektiv integration af kønsaspektet; understreger cybersikkerhedsforanstaltningernes vigtighed for at overvåge og forhindre handel med kvinder, der er ramt af konflikter; tilskynder medlemsstaterne til at mindske karrierebarriererne for kvinder i forsvarsstyrkerne; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fremhæver, at kvinders deltagelse i FSFP-missioner og -operationer bidrager til deres effektivitet og er en drivkraft for EU’s troværdighed som en fortaler for lige rettigheder for mænd og kvinder i hele verden, idet det minder om EU's ligestillingshandlingsplan (GAP) III (2020-2024), der kræver systematisk integration af kønsperspektivet i alle EU's politikker og eksterne foranstaltninger, herunder FSFP; opfordrer indtrængende EU-Udenrigstjenesten til at fremme en forøgelse af antallet af kvinder i FSFP’s militære operationer i særdeleshed og en bedre kønsbalance i personalet og lederskabet af FSFP-missioner og -operationer; anser en nultolerancetilgang til seksuel og kønsbaseret chikane og seksuel udnyttelse inden for alle FSFP-missioner og -operationer for at være af afgørende betydning; understreger det vigtige arbejde, som udføres af rådgivere i kønsspørgsmål i forbindelse med FSFP-missioner og -operationer og behovet for at finansiere dem; opfordrer til samarbejde mellem FSFP-missioner og -operationer og Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at rapportere om sit fremskridt, hvad angår kønsrelaterede foranstaltninger, til Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar; |
| --- | --- |

46.

| 47. | anerkender unges og ungdomsorganisationers vigtige rolle i forbindelse med opretholdelse og fremme af fred og sikkerhed; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at gøre en indsats for mere systematisk at integrere unge i sin dagsorden for ungdom, fred og sikkerhed (YPS) og tilstræbe og fastlægge en omfattende strategisk ramme for gennemførelsen af YPS-dagsordenen; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at inddrage unge som partnere i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af afvæbnings-, demobiliserings- og reintegrationsbestræbelser (DDR); |
| --- | --- |

47.

| 48. | bifalder iværksættelsen af den militære FSFP-bistandsmission uden udøvende beføjelser til støtte for Ukraine (EUMAM Ukraine); forventer, at den vil gøre det muligt at træne de ukrainske væbnede styrker på en fleksibel måde gennem strategisk rådgivning, støtte uden udøvende beføjelser, kapacitetsopbygning og generel militær støtte til at bekæmpe russisk aggression og hjælpe med befrielsen af de besatte områder af Ukraine; mener, at EUMAM vil være effektiv, forudsat at Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC) styrkes, og vil være i stand til at udøve strategisk kommando og kontrol over missionen; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at åbne missionen for tredjelandes deltagelse; opfordrer medlemsstaterne til at sikre den nødvendige støtte til dens gennemførelse; understreger vigtigheden af at kommunikere til det ukrainske folk, at EU vil stå ved deres side i hele perioden med russisk aggression; |
| --- | --- |

48.

| 49. | roser og understreger vigtigheden af det arbejde, der udføres af Den Europæiske Unions rådgivende mission om reform af den civile sikkerhedssektor Ukraine (EUAM Ukraine); noterer sig dens nye opgaver, der omfatter ydelse af støtte til tjenester, der er ansvarlige for håndhævelse af loven, for at lette strømmen af flygtninge fra Ukraine til de tilgrænsende medlemsstater, tilførslen af humanitær hjælp til Ukraine og rådgivning, uddannelse og støtte til retsstatslige institutioner for at lette efterforskningen og retsforfølgningen af internationale forbrydelser; opfordrer til en revision og en styrkelse af EU-grænsebistandsmission (EUBAM) til Republikken Moldova og Ukraine med henblik på at tilpasse den til den nye geopolitiske virkelighed; opfordrer til at styrke bemandingen, reaktionsevnen, ressourcerne og den strategiske kommunikation i FSFP-missionerne og -operationerne i Bosnien og Hercegovina, Ukraine og Georgien og styrke EU's diplomatiske tilstedeværelse i landene i det østlige partnerskab og på Vestbalkan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | glæder sig over samarbejdet mellem EU og NATO på Vestbalkan, herunder gennem EUFOR Althea og Kosovo Force-operationer; minder om, at erfaringerne fra de to missioner er af stor værdi for alle nuværende og fremtidige militære og civile FSFP-missioner og -operationer; opfordrer til, at EUFOR Althea i Bosnien-Hercegovina styrkes i tæt samarbejde med NATO og andre allierede for at garantere den nødvendige stabilitet i landet og hele regionen; glæder sig over EU's utvetydige støtte til udvidelsen af EUFOR Altheas mandat; understreger behovet for bilateralt at styrke det militære sikkerhedssamarbejde med Bosnien-Hercegovina sideløbende med EUFOR-rammen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at der er behov for et fortsat tæt samarbejde med de afrikanske og internationale partnere med henblik på at bidrage til en kollektiv indsats for stabilisering og udvikling, navnlig med Den Afrikanske Union, Den Mellemstatslige Organisation for Udvikling, FN, de internationale finansielle institutioner samt andre centrale bilaterale og regionale aktører; minder om EU's samlede engagement i Sahel og på Afrikas Horn gennem otte civile (EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia) samt militære (EUTM Mali, EUTM Somalia, EU NAVFOR ATALANTA, EU NAVFOR MED IRINI, EUMPM Niger) missioner; |
| --- | --- |

51.

| 52. | udtrykker dyb bekymring over udviklingen i Sahelregionen og det nylige statskup i regionen; fremhæver denne regions strategiske betydning for EU; fordømmer den stigende tilstedeværelse af den Kreml-støttede Wagnergruppe i Sahel og andre dele af det afrikanske kontinent; er af den faste overbevisning, at sidstnævntes tilstedeværelse i Vestafrika er i strid med målet om at skabe fred, sikkerhed og stabilitet i regionen; erkender, at de forskellige internationale missioner i Sahel endnu ikke har opfyldt deres primære mål om varig fred i Sahelregionen, og at der derfor er behov for en proces, hvor der reflekteres over internationale missioners og politikkers mandater og roller; udtrykker lignende bekymring over islamistiske terrorgruppers øgede tilstedeværelse og aktiviteter, navnlig al-Qaeda, Daesh og al-Shabaab i Mellemøsten og Afrika; opfordrer til mere sammenhængende handling og politikkohærens mellem forskellige EU-interventioner og interventioner fra dets samarbejdspartnere i Sahel; beklager den forværrede sikkerhedssituation i Mali og glæder sig over beslutningen om at suspendere al operationel uddannelse og levering af militært udstyr til landet; opfordrer EU og dets medlemsstater til at yde effektiv bistand, der er skræddersyet til de berørte landes behov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mener, at enhver form for international sikkerhedsstøtte i området skal prioritere bedre beskyttelse af civile, afbøde konfliktdynamik og fremme god forvaltningspraksis i sikkerhedssektoren; understreger, at der er behov for et større politisk engagement med de relevante regeringer for at sikre større gennemsigtighed, bekæmpe korruption, dyrke inklusivitet og samarbejde med borgerne i et forsøg på at bremse eksplosionen i antallet af væbnede og etniske konflikter; |
| --- | --- |

53.

| 54. | glæder sig over forlængelsen af FSFP's EUCAP Sahel-mission med to år og insisterer på vigtigheden af koordination med EUBAM Libya for den EU-ledede udvikling af Sahelstaternes grænsekapaciteter; opfordrer til en fælles indsats mellem EU og FN for at tackle destabiliseringen og volden i Mali og til at samarbejde med lokale styrker om at fremme stabilitet og sikkerhed; noterer sig udvidelsen og omlægningen af EUAM og EUTM i Den Centralafrikanske Republik og er fortsat meget bekymret over den fortsatte forværring af den politiske og sikkerhedsmæssige situation der; glæder sig over de fremskridt, som EUTM Mozambique allerede har gjort, og opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at overveje at levere dødbringende våben under EPF til mozambiquiske styrker og til at fremskynde leveringen af udstyr; opfordrer til en bred offentlig debat om EU's engagement i Mozambique og en offentlig drøftelse af, hvordan en meningsfuld integreret tilgang, der griber fat om de grundlæggende årsager til urolighederne i Cabo Delgado, kunne se ud; minder om rapporter om sikkerhedsstyrkers systematiske og voldsomme angreb på store udsnit af lokalbefolkningen og tvangsfordrivelser foretaget af sikkerhedsstyrker, den store ulighed, den centrale regerings regionale forsømmelse, konflikter om naturressourcer, omfattende korruption og krænkelser af en række forskellige rettigheder; støtter reformen af Mozambiques væbnede styrker og insisterer på behovet for at følge en integreret tilgang til krisen i Cabo Delgado; glæder sig over den europæiske fredsfacilitets bistand til de nigerske væbnede styrker og understreger behovet for at yde militær FSFP-støtte til Niger; opfordrer Rådet til at intensivere koordinerede maritime operationer i Guineabugten; opfordrer til en forlængelse af EU NAVFOR Atalantas mandat, som forventes at udløbe ved udgangen af 2022, med henblik på yderligere at bekæmpe piratvirksomhed; |
| --- | --- |

54.

| 55. | beklager den stigende utilstrækkelighed af EUTM's missioner, der havde til formål at imødegå sikkerhedsudfordringerne i Sahel og de centralafrikanske lande (Mali og Den Centralafrikanske Republik); opfordrer til en grundig gennemgang af målene og de vejledende principper for EUTM'er; mener, at EUTM-mandaterne bør udvides til navnlig ledsageforanstaltninger for at gøre det muligt for EU-rådgivere på stedet så nøjagtigt som muligt at kontrollere, i hvilket omfang uddannelsesprogrammer er blevet gennemført korrekt og er i overensstemmelse med de lokale væbnede styrkers operationelle behov; fremhæver merværdien af rådgivningsmissioner for missionens kommandostrukturer og tilskynder derfor medlemsstaterne til at deltage i EUTM, navnlig i form af rådgivning, hvor udstationering af officerer vil gøre det muligt at yde betydelig støtte til gennemførelsen af operationerne, samt i form af multilateral militær bistand; |
| --- | --- |

55.

| 56. | glæder sig over Rådets afgørelse om oprettelse af en militær partnerskabsmission til støtte for Niger (EUMPM Niger), der har til formål at forbedre Nigers væbnede styrkers evne til at dæmme op for truslerne mod landet, beskytte befolkningen i landet og sørge for et trygt og sikkert miljø i overensstemmelse med menneskerettighedslovgivningen og den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

56.

| 57. | fremhæver med hensyn til den maritime del af IRINI de internationale forpligtelser vedrørende eftersøgning og redning af nødlidende til havs; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at IRINI handler i fuld overensstemmelse med søret, navnlig forpligtelser i forbindelse med eftersøgning og redning; gentager sin alvorlige bekymring over migranters, asylansøgeres og flygtninges skæbne i Libyen, hvis i forvejen ubærlige situation fortsat forværres; opfordrer de libyske myndigheder og militser til at lukke tilbageholdelsescentre for migranter; beklager, at der er planer om at trække skibe tilbage fra områder med en betydelig tilstedeværelse af migranter; kræver en præcisering af den planlagte beslutningsproces og fremgangsmåderne for en fremtidig beslutning vedrørende den såkaldte »pull-faktor-effekt«, der indtil nu har manglet videnskabelig dokumentation; |
| --- | --- |

57.

| 58. | gentager sin opfordring til EU om fuldt ud at udnytte sin position og sit omdømme i den indopacifiske region som en troværdig og selvstændig global fredsaktør midt i den voksende geopolitiske konkurrence mellem globale og regionale magter i regionen; minder om, at merværdien af EU's engagement i den indopacifiske region ligger i dets omfattende vifte af civile og militære bistandsforanstaltninger, herunder en veludviklet ikkemilitær bistand; |
| --- | --- |

58.

| 59. | udtrykker dyb bekymring over Kinas hurtige militære opbygning i Det Sydkinesiske Hav og dets fortsatte militære pres, angrebsøvelser, krænkelser af luftrummet og andre militære gråzoneaktioner, herunder cyber- og desinformationskampagner mod Taiwan; opfordrer indtrængende Kina til at standse alle disse handlinger, som udgør en trussel mod stabiliteten i hele regionen og generelt har en direkte indvirkning på den europæiske sikkerhed og velstand; udtrykker på ny sin støtte til samarbejdet mellem EU og Taiwan; |
| --- | --- |

59.

| 60. | glæder sig meget over de solide henvisninger til EU-samarbejde i både Japans nylige ajourføring af landets nationale sikkerhedsstrategi og Sydkoreas strategi for den indopacifiske region; gentager det stærke partnerskab med både Japan og Sydkorea og opfordrer EU til yderligere at uddybe sit militære og forsvarsmæssige samarbejde med begge nøglepartnere; |
| --- | --- |

60.

| 61. | fordømmer på det kraftigste de talrige missilafprøvninger, som Nordkorea gennemførte i 2022, og understreger nødvendigheden af, at det internationale samfund øger indsatsen for at dæmme op for Nordkorea og forhindrer det i at gennemføre endnu en atomprøvesprængning i 2023, hvilket vil være en alvorlig eskalering og en trussel mod den regionale og globale sikkerhed; understreger Kinas og Ruslands særlige ansvar, når det gælder Nordkorea, og opfordrer dem til at bruge deres indflydelse til at forhindre enhver yderligere eskalering; |
| --- | --- |

61.

| 62. | udtrykker alvorlig bekymring over Nordkoreas levering af våben til Wagnergruppen og understreger, at dette yderligere understreger behovet for, at EU og dets medlemsstater ikke blot øger deres fokus på Den Koreanske Halvø, men på den indopacifiske region som helhed; |
| --- | --- |

62.

| 63. | fordømmer på det kraftigste Iran for at forsyne Rusland med droner og missiler til brug i Ruslands ulovlige krig mod Ukraine og minder om, at det ved at gøre dette overtræder FN's Sikkerhedsråds resolution 2231 (2015); glæder sig over Rådets beslutning af 12. december 2022 om at vedtage yderligere sanktioner mod Iran både for de fortsatte krænkelser af dets eget folks menneskerettigheder og for Irans aktive støtte til Rusland, som anvendes mod det ukrainske folk; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer Rådet og EU-Udenrigstjenesten til at lade beskyttelse af den kulturelle arv indgå som en del af FSFP-missionerne og -operationerne for at bistå og uddanne lokale partnere ved løsningen af sikkerhedsudfordringerne i forbindelse med bevarelse og beskyttelse af den kulturelle arv; opfordrer EU til at gøre noget ved de vedvarende og voksende trusler mod beskyttelsen og bevarelsen af kulturarven og til at slå ned på smugling af kulturgenstande, navnlig i konfliktområder; bemærker, at det at fratage samfund deres kulturarv og historiske rødder gør dem mere sårbare over for radikalisering; opfordrer EU til at udvikle en bred strategi for at modvirke sådanne trusler; minder om, at EUAM Iraq er den eneste FSFP-mission, der har et element af beskyttelse af kulturarv; forventer, at EUAM Iraq opfylder alle dimensioner af sit mandat fuldt ud, herunder beskyttelse af kulturarv og bekæmpelse af smugling af kulturgenstande; opfordrer til, at en sådan bestemmelse udbredes for alle FSFP-missioners eller -operationers mandat; |
| --- | --- |

64.

Systematisering af sikkerheds- og forsvarspartnerskaber

| 65. | opfordrer til at styrke sikkerheds- og forsvarspartnerskaber med ligesindede partnere i hele verden for at opfylde EU's ambitionsniveau som garant for sikkerhed, når det er strategisk relevant; mener, at det er afgørende at medtage sikkerheds- og forsvarsspørgsmål mere systematisk i EU's politiske dialoger med ligesindede partnere; glæder sig over planerne om at indkalde det første EU-forum for sikkerheds- og forsvarspartnerskabet nogensinde; opfordrer til en mere kategorisk, forenet og konsekvent holdning over for ikkedemokratiske stater, der truer den europæiske sikkerhed og den internationale orden; |
| --- | --- |

65.

| 66. | fremhæver de grundlæggende fælles demokratiske værdier, der er kernen i EU og NATO; opfordrer til at uddybe forbindelserne mellem EU og NATO på grundlag af principperne om inklusion, gensidighed, gensidig åbenhed og gennemsigtighed i overensstemmelse med vores respektive organisationers beslutningsautonomi og procedurer, og uden at det berører den særlige karakter af vores medlemmers sikkerheds- og forsvarspolitik; glæder sig over den tredje fælles erklæring mellem EU og NATO og understreger betydningen af yderligere skridt med henblik på at uddybe dette partnerskab, der bygger på indholdet af EU's strategiske kompas og NATO's nye strategiske koncept og på konkrete skridt til yderligere at styrke samarbejdet, navnlig inden for militær mobilitet, infrastruktur med dobbelt anvendelse og modstandsdygtighed samt øgede fælles øvelser; understreger, at der er behov for kraftigt at opgradere det strategiske partnerskab med NATO for at basere det på en styrkelse af politisk sammenhold og solidaritet og en styrket politisk dialog om alle aspekter af fælles udfordringer og strategisk relevante spørgsmål, herunder udfordringer vedrørende klimaændringer og hurtig digitalisering; tilskynder til koordinerede og operationelle reaktioner inden for konfliktforebyggelse og krisestyringsmekanismer for at imødegå nye fælles trusler i geografiske områder og på områder af fælles interesse; påpeger, at EU's kapacitetsudvikling også styrker den europæiske søjle i NATO og i overensstemmelse hermed bidrager til transatlantisk sikkerhed; bemærker med bekymring de dybe og vedvarende perioder med spændinger mellem EU's medlemsstater og Tyrkiet, en NATO-allieret, idet de hæmmer samarbejdet mellem EU og NATO; |
| --- | --- |

66.

| 67. | anerkender vigtigheden af og potentialet i et strategisk partnerskab med Tyrkiet, men beklager Tyrkiets gennemgående destabiliserende rolle på mange områder, som giver anledning til bekymring i EU og i dets nærområder, og som truer den regionale fred, sikkerhed og stabilitet; er ekstremt bekymret over og fordømmer på det kraftigste Tyrkiets ulovlige aktiviteter og trusler om brug af militær magt mod EU-medlemsstater, særligt i Grækenland og på Cypern i det østlige Middelhavsområde; beklager, at Tyrkiet trods nedtrapningsbestræbelserne fortsætter sine ensidige provokerende handlinger og sin manglende overholdelse af FN's Sikkerhedsråds resolution om våbenembargoen mod Libyen med hensyn til operation IRINI, der krænker folkeretten, herunder UNCLOS, og EU-medlemsstaternes suveræne rettigheder i området; gentager, at EU fordømmer undertegnelsen af de to aftalememoranda mellem Tyrkiet og Libyen om omfattende sikkerhedssamarbejde og militært samarbejde og om afgrænsning af havområder, hvilket er i strid med folkeretten; gentager, at EU er rede til at anvende alle de redskaber og muligheder, det råder over, herunder i henhold til artikel 29 i TEU og artikel 215 i TEUF, for at forsvare sine og medlemsstaternes interesser og opretholde den regionale stabilitet; bemærker, at Tyrkiet i stigende grad er til stede på områder, hvor EU har centrale sikkerhedsinteresser og FSFP-missioner, og opfordrer Tyrkiet til at afstå fra at undergrave EU's interesser og missioner på disse områder; gentager sin opfordring til Tyrkiet om at tilpasse sig EU's sanktioner mod Rusland; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at overholde fælles holdning 2008/944/CFSP vedrørende Tyrkiet, herunder en streng anvendelse af kriterium 4 om regional stabilitet; |
| --- | --- |

67.

| 68. | støtter kraftigt NATO's åben dør-politik; understreger betydningen af Finlands og Sveriges tiltrædelse af NATO, da det vil fremme sikkerheden for både EU og NATO's allierede; glæder sig over de fleste NATO-allieredes hurtige ratificering af de finske og svenske NATO-tiltrædelsesprotokoller og beklager, at Tyrkiet stadig ikke har ratificeret Sveriges og Finlands ansøgninger om at blive medlem af NATO; understreger, at det er nødvendigt at tage hånd om sikkerheds- og forsvarshensyn i de medlemsstater, der ikke er en del af NATO; opfordrer EU og NATO til at styrke samarbejdet om at støtte kapacitetsopbygningen hos vores partnere; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mener, at synergier og sammenhæng med gennemførelsen af NATO's strategiske koncept og EU's strategiske kompas er afgørende, navnlig inden for bekæmpelse af den aggression mod Ukraine, der føres af Rusland, og bekæmpelse af Ruslands ledtog med Lukasjenkoregimet i Belarus, håndteringen af udfordringerne i forbindelse med Kinas tvangsforanstaltninger, udbredelsen af ondsindet desinformation samt cyberforsvar, hybride trusler og støtte til partnere; |
| --- | --- |

69.

| 70. | fremhæver, at det er vigtigt at udvikle sammenhængende, komplementære og interoperable forsvarskapaciteter for at øge sikkerheden i det euro-atlantiske område i overensstemmelse med princippet om ét sæt styrker; opfordrer EU og NATO til at bevare det globale teknologiske lederskab inden for militær kapacitet; understreger, at der er behov for at sikre sammenhæng i output mellem EU's og NATO's respektive planlægning af kapacitetsudvikling; understreger, at der er behov for, at EU udvikler sine egne forsvarskapaciteter og sin egen strategiske autonomi også for at forbedre dets kapacitet til at være en stærkere partner for sine allierede; opfordrer EU's NATO-medlemmer til at øge deres militære budgetter til mindst 2 % af BNP i overensstemmelse med NATO's retningslinjer; |
| --- | --- |

70.

| 71. | glæder sig over USA's, Canadas og Norges deltagelse i PESCO-projektet om militær mobilitet, som er afgørende for Europas forsvar og vigtigt for at øge sammenhængen mellem EU's og NATO's respektive bestræbelser på at lette bevægelsen af militære styrker; minder ikke desto mindre om, at tredjelandes deltagelse i individuelle PESCO-projekter skal besluttes fra sag til sag, når en sådan deltagelse er i EU's strategiske interesse; glæder sig over Det Forenede Kongeriges nylige ansøgning om at tilslutte sig PESCO-projektet om militær mobilitet; minder de deltagende medlemsstater til PESCO om behovet for hurtig gennemførelse af deres operationelle og samarbejdsbaserede forpligtelser; bifalder den strukturerede dialog mellem EU og NATO om militær mobilitet; glæder sig over handlingsplanen for militær mobilitet 2.0 som forelagt af Kommissionen og NF/HR den 10. november 2022 og opfordrer til en hurtig gennemførelse heraf i synergi med PESCO-projektet om militær mobilitet; opfordrer til en styrkelse af Connecting Europe-faciliteten i forbindelse med projekter vedrørende militær mobilitet; opfordrer medlemsstaterne til at handle for at forenkle og harmonisere procedurerne for militær mobilitet og afkorte tidsfristerne for udstedelse af tilladelser for at sætte EU's medlemsstater i stand til at handle hurtigere og øge effektiviteten af indsatsen; understreger, at den nye handlingsplan for militær mobilitet skal sikre, at kravene til infrastruktur, modstandsdygtighed og logistik vurderes ud fra et militært strategisk perspektiv; understreger behovet for yderligere finansiering til dette flagskibsinitiativ for samarbejde mellem EU og NATO; opfordrer EU til at overveje at indbyde Ukraine, Georgien og Republikken Moldova til at deltage i PESCO-projekter såsom militær mobilitet; |
| --- | --- |

71.

| 72. | fremhæver betydningen af EU's tætte forbindelser til USA, som er baseret på de fælles værdier demokrati, frihed og retsstatsprincippet; værdsætter USA's og den nuværende regerings engagement i det territoriale forsvar af Europa, navnlig i lyset af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, der truer hele kontinentet; noterer sig, at USA også udfordres i den indopacifiske region med at imødegå Kinas voksende militære fremturen, og understreger, at EU's medlemsstater er nødt til at intensivere deres bestræbelser på at forbedre de europæiske forsvarskapaciteter for at bane vejen for en omlægning af byrden på lang sigt, således at EU påtager sig et større ansvar for sit forsvar; |
| --- | --- |

72.

| 73. | påskønner dialogen mellem EU og USA om sikkerhed og forsvar som en vigtig milepæl i et tættere transatlantisk samarbejde; opfordrer NF/HR til at lægge særlig vægt på sikkerheden i det østlige og sydlige naboskabsområde i denne dialog og til i drøftelserne at medtage områder såsom gensidige sikkerheds- og forsvarsinitiativer, FSFP-missioner og operationer, nedrustning og ikkespredning, kampen mod terrorisme, forbedring af efterretningstjenesters udveksling af oplysninger, virkningerne af disruptive teknologier, klimaændringer, hybride trusler, cyberforsvar, militær mobilitet, krisestyring og forholdet til strategiske konkurrenter; |
| --- | --- |

73.

| 74. | gentager sin opfordring til et institutionaliseret sikkerheds- og forsvarssamarbejde med Det Forenede Kongerige; opfordrer Det Forenede Kongerige til at samarbejde seriøst med EU om presserende strategiske udfordringer og sikre komplementaritet og synergier i indsatsen; opfordrer NF/HR til at indbyde Det Forenede Kongerige til uformelle rådsmøder på ad hoc-basis mellem udenrigsministre (og forsvarsministre) for at udveksle synspunkter om spørgsmål af fælles interesse og samtidig fuldt ud beskytte EU's beslutningsautonomi; påpeger, at de parallelle projekter til udvikling af fremtidige luftbekæmpelsessystemer er en ineffektiv udnyttelse af ressourcerne, og anbefaler derfor, at projekterne slås sammen; bifalder UK's støtte til Ukraine; |
| --- | --- |

74.

| 75. | udtrykker stærk bekymring over den øgede ustabilitet i vores nabolande, som ofte er resultatet af bevidste handlinger fra ondsindede aktører, der gennem forskellige aktioner svækker de demokratiske reformer for i sidste ende at svække EU; understreger, at EU's sikkerhed er tæt forbundet med sikkerheden for vores umiddelbare naboer i EU's østlige og sydlige nabolande samt på Vestbalkan; opfordrer til at uddybe det militære og sikkerhedsmæssige samarbejde med ligesindede lande i Det Østlige Partnerskab, herunder ved at styrke sikkerhedsdimensionen i Det Østlige Partnerskab, og til at styrke sikkerheds- og forsvarspolitiske dialoger, navnlig med Ukraine, Georgien og Republikken Moldova; opfordrer til øget samarbejde på sikkerheds- og forsvarsområdet med partnere i de sydlige nabolande; opfordrer EU til at spille en vigtig rolle i Middelhavet, nu da Unionen er blevet en aktør med kapacitet til at sikre stabilitet i regionen, herunder i relation til energisikkerhed; slår til lyd for øget samarbejde med partnerlandene i Middelhavsområdet for at bekæmpe ekstremisme, terrorisme, ulovlig handel med våben og menneskehandel; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer til en styrkelse af samarbejdet mellem EU og NATO om alliancens østlige flanke og til en forøgelse af det europæiske militære personel i Sortehavet; mener, at det er afgørende at anerkende og udnytte Sortehavets strategiske position i forbindelse med Ruslands krig i Ukraine og at øge investeringerne i europæiske militære projekter i regionen, herunder når det drejer sig om at modernisere og styrke dens militære industri og infrastruktur; |
| --- | --- |

76.

| 77. | udtrykker dyb bekymring over de stigende spændinger og tilbagevendende udbrud af fjendtligheder mellem Aserbajdsjan og Armenien, hvor Armenien er blevet angrebet inden for landets internationalt anerkendte grænser, og hvor Rusland ikke har spillet en stabiliserende rolle; opfordrer indtrængende NF/HR til at engagere sig fuldt ud i bestræbelserne på at opretholde våbenhvilen; bifalder iværksættelsen af EU's civile overvågningskapacitet i Armenien og udsendelsen af et overgangsplanlægningshold for at øge EU's bevidsthed om sikkerhedssituationen og bidrage til planlægningen og forberedelsen af en eventuel civil FSFP-mission i landet; |
| --- | --- |

77.

| 78. | understreger, at Rusland stadig ikke fuldt ud overholder den EU-formidlede våbenhvileaftale mellem Georgien og Rusland af 12. august 2008; fordømmer på det kraftigste Ruslands ulovlige militære tilstedeværelse i og besættelse af de georgiske regioner Abkhasien og Tskhnivali/Sydossetien; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en grundig rapport om overtrædelserne af våbenhvileaftalen fra 2008, som EU i kraft af sin rolle som mægler i våbenhvileaftalen af 12. august 2008 har et særligt ansvar for, og til at udpege og klart kommunikere de bestemmelser, som Rusland endnu ikke har opfyldt, og indsende anbefalinger, der kan resultere i Ruslands opfyldelse af sine internationale forpligtelser, især for så vidt angår at trække alle sine militære styrker ud af Georgiens besatte områder og gøre det muligt at oprette en international sikkerhedsmekanisme i disse områder og give Den Europæiske Unions observatørmission uhindret adgang til hele Georgiens territorium i henhold til dens mandat; |
| --- | --- |

78.

| 79. | understreger betydningen af, at EU's kandidatlande og potentielle kandidatlande nøje følger FUSP-holdningerne; henleder med hensyn til Vestbalkan opmærksomheden på Serbiens forhold til Rusland og dets manglende fordømmelse af Ruslands uberettigede og ulovlige handlinger over for Ukraine og konsekvenserne af dette forhold på Vestbalkan; opfordrer til stærkere militær sikkerhedsmæssigt, herunder civil-militært og piliti/militært, samarbejde med landene på Vestbalkan, navnlig på områder såsom modstandsdygtighed, cybersikkerhed, hybride trusler, terrorbekæmpelse og bekæmpelse af desinformation; opfordrer i den forbindelse EU-Udenrigstjenesten til at styrke EU-delegationernes og FSFP’s rolle i tredjelande med henblik på at forbedre deres evne til at afsløre desinformationskampagner, som gennemføres af udenlandske statslige aktører; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer til tættere forbindelser og samarbejde med partnere i Latinamerika og Caribien med henblik på at nå fælles mål og interesser på sikkerheds- og forsvarsområdet; |
| --- | --- |

80.

Styrkelse af Parlamentets kontrol med FSFP

| 81. | understreger behovet for at inddrage Parlamentet mere aktivt i beslutningstagningen vedrørende FSFP og forsvarsindustripolitikken, navnlig med hensyn til gennemførelsen af det strategiske kompas, Den Europæiske Forsvarsfond, EDIRPA, EDIP, EPF og de forskellige politikker og initiativer, der påvirker eller er af særlig betydning for det europæiske forsvar og sikkerhed; opfordrer til, at der fremsættes forslag til yderligere tiltag fra Parlamentets side, navnlig dets Underudvalg om Sikkerhed og Forsvar, for at forbedre dets indvirkning på FSFP, og til at sikre effektiviteten, konsekvensen og passende demokratiske kontrol af EU's sikkerheds- og forsvarspolitikker og -initiativer ved at:






  — | inddrage Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar som fælles beslutningstagende udvalg i overensstemmelse med artikel 58 i Europa-Parlamentets forretningsorden i alle lovgivningsmæssige sager, der har væsentlige og relevante konsekvenser for sikkerhed og forsvar |
| --- | --- | --- |

81.

—

inddrage Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar som fælles beslutningstagende udvalg i overensstemmelse med artikel 58 i Europa-Parlamentets forretningsorden i alle lovgivningsmæssige sager, der har væsentlige og relevante konsekvenser for sikkerhed og forsvar

| — | anvende midtvejsevalueringen af EDF og de kommende forhandlinger om EDIRPA til at gennemføre passende og meningsfulde parlamentariske kontrolrettigheder via delegerede retsakter vedrørende arbejdsprogrammer for de vigtigste forsvarsindustriprogrammer |
| --- | --- |

—

anvende midtvejsevalueringen af EDF og de kommende forhandlinger om EDIRPA til at gennemføre passende og meningsfulde parlamentariske kontrolrettigheder via delegerede retsakter vedrørende arbejdsprogrammer for de vigtigste forsvarsindustriprogrammer

| — | oprette et selvstændigt fungerende forsvarsråd |
| --- | --- |

—

oprette et selvstændigt fungerende forsvarsråd

| — | nedsætte et fuldt udvalg om sikkerhed og forsvar |
| --- | --- |

—

nedsætte et fuldt udvalg om sikkerhed og forsvar

| — | styrke samarbejdet på tværs af de parlamentariske udvalg, hvor sikkerheds- og forsvarsspørgsmål drøftes |
| --- | --- |

—

styrke samarbejdet på tværs af de parlamentariske udvalg, hvor sikkerheds- og forsvarsspørgsmål drøftes

| — | præcisere Parlamentets ret til og adgang til oplysninger i henhold til artikel 36 i TEU |
| --- | --- |

—

præcisere Parlamentets ret til og adgang til oplysninger i henhold til artikel 36 i TEU

| — | styrke den interparlamentariske dialog og samarbejdet med de nationale parlamenter om europæisk sikkerhed og forsvar, herunder gennem den interparlamentariske konference om FUSP/FSFP med det formål at øge ansvarliggørelsen og kontrollen med sikkerheds- og forsvarspolitikken; |
| --- | --- |

—

styrke den interparlamentariske dialog og samarbejdet med de nationale parlamenter om europæisk sikkerhed og forsvar, herunder gennem den interparlamentariske konference om FUSP/FSFP med det formål at øge ansvarliggørelsen og kontrollen med sikkerheds- og forsvarspolitikken;

| 82. | opfordrer til en yderligere styrkelse af Parlamentets forbindelser med NATO's Parlamentariske Forsamling, i forbindelse med hvilket Parlamentet bør støtte oprettelsen af NATO's center for demokratisk modstandsdygtighed, der har til formål at overvåge og identificere udfordringer for demokratiet, menneskerettighederne og retsstatsprincippet og fremme demokrati og forvaltningsstøtte til medlemsstater og partnerlande; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Kommissionens formand og kompetente kommissærer, FN's generalsekretær, NATO's generalsekretær, formanden for NATO's Parlamentariske Forsamling, EU's agenturer på sikkerheds- og forsvarsområdet samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  EUT L 170 af 12.5.2021, s. 149.

(2)  EUT L 209 af 14.6.2021, s. 1.

(3)  EUT L 331 af 14.12.2017, s. 57.

(4)  EUT L 102 af 24.3.2021, s. 14.

(5)  EUT L 160 af 7.5.2021, s. 106.

(6)  EUT L 160 af 7.5.2021, s. 109.

(7)  EUT L 160 af 7.5.2021, s. 112.

(8)  EUT L 247 af 13.7.2021, s. 93.

(9)  EUT L 117 af 19.4.2022, s. 38.

(10)  EUT L 270 af 18.10.2022, s. 85.

(11)  EUT L 270 af 18.10.2022, s. 93.

(12)  EUT L 319 af 13.12.2022, s. 86.

(13)  EUT L 270 af 18.10.2022, s. 93.

(14)  EUT C 493 af 27.12.2022, s. 19.

(15)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 86.

(16)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 22.

(17)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 16.

(18)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 71.

(19)  EUT C 385 af 22.9.2021, s. 47.

(20)  EUT C 494 af 8.12.2021, s. 54.

(21)  EUT C 99 af 1.3.2022, s. 105.

(22)  EUT C 132 af 24.3.2022, s. 102.

(23)  EUT C 342 af 6.9.2022, s. 148.

(24)  EUT C 342 af 6.9.2022, s. 167.

(25)  EUT C 125 af 18.3.2022, s. 2.

(26)  EUT C 347 af 9.9.2022, s. 61.

(27)  EUT C 434 af 15.11.2022, s. 59.

(28)  EUT C 493 af 27.12.2022, s. 136.

(29)  EUT C 493 af 27.12.2022, s. 70.

(30)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0439.

(31)  Report on the Follow-up Baseline Study on Integrating Human Rights and Gender Equality into the European Union’s Common Security and Defence Policy.

(32)  EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99.

(33)  EUT L 239 af 17.9.2019, s. 16.

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/77

---

P9_TA(2023)0011

Menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årlig betænkning 2022

Europa-Parlamentets beslutning af 18. januar 2023 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årlig betænkning 2022 (2022/2049(INI))

(2023/C 214/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret),

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention,

| — | der henviser til artikel 2, 3, 8, 21 og 23 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3, 8, 21 og 23 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 17 og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 17 og artikel 207 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 2, 3, 11 og 17, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, navnlig princip nr. 2, 3, 11 og 17,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre FN-traktater og -instrumenter om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre FN-traktater og -instrumenter om menneskerettigheder,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab fra 1948 og FN's Menneskerettighedsråds resolution 43/29 af 22. juni 2020 om forebyggelse af folkedrab, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om forebyggelse af og straf for folkedrab fra 1948 og FN's Menneskerettighedsråds resolution 43/29 af 22. juni 2020 om forebyggelse af folkedrab,

| — | der henviser til FN's internationale konvention imod gidseltagning af 17. december 1979, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's internationale konvention imod gidseltagning af 17. december 1979,

| — | der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 18. december 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

| — | der henviser til erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro, proklameret i FN's Generalforsamlings resolution 36/55 af 25. november 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro, proklameret i FN's Generalforsamlings resolution 36/55 af 25. november 1981,

| — | der henviser til FN's konvention af 10. december 1984 mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 10. december 1984 mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf,

| — | der henviser til FN's erklæring af 18. december 1992 vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige minoriteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring af 18. december 1992 vedrørende rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse og sproglige minoriteter,

| — | der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere, der blev vedtaget ved konsensus den 9. december 1998, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring om menneskerettighedsforkæmpere, der blev vedtaget ved konsensus den 9. december 1998,

| — | der henviser til FN's konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder og de to valgfrie protokoller hertil, der blev vedtaget den 25. maj 2000, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder og de to valgfrie protokoller hertil, der blev vedtaget den 25. maj 2000,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (CRPD) af 13. december 2006, som trådte i kraft i EU den 21. januar 2011 i henhold til Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap (CRPD) af 13. december 2006, som trådte i kraft i EU den 21. januar 2011 i henhold til Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (1),

| — | der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 20. december 2006, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om beskyttelse af alle personer mod tvungen forsvinding, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 20. december 2006,

| — | der henviser til FN's deklaration om oprindelige folks rettigheder, som blev vedtaget 13. september 2007, og Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk fra 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's deklaration om oprindelige folks rettigheder, som blev vedtaget 13. september 2007, og Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 169 om oprindelige folk og stammefolk fra 1989,

| — | der henviser til FN's våbenhandelstraktat, især artikel 7 om eksport og eksportvurdering, og til EU-adfærdskodeksen for våbeneksport, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's våbenhandelstraktat, især artikel 7 om eksport og eksportvurdering, og til EU-adfærdskodeksen for våbeneksport,

| — | der henviser til Beijingerklæringen af 15. september 1995, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijingerklæringen af 15. september 1995,

| — | der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget den 25. september 2015, særlig mål nr. 1, 4, 5, 8, 10 og 16, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget den 25. september 2015, særlig mål nr. 1, 4, 5, 8, 10 og 16,

| — | der henviser til den globale aftale af 19. december 2018 om sikker, velordnet og regulær migration og til den globale aftale fra 2018 om flygtninge, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale aftale af 19. december 2018 om sikker, velordnet og regulær migration og til den globale aftale fra 2018 om flygtninge,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution af 24. marts 2022 om de humanitære konsekvenser af aggressionen mod Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution af 24. marts 2022 om de humanitære konsekvenser af aggressionen mod Ukraine,

| — | der henviser til vurdering af 31. august 2022 fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheders af bekymringerne for overtrædelse af menneskerettigheder i den autonome region Xinjiang Uighur i Folkerepublikken Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til vurdering af 31. august 2022 fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheders af bekymringerne for overtrædelse af menneskerettigheder i den autonome region Xinjiang Uighur i Folkerepublikken Kina,

| — | der henviser til erklæring fra formanden for FN's uafhængige internationale undersøgelseskommission om Ukraine på FN's Menneskerettighedsråds 51. samling den 23. september 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring fra formanden for FN's uafhængige internationale undersøgelseskommission om Ukraine på FN's Menneskerettighedsråds 51. samling den 23. september 2022,

| — | der henviser til handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling fra 1994 og til resultaterne af den efterfølgende gennemgangskonference, |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsprogrammet fra den internationale konference om befolkning og udvikling fra 1994 og til resultaterne af den efterfølgende gennemgangskonference,

| — | der henviser til Europarådets konventioner om beskyttelse af menneskerettigheder og menneskelig værdighed i forbindelse med anvendelsen af biologi og lægevidenskab (CETS nr. 164), der blev vedtaget den 4. april 1997, og protokollerne hertil, om indsatsen mod menneskehandel (CETS nr. 197), der blev vedtaget den 16. maj 2005, og om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug (CETS nr. 201), der blev vedtaget den 25. oktober 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konventioner om beskyttelse af menneskerettigheder og menneskelig værdighed i forbindelse med anvendelsen af biologi og lægevidenskab (CETS nr. 164), der blev vedtaget den 4. april 1997, og protokollerne hertil, om indsatsen mod menneskehandel (CETS nr. 197), der blev vedtaget den 16. maj 2005, og om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug (CETS nr. 201), der blev vedtaget den 25. oktober 2007,

| — | der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) af 11. maj 2011, som ikke alle medlemsstater har ratificeret, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen) af 11. maj 2011, som ikke alle medlemsstater har ratificeret,

| — | der henviser til Europarådets protokol nr. 6 til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder vedrørende afskaffelsen af dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets protokol nr. 6 til konventionen til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder vedrørende afskaffelsen af dødsstraf,

| — | der henviser til resolution vedtaget af Europarådets Ministerkomité den 16. marts 2022 om tilbagekaldelse af Den Russiske Føderations medlemskab af Europarådet, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution vedtaget af Europarådets Ministerkomité den 16. marts 2022 om tilbagekaldelse af Den Russiske Føderations medlemskab af Europarådet,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 30. og 31. maj 2022 om Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 30. og 31. maj 2022 om Ukraine,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/1998 af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/1998 af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/947 af 9. juni 2021 om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (3),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 12. juli 2021 om EU's prioriteter i FN på den 76. samling i FN's Generalforsamling, september 2021-september 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 12. juli 2021 om EU's prioriteter i FN på den 76. samling i FN's Generalforsamling, september 2021-september 2022,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 24. januar 2022 om EU's prioriteter i FN's menneskerettighedsfora i 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 24. januar 2022 om EU's prioriteter i FN's menneskerettighedsfora i 2022,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. juli 2022 om EU's prioriteter i FN på den 77. samling i FN's Generalforsamling, september 2022-september 2023, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. juli 2022 om EU's prioriteter i FN på den 77. samling i FN's Generalforsamling, september 2022-september 2023,

| — | der henviser til fælles meddelelse af 25. marts 2020 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen om EU-handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 (JOIN(2020)0005) og til Rådets konklusioner af 18. november 2020 herom, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles meddelelse af 25. marts 2020 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen om EU-handlingsplan om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 (JOIN(2020)0005) og til Rådets konklusioner af 18. november 2020 herom,

| — | der henviser til fælles meddelelse af 25. november 2020 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen om EU's kønshandlingsplan III — en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles meddelelse af 25. november 2020 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og Kommissionen om EU's kønshandlingsplan III — en ambitiøs dagsorden for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders indflydelse og status i EU's optræden udadtil (JOIN(2020)0017),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 om en EU-strategi om barnets rettigheder (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 om en EU-strategi om barnets rettigheder (COM(2021)0142),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030« (COM(2021)0101),

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, der blev vedtaget af Rådet den 14. juni 2004, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, der blev vedtaget af Rådet den 14. juni 2004,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for fremme af overholdelse af den humanitære folkeret (4), som blev ajourført i 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for fremme af overholdelse af den humanitære folkeret (4), som blev ajourført i 2009,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, som blev ajourført af Rådet den 12. april 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, som blev ajourført af Rådet den 12. april 2013,

| — | der henviser til EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, som blev vedtaget af Rådet den 24. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, som blev vedtaget af Rådet den 24. juni 2013,

| — | der henviser til de EU-retningslinjer for fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interseksuelle (LGBTI-personer), som blev vedtaget af Rådet den 24. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til de EU-retningslinjer for fremme og beskyttelse af alle menneskerettigheder for lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner og interseksuelle (LGBTI-personer), som blev vedtaget af Rådet den 24. juni 2013,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighederne hvad angår ytringsfrihed online og offline, som blev vedtaget af Rådet den 12. maj 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighederne hvad angår ytringsfrihed online og offline, som blev vedtaget af Rådet den 12. maj 2014,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder for så vidt angår ikkeforskelsbehandling i EU's optræden udadtil, der blev vedtaget af Rådet den 18. marts 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder for så vidt angår ikkeforskelsbehandling i EU's optræden udadtil, der blev vedtaget af Rådet den 18. marts 2019,

| — | der henviser til EU's menneskerettighedsretningslinjer for sikkert drikkevand og sanitet, der blev vedtaget af Rådet den 17. juni 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's menneskerettighedsretningslinjer for sikkert drikkevand og sanitet, der blev vedtaget af Rådet den 17. juni 2019,

| — | der henviser til de reviderede retningslinjer for en EU-politik over for tredjelande med hensyn til tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, der blev vedtaget af Rådet den 16. september 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til de reviderede retningslinjer for en EU-politik over for tredjelande med hensyn til tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, der blev vedtaget af Rådet den 16. september 2019,

| — | der henviser til de reviderede EU-retningslinjer for dialoger om menneskerettigheder med partnerlande/tredjelande, der blev godkendt af Rådet den 22. februar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til de reviderede EU-retningslinjer for dialoger om menneskerettigheder med partnerlande/tredjelande, der blev godkendt af Rådet den 22. februar 2021,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes vurdering den 24. august 2022 af gennemførelsen på europæisk plan af EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets Forskningstjenestes vurdering den 24. august 2022 af gennemførelsen på europæisk plan af EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2012 med titlen »Demokratiets rødder og bæredygtig udvikling: EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser« (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2012 med titlen »Demokratiets rødder og bæredygtig udvikling: EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser« (COM(2012)0492),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om virksomhedernes due diligence i forbindelse med bæredygtighed og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om virksomhedernes due diligence i forbindelse med bæredygtighed og om ændring af direktiv (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbud mod produkter fremstillet ved tvangsarbejde på EU-markedet (COM(2022)0453), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forbud mod produkter fremstillet ved tvangsarbejde på EU-markedet (COM(2022)0453),

| — | der henviser til rapport fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden for 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden for 2021,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands strategiske initiativ af 7. juli 2021 om, hvordan Kommissionen sikrer respekt for menneskerettighederne i forbindelse med internationale handelsaftaler, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands strategiske initiativ af 7. juli 2021 om, hvordan Kommissionen sikrer respekt for menneskerettighederne i forbindelse med internationale handelsaftaler,

| — | der henviser til sin Sakharovpris for tankefrihed, som i 2021 blev tildelt Aleksej Navalnyj, en ledende russisk politiker, advokat og antikorruptionsaktivist, der har siddet fængslet i Rusland siden januar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin Sakharovpris for tankefrihed, som i 2021 blev tildelt Aleksej Navalnyj, en ledende russisk politiker, advokat og antikorruptionsaktivist, der har siddet fængslet i Rusland siden januar 2021,

| — | der henviser til sin beslutning af 3. juli 2018 om krænkelser af oprindelige folks rettigheder rundt om i verden, herunder land grabbing (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. juli 2018 om krænkelser af oprindelige folks rettigheder rundt om i verden, herunder land grabbing (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2019 om EU's retningslinjer og mandatet for EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2019 om EU's retningslinjer og mandatet for EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2020 om ligestilling mellem kønnene i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2020 om ligestilling mellem kønnene i EU's udenrigs- og sikkerhedspolitik (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. marts 2021 med henstillinger til Kommissionen om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. marts 2021 med henstillinger til Kommissionen om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om beskyttelse af menneskerettighederne og EU's eksterne migrationspolitik (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om beskyttelse af menneskerettighederne og EU's eksterne migrationspolitik (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om klimaændringernes indvirkning på menneskerettighederne og miljøforkæmperes rolle i denne sag (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2021 om klimaændringernes indvirkning på menneskerettighederne og miljøforkæmperes rolle i denne sag (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juli 2021 om den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov) (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 med henstillinger til Kommissionen om at identificere kønsbaseret vold som et nyt kriminalitetsområde som omhandlet i artikel 83, stk. 1, i TEUF (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 med henstillinger til Kommissionen om at identificere kønsbaseret vold som et nyt kriminalitetsområde som omhandlet i artikel 83, stk. 1, i TEUF (12),

| — | der henviser til sin henstilling af 17. februar 2022 til Rådet og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om korruption og menneskerettigheder (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 17. februar 2022 til Rådet og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om korruption og menneskerettigheder (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årsberetning 2021 (14) og til sine tidligere beslutninger om tidligere årsberetninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. februar 2022 om menneskerettigheder og demokrati i verden og Den Europæiske Unions politik på området — årsberetning 2021 (14) og til sine tidligere beslutninger om tidligere årsberetninger,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen i Ukraine (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. april 2022 om EU's beskyttelse af børn og unge, der flygter på grund af krigen i Ukraine (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. maj 2022 om forfølgelse af mindretal på grund af tro eller religion (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. maj 2022 om forfølgelse af mindretal på grund af tro eller religion (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 3. maj 2022: Mod en EU-strategi for fremme af uddannelse for børn i verden: mindskelse af virkningerne af covid-19-pandemien (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 3. maj 2022: Mod en EU-strategi for fremme af uddannelse for børn i verden: mindskelse af virkningerne af covid-19-pandemien (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. maj 2022 om konsekvenserne af krigen mod Ukraine for kvinder (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. maj 2022 om konsekvenserne af krigen mod Ukraine for kvinder (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. maj 2022 om kampen mod straffrihed for krigsforbrydelser i Ukraine (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. maj 2022 om kampen mod straffrihed for krigsforbrydelser i Ukraine (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2022 om menneskerettighedssituationen i Xinjiang, herunder Xinjiang-politiakterne (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2022 om menneskerettighedssituationen i Xinjiang, herunder Xinjiang-politiakterne (20),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2022 om et nyt handelsinstrument til at forbyde produkter fremstillet ved hjælp af tvangsarbejde (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2022 om et nyt handelsinstrument til at forbyde produkter fremstillet ved hjælp af tvangsarbejde (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2022 om globale trusler mod abortrettigheder: højesterets mulige omstødelse af abortrettigheder i USA (22) og sin beslutning af 7. juli 2022 om den amerikanske højesterets afgørelse om at omstøde abortrettigheder i USA og behovet for at beskytte abortrettigheder og kvinders sundhed i EU (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2022 om globale trusler mod abortrettigheder: højesterets mulige omstødelse af abortrettigheder i USA (22) og sin beslutning af 7. juli 2022 om den amerikanske højesterets afgørelse om at omstøde abortrettigheder i USA og behovet for at beskytte abortrettigheder og kvinders sundhed i EU (23),

| — | der henviser til sine beslutninger om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (såkaldte uopsættelige beslutninger), der er blevet vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 144 siden 2019, især de beslutninger, der blev vedtaget i 2021 og 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet (såkaldte uopsættelige beslutninger), der er blevet vedtaget i henhold til forretningsordenens artikel 144 siden 2019, især de beslutninger, der blev vedtaget i 2021 og 2022,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0298/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0298/2022),

| A. | der henviser til, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne som fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at Unionens optræden på den internationale scene bygger på de principper, der har ligget til grund for dens egen oprettelse, udvikling og udvidelse, og som den tilstræber at fremme i den øvrige verden som nedfældet i artikel 21 i TEU; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne som fastsat i artikel 2 i TEU; der henviser til, at Unionens optræden på den internationale scene bygger på de principper, der har ligget til grund for dens egen oprettelse, udvikling og udvidelse, og som den tilstræber at fremme i den øvrige verden som nedfældet i artikel 21 i TEU;

| B. | der henviser til, at en effektiv beskyttelse og et effektivt forsvar af menneskerettighederne og den menneskelige værdighed skal være kernen i alle EU's eksterne politikker, herunder udvikling, handel, sikkerhed og forsvar, migration, naboskab og udvidelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en effektiv beskyttelse og et effektivt forsvar af menneskerettighederne og den menneskelige værdighed skal være kernen i alle EU's eksterne politikker, herunder udvikling, handel, sikkerhed og forsvar, migration, naboskab og udvidelse;

| C. | der henviser til, at sammenhæng mellem EU's interne og eksterne politikker er en uundværlig del af en troværdig og effektiv menneskerettighedspolitik i EU; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at sammenhæng mellem EU's interne og eksterne politikker er en uundværlig del af en troværdig og effektiv menneskerettighedspolitik i EU;

| D. | der henviser til, at Unionen går stærkt ind for og fuldt ud støtter multilateralisme, en regelbaseret verdensorden, som bygger på overholdelsen af folkeretten og de demokratiske processer, og de universelle værdier, principper og normer, herunder dem, der er fastlagt i FN-pagten, og som er retningsgivende for FN's medlemsstater og deres gensidige forbindelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Unionen går stærkt ind for og fuldt ud støtter multilateralisme, en regelbaseret verdensorden, som bygger på overholdelsen af folkeretten og de demokratiske processer, og de universelle værdier, principper og normer, herunder dem, der er fastlagt i FN-pagten, og som er retningsgivende for FN's medlemsstater og deres gensidige forbindelser;

| E. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en af EU's kerneværdier; der henviser til, at retten til ligebehandling og ikkeforskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i traktaterne og i chartret, og bør respekteres fuldt ud; der henviser til, at retten til respekt for menneskets integritet er altoverskyggende i henhold til artikel 3 i chartret om; der henviser til, at integration af kønsaspektet og en intersektionel tilgang derfor bør gennemføres og medtages som et horisontalt princip i alle EU's aktiviteter og politikker; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en af EU's kerneværdier; der henviser til, at retten til ligebehandling og ikkeforskelsbehandling er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i traktaterne og i chartret, og bør respekteres fuldt ud; der henviser til, at retten til respekt for menneskets integritet er altoverskyggende i henhold til artikel 3 i chartret om; der henviser til, at integration af kønsaspektet og en intersektionel tilgang derfor bør gennemføres og medtages som et horisontalt princip i alle EU's aktiviteter og politikker;

| F. | der henviser til, at stigningen i autoritarisme, illiberalisme, populisme og krænkelser af menneskerettigheder i hele verden truer den regelbaserede verdensorden og de værdier og principper, som Unionen bygger på; der henviser til, at mindre end halvdelen af verdens befolkning (45,7 %) ifølge Democracy Index 2021 i dag lever i en eller anden form for demokrati, og over 37 % lever i lande med autoritært styre; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at stigningen i autoritarisme, illiberalisme, populisme og krænkelser af menneskerettigheder i hele verden truer den regelbaserede verdensorden og de værdier og principper, som Unionen bygger på; der henviser til, at mindre end halvdelen af verdens befolkning (45,7 %) ifølge Democracy Index 2021 i dag lever i en eller anden form for demokrati, og over 37 % lever i lande med autoritært styre;

| G. | der henviser til, at terrorisme fortsat er en af de alvorligste trusler mod den internationale fred og sikkerhed og er en klar overtrædelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at terrorisme fortsat er en af de alvorligste trusler mod den internationale fred og sikkerhed og er en klar overtrædelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder;

| H. | der henviser til, at covid-19-pandemien har betydet tilbageslag for beskyttelsen af menneskerettighederne i hele verden som følge af de værktøjer og politikker, der er blevet indført under dække af at ville bremse virussets udbredelse, og at disse instrumenter og politikker i mange tilfælde er blevet forbundet med tab af de demokratiske standarder i en række lande; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at covid-19-pandemien har betydet tilbageslag for beskyttelsen af menneskerettighederne i hele verden som følge af de værktøjer og politikker, der er blevet indført under dække af at ville bremse virussets udbredelse, og at disse instrumenter og politikker i mange tilfælde er blevet forbundet med tab af de demokratiske standarder i en række lande;

| I. | der henviser til, at miljøkatastrofer, herunder dem, der skyldes klimaændringer og skovrydning, er årsag til menneskerettighedskrænkelser og påvirker ikke blot mennesker i deres umiddelbare nærhed., men også menneskeheden som helhed; der henviser til, at der i de senere år er sket en stigning i antallet af mord, overfald og andre former for vold mod mennesker, der forsvarer menneskerettigheder, miljøet og menneskers adgang til deres jord og naturressourcer; der henviser til, at klimaændringer og miljøforringelse er to presserende og indbyrdes forbundne udfordringer, som underbygger både bæredygtig udvikling og udøvelsen af menneskerettigheder globalt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at miljøkatastrofer, herunder dem, der skyldes klimaændringer og skovrydning, er årsag til menneskerettighedskrænkelser og påvirker ikke blot mennesker i deres umiddelbare nærhed., men også menneskeheden som helhed; der henviser til, at der i de senere år er sket en stigning i antallet af mord, overfald og andre former for vold mod mennesker, der forsvarer menneskerettigheder, miljøet og menneskers adgang til deres jord og naturressourcer; der henviser til, at klimaændringer og miljøforringelse er to presserende og indbyrdes forbundne udfordringer, som underbygger både bæredygtig udvikling og udøvelsen af menneskerettigheder globalt;

| J. | der henviser til, at energikrisen, der sammen med den produktionskrise, som Europa står over for, kan medføre større fattigdom og sårbarhed i Europa med en potentielt skadelig indvirkning på menneskerettighederne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at energikrisen, der sammen med den produktionskrise, som Europa står over for, kan medføre større fattigdom og sårbarhed i Europa med en potentielt skadelig indvirkning på menneskerettighederne;

| K. | der henviser til, at krænkelser af retten til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, herunder retten til at tro eller til ikke at tro, til at give udtryk for teistiske, agnostiske eller ateistiske synspunkter, til at ændre eller afsværge sin religion og til offentligt at udtrykke sin egen tro, giver anledning til situationer med undertrykkelse, konflikt og krig rundt om i verden; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at krænkelser af retten til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, herunder retten til at tro eller til ikke at tro, til at give udtryk for teistiske, agnostiske eller ateistiske synspunkter, til at ændre eller afsværge sin religion og til offentligt at udtrykke sin egen tro, giver anledning til situationer med undertrykkelse, konflikt og krig rundt om i verden;

Almindelige tendenser og globale udfordringer i forbindelse med demokrati og menneskerettigheder

| 1. | gentager menneskerettighedernes universalitet og udelelighed og det enkelte menneskes naturlige værdighed; understreger i den henseende sit stærke engagement i at løse udfordringerne for menneskerettighederne i EU og på verdensplan og gentager EU's og dets medlemsstaters pligt til at stræbe efter at være en global leder inden for fremme og beskyttelse af menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og demokratiet i overensstemmelse med Unionens grundlæggende værdier; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insisterer på, at beskyttelsen af menneskerettighederne, de grundlæggende frihedsrettigheder og det enkelte menneskes værdighed skal være hjørnestenen i Unionens udenrigspolitik; opfordrer kraftigt Unionen til i den forbindelse at udvise et fortsat ambitiøst engagement for på en strømlinet måde at gøre beskyttelse af menneskerettighederne til en central del af alle EU-politikker og fremme sammenhængen mellem EU's interne og eksterne politikker på dette område; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at EU-handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 bør anvendes som en køreplan for EU's prioriteter på menneskerettighedsområdet og derfor bør stå i centrum for alle EU's eksterne politikker; understreger, at det er vigtigt, at medlemsstaterne tager ejerskab over EU-handlingsplanen og rapporterer offentligt om deres indsats inden for rammerne heraf; opfordrer nationale og regionale parlamenter, nationale menneskerettighedsinstitutioner og civilsamfundsorganisationer til at samarbejde med myndigheder på medlemsstatsniveau om deres bidrag til gennemførelsen af EU's eksterne menneskerettighedspolitik; opfordrer til, at Parlamentet inddrages i Rådets fremtidige revision og ajourføring af alle EU's menneskerettighedsretningslinjer, og til, at der sikres større gennemsigtighed i gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker sin dybe bekymring over de alvorlige trusler mod menneskerettighederne og demokratiet på verdensplan og bemærker, at antallet af demokratier fortsat er i tilbagegang, mens antallet af autoritære regimer er vokset, og næsten 75 % af verdens befolkning har oplevet en forringelse af menneskerettighedssituationen i deres land i det seneste år; understreger med bekymring de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og af den humanitære folkeret stadig flere steder i verden og den udbredte straffrihed for disse krænkelser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager, at visse autoritære ledere, på trods af at der har været behov for at koncentrere sig om reaktionerne på truslerne fra klimaændringerne og genopretningen efter covid-19-pandemiens negative indvirkning gennem global solidaritet, ud over dårlig forvaltning af pandemien og de globale ressourcer har intensiveret deres undertrykkelse af den politiske opposition, systemkritikere, menneskerettighedsforkæmpere, civilsamfundsorganisationer, herunder lokalsamfundsstyrede og trosbaserede organisationer og uafhængige medier, samt har givet næring til og udvidet eksisterende interne og internationale konflikter og udløst nye konflikter med ødelæggende virkninger for menneskerettighederne; beklager de mange tilfælde, hvor autoritære ledere misbrugte pandemiens indvirkning til at retfærdiggøre en stramning af deres undertrykkende politikker; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at det er vigtigt, at EU og dets medlemsstater handler konsekvent i fællesskab, navnlig i multilaterale fora, for at løse globale udfordringer for menneskerettighederne og demokratiet og bevarer sammenhængen i dets interne og eksterne politikker; er af den opfattelse, at opretholdelsen af reglen om enstemmighed for visse af EU's udenrigspolitiske beslutninger, herunder sanktioner over for menneskerettighedsovertrædere, står i vejen for en nødvendig beslutsom indsats på grund af ændrede geopolitiske omstændigheder og derfor bør tages op til fornyet overvejelse; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at intensivere indsatsen i hele verden for at støtte demokrati og menneskerettigheder; opfordrer i den forbindelse EU og dets medlemsstater til både individuelt og i samarbejde med ligesindede internationale partnere at hindre uacceptable forsøg på at svække de demokratiske institutioner og universelle menneskerettigheder og indskrænke civilsamfundets råderum og rolle; bekræfter endnu en gang multilateralismens værdi som et instrument til at opfylde dette mål; understreger betydningen af at sætte bekymringer vedrørende demokrati og menneskerettigheder i centrum for EU's diplomatiske forbindelser med alle modparter, navnlig med de lande, der betragtes som strategiske partnere; understreger desuden vigtigheden af at sætte spørgsmål vedrørende menneskerettigheder i centrum for Europa-Parlamentets virksomhed, bl.a. ved at opgradere Underudvalget om Menneskerettigheder til et selvstændigt udvalg; noterer sig, at der den 26. august 2022 blev lanceret et pilotprojekt om oprettelse af et europæisk diplomatakademi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager, at den ambitiøse forpligtelse og retorik i EU's eksterne menneskerettighedspolitik kræver, at det går foran med et godt eksempel for at undgå, at dets troværdighed undergraves, når det modsætter sig den globale demokratiske tilbagegang; opfordrer EU-institutionerne og -organerne, heriblandt Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten), til at sikre, at EU's og medlemsstaternes menneskerettighedsforpligtelser gennemføres konsekvent i EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik; opfordrer dem i den henseende til at gøre brug af alle diplomatiske redskaber, både privat og offentligt, og både bilateralt og i multilaterale fora, til at rejse menneskerettighedsspørgsmål over for partnerlandene; gentager sin opfordring til EU om at være særlig opmærksom på at vurdere og forebygge eventuelle krænkelser i forbindelse med dets egne politikker og projekter og dets egen finansiering, herunder fra Den Europæiske Investeringsbank og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, i tredjelande og til at oprette en klagemekanisme for enkeltpersoner eller grupper, hvis rettigheder kan være blevet krænket af EU's aktiviteter i disse lande; |
| --- | --- |

8.

Angrebskrig mod Ukraine

| 9. | fordømmer på det kraftigste Ruslands ulovlige, uberettigede og uprovokerede angrebskrig mod Ukraine og Belarus' involvering, der gør det muligt for Rusland at iværksætte dødbringende angreb på Ukraine fra dets territorium; udtrykker i den henseende sin dybe sorg over de menneskelige lidelser og fordømmer de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og den humanitære folkeret begået af de russiske væbnede styrker og deres stedfortrædere i Ukraine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over EU's, dets medlemsstaters og civilsamfundets fælles indsats som reaktion på krigen; glæder sig desuden over den solidaritet, som mange lande har udvist over for Ukraine, hvilket blev fremhævet af deres stillingtagen under FN's generalforsamlingens samlinger og afstemninger om den ulovlige krig i Ukraine; gentager behovet for at øge EU's diplomatiske indsats over for de stater, der undlod at stemme eller stemte imod den resolution, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 2. marts 2022 om aggressionen mod Ukraine, og de efterfølgende resolutioner om dette spørgsmål, for at redegøre for alvoren af Ruslands aggression og behovet for en enstemmig reaktion fra det internationale samfunds side mod denne åbenlyse krænkelse af folkeretten; opfordrer EU og dets medlemsstater til at give Ukraines befolkning den opbakning, de har brug for til at forsvare deres frihed, demokrati og menneskerettigheder og folkeretten; glæder sig over de hidtil usete sanktioner, der blev indført i forbindelse med krigen, og opfordrer til, at de gennemføres på en koordineret måde; opfordrer desuden EU og dets medlemsstater til at støtte indsatsen og styrke uafhængige russiske civilsamfundsorganisationer med henblik på at bidrage til at skabe grundlaget for et fremtidigt demokrati i Rusland; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer på det kraftigste og er dybt bekymret over de grusomheder, krigsforbrydelser og alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret, herunder seksuel vold, kønsbaseret vold og tortur og drab på civile og krigsfanger, der er begået af de russiske væbnede styrker og deres stedfortrædere i Ruslands angrebskrig mod Ukraine; opfordrer indtrængende til, at der træffes alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de, der har begået krigsforbrydelser og menneskerettighedskrænkelser i Ukraine, identificeres og drages til ansvar så hurtigt som muligt, og til at tilvejebringe effektive retsmidler for de skader, som de ukrainske civile har lidt; opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at tilbyde deres fulde støtte til de relevante interessenter, foranstaltninger og mekanismer på dette område, herunder ukrainske anklagere, efterforskere og retsvæsenet, Den Internationale Straffedomstol (ICC), undersøgelseskommissionen under FN's Menneskerettighedsråd og nationale efterforskninger i henhold til princippet om universel jurisdiktion; glæder sig i den forbindelse over, at EU har ydet støtte til ICC's undersøgelseskapacitet for at hjælpe den med at optrappe sin efterforskning af krigsforbrydelser i Ukraine; fremhæver betydningen af hurtigt at indsamle og sikre beviser for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden og glæder sig over civilsamfundets indsats i den forbindelse; opfordrer Kommissionen til at yde al den nødvendige bistand i denne proces, herunder finansiering fra instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa (NDICI — et globalt Europa), og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at engagere sig i denne proces, når de har mulighed for det; glæder sig over det ændrede mandat for EU's rådgivningsmission til Ukraine og Kommissionens forslag til udvidelse af Eurojusts mandat til støtte for kampen mod straffrihed i alle situationer; opfordrer til, at der træffes en informeret beslutning om de mest hensigtsmæssige løsninger til at stille de personer og enheder, der er ansvarlige for at muliggøre Ruslands angrebskrig mod Ukraine og de krigsforbrydelser, der er begået på ukrainsk territorium, til ansvar, hvilket bør omfatte aktivering af retsforfølgningen af aggressionsforbrydelser ved en særligt oprettet international domstol eller under ICC's jurisdiktion; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at anvende alle de instrumenter, de har til rådighed, til at støtte kampen for at befri Ukraine fra dets besættelsesmagt og til at yde bistand til mennesker, der flygter fra Ukraine og søger støtte i EU's medlemsstater; bemærker, at 8,8 millioner ukrainere er kommet ind i EU siden begyndelsen af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, hvoraf fire millioner er registreret under midlertidig beskyttelse eller lignende nationale beskyttelsesordninger i Europa; glæder sig over alle de udtryk for solidaritet og bistand, som EU-borgerne har udvist over for det ukrainske folk, herunder deres engagement i humanitær bistand, og glæder sig over iværksættelsen af direktivet om midlertidig beskyttelse (24) med henblik på at sikre øjeblikkelig beskyttelse og rettigheder for fordrevne ukrainere, der ankommer til EU; understreger betydningen af flere midler til værtslandene, herunder større fokus på adgang til uddannelse, økonomiske muligheder, bolig, sundhedspleje og integration i værtssamfundene; understreger behovet for at støtte bl.a. ofre for seksuel, kønsbaseret og reproduktiv vold; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager dybt, at ukrainske børn, herunder børn fra sundhedsinstitutioner, blev tvangsflyttet og -deporteret til Den Russiske Føderation og de russiskbesatte områder i Ukraine, og at de blev tvangsadopteret af russiske familier; opfordrer EU og medlemsstaterne til at yde støtte til at finde disse børn og genforene dem med deres familier eller værger; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at den ulovlige, uberettigede og uprovokerede angrebskrig mod Ukraine har haft en enorm indvirkning på den globale fødevaresikkerhed, eftersom Ukraine er verdens femtestørste korneksportør; |
| --- | --- |

14.

| 15. | udtrykker dyb bekymring over de ukrainske nukleare anlægs sikkerhed, idet de er i konstant risiko for militære bombardementer; opfordrer EU, medlemsstaterne og det internationale samfund til at oprette sikkerhedszoner omkring disse nukleare anlæg; |
| --- | --- |

15.

Styrkelse af EU's politikker, instrumenter og diplomati til at beskytte og fremme af menneskerettigheder og demokrati i verden

NDICI — et globalt Europa og det tematiske program for menneskerettigheder og demokrati

| 16. | opfordrer EU til at overveje, hvordan en menneskerettighedsbaseret tilgang i alle EU-instrumenter og -strategier kan fremmes og bedst anvendes for at styrke EU's eksterne menneskerettighedspolitik og tilpasse sig til og præge den geopolitiske situation, som er under udvikling; understreger, at NDICI — et globalt Europa, herunder dets tematiske program for menneskerettigheder og demokrati, er et af de vigtigste redskaber, som EU har til rådighed til at forbedre menneskerettighedssituationen i hele verden og bidrage til at fremme modstandsdygtige, inklusive og demokratiske samfund og samtidig modarbejde den indflydelse, som autoritære regimer udøver; fremhæver, at inddragelsen af lokale civilsamfundsaktører er af afgørende betydning for at beskytte menneskerettigheder og demokrati i deres lande, og gentager sin opfordring til fuldt ud at inddrage dem i alle EU's relevante eksterne aktiviteter; glæder sig i den forbindelse over den uvurderlige bistand, der i øjeblikket ydes til civilsamfundsorganisationer og -aktivister i hele verden inden for rammerne af det tematiske program for menneskerettigheder og demokrati under NDICI — et globalt Europa og inden for rammerne af Den Europæiske Demokratifond; fremhæver den betydning, NDICI — et globalt Europa tillægger fremme af menneskerettigheder og demokrati i samarbejde med strategiske internationale og lokale partnere, bl.a. gennem EU's valgobservationsmissioner; understreger Europa-Parlamentets rolle i instrumentets programmeringsproces og opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at forbedre den rettidige udveksling af alle relevante oplysninger for at gøre det muligt for Parlamentet at udføre sin rolle som fastlagt i traktaterne, navnlig under de geopolitiske dialoger på højt niveau med Kommissionen; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at indgå i en dialog med Parlamentet for at sikre forbedringer i den henseende; |
| --- | --- |

16.

| 17. | fremhæver vigtigheden af langsigtet planlægning og fortsat støtte til projekter og initiativer inden for rammerne af NDICI — et globalt Europa, navnlig når det gælder områder, der er ramt af konflikter, krig eller naturkatastrofer; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at integrere demokratistøtte som en tværgående prioritet i alle tematiske og geografiske programmer inden for NDICI — et globalt Europa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til større gennemsigtighed med hensyn til menneskerettighedsrelaterede bestemmelser i finansieringsaftaler inden for rammerne af NDICI — et globalt Europa og til en præcisering af mekanismen og kriterierne for suspension af sådanne aftaler i tilfælde af en krænkelse af menneskerettighederne, de demokratiske principper eller retsstatsprincippet og i alvorlige sager om korruption; opfordrer Kommissionen til at afstå fra at yde budgetstøtte til tredjelandes regeringer som en operationel metode til samarbejde med lande, hvor der sker udbredte krænkelser af menneskerettighederne og undertrykkelse af menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

18.

EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder

| 19. | støtter fuldt ud den indsats, der ydes af EU's særlige repræsentant (EUSR) for menneskerettigheder med hensyn til at forsvare og fremme menneskerettigheder i verden gennem inddragelse af tredjelande og samarbejde med ligesindede partnere, og hans vigtige rolle med henblik på at gøre EU's menneskerettighedspolitikker mere effektive ved at skabe større sammenhæng imellem dem; understreger behovet for tæt samarbejde mellem EUSR for menneskerettigheder og andre EUSR'er om lande og regioner for yderligere af forbedre denne sammenhæng og opfordrer til en højere grad af synlighed med hensyn til den rolle, som EUSR for menneskerettigheder spiller; understreger betydningen af, at EUSR for menneskerettigheder fortsat samarbejder med internationale organisationer, herunder FN og dets særlige rapportører udpeget af FN's Menneskerettighedsråd, og med repræsentanter for eller udsendinge fra andre lande med ansvar for menneskerettigheder; opfordrer EUSR til offentligt at udvise et større engagement med hensyn til individuelle menneskerettighedsforkæmpere og til at arbejde tæt sammen med EU og civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere i de enkelte lande; understreger, at det er væsentligt, at EUSR'er om landesituationer og regionale situationer samarbejder med nationale myndigheder om beskyttelse af menneskerettigheder og individuelle sager; opfordrer EUSR for menneskerettigheder til at fortsætte de diplomatiske bestræbelser på at øge EU's støtte til den humanitære folkeret og international retfærdighed; |
| --- | --- |

19.

| 20. | gentager, at udnævnelsen af EUSR for menneskerettigheder bør være genstand for en forudgående høring i Parlamentet; anbefaler at etablere en ramme, hvor EUSR for menneskerettigheder er ansvarlig over for Parlamentet for at opfylde de mål, der er fastlagt i EUSR's arbejdsprogram fra starten af mandatet, og regelmæssigt skal aflægge rapport om de fremskridt, der gøres i retning af at opfylde disse mål; understreger, at Parlamentet opretholder et samarbejde med EU-Udenrigstjenesten, som blev styrket ved Rådets afgørelse 2010/427/EU (25) og erklæringen fra 2010 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om politisk ansvarlighed, men at det ikke desto mindre er nødvendigt yderligere at styrke rammen for de interinstitutionelle forbindelser mellem Parlamentet og EU-Udenrigstjenesten, herunder dets delegationer, om menneskerettighedsspørgsmål; understreger, at EU-Udenrigstjenesten skal inddrage Parlamentet i udarbejdelsen af retningslinjer for gennemførelsen af EU's menneskerettighedsinstrumenter såsom EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder og EU's mekanismer på området for rettidig omhu og bekæmpelse af bl.a. korruption i tredjelande; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver betydningen af at løse de udfordringer, der opstår i koordineringen mellem EU-institutionerne for så vidt angår forvaltningen af EU's eksterne forbindelser på menneskerettighedsområdet; glæder sig over den øgede koordinering mellem EU's delegationer, EU-Udenrigstjenestens hovedkvarter og Generaldirektoratet for Internationale Partnerskaber i forbindelse med presserende individuelle sager vedrørende menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

21.

EU's særlige udsending til fremme af religions- og trosfrihed uden for EU

| 22. | konstaterer med beklagelse, at stillingen som EU's særlig udsending for fremme af religions- og trosfrihed uden for EU har været ledig i mere end et år; gentager sin opfordring til Rådet og Kommissionen om at foretage en hurtig, gennemsigtig og omfattende vurdering af effektiviteten og merværdien af den særlige udsendings mandat, herunder med hensyn til dennes institutionelle stilling, for at give den særlige udsending tilstrækkelige menneskelige og økonomiske ressourcer og for i tilstrækkelig grad at støtte den særlige udsendings institutionelle mandat, kapacitet og opgaver; glæder sig over udnævnelsen den 7. december 2022 af Frans van Daele som særlig udsending for fremme af religions- og trosfrihed uden for EU; gør opmærksom på, at den særlige udsendings opgaver bør fokusere på at fremme tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed og retten til ikke at tro, til apostasi og til ateistiske synspunkter; understreger, at den særlige udsending også bør være særlig opmærksom på tvungen konvertering, misbrug af blasfemilove og situationen for ikketroende, der er i fare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | anbefaler, at den særlige udsending arbejder tæt sammen med og supplerer EUSR for menneskerettigheder og Rådets Menneskerettighedsgruppe; opfordrer desuden til, at den særlige udsending regelmæssigt hører Parlamentet og samarbejder med medlemsstaternes kommissærer, udsendinge og ambassadører med ansvar for fremme af religions- og trosfrihed med henblik på at koordinere tiltag; |
| --- | --- |

23.

EU's menneskerettighedsdialoger og andre bilaterale kontakter med tredjelande

| 24. | understreger, at menneskerettighedsdialoger med tredjelande udgør en mulighed for at fokusere på udfordringer på menneskerettighedsområdet, og opfordrer til, at de gennemføres på en resultatorienteret måde, regelmæssigt revideres og udnyttes fuldt ud; gentager sin opfordring til, at menneskerettighedsdialoger lige fra begyndelsen baseres på en klar række benchmarks, der vil gøre det muligt at kontrollere effektiviteten af dialogerne; opfordrer til, at EU-Udenrigstjenesten systematisk skal foretage og informere om evalueringer af resultaterne af dialogerne og følge op på dem i overensstemmelse dermed; fremhæver, at dialogerne for at være effektive ikke må bruges som et isoleret værktøj, men i stedet bør integreres i EU's omfattende række af aktiviteter, herunder der, der vedrører EU's handelspolitik, med de berørte tredjelande, hvilket vil strømline menneskerettighedsdimensionen og styrke de budskaber, der formidles i dialogerne; gør opmærksom på betydningen af at tage individuelle sager op, navnlig de sager, der fremhæves af Parlamentet i dets beslutninger, og sagerne vedrørende Sakharovprismodtagere og -finalister, der er i fare, i forbindelse med menneskerettighedsdialoger og at sikre tilstrækkelig opfølgning på og rapportering til Parlamentet om de foranstaltninger, der er truffet i disse sager; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger betydningen af en systematisk, reel, tilgængelig og inklusiv høring af alle civilsamfundsorganisationer og interessenter gennem hele menneskerettighedsdialogprocessen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glæder sig over genoptagelsen af menneskerettighedsdialoger med tredjelande som følge af en gunstigere samarbejdsramme; er af den opfattelse, at EU bør tilpasse sine mål, herunder hvad angår den bredere gennemførelse af bilaterale forbindelser, hvis der ikke meldes om konkrete fremskridt efter en række menneskerettighedsdialoger, hvilket har været tilfældet i en række sager; |
| --- | --- |

26.

EU-delegationer

| 27. | mener, at det er yderst vigtigt at træffe enhver mulig foranstaltning for at øge kendskabet til EU's retningslinjer for menneskerettigheder i EU-delegationerne, og opfordrer indtrængende alle delegationerne til at sikre en korrekt gennemførelse af disse retningslinjer; gentager i den forbindelse sin opfordring til EU-delegationerne og deres »kontaktpunkter« for menneskerettigheder i tredjelande til at udføre mere involveret arbejde ved at yde regelmæssig støtte til menneskerettighedsforkæmpere, herunder Sakharovprismodtagere og -finalister, der er i fare, og ved grundigt at behandle emner og individuelle sager, der er taget op i Parlamentets beslutninger om krænkelser af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet; opfordrer embedsmændene i EU-delegationerne til at tage sager om undertrykkelse og forfølgelse af menneskerettighedsforkæmpere, den demokratiske opposition og civilsamfundsaktivister op med de statslige myndigheder og, hvis de berørte personer tilbageholdes, til at overvåge deres situation, besøge dem i fængsler, deltage i deres retssager og tage deres sager op i de menneskerettighedsdialoger, som EU fører med de pågældende lande; |
| --- | --- |

27.

| 28. | henleder opmærksomheden på de tilfælde, hvor EU-medlemsstaternes missioner og EU-delegationerne har anlagt forskellige tilgange til beskyttelse og fremme af menneskerettighederne i tredjelande, selv om EU's medlemsstater har en fælles forpligtelse på dette område; understreger, at EU-medlemsstaternes ambassader ligesom EU-delegationerne bør spille en stadig større rolle med hensyn til at fremme og beskytte menneskerettigheder og støtte civilsamfundet i tredjelande; opfordrer EU-delegationerne til at nedsætte menneskerettighedsarbejdsgrupper, der samler de relevante tjenestegrene fra medlemsstaternes ambassader og EU-delegationerne, og til at arbejde tæt sammen med repræsentanter for internationale og regionale civilsamfundsorganisationer i de pågældende tredjelande; |
| --- | --- |

28.

Den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov)

| 29. | glæder sig over, at den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner i stigende grad anvendes som et afgørende værktøj til at styrke EU's rolle som global menneskerettighedsaktør gennem Rådets brug af målrettede sanktioner; opfordrer til, at de restriktive foranstaltninger, der allerede er vedtaget, gennemføres effektivt, fuldt ud og på koordineret vis, og til vedtagelse af yderligere foranstaltninger om nødvendigt; opfordrer til, at EU anvender dette værktøj mere dynamisk som et integreret element i sin eksterne menneskerettighedspolitik; opfordrer til en streng, konsekvent og ensartet anvendelse af restriktive foranstaltninger og overvågning heraf i alle medlemsstaterne som en forudsætning for troværdigheden og effektiviteten af EU's udenrigspolitik; opfordrer EU til at samarbejde med ligesindede partnere for at tilskynde flere lande til at vedtage sanktionsordninger og koordinere vedtagelsen af målrettede restriktive foranstaltninger i fællesskab for at maksimere deres effektivitet på globalt plan; glæder sig over, at Kommissionens formand i sin tale om Unionens tilstand i 2022 forpligtede sig til at fremlægge foranstaltninger til at ajourføre EU's lovgivningsmæssige ramme for bekæmpelse af korruption og til at medtage korruption i den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, hvilket er i overensstemmelse med Parlamentets holdning, med henblik på effektivt at målrette indsatsen mod menneskerettighedskrænkernes økonomiske og finansielle bagmænd; gentager sin opfordring til indførelse af beslutningstagning med kvalificeret flertal i forbindelse med Rådets afgørelser og til gennemførelse af sanktioner i henhold til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner; gentager sin opfordring til Kommissionen og Rådet om at bestræbe sig på at indarbejde Europa-Parlamentets henstillinger til fremtidige målrettede sanktioner som fastsat i dets beslutninger og andre steder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over de tilføjelser til sanktionslisten, der er foretaget i 2021, under den nye globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner; opfordrer Rådet, medlemsstaterne og EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en strategi til at forbedre samspillet mellem den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner og geografiske sanktionsordninger, navnlig ved at gøre bedre brug af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner til at imødegå krænkelser, der ikke kan knyttes direkte til en stat, f.eks. i tilfælde, hvor lejesoldater begår menneskerettighedskrænkelser i områder uden for regeringens kontrol eller i grænseoverskridende sager såsom menneskehandel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | er dybt bekymret over og fordømmer visse landes bevidste politikker om at anholde, vilkårligt tilbageholde og retsforfølge udlændinge, navnlig EU-borgere, på grundlag af opdigtede anklager med henblik på propaganda eller udnyttelse af fanger som et instrument til international forhandling og udveksling eller som et middel til at udøve politisk pres; understreger, at udøvelsen af denne politik er at betragte som en gidselhandling som defineret i den internationale konvention imod gidseltagning; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at forhindre sådanne handlinger og til at advare EU-borgere, især borgere med dobbelt statsborgerskab, om risikoen for anholdelser, når de besøger visse lande; opfordrer Rådet til at overveje at anvende restriktive foranstaltninger i henhold til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner på personer eller enheder, der er ansvarlige for vilkårlige anholdelser eller tilbageholdelser af EU-borgere som »statens gidsler«; |
| --- | --- |

31.

Korruption og menneskerettigheder

| 32. | understreger, at korruption i alvorlig grad svækker den demokratiske regeringsførelse, hindrer udøvelsen af menneskerettighederne i hele verden, fremmer og fastholder krænkelser af menneskerettighederne og retsstatsprincippet og i uforholdsmæssig høj grad påvirker de mest sårbare og marginaliserede enkeltpersoner og grupper i samfundet; opfordrer til, at bekæmpelse af korruption skal være en del af alle EU's bestræbelser og politikker for at fremme menneskerettigheder og demokrati gennem udformning af en specifik global strategi for korruptionsbekæmpelse, herunder programmer under EU's eksterne finansieringsinstrumenter, og fremme af Parlamentets kontrolbeføjelser; understreger, at det er yderst vigtigt, at EU og dets medlemsstater går foran med et godt eksempel og bekæmper korruption knyttet til EU-baserede aktører ved at anvende de højeste gennemsigtighedsstandarder på deres eksterne finansiering og ved at øge deres støtte til civilsamfundsorganisationer, aktivister og undersøgende journalister, der er involveret i bekæmpelsen af korruption; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer EU til at arbejde hen imod at foreslå, at der indføres et sæt standarder for bekæmpelse af korruption, som vil finde ensartet anvendelse i hele verden, til at fremme oprettelsen af effektive korruptionsbekæmpende organer og vedtagelsen af solide lovgivningsmæssige rammer og til at imødegå jurisdiktioner med bankhemmelighed og skattely; tilskynder til fremme af samarbejdet mellem EU, dets medlemsstater, tredjelande og internationale organisationer, navnlig på juridisk, politimæssigt og informativt niveau, med henblik på at udveksle bedste praksis og effektive værktøjer til bekæmpelse af korruption og forebyggelse heraf; opfordrer til, at der arbejdes hen imod oprettelsen af en international domstol til bekæmpelse af korruption under FN's tilsyn; |
| --- | --- |

33.

Menneskerettighedsklausuler i internationale aftaler

| 34. | gentager sin opfordring til at medtage solide klausuler om menneskerettigheder i aftaler mellem EU og tredjelande ledsaget af et klart sæt retningslinjer og procedurer, der skal følges i tilfælde af krænkelser; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til aktivt at overveje, hvordan man kan sikre, at klausulerne om menneskerettigheder i gældende internationale aftaler overvåges og håndhæves effektivt; fremhæver, at EU bør reagere hurtigt og bestemt over for tredjelandes overtrædelse af menneskerettighedsklausuler, bl.a. ved at suspendere de pågældende aftaler, hvis andre muligheder viser sig at være virkningsløse; fremhæver, at revisionen af EU's generelle toldpræferencesystem (GSP), den igangværende lovgivningsmæssige proces for en ny forordning om GSP og revisionen af præferenceberettigede landes gennemførelse af internationale konventioner vedrørende menneskerettigheder, herunder arbejdstagerrettigheder, giver mulighed for at styrke forpligtelsen til at opretholde respekten for menneskerettighederne i de pågældende tredjelande; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til, når den forhandler frihandelsaftaler (FTA'er) med tredjelande, at kræve, at de ratificerer de vigtigste internationale konventioner vedrørende menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljø, bl.a. den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; understreger, at tredjelandes ratificering af disse konventioner ideelt set bør finde sted, inden FTA-forhandlingerne afsluttes, således at overholdelsen af disse konventioner ophæves til et afgørende aspekt af FTA'er, og der opnås enighed om særlige klausuler; opfordrer desuden til, at det i de materielle bestemmelser i FTA'erne anerkendes, at parterne skal respektere og beskytte menneskerettighederne som anført i verdenserklæringen om menneskerettigheder, sædvaneretten og de internationale konventioner, som de er part i; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger vigtigheden af og opfordrer til en væsentlig forbedring af kvaliteten af forudgående og efterfølgende bæredygtighedsvurderinger; understreger, at formålet med bæredygtighedsvurderinger bør være at sikre, at den aftale, der forhandles om, i dens detaljerede formulerede bestemmelser indeholder tilstrækkelige værktøjer til at undgå negative indvirkninger på menneskerettighederne; anbefaler, at civilsamfundsorganisationer deltager i styringen af bæredygtighedsvurderinger, at vurderingerne foretages af eksperter i menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder, og at der tages hensyn til input fra civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

36.

Demokratistøtteaktiviteter

| 37. | fremhæver, at 2022 markerer tiåret for Parlamentets afgørelse om at udvise politisk lederskab ved at forpligte sig til at gøre store fremskridt i sine demokratistøtteaktiviteter, som det har gennemført gennem en samlet strategi for demokratistøtte siden 2014; glæder sig navnlig over sin støtte til kapacitetsopbygning for partnerparlamenter, mægling og fremme af en kultur med dialog og kompromis, herunder blandt unge politiske ledere, samt til at styrke kvindelige parlamentarikere, menneskerettighedsforkæmpere og repræsentanter fra civilsamfundsorganisationer og frie medier; opfordrer Kommissionen til fortsat at forfølge og udvide sine aktiviteter på disse områder og til at styrke finansiering og assistance til EU-organer og -agenturer samt andre støttebaserede organisationer og samtidig respektere princippet om ikkeforskelsbehandling; understreger, at direkte støtte til civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og personer, der giver udtryk for kritiske og afvigende holdninger, er af allerstørste betydning i den nuværende situation med øgede globale spændinger og øget undertrykkelse i et stigende antal lande; |
| --- | --- |

37.

| 38. | fremhæver betydningen af EU-valgobservationsmissioner og Parlamentets bidrag til udvikling og fremme af deres metode; opfordrer i den henseende Kommissionen til at overveje at ajourføre valgobservationsmetoden, således at den afspejler de seneste to årtiers udvikling; opfordrer indtrængende landene til at udmønte de henstillinger, som EU's valgobservationsmissioner er kommet med, med henblik på at forbedre tilrettelæggelsen af og rammerne for fremtidige valgprocesser og dermed øge deres gennemsigtighed og lovlighed og derigennem forbedre de pågældende landes demokratiske standarder; understreger betydningen af at øge EU's støtte til lokale valgobservatører, navnlig med hensyn til beskyttelse; gentager sin opfordring til EU om at arbejde tæt sammen med nationale og internationale organisationer såsom OSCE's Kontor for Demokratiske Institutioner og Menneskerettigheder, Europarådet og de andre organisationer, der har godkendt erklæringen om principperne for international valgobservation; |
| --- | --- |

38.

Multilateralisme og EU's arbejde på et multilateralt niveau

| 39. | bekræfter, at den effektive beskyttelse af menneskerettighederne i hele verden kræver stærkt internationalt samarbejde på et multilateralt niveau; understreger FN's og dets organers særlig betydningsfulde rolle som det primære forum, der skal være i stand til effektivt at fremme indsatsen for fred og sikkerhed, bæredygtig udvikling og overholdelse af menneskerettighederne og folkeretten; opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at støtte FN's arbejde, både politisk og økonomisk, herunder alle FN's menneskerettighedsorganer, navnlig traktatorganerne og de særlige procedurer; opfordrer FN's generalsekretær til med henblik herpå at tilvejebringe passende ressourcer fra FN's budget og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at øge deres frivillige bidrag; understreger, at det er nødvendigt, at EU og dets medlemsstater bestræber sig på at tale med én stemme i både FN og andre multilaterale fora og på at fremme de højeste menneskerettighedsstandarder på denne måde; minder om alle FN's medlemsstaters forpligtelser til at fremme og beskytte alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder som fastsat i De Forenede Nationers pagt og i FN's Generalforsamlings resolution 60/251; beklager, at to permanente medlemmer af FN's Sikkerhedsråd er ansvarlige for grove menneskerettighedskrænkelser, som udgør krigsforbrydelser og endda folkedrab; opfordrer FN's medlemsstater til at afstå fra at tage tilbageskridt, der svækker beskyttelsen af menneskerettighederne; fremhæver FN's Menneskerettighedsråds ansvar for at håndtere alle de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i hele verden; beklager, at en række medlemmer af FN's Menneskerettighedsråd har udvist åbenlys tilsidesættelse af deres menneskerettighedsforpligtelser, beviseligt har begået alvorlige menneskerettighedskrænkelser og ikke har samarbejdet med FN's menneskerettighedsmekanismer; opfordrer i den henseende til en grundlæggende reform af kriterierne for at blive medlem af FN's Menneskerettighedsråd; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at tage initiativ til og gå i spidsen for bestræbelserne på at opnå en koordineret holdning fra EU's og medlemsstaternes side til medlemskab af FN's Menneskerettighedsråd, hvilket vil fremme en større gennemsigtighed i valgprocessen, navnlig ved at gøre medlemsstaternes stemmer offentligt tilgængelige og fremlægge begrundelsen for deres stemmer, fremme en ægte konkurrenceproces ved at sikre, at de tre regionale blokke, som EU's medlemsstater er medlemmer af, stiller flere kandidater til rådighed end pladser, og sikre kandidaternes ansvarlighed ved at kontrollere deres frivillige tilsagn og historikker i samarbejdet med FN's Menneskerettighedsråd, FN's traktatorganer og særlige procedurer; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fordømmer på det kraftigste alle angreb på FN's mandatindehavere for særlige procedurer og på deres mandaters uafhængighed; opfordrer medlemsstaterne og EU's demokratiske partnere til beslutsomt at imødegå disse forsøg og træffe alle tænkelige foranstaltninger til at bidrage til at skabe sikre og åbne rum, hvor enkeltpersoner og civilsamfundsorganisationer kan interagere med FN, dets repræsentanter og dets mekanismer; fremhæver det arbejde, der udføres af FN's undersøgelseskommissioner og undersøgelsesmissioner, som i stigende grad anvendes til at reagere på situationer, der involverer alvorlige krænkelser af den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning, og til at bekæmpe straffrihed; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer til, at EU og medlemsstaterne støtter styrkelsen af de regionale menneskerettighedssystemer, herunder gennem finansiel bistand og tværregional erfaringsudveksling; fremhæver navnlig den afgørende rolle, som overvågningsorganer og retslige mekanismer, der er etableret under disse regionale systemer, spiller, og deres komplementaritet med FN's menneskerettighedssystem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer til, at EU og medlemsstaterne fører an i bestræbelserne i multilaterale forummer på at fremme vedtagelsen af en universelt anerkendt definition af terrorisme med tanke på målet om at bekæmpe denne svøbe; opfordrer dem endvidere til at lede indsatsen i forbindelse med FN's ottende gennemgang af den globale strategi for bekæmpelse af terrorisme i 2023 for at indsætte et stærkt sprog, der anerkender den negative indvirkning, som misbrug af terrorbekæmpelseslove og -politikker har haft på civilsamfundets råderum, og indtrængende opfordrer alle stater til at tage de nødvendige skridt til at reformere eller ophæve deres terrorbekæmpelseslovgivning for at sikre, at den ikke har en negativ indvirkning på civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer til, at EU og medlemsstaterne leder bestræbelserne i FN's forummer på at etablere en konstruktiv dialog med civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere og sikrer, at de inddrages på meningsfuld vis i alle faser af udviklingen og gennemførelsen af terrorbekæmpelsespolitikker; |
| --- | --- |

42.

| 43. | er dybt bekymret over, at autoritære regimer i stigende omfang angriber den regelbaserede verdensorden, herunder ved at anfægte menneskerettighedernes universalitet, relativisere dem, hævde, at de er et instrument til kulturelt hegemoni, der anvendes af de vestlige lande, udhule den internationale menneskerettighedslovgivning ved at genfortolke den og undergrave FN's organer og mekanismer til at stille stater til ansvar for krænkelser af menneskerettighederne; understreger, at EU skal forsvare menneskerettighedernes universalitet som en hovedprioritet og med henblik herpå føre an i en pagt og arbejde i alliance med andre demokratier og ligesindede partnere for at styrke multilaterale organisationer og forsvare den regelbaserede verdensorden mod stadig stærkere autoritære magter; understreger, at mindskelse af FN-organers effektivitet medfører reelle omkostninger i form af konflikter, tabte menneskeliv og menneskelige lidelser og i alvorlig grad svækker landenes generelle evne til at tackle globale udfordringer; opfordrer EU's medlemsstater og ligesindede partnere til at intensivere deres bestræbelser for at vende denne udvikling; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger behovet for, at ikkestatslige organisationer (NGO'er) foretager en upartisk, retfærdig og gennemsigtig gennemgang af ansøgninger om rådgivende status i FN's Økonomiske og Sociale Råd (ECOSOC); opfordrer til, at der tages skridt til at etablere et eget sæde for Unionen i alle multilaterale forummer, herunder FN's Sikkerhedsråd, ud over det allerede eksisterende permanente sæde for en af medlemsstaterne i Sikkerhedsrådet, hvilket vil styrke EU's handleevne samt dets konsekvens og troværdighed i verden; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater deltager i den generelle debat i FN’s Generalforsamling, og opfordrer indtrængende ECOSOC's medlemmer til fortsat at adressere de uberettigede hindringer, som NGO'er støder på i forbindelse med opnåelse af deres ECOSOC-akkreditering, navnlig dem, hvis ansøgninger har været under behandling i meget lang tid; |
| --- | --- |

44.

Opretholdelse af den humanitære folkeret

| 45. | noterer sig med bekymring, at den humanitære folkeret og den internationale menneskerettighedslovgivning i stadig større grad tilsidesættes, navnlig i de aktuelle konflikter rundt omkring i verden; understreger, at det er af største betydning for humanitære hjælpeorganisationer og velgørende organisationer at kunne yde fuld, rettidig og uhindret støtte til alle sårbare befolkningsgrupper, og opfordrer alle parter i væbnede konflikter til at beskytte civilbefolkningen og humanitært, lægeligt og uddannelsesfagligt personale og mediefolk; opfordrer til systematisk etablering af humanitære korridorer i regioner i krig og i kampsituationer for at give udsatte civilpersoner mulighed for at undslippe konflikten, og fordømmer på det kraftigste ethvert angreb på dem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | minder om, at den humanitære folkeret bør være retningsgivende for EU's politikker i forbindelse med situationer med besættelse eller annektering af territorier, og understreger vigtigheden af at sikre, at de er konsekvente angående disse situationer; fremhæver EU-baserede virksomheders ansvar for at anvende de strengeste due diligence-politikker over for enhver økonomisk eller finansiel aktivitet i eller med de pågældende territorier og for at sikre streng overholdelse af folkeretten og EU's sanktionspolitik, når det er relevant; |
| --- | --- |

46.

Bekæmpelse af straffrihed og styrkelse af international strafferetspleje

| 47. | understreger sammenhængen mellem krænkelser af menneskerettighederne og udbredt straffrihed og den manglende ansvarlighed i regioner og lande, der er berørt af konflikter; bifalder varmt ICC's fortsatte bidrag til bekæmpelsen af straffrihed; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater yder ICC tilstrækkelig støtte til, at den kan udføre sit arbejde; gentager sin fordømmelse af de gentagne bestræbelser på at underminere ICC's legitimitet og arbejde; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater fortsætter deres indsats for at imødegå dem og reagere på trusler og sanktioner mod menneskerettighedsforkæmpere og vidner, der samarbejder med ICC; understreger ICC's afgørende rolle i forbindelse med undersøgelser af krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater fortsætter samarbejdet med ICC om bekæmpelse og forebyggelse af sådanne forbrydelser; bifalder EU's og dets medlemsstaters fortsatte støtte til ICC og opfordrer EU-medlemsstaterne til at matche denne forpligtelse med den bæredygtige finansiering, der er nødvendig for at sikre retfærdighed i alle de situationer, der indbringes for ICC; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til, at EU støtter anklageren ved ICC i forbindelse med efterforskning og retsforfølgning af formodede gerningsmænd til krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og eventuelt folkedrab ved at yde politisk støtte, indsamle beviser og stille alle beviser i dets besiddelse til rådighed, herunder efterretninger fra åbne kilder, oplysninger og data, satellitbilleder og aflyttet kommunikation, og ved at stille tilstrækkelige menneskelige og finansielle ressourcer til rådighed for ICC's almindelige budget med henblik på fuldt ud at beskytte dens uafhængighed og upartiskhed; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer til, at EU og dets medlemsstater tilskynder deres partnerlande til at ratificere Romtraktaten og på denne måde udvide ICC's jurisdiktion; opfordrer til, at EU handler i overensstemmelse med Rådets afgørelse 2011/168/FUSP om Den Internationale Straffedomstol (26) og herved fortsat indtager en stærk holdning til aggressionsforbrydelser som krævet i Europa-Parlamentets beslutning af 17. juli 2014 om aggressionsforbrydelser (27); |
| --- | --- |

49.

| 50. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at udarbejde en omfattende EU-handlingsplan til bekæmpelse af straffrihed, som bl.a. bør indeholde kapitler om civilsamfundsorganisationernes vigtige rolle i kampen mod straffrihed og beskyttelsen af dem i alle situationer, der kræver det, og om foranstaltninger til bekæmpelse af straffrihed for kønsbaseret seksuel vold, herunder krænkelser af seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder (SRSR) i konfliktsituationer; opfordrer til, at EU og dets internationale partnere gør fuld brug af alle relevante instrumenter for at bekæmpe straffrihed, herunder støtte til universel jurisdiktion på nationalt plan, særlige domstole på nationalt og internationalt niveau, der også tager sig af aggressionsforbrydelser, og indførelse af fleksible samarbejds- og finansieringsmekanismer for hurtigt at indsamle og analysere beviser for forbrydelser; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse instrumenter anvendes på en koordineret og komplementær måde med andre relevante EU- og medlemsstatsinstrumenter; opfordrer Kommissionen til at udvikle et program til opbygning af både medlemsstaternes og tredjelandenes kapacitet til at anvende princippet om universel jurisdiktion i deres nationale retssystemer; |
| --- | --- |

50.

Fremskridt hen imod universel afskaffelse af dødsstraffen og forebyggelse af tortur og andre former for mishandling

| 51. | understreger endnu en gang sin principfaste modstand mod dødsstraffen, som er en grusom, umenneskelig og nedværdigende straf og er uigenkaldelig; fremhæver, at EU skal være utrættelig i sine bestræbelser på at opnå universel afskaffelse af dødsstraffen som et vigtigt mål i sin eksterne menneskerettighedspolitik; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater i alle internationale forummer forsvarer afskaffelsen og slår til lyd for, at denne holdning støttes i bredest muligt omfang; støtter FN-organernes fortsatte bestræbelser på universel afskaffelse af dødsstraffen i overensstemmelse med FN's Generalforsamlings resolutioner; fordømmer i stærke vendinger håndhævelsen af blasfemilove, der giver mulighed for dødsstraf i tilfælde af domfældelse, i hele verden; gentager, at friheden til at vælge sin religion, herunder om man vil tro eller slet ikke tro, er en grundlæggende menneskerettighed, der ikke kan straffes med døden eller nogen nedværdigende behandling; opfordrer alle lande, der endnu ikke har gjort det, til at afskaffe dødsstraffen eller til straks at indføre et moratorium som et første skridt mod afskaffelse; opfordrer desuden de berørte lande til at reducere listen over forbrydelser eller lovovertrædelser, der kan straffes med døden; opfordrer til gennemsigtighed i forbindelse med dødsdomme og henrettelser i lande, der ikke offentliggør disse statistikker; |
| --- | --- |

51.

| 52. | fordømmer alle tilfælde af tortur, umenneskelig eller nedværdigende behandling, tvungne forsvindinger, vilkårlige tilbageholdelser og ulovlige henrettelser og beklager, at det fortsat er almindeligt i mange lande; noterer sig med stor bekymring tendensen med det stigende antal tilfælde af tortur verden over og den udbredte straffrihed for gerningsmændene; anerkender den vigtige rolle, som civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere spiller i kampen mod tortur og andre former for mishandling; |
| --- | --- |

52.

Reaktion på de globale menneskerettigheds- og demokratiudfordringer

Indsatsen mod og genopretningen efter covid-19-pandemien

| 53. | er dybt bekymret over de langvarige negative konsekvenser af covid-19-pandemien for både demokratiets generelle tilstand og menneskerettighederne på verdensplan; fremhæver den uforholdsmæssigt store negative indvirkning på grupper i de mest sårbare situationer, herunder kvinder, børn, personer med handicap, personer, der lever med visse kroniske sygdomme, ældre, lesbiske, bøsser, biseksuelle, transpersoner, ikkebinære, interkønnede og queerpersoner (LGBTIQ-personer), fattige mennesker, personer, der tilhører etniske mindretal, trosmindretal og religiøse mindretal, flygtninge og migranter samt personer, der er fængslet eller tilbageholdt; er endvidere bekymret over forsinkelser og hindringer i adgangen til sundhedsydelser og den deraf følgende stigning i utilsigtede graviditeter, seksuel og kønsbaseret vold, usikre aborter og mødre- og spædbørnsdødelighed; noterer sig med beklagelse anvendelsen af covid-19-forebyggelsesforanstaltningerne som et påskud til at nægte familiemedlemmer eller advokater besøg i tilbageholdelsesfaciliteter og til at krænke tilbageholdtes rettigheder; påskønner den rolle, som menneskerettighedsforkæmpere og journalister har spillet, sommetider endda med livet som indsats, for at rapportere eller forsøge at forhindre overtrædelser af menneskerettighederne under pandemien; |
| --- | --- |

53.

| 54. | gentager, at retten til et så sundt liv som muligt og universel adgang til sundhedspleje er blandt de grundlæggende rettigheder for alle mennesker uden sondring; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater støtter forsvaret af disse rettigheder, navnlig i de lande og regioner, hvor sundhedstjenesterne er mest sparsomme, og opfordrer indtrængende landene til at gøre fremskridt med hensyn til at lette adgangen til sundhedsydelser; anfører, at EU fortsat bør finansiere udvikling og global forsyning af covid-19-vacciner, sørge for oplysning om fordelene ved vaccination og øge tilgængeligheden af, adgangen til og prisoverkommeligheden af vaccination for at undgå sygdomme, der kan forebygges ved vaccination; |
| --- | --- |

54.

| 55. | gentager, at personlig frihed, forsamlingsfrihed tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed og ytringsfrihed er hjørnestenene i et demokrati; er dybt bekymret over den stigende brug af masseovervågningsteknologi, navnlig af autoritære regimer, for at indskrænke disse friheder, hvilket blev endnu mere markant under dække af covid-19-forebyggelsesforanstaltningerne; opfordrer til et strengt og effektivt forbud mod salg af masseovervågningsteknologier; opfordrer til en større reaktion på masseudbredelsen af desinformation og konspirationsteorier i det digitale miljø, som i stor udstrækning, men ikke udelukkende, opretholdes af autoritære regimer samt ikkestatslige aktører; |
| --- | --- |

55.

Kvinders rettigheder, styrkelse af kvinders indflydelse og status og ligestilling mellem kønnene

| 56. | fordømmer det forhold, at intet land i verden endnu har opnået ligestilling mellem kønnene; understreger, at der fortsat forekommer udbredt kønsbaseret vold og intersektionel forskelsbehandling i alle regioner i verden; understreger, at kvinder og piger fortsat er de største ofre i voldelige kriser, og at seksuel, kønsbaseret og reproduktiv vold fortsat foregår mange steder i verden, og navnlig anvendes under væbnede konflikter som et krigsvåben; fremhæver, at kvindelige menneskerettighedsforkæmpere, aktivister, journalister og advokater er særligt udsatte, og at de oplever hastigt stigende onlinechikane og -intimidering og vedvarende trusler og angreb; |
| --- | --- |

56.

| 57. | fremhæver med dyb bekymring den tiltagende kønsbaserede vold og vold i hjemmet og beklager tilbageslagene med hensyn til SRSR i både udviklingslande og udviklede lande; gentager sin opfordring til EU og dets medlemsstater om fuldt ud at støtte kvinders ret til fysisk integritet, værdighed og selvstændig beslutningstagning og effektivt at bekæmpe kønsbaseret vold og vold i hjemmet; henleder opmærksomheden på, at kvinder på trods af EU's bestræbelser stadig udgør et mindretal i ledelsesfunktioner, at de tjener mindre end mænd for at udføre de samme opgaver og besætte de samme stillinger, og at deres evner og færdigheder undervurderes eller undermineres på grund af deres køn; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer til, at EU og dets internationale partnere øger deres indsats for at sikre kvinder, piger og sårbare grupper fuld overholdelse af menneskerettighederne og sikrer lige muligheder for alle; opfordrer til en verdensomspændende udryddelse af love og praksis, der forhindrer kvinder i at udøve deres rettigheder, navnlig rettighederne til uddannelse, arbejde og deltagelse i den politiske og offentlige beslutningstagning; beklager de situationer, hvor kvinder og husstande med kvindeligt overhoved, navnlig i humanitære kriseområder, nægtes adgang til humanitær bistand og basale tjenester, fordi nationale og lokale myndigheder insisterer på, at disse tjenester skal leveres af kvindelige arbejdstagere, samtidig med at kvinders adgang til beskæftigelse begrænses; opfordrer de lande, der endnu ikke har gjort det, til at ratificere og gennemføre Istanbulkonventionen; |
| --- | --- |

58.

| 59. | fordømmer kraftigt enhver brug af tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, husarrest, voldtægt og anden nedværdigende behandling af kvinder; opfordrer Kommissionen og EUSR for menneskerettigheder til at adressere spørgsmålet om tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber; |
| --- | --- |

59.

| 60. | minder staterne om deres forpligtelse til at sikre adgang til omfattende SRSR-tjenester, herunder moderne svangerskabsforebyggende metoder, sikker og lovlig abort, sundhedspleje for mødre, både før og efter fødslen, assisteret befrugtning og adgang til undervisning og oplysninger vedrørende SRSR, herunder omfattende seksualundervisning, uden nogen form for forskelsbehandling; opfordrer til, at de juridiske rettigheder og den juridiske beskyttelse styrkes yderligere, og at hindringerne for adgang til SRSR på globalt plan fjernes; gentager sin opfordring til at medtage retten til sikker og lovlig abort i chartret; glæder sig over offentliggørelsen af de ajourførte retningslinjer fra Verdenssundhedsorganisationen, der indeholder centrale anbefalinger til sundhedssystemerne om levering af abortydelser; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater fuldt ud støtter og fremmer SRSR, herunder adgang til abort, i multilaterale og bilaterale forbindelser i overensstemmelse med den internationale menneskerettighedslovgivning og internationale menneskerettighedsstandarder; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer til mere samordnede bestræbelser på at eliminere brugen af seksuel vold som et krigsvåben og bekæmpe straffrihed for gerningsmændene til denne form for vold; opfordrer Kommissionen til at fortsætte bestræbelserne på fuldstændigt at udrydde praksis med kvindelig kønslemlæstelse på verdensplan; opfordrer til et stærkere EU-engagement i og støtte til beskyttelse af kvinders rettigheder i tredjelande i alle dets bestræbelser inden for konfliktforebyggelse og -løsning samt fredsbevarelse, humanitær bistand og postkonfliktgenopbygning, retsopgør og fremme af menneskerettigheder og demokratiske reformer, med særligt fokus på rettighederne for kvinder, der lider under fjendtlighed, forskelsbehandling eller stigmatisering, som er gravide eller har nyfødte børn, eller som er arbejdsløse eller lever i fattigdom; |
| --- | --- |

61.

| 62. | gentager, at der er behov for en solid indsats for at sikre fuld gennemførelse af kønshandlingsplan III; opfordrer til, at EU som fastsat i kønshandlingsplan III sætter kraftigt ind over for intersektionalitet ved at udvikle en politik til bekæmpelse af de mange former for forskelsbehandling, som de millioner af kvinder og piger, der er ofre for krænkelser af kastebaserede, borgerlige, politiske, økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, herunder seksuelt misbrug og vold, fordrivelse, tvangsarbejde og/eller pligtarbejde, prostitution og menneskehandel, udsættes for; |
| --- | --- |

62.

| 63. | gentager sin fordømmelse af den kommercielle anvendelse af surrogatmoderskab, som er et globalt fænomen, der udsætter kvinder over hele verden for udnyttelse og menneskehandel, i særdeleshed økonomisk og socialt udsatte kvinder; pointerer den alvorlige skade, dette fænomen forårsager for kvinder og deres rettigheder, sundhed og kønsligestilling, samt understreger dets grænseoverskridende konsekvenser; opfordrer til en europæisk retlig ramme til håndtering af de negative konsekvenser af kommercielt surrogatmoderskab; |
| --- | --- |

63.

| 64. | fordømmer lovgivning, politikker og praksis, der gør det muligt at udvælge børn på grundlag af køn, race og handicap eller ethvert andet grundlag; |
| --- | --- |

64.

Barnets rettigheder

| 65. | opfordrer til en systematisk og konsekvent tilgang til fremme og forsvar af børns rettigheder i alle EU's eksterne politikker; opfordrer til en større fælles indsats for at beskytte børns rettigheder i krise- og nødsituationer og glæder sig over Rådets konklusioner om dette emne; udtrykker bekymring over, at det stigende antal af sådanne krisesituationer på verdensplan kombineret med de langvarige virkninger af covid-19-pandemien har ført til øgede krænkelser af børns rettigheder i hele verden, herunder vold, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, seksuelt misbrug, herunder kønslemlæstelse, handel med børn, tvungen adskillelse af børn fra deres forældre og omvendt i tilfælde af moderne slaveri, børnearbejde, rekruttering af børnesoldater, manglende adgang til uddannelse og sundhedspleje, fejlernæring og ekstrem fattigdom; fremhæver de uforholdsmæssigt store og langvarige virkninger af fødevareusikkerhed på børn, som direkte påvirker ikke kun deres sundhed og udvikling, men også deres uddannelse, og øger den uhyrlige praksis med børneægteskaber; fremhæver det stadig høje antal børn på verdensplan, der er tvunget til at arbejde, oftest under usikre forhold, på sværttilgængelige steder såsom mineskakter, med udvinding af råstoffer, herunder sjældne mineraler, i industri såvel som i landbrug; fremhæver, at 2021 var det internationale år for afskaffelse af børnearbejde, og minder om EU's nultolerancepolitik over for denne praksis; opfordrer de lande, der endnu ikke har ratificeret FN's konvention om barnets rettigheder, til at gøre dette snarest muligt; |
| --- | --- |

65.

| 66. | beklager, at børn fortsat udnyttes som krigsredskab; gentager, at mindreårige på grund af deres sårbarhed ofte er de første, der udsættes for vold i krigstruede områder, navnlig hvad angår etnisk motiverede repressalier, når stammer og etniske grupper bekriger hinanden; fordømmer tvangsrekruttering af mindreårige i krigsområder såvel som instrumentalisering heraf og seksuel vold rettet mod dem; understreger behovet for at skabe veje til reintegration og erstatning til børn, der har fået krænket deres rettigheder, og at FN's dagsorden for børn i væbnede konflikter skal mainstreames i alle EU's foranstaltninger udadtil; opfordrer de berørte medlemsstater til at sikre beskyttelse af børn, der er statsborgere i disse medlemsstater, og som er fængslet eller tilbageholdt i tredjelande; opfordrer Kommissionen til at intensivere sine bestræbelser på at bekæmpe straffrihed for krigsforbrydelser mod børn, til at styrke sit samarbejde med humanitære organisationer og NGO'er med fokus på børn og til at beskytte børns rettigheder, når de samarbejder og indgår partnerskaber med tredjelande; |
| --- | --- |

66.

| 67. | fremhæver, at retten til uddannelse især har lidt tilbageslag med hidtil usete afbrydelser i undervisningen på grund af covid-19, men også på grund af religiøs ekstremisme og forskelsbehandling af piger; udtrykker bekymring over bortvisningen af gravide teenagere fra skoler; minder om, at alle børn har ret til fyldestgørende seksualundervisning, der er ikkediskriminerende, evidensbaseret, videnskabeligt korrekt og alderssvarende, og som tackler skadelige kønsnormer; opfordrer EU til at fortsætte bestræbelserne på at skaffe adgang til uddannelse, herunder innovative måder til overvindelse af de hindringer, der påføres af nationale myndigheder; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at udvide deres støtte til tredjelande for at hjælpe dem med at tilpasse sig de udfordringer, de har stået over for under covid-19-pandemien på uddannelsesområdet; fremhæver, at støtten kunne være i form af en øget tildeling af midler gennem NDICI — et globalt Europa, men også kunne omfatte kapacitetsopbygning og bedste praksis baseret på EU-delegationers erfaringer på verdensplan; fremhæver, at det skiftende internationale miljø kan kræve en finansiel løsning, der gør det muligt for flere donorer at reagere for at dække den voksende finansieringskløft for at nå FN's mål 4 for bæredygtig udvikling, som sigter mod at sikre alle lige adgang til kvalitetsuddannelse og fremme alles muligheder for livslang læring; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at opretholde en solid finansiering af uddannelse gennem alle EU's eksterne finansieringsinstrumenter i overensstemmelse med benchmarket på 10 % for uddannelse i NDICI — et globalt Europa; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til også at bistå tredjelandes regeringer med at opbygge og videreudvikle stærkere kønsorienterede og inklusive uddannelsessystemer; minder om, at FN har fastlagt, at kvinders adgang til uddannelse er en grundlæggende rettighed; mener, at en styrkelse af pigers adgang til uddannelse og støtte til kvinders deltagelse i uddannelse og karrierer inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik bør være et centralt politisk mål for EU; fastholder i denne forbindelse, at piger skal kunne fuldføre deres uddannelse og have adgang til alderssvarende oplysninger og tjenester uden forskelsbehandling og kønsbias og med lige muligheder for at realisere deres potentiale; understreger det presserende behov for at håndtere kønsrelaterede hindringer for uddannelse, såsom love, politikker og skadelige sociokulturelle normer, der forhindrer piger i at fortsætte deres uddannelse i tilfælde af graviditet, ægteskab eller moderskab; opfordrer til bekæmpelse af kønsstereotyper og skadelige sociokulturelle normer gennem uddannelse og forebyggelse af vold gennem kønssensitiv uddannelse; |
| --- | --- |

68.

Ældre menneskers rettigheder

| 69. | opfordrer til, at EU og dets medlemsstater udvikler nye måder at styrke ældre menneskers rettigheder på; understreger ældre menneskers udfordringer med hensyn til fuld udøvelse af alle menneskerettigheder, herunder forskelsbehandling på grund af alder, fattigdom, vold, manglende social beskyttelse, sundhedspleje og andre væsentlige tjenester samt barrierer for beskæftigelse; understreger FN's åbne arbejdsgruppe vedrørende aldrings arbejde for et juridisk bindende instrument med det formål at styrke beskyttelsen af menneskerettighederne for ældre mennesker og opfordrer til, at EU og dets medlemsstater overvejer aktiv støtte til dette arbejde; |
| --- | --- |

69.

Rettigheder for personer med handicap

| 70. | glæder sig over vedtagelsen af EU's strategien for 2021-2030 for rettigheder for personer med handicap som et redskab til forbedring af situationen for personer med handicap og deres rettigheder på verdensplan, navnlig fattigdom og forskelsbehandling, men også problemer med adgang til uddannelse, sundhedspleje og beskæftigelse samt deltagelse i det politiske liv; opfordrer til en systematisk gennemførelse af denne strategi indadtil og udadtil; understreger, at pligten til pleje af personer med handicap sædvanligvis pålægges deres familie, navnlig kvinderne, og opfordrer EU til at hjælpe tredjelande med at udvikle politikker til støtte for plejepersonale til personer med handicap; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til gennem EU's eksterne foranstaltninger at øge deres indsats for at fremme lige rettigheder for personer med handicap; understreger behovet for en struktureret dialog med handicaporganisationer i partnerlandene for at sikre en meningsfuld deltagelse og vellykket inddragelse i planlægningen, gennemførelsen og overvågningen af EU's eksterne finansieringsinstrumenter; understreger behovet for indtrængende at opfordre kandidatlande og potentielle kandidatlande til at gennemføre reformer for at forbedre situationen for personer med handicap og opfordrer Kommissionen til at bistå dem med at udvikle en struktureret proces for høring af personer med handicap og deres repræsentative organisationer; opfordrer til, at der sørges for investeringer, uddannelse og kapacitetsopbygning til EU-delegationerne med henblik på at gennemføre bestemmelserne i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap om humanitær indsats og internationalt samarbejde; |
| --- | --- |

71.

Intolerance, fremmedhad og forskelsbehandling

| 72. | understreger sin modstand mod og fordømmelse af intolerance, fremmedhad og forskelsbehandling på baggrund af race, etnicitet, nationalitet, samfundsklasse, handicap, kastetilhørsforhold, religion, tro, alder, køn, seksuel orientering eller kønsidentitet, som i mange af verdens regioner fører til drab og forfølgelse, navnlig i konfliktsituationer; fremhæver, at racisme, forskelsbehandling, fremmedhad, religiøs forfølgelse og lignende intolerance fortsat er et stort problem på verdensplan, hvilket fører til krænkelser af rettigheder på alle livets områder, herunder adgang til uddannelse, sundhedspleje, arbejde samt adgang til klage og domstolsprøvelse, og at disse spørgsmål er blevet yderligere forværret af covid-19-pandemien; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater går forrest i den globale kamp mod antisemitisme, og glæder sig over vedtagelsen af EU-strategien med henblik herpå; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationerne til i samarbejde med medlemsstaterne og med input fra Parlamentet at udvikle specifikke lokale strategier til bekæmpelse af kastebaseret forskelsbehandling i de lande, der er mest berørt af den, i dialog med lokale repræsentanter og civilsamfundsorganisationer, og til at indbyde dem til høringer som følge af EU's aftaler eller instrumenter, herunder menneskerettighedsdialoger; |
| --- | --- |

72.

| 73. | anbefaler, at Parlamentet behandler kastebaseret forskelsbehandling i alle sine relevante udvalg (Udenrigsudvalget, Udviklingsudvalget, Udvalget om International Handel og Underudvalget om Menneskerettigheder) og delegationer, udpeger et kontaktpunkt om kastebaseret diskrimination og ved besøg i asiatiske lande, der er berørt af spørgsmålet (Indien, Pakistan, Bangladesh, Nepal, Sri Lanka), rådfører sig med dalit-organisationer, rejser spørgsmålet om kastebaseret forskelsbehandling med Parlamentets modparter og myndighederne og afholder en høring for at gennemgå EU's foranstaltninger og fremskridt som led i den internationale dag for afskaffelse af racediskrimination; |
| --- | --- |

73.

Nationale, etniske og sproglige mindretal

| 74. | beklager dybt, at mange lande på trods af deres tilsagn om at beskytte mindretal fører en politik med tvungen assimilering af nationale, etniske og sproglige mindretal ved at tilsidesætte deres rettigheder; understreger, at mindretal ikke bør blive et mål eller et instrument for militære spændinger eller konflikter; minder om landenes forpligtelser på grundlag af internationale traktater og aftaler til at beskytte disse mindretals rettigheder på deres respektive områder; opfordrer regeringerne i EU's partnerlande til at respektere nationale, etniske og sproglige mindretals rettigheder, herunder deres kultur, sprog, religion, traditioner og historie, med henblik på at bevare mangfoldighed og sproglig og kulturel identitet; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater yder aktiv støtte til disse partnerlande med henblik herpå; opfordrer Kommissionen til at støtte beskyttelsen af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder for personer, der tilhører mindretal i hele verden, herunder inden for rammerne af de tematiske programmer for menneskerettigheder og demokrati under NDICI — et globalt Europa; |
| --- | --- |

74.

LGBTIQ-personers rettigheder

| 75. | fordømmer på det kraftigste de krænkelser af menneskerettighederne, herunder forskelsbehandling, stigmatisering, vilkårlig tilbageholdelse, tortur, forfølgelse og drab, som LGBTIQ-personer i hele verden fortsat udsættes for; mener, at voldshandlinger og -praksis mod personer på grund af deres reelle og opfattede seksuelle orientering, kønsidentitet eller -udtryk eller kønsegenskaber ikke bør gå ustraffet hen og skal udryddes; fremhæver, at LGBTIQ-personer og deres forkæmpere verden over fortsat udsættes for krænkelser af menneskerettighederne, herunder forskelsbehandling, stigmatisering, forfølgelse, vold og drab; opfordrer til, at EU gør en større indsats for at sikre, at LGBTIQ-personer fuldt ud kan udøve deres menneskerettigheder både internt og eksternt, og til at spille en ledende rolle med hensyn til at forsvare beskyttelsen af dem i sine eksterne politikker; opfordrer til fuld gennemførelse af strategien for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025 som EU's redskab til forbedring af situationen for LGBTIQ-personer i hele verden; opfordrer EU-institutionerne til at gå foran med et godt eksempel ved proaktivt at forsvare LGBTIQ-personers rettigheder i hele verden og ved omhyggeligt og konsekvent at anvende EU's retningslinjer i hele EU's udenrigspolitik for at fremme og beskytte alle menneskerettigheder for LGBTIQ-personer; |
| --- | --- |

75.

Ytringsfrihed, mediefrihed og retten til information

| 76. | understreger, at ytringsfrihed — både online og offline — og adgang til pålidelig information er af yderste vigtighed for demokratiet og et blomstrende civilsamfundsmæssigt råderum; udtrykker dyb bekymring over de voksende begrænsninger og krænkelser af retten til privatlivets fred, ytringsfriheden, informationsfriheden og forenings- og forsamlingsfriheden, som statslige og ikkestatslige aktører har gennemtvunget i mange lande rundt om i verden, navnlig for journalister, gennem censur eller behovet for selvcensur og misbrug af love om terrorbekæmpelse, hvidvask af penge, injurier og korruption, og som har til formål at lukke munden på journalister, civilsamfundsorganisationer og menneskerettighedsforkæmpere; fordømmer anvendelsen af alt for bred terminologi, der gør det muligt for myndighederne at forbyde utallige handlinger og kriminalisere lovligt menneskerettighedsarbejde, og manglen på tilstrækkelige menneskerettighedsgarantier i mange af disse stykker lovgivning, navnlig hvad angår retten til en retfærdig rettergang; fordømmer endvidere brugen af teknologier såsom spyware til at forfølge journalister eller hindre eller kontrollere deres arbejde; udtrykker desuden dyb bekymring over journalisters fysiske sikkerhed, angreb på dem, herunder udenretslige henrettelser og vilkårlige tilbageholdelser, og det forhold at over 61 journalister og mediefolk indtil videre er blevet dræbt i 2022; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer Kommissionen til at beskytte ytringsfriheden og sikre offentlig adgang til information via internettet som et middel til at opnå ytringsfrihed; fordømmer de brutale overgreb og magtanvendelsen, chikanen, de vilkårlige tilbageholdelser og de udenretslige henrettelser mod fredelige demonstranter i en række tredjelande; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer EU til at støtte troværdige medier og informationskilder, der bidrager til myndighedernes ansvarlighed og overgangen til demokrati; udtrykker bekymring over den udbredte anvendelse af strategiske retssager mod offentligt engagement (SLAPP'er) for at lukke munden på journalister, aktivister, fagforeningsfolk og menneskerettighedsforkæmpere, herunder miljømenneskerettighedsforkæmpere, i hele verden; understreger, at denne praksis yderligere begrænser civilsamfundets og menneskerettighedsforkæmperes råderum i hele verden i en situation, hvor civilsamfundets råderum konstant er blevet indskrænket i flere år, og hvor offentlige myndigheder og private aktører i stigende grad har angrebet retten til ytringsfrihed og forenings- og forsamlingsfrihed; glæder sig i denne forbindelse over Kommissionens forslag til et direktiv, der har til formål at beskytte journalister og menneskerettighedsforkæmpere mod misbrug af retssager og SLAPP'er; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opfordrer indtrængende Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til i samarbejde med medlemsstaterne at udvikle en strategi til bekæmpelse af den udbredte anvendelse af SLAPP'er mod menneskerettighedsforkæmpere, journalister, aktivister og fagforeningsfolk verden over; opfordrer endvidere Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at inkludere vejledning om, hvordan der kan ydes effektiv beskyttelse af ofre for SLAPP'er, herunder gennem finansiel bistand til dækning af advokatsalærer, i en sådan strategi; opfordrer EU-delegationerne til at dokumentere SLAPP'er og medtage dem i deres overvågnings-, rapporterings- og vurderingsaktiviteter; tilskynder lovgivere i tredjelande til at affatte love med samme mål som led i generelle initiativer, der har til formål at støtte og sikre ytringsfriheden, herunder mediefrihed og pluralisme; |
| --- | --- |

79.

| 80. | glæder sig over, at Kommissionen agter at finansiere projekter for at hjælpe journalister med juridiske og praktiske problemer, også uden for EU, gennem handlingsplanen for europæisk demokrati; opfordrer til, at EU intensiverer sin indsats for at hjælpe udsatte journalister på verdensplan og garantere deres sikkerhed, herunder ved at tilvejebringe et sikkert tilflugtssted og midler til at fortsætte deres arbejde, hvis de bliver nødt til at forlade deres hjem, og ved at arbejde tæt sammen med partnerlandene om dette spørgsmål, navnlig inden for rammerne af EU's partnerskabsaftaler med tredjelande; glæder sig over den rolle, som programmer såsom Media4Democracy og de EU-finansierede aktiviteter i Den Europæiske Demokratifond spiller i denne forbindelse; |
| --- | --- |

80.

| 81. | udtrykker alvorlig bekymring over restriktionerne med hensyn til den akademiske frihed og voksende censur samt fængsling af akademikere verden over, som har væsentlige konsekvenser for retten til uddannelse; opfordrer til, at EU og medlemsstaterne intensiverer deres diplomatiske indsats og nødbeskyttelsen og støtten gennem bilateralt og multilateralt engagement i forbindelse med statslige og ikkestatslige aktørers trusler mod eller angreb på akademisk frihed; opfordrer til, at EU sikrer fortsat støtte på højt plan til Global Campus of Human Rights som et flagskib for EU's støtte til uddannelse i menneskerettigheder i hele verden; |
| --- | --- |

81.

Retten til tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed

| 82. | noterer sig, at 40-årsdagen for FN's erklæring om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro faldt i 2021; minder om, at tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed er grundlæggende rettigheder for ethvert menneske og gælder for alle mennesker på lige fod; konstaterer med dyb bekymring, at retten til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed, til at have en tro, til ikke at tro eller til at identificere sig som ateist eller agnostiker, herunder retten til at give udtryk for religiøs eller ikke-religiøs overbevisning gennem ytringer, undervisning og praksis og retten til at skifte eller forlade sin religion, stadig krænkes i mange af verdens lande; fremhæver den negative virkning af covid-19-pandemien, idet nogle regeringer stadig bruger den som et påskud til yderligere forskelsbehandling, herunder vold mod og forfølgelse af religiøse mindretal; fordømmer volden mod og forfølgelsen af personer, der tilhører mindretal, på grund af deres tro eller religion; beklager, at den berører mange religiøse samfund og trossamfund samt grupper af mennesker, der er ateister, humanister eller agnostikere, eller som ikke identificerer sig med nogen religion; bemærker med dyb bekymring, at ikke-religiøse, sekulære og humanistiske organisationer i stigende grad oplever forfølgelse, herunder hidtil usete bølger af opfordringer til vold mod dem, had og drab, i en række lande; |
| --- | --- |

82.

| 83. | fordømmer angrebene på utallige enkeltpersoner og civilsamfundsorganisationer for fredeligt at sætte spørgsmålstegn ved, kritisere eller satirisere religiøse overbevisninger og minder om, at det at udtrykke kritiske meninger om religion er et legitimt udtryk for tankefrihed eller kunstnerisk skabelsesfrihed; |
| --- | --- |

83.

| 84. | udtrykker endvidere bekymring over misbrug og instrumentalisering af religion til at fremme intolerance eller undergrave menneskerettigheder såsom LGBTIQ+-personers rettigheder og kvinders rettigheder, navnlig SRSR, samt børns ret til tanke-, samvittigheds- og religionsfrihed; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opfordrer til, at EU og dets medlemsstater styrker deres indsats for at beskytte retten til tanke-, samvittigheds-, religions- eller trosfrihed, rejser disse spørgsmål i FN's menneskerettighedsforummer og arbejder med de relevante FN-mekanismer og -komitéer; opfordrer Kommissionen og Rådet til at gennemføre ambitiøse programmer for at forsvare denne ret i hele verden, herunder tilskynde til og støtte internationale bestræbelser på at indsamle beviser for masseforbrydelser på grund af tro eller religion, bringe gerningsmændene for retten, gøre straffedomme effektive og yde erstatning til ofrene; opfordrer Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at samarbejde med tredjelande om at vedtage foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af hadforbrydelser i alle EU's eksterne politikker; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationerne til, hvor det er relevant, at inddrage trosbaserede organisationer i deres dialoger med civilsamfundet med henblik på at skræddersy menneskerettighedspolitikker til landespecifikke religiøse og kulturelle sammenhænge, bl.a. som følge af den rolle, som visse trosbaserede organisationer spiller med hensyn til at reagere på humanitære kriser; bemærker, at den del af befolkningen, der ikke identificerer sig med nogen religion, ikke bør negligeres i EU's politiske ramme om tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed; opfordrer til en evaluering af EU's retningslinjer fra 2013 om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, jf. artikel 70 heri; |
| --- | --- |

85.

Menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer

| 86. | støtter kraftigt menneskerettighedsforkæmperes arbejde og fremhæver de risici, de står over for i deres bestræbelser på at beskytte menneskerettighederne, herunder trusler mod dem og deres familie, chikane og vold; fordømmer den kendsgerning, at hundredvis af menneskerettighedsforkæmpere er blevet slået ihjel for deres arbejde, hvoraf hovedparten var miljøforkæmpere; bifalder EU's indsats for at støtte menneskerettighedsforkæmpere i deres arbejde, herunder ProtectDefenders.eu-mekanismen; opfordrer til, at disse bestræbelser intensiveres for at mindske den stigende risiko, som menneskerettighedsforkæmpere udsættes for i hele verden, herunder vilkårlig tilbageholdelse og fængsling, verbale og fysiske angreb, juridisk chikane og restriktioner og grænseoverskridende trusler eller undertrykkelse; opfordrer medlemsstaterne til at suspendere alle aktive udleveringsaftaler med lande, hvor menneskerettighedssituationen er uforenelig med medlemsstaternes internationale non-refoulementforpligtelser; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opfordrer til, at EU og dets medlemsstater aktivt tager fat på lovgivningsmæssige eller administrative forsøg på at lukke af for forsvar af menneskerettighederne; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater udvikler en strategisk vision på højt plan for at imødegå de stigende globale angreb på menneskerettighedsforkæmpere, herunder gennem vedtagelse af stærke konklusioner fra Rådet for Udenrigsanliggender, der fastlægger en kollektiv strategi på højt plan for EU's globale indsats over for menneskerettighedsforkæmpere, og til fuldt ud at gennemføre deres politiske tilsagn om beskyttelse af udsatte menneskerettighedsforkæmpere såsom dem, der indgår i EU's handlingsplan for demokrati og menneskerettigheder 2020-2024 og i EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater også aktivt støtter udviklingen og gennemførelsen af passende og effektive beskyttelsessystemer for menneskerettighedsforkæmpere, der er i fare eller i sårbare situationer, herunder gennem meningsfuld høring af dem og på grundlag af omfattende, kvalitative risikoanalyser, der sikrer, at sådanne mekanismer er helhedsorienterede og har tilstrækkelige ressourcer, vurderer og styrer risiciene på en forebyggende måde og udarbejder beskyttelsesplaner, der reelt imødekommer enkeltpersoners, kollektive gruppers og lokalsamfunds behov for beskyttelse; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater, navnlig EUSR for menneskerettigheder og EU-ambassadører, bliver mere aktive med hensyn til offentliggørelse af offentlige erklæringer og andre former for offentligt og privat politisk engagement til støtte for menneskerettighedsforkæmpere, der er i fare, og dem, der er fængslet i lange perioder, og med hensyn til at hjælpe til besøg i fængslerne for sidstnævnte og lette deres familiebesøg; insisterer på, at EU-Udenrigstjenesten og EU-delegationerne skal være særligt opmærksomme på situationen for Sakharovprismodtagerne og -finalisterne, der er i fare, og at de træffer resolutte foranstaltninger i samarbejde med medlemsstaterne og Parlamentet for at sikre deres trivsel, sikkerhed eller løsladelse; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til regelmæssigt at rapportere tilbage om de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med sagerne om Sakharovprismodtagere og -finalister, der bliver tilbageholdt eller udsat for begrænsninger af deres frihedsrettigheder, eller hvis opholdssted fortsat er ukendt; |
| --- | --- |

87.

| 88. | udtrykker bekymring over de hindringer, som menneskerettighedsforkæmpere støder på i hele verden med hensyn til at få adgang til humanitære EU-visa og/eller korttidsvisa; minder om betydningen af dette vigtige sikkerheds- og beskyttelsesredskab, der gør det muligt for menneskerettighedsforkæmpere at få adgang til sikre tilflugtssteder, når det er nødvendigt, at drage fordel af eksisterende muligheder for hvile og aflastning, at nyde godt af midlertidige flytningsprogrammer og at gennemføre væsentlige internationale fortaler-, mobiliserings- og netværksaktiviteter på EU's område; opfordrer til en EU-dækkende ordning for udstedelse af humanitære korttidsvisa til midlertidig flytning af menneskerettighedsforkæmpere, der er i fare, samt en mere koordineret EU-politik for medlemsstaternes udstedelse af nødvisa til menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer EU til at udvikle en mere forudsigelig, koordineret og konsekvent visumpolitik for menneskerettighedsforkæmpere, der giver mulighed for fleksible og reaktive protokoller, herunder i kritiske situationer; |
| --- | --- |

88.

| 89. | beklager de forskellige former for forbud mod civilsamfundsorganisationer og indskrænkninger i deres virksomhed, såsom lovgivning, herunder terrorbekæmpelseslovgivning, der har til formål at begrænse civilsamfundets spillerum og bringe kritiske stemmer til tavshed eller fremme organisationer, der er sponsoreret af tredjelandes regeringer (statsligt organiserede NGO'er (GONGO'er); beklager den udbredte vedtagelse af love om såkaldte udenlandske agenter i mange lande, som tvinger enkeltpersoner og enheder, der modtager støtte fra udlandet, til at registrere sig som udenlandske agenter; udtrykker særlig bekymring over anvendelsen af disse love til at stigmatisere og begrænse civilsamfundets og menneskerettighedsforkæmperes arbejde, herunder gennem begrænsninger af retten til adgang til finansiering; opfordrer EU til at samarbejde med modparter for at opnå ophævelse eller revision af sådanne love og opfordrer til, at EU-institutionerne og -organerne, navnlig EU-Udenrigstjenesten, i samarbejde med Kommissionen udvikler en koordineret strategi med henblik herpå; |
| --- | --- |

89.

| 90. | beklager, at kvindelige menneskerettighedsforkæmpere udsættes for kønsbaseret vold og lider under manglende adgang til tilstrækkelige ressourcer og beskyttelsesmekanismer; tager afstand fra, at kvindelige menneskerettighedsforkæmpere og kvinderettighedsaktivister fortsat udsættes for seksuelle overgreb, trues, intimideres, kriminaliseres og sågar dræbes; beklager desuden, at kvindelige menneskerettighedsforkæmpere, der arbejder med SRSR, i særlig grad angribes målrettet i hele verden, og opfordrer til, at EU og dets medlemsstater offentligt og privat fordømmer angreb og trusler mod menneskerettighedsforkæmpere, der arbejder på dette område, og proaktivt sikrer passende repræsentation af SRSR-forkæmpere i høringerne; understreger behovet for, at EU politisk og finansielt støtter civilsamfundsorganisationer, der fremmer kvinders og pigers rettigheder på alle områder; |
| --- | --- |

90.

Migranter og flygtninge

| 91. | bekræfter på ny migranters, flygtninges og fordrevne personers umistelige menneskerettigheder, som skal afspejles i EU's migrations- og asylpolitik og i dets samarbejde med tredjelande på dette område; fremhæver, at EU bør optrappe indsatsen for at anerkende og udvikle metoder til at tackle de grundlæggende årsager til irregulær migration og tvangsfordrivelse, navnlig angående kvinder, børn, etniske, religiøse og trosmæssige mindretal og personer med handicap, som er blandt de mest sårbare, og opbygge modstandsdygtigheden i migranternes oprindelsessamfund og hjælpe dem med at give deres medlemmer mulighed for at få et anstændigt og sikkert liv i deres hjemland; understreger betydningen af, at migrations- og asylpolitikkerne forvaltes på grundlag af principperne om solidaritet, balance og fælles ansvar mellem landene; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater støtter de lande, der huser de fleste flygtninge, samt transitlande og oprindelseslande; opfordrer til, at EU og dets medlemsstater sikrer, at migrationsrelateret EU-finansiering, uddannelse eller andre former for støtte til tredjelande hverken direkte eller indirekte bidrager til menneskerettighedskrænkelser eller styrker eller fastholder straffrihed for sådanne krænkelser; gentager, at tæt samarbejde og engagement med tredjelande fortsat er afgørende for at forebygge smugling af migranter og menneskehandel; understreger navnlig behovet for at udvide bekæmpelsen af organiserede kriminelle grupper, der driver menneskehandel, hvilket bør ske i nøje overensstemmelse med internationale menneskerettighedsstandarder; fremhæver i denne forbindelse, at formidling af information og oplysningskampagner om risiciene ved smugling er af afgørende betydning; opfordrer til, at EU-finansierede humanitære operationer tager hensyn til børns og andre sårbare gruppers særlige behov og sikrer deres beskyttelse, mens de er fordrevne; fordømmer i denne forbindelse tilbageholdelsen af børn i tilbageholdelsesfaciliteter, navnlig når de adskilles fra deres forældre eller værger; understreger betydningen af at udvikle en effektiv ramme for sikre og lovlige veje til EU og bifalder i denne forbindelse Kommissionens meddelelse om tiltrækning af færdigheder og talenter til EU, herunder udviklingen af talentpartnerskaber med partnerlande; |
| --- | --- |

91.

| 92. | minder om sit engagement i flygtninges rettigheder i henhold til internationale menneskerettigheds- og flygtningelovgivning, navnlig konventionen om flygtninges retsstilling fra 1951 og protokollen til denne konvention fra 1967; minder om staters forpligtelser til at beskytte flygtninge og respektere deres rettigheder i overensstemmelse med relevant folkeret; beklager antallet af dødsfald blandt migranter langs migrationsruterne og de ulovlige tilbagedrivelser i strid med folkeretten; minder om, at EU og dets medlemsstater i deres eksterne og ekstraterritoriale foranstaltninger, aftaler og samarbejde på områderne migration, grænser og asyl skal respektere og beskytte menneskerettighederne, navnlig dem, der er nedfældet i chartret, herunder retten til liv og frihed og til at søge asyl, gennem den individuelle vurdering af asylansøgninger og princippet om non-refoulement; fremhæver i denne forbindelse betydningen af, at medlemsstaterne går foran med et godt eksempel ved nøje at overholde deres forpligtelser i henhold til international flygtningeret, og i væsentlig grad øger deres bistand til dem, der flygter fra undertrykkelse eller krig, deres værtskapacitet og deres tilsagn om genbosættelse; |
| --- | --- |

92.

| 93. | opfordrer til, at EU og dets medlemsstater er fuldt ud gennemsigtige med hensyn til tildelingen af midler til tredjelande til samarbejde om migrationsspørgsmål; gentager sin opfordring til Kommissionen om at sikre gennemsigtige forudgående risikovurderinger foretaget af uafhængige EU-organer og -eksperter om indvirkningen af ethvert formelt, uformelt eller finansielt EU-samarbejde med tredjelande om migranters, flygtninges og tvangsfordrevnes rettigheder og fuldt ud at tage hensyn til disse vurderinger såvel som overvågningsmekanismer for at vurdere konsekvenserne for menneskerettighederne af samarbejde om migration med tredjelande; noterer sig med bekymring, at antallet af mennesker, der bliver tvangsfordrevet på verdensplan som følge af forfølgelse, konflikt, vold, krænkelser af menneskerettigheder eller begivenheder, der alvorligt forstyrrer den offentlige orden, nåede op på 89 mio. i slutningen af 2021, hvoraf 36,5 mio. var børn, hvilket er helt uden fortilfælde; minder om, at flygtninge og migranter, navnlig papirløse migranter, rundt om i verden støder på hindringer i adgangen til sundhedspleje, at seksuel og kønsbaseret vold ofte forekommer under fordrivelser, og at ofre for seksuel og kønsbaseret vold i mange sammenhænge ikke modtager den nødvendige seksuelle og reproduktive sundhedspleje, de har brug for; fremhæver i denne forbindelse, at international handling og samarbejde er vigtigere end nogensinde før for at sikre beskyttelse af flygtninge; |
| --- | --- |

93.

Oprindelige folk

| 94. | noterer sig med beklagelse, at oprindelige folk fortsat udsættes for udbredt og systematisk forskelsbehandling og forfølgelse på verdensplan, herunder tvangsfordrivelser; fordømmer de vilkårlige anholdelser af og drab på menneskerettigheds- og jordrettighedsforkæmpere, der forsvarer oprindelige folks rettigheder; minder om, at oprindelige folk spiller en vigtig rolle for den bæredygtige forvaltning af naturressourcer og bevarelsen af biodiversiteten; opfordrer indtrængende regeringerne til at føre udviklings- og miljøpolitikker, der respekterer økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, og som inkluderer oprindelige folk og lokalbefolkninger i overensstemmelse med FN's mål for bæredygtig udvikling; gentager sin opfordring til, at EU, dets medlemsstater og deres partnere i det internationale samfund træffer alle nødvendige foranstaltninger med henblik på anerkendelse, beskyttelse og fremme af oprindelige folks rettigheder, herunder for så vidt angår deres sprog, landområder, territorier og ressourcer, som fastsat i FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, navnlig vedrørende frit, forudgående og informeret samtykke; anbefaler, at EU og dets medlemsstater medtager henvisninger til oprindelige folk og de rettigheder, der er indeholdt i FN's erklæring om oprindelige folks rettigheder, i de relevante og nye rammer for due diligence; bekræfter på ny behovet for at oprette en klagemekanisme for indgivelse af klager over krænkelser og misbrug af oprindelige folks rettigheder som følge af statslige og ikkestatslige aktørers aktiviteter; anbefaler, at lande, der endnu ikke har gjort det, ratificerer bestemmelserne i Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 169 af 27. juni 1989 om oprindelige folk og stammefolk; |
| --- | --- |

94.

Krige og konflikter rundt omkring i verden og deres indvirkning på menneskerettighederne

| 95. | er alvorligt bekymret over den vedvarende svøbe af krige og militære konflikter rundt omkring i verden; fremhæver de mange trusler mod menneskerettighederne, som forårsages af moderne krigsførelse og konflikter rundt omkring i verden i dag; understreger, at sådanne konflikter ud over deltagerstaterne selv ofte involverer ikkestatslige aktører, herunder private militære virksomheder og private sikkerhedsvirksomheder samt terrororganisationer; fremhæver de katastrofale humanitære konsekvenser af disse konflikter og deres ødelæggende virkninger for civile, som er direkte mål og skal udholde alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, og som ofte ikke har nogen eller begrænset klageadgang eller adgang til domstolsprøvelse; opfordrer til, at EU fortsat udvikler og gennemfører værktøjer, der sætter det i stand til at reagere hurtigt og effektivt på sådanne konflikter, herunder ved at adressere deres grundlæggende årsager, investere i konfliktforebyggelse og mægling, søge og bevare plads til politiske løsninger, skabe alliancer med ligesindede lande og regionale organisationer, tilvejebringe yderligere finansiel og teknisk støtte og personale til fredsbevarende civile og militære missioner og fremme tillidsskabende initiativer mellem krigsførende parter; opfordrer til, at EU bidrager til at sætte en stopper for krænkelserne af menneskerettighederne og yder bistand til ofrene; |
| --- | --- |

95.

| 96. | fordømmer stigningen i krænkelser af demokratiske forfatninger i verden; gentager sin bekymring over truslen, som militære magtovertagelser udgør på bekostning af civile liv, sikkerhed og fred; understreger behovet for at styrke ansvarlighed og bekæmpe straffrihed for menneskerettighedskrænkelser og krigsforbrydelser, som er blevet begået som følge af voldelige regimeændringer; |
| --- | --- |

96.

| 97. | gentager, at humanitære kriser forstærker sundhedsrelaterede udfordringer, og minder om, at sårbare grupper såsom flygtninge, kvinder og piger i kriseområder er særligt udsat for seksuel vold, seksuelt overførte sygdomme, seksuel udnyttelse, voldtægt som et krigsvåben og uønskede graviditeter; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at prioritere ligestilling mellem kønnene og seksuel og reproduktiv sundhed højt i deres humanitære bistandsindsats, herunder med hensyn til uddannelse af humanitære aktører og fremtidig finansiering; opfordrer EU til at etablere et kønsperspektiv med henblik på at forstå, hvordan konflikter påvirker kvinder og LGBTIQ-samfundet, og integrere det i alle dets bestræbelser inden for konfliktforebyggelse og -løsning samt fredsbevarelse, humanitær bistand og postkonfliktgenopbygning, retsopgør og fremme af menneskerettigheder og demokratiske reformer; |
| --- | --- |

97.

| 98. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at bidrage til at inddæmme væbnede konflikter og alvorlige krænkelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret ved nøje at overholde bestemmelserne i artikel 7 om eksport og eksportvurdering i FN's våbenhandelstraktat og EU's fælles holdning om våbeneksport (28), herunder ved at afvise enhver overførsel af våben og overvågningsudstyr, som medfører en risiko for, at de importerende aktører begår eller fremmer krænkelser af menneskerettighederne eller den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

98.

Retten til fødevarer og fødevaresikkerhed

| 99. | gentager, at retten til at være fri for sult er en menneskeret; understreger sin dybe bekymring over udfordringerne med hensyn til retten til fødevarer og fødevaresikkerhed og fødevarers prisoverkommelighed i mange lande i verden; opfordrer EU, medlemsstaterne og det internationale samfund til straks at øge indsatsen for at sætte en stopper for tendensen til alvorlig fødevaremangel; understreger, at der er flere årsager til den vanskelige fødevaresikkerhedssituationen, men at den er blevet forværret af mange konflikter rundt om i verden, herunder de aktuelle konflikter i lande, som er store globale eksportører af primære fødevarer, med enorme konsekvenser i adskillige dele af verden; fordømmer på det kraftigste anvendelsen af eller truslen om fødevareusikkerhed som et politisk krigsinstrument; |
| --- | --- |

99.

| 100. | fremhæver med bekymring, at religiøs, trosmæssig eller etnisk baggrund kan anvendes som en diskriminerende faktor ved fordelingen af fødevarer og humanitær bistand i forbindelse med fødevareusikkerhed og humanitære kriser; opfordrer EU, dets medlemsstater og Kommissionen til at gøre de berørte tredjelandes regeringer opmærksomme på dette problem; |
| --- | --- |

100.

Klimaændringer og miljø

| 101. | understreger, at menneskerettigheder, et sundt miljø og bekæmpelse af klimaændringer er indbyrdes afhængige; glæder sig over fremskridtene hen imod anerkendelsen af retten til et rent, sundt og bæredygtigt miljø som fastsat i FN's Generalforsamlings resolution 76/300; understreger sin påskønnelse af det afgørende arbejde, som miljømenneskerettighedsforkæmpere, herunder forkæmpere for jord og vand, journalister, undersøgende journalister, whistleblowere, advokater og aktivister fra oprindelige folk, udfører for at bevare og beskytte miljøet på trods af trusler om vold mod dem, og på trods af at de sætter deres liv på spil; anerkender endvidere civilsamfundsorganisationers vigtige rolle og oprindelige folk for deres uvurderlige arbejde med at bevare og beskytte miljøet; |
| --- | --- |

101.

| 102. | understreger, at klimaændringer bringer udøvelsen af menneskerettigheder, herunder retten til fødevaresikkerhed, sikkert drikkevand, sanitet, sundhed og passende boliger, samt lokalsamfundenes rettigheder i fare; afviser den ulovlige udnyttelse af naturressourcer, som udgør en stor bæredygtigheds- og miljømæssig udfordring; henleder endvidere opmærksomheden på de risici, som klimaændringer udgør for fred og sikkerhed, eftersom fødevareusikkerhed og vandknaphed kan føre til konkurrence om naturressourcer og dermed til ustabilitet og konflikter i og mellem stater; understreger, at biodiversitet og menneskerettigheder er indbyrdes forbundne og indbyrdes afhængige, og minder om staternes menneskerettighedsforpligtelser med hensyn til at beskytte den biodiversitet, som disse rettigheder afhænger af, herunder ved at give borgerne mulighed for at deltage i biodiversitetsrelaterede beslutninger og give adgang til effektive retsmidler i tilfælde af tab og forringelse af biodiversitet; |
| --- | --- |

102.

| 103. | opfordrer indtrængende EU til at forsøge at imødegå virkningerne af klimaændringer, bl.a. ved at indføre effektive og bæredygtige politiske tiltag, og til at overholde målene i Parisaftalen; opfordrer EU og dets medlemsstater til at intensivere deres bidrag til bekæmpelsen af klimaændringer og tab af biodiversitet på globalt plan, navnlig ved at sikre, at varer importeret af EU fremstilles i overensstemmelse med menneskerettighederne, der er beskyttet i henhold til folkeretten, herunder oprindelige folks rettigheder, og ikke bidrager til ødelæggelse eller beskadigelse af naturlige økosystemer, navnlig primærskove og skove med gamle vækster, ved hjælp af en afbalanceret tilgang, der ikke skader befolkningerne i tredjelande; fremhæver, at de mindst udviklede lande er de mest sårbare over for klimaændringer, da de finder det sværere at stå imod deres ødelæggende virkninger, selv om de producerer mindre mængder drivhusgasser end rigere lande; |
| --- | --- |

103.

Erhvervslivet, handel og menneskerettigheder

| 104. | understreger, at handelsaftaler ofte giver EU mulighed for at arbejde sammen med tredjelande om at tage fat på deres indenlandske situation ved at skabe nogle betingelser, som vil tjene til at forbedre levestandarderne, og giver mulighed for konditionalitet for at forbedre menneskerettighedssituationen i de pågældende lande; noterer sig imidlertid, at der i nogle tilfælde kun er sket få eller ingen forbedringer i de berørte lande; bemærker, at umådeholdne og udnyttende forretningsaktiviteter ofte har skadelige virkninger på menneskerettighederne i tredjelande; minder om, at de materielle klausuler i handelsaftalerne fastsætter, at deltagerstaterne skal respektere, beskytte og fremme menneskerettighederne som anført i verdenserklæringen om menneskerettigheder, sædvaneretten og de internationale konventioner, som de er part i; |
| --- | --- |

104.

| 105. | opfordrer EU og dets medlemsstater til på det kraftigste at fordømme overgreb på civilsamfundet, navnlig når de finder sted i lande, som EU har indgået frihandelsaftaler med, og til at samarbejde effektivt med de nationale myndigheder i disse lande, herunder på højeste niveau, for at sikre, at civilsamfundet kan handle frit, deltage i offentlige anliggender og overvåge og dokumentere gennemførelsen af frihandelsaftalerne; opfordrer EU til at gribe ind over for enhver overtrædelse af forpligtelserne i frihandelsaftalerne, herunder dem, der er fastsat i kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling og i de væsentlige klausuler om elementerne i partnerskabs- og samarbejdsaftaler; anfører, at EU i tilfælde af alvorlige eller udbredte krænkelser bør udløse menneskerettighedsklausuler, der omfatter særlig konditionalitet og passende foranstaltninger på dette grundlag, herunder oprettelsen af et særligt menneskerettighedsovervågningsorgan, der skal vurdere overholdelsen af menneskerettighedsforpligtelserne i henhold til frihandelsaftalerne og fremsætte henstillinger til parterne; |
| --- | --- |

105.

| 106. | opfordrer EU til at gøre konsekvent brug af klausulerne i handelsaftaler, der beskytter menneskerettighederne, herunder nøjere overvågning og håndhævelse af menneskerettighedsforpligtelserne, og til at udnytte det fulde potentiale af menneskerettighedsbetingelserne til at give tredjelande præferenceadgang til sit marked; opfordrer især til en tættere forbindelse mellem præferencebehandling og fremskridt med hensyn til menneskerettigheder i den ajourførte forordning om arrangementet med generelle toldpræferencer (GSP+); opfordrer til større gennemsigtighed i alle faser af proceduren for indrømmelse af GSP+-status, herunder øget samarbejde med civilsamfundet, og til opfølgning på mulige krænkelser; opfordrer Kommissionen til at holde Parlamentet behørigt underrettet om spørgsmål på dette område; opfordrer de parter, der er involveret i forhandlingerne om EU-aftaler eller etablering eller styrkelse af EU's forbindelser med et tredjeland, til at undersøge muligheden for at sende en bilateral stående indbydelse til at observere deres respektive valg; understreger, at denne mulighed også bør behandles i allerede eksisterende aftaler; gentager sin opfordring til Kommissionen om systematisk at foretage menneskerettighedskonsekvensanalyser, der fokuserer på risici for krænkelser af menneskerettigheder forud for tildeling af præferenceordninger til et land og til hurtigt at undersøge og reagere på krænkelser, herunder tilbagekaldelse af GSP+-status, hvis det er berettiget; understreger behovet for tilstrækkelige ressourcer og klare procedurer til korrekt gennemførelse af menneskerettighedskonsekvensanalyser og overvågning af anvendelsen af de internationale menneskerettighedskonventioner; opfordrer i den forbindelse til, at de berørte EU-delegationer modtager flere menneskelige ressourcer for at bidrage til disse vurderinger og EU's overvågning af præferencehandelsadgang til EU-markedet under GSP+-ordningen; |
| --- | --- |

106.

| 107. | bifalder Kommissionens forslag til et direktiv om virksomheders due diligence for bæredygtighed som et skridt i retning af at fremme ansvarlig virksomhedsadfærd med hensyn til menneskerettigheder, arbejdstagerrettigheder og miljømæssige rettigheder; fremhæver vigtigheden af at holde virksomheder ansvarlige gennem retslige mekanismer, herunder civilretligt ansvar; fremhæver, at direktivets krav med hensyn til rapportering om bæredygtigheds- og due diligence-strategier bør gælde alle store virksomheder og små og mellemstore virksomheder, der er børsnoterede eller opererer i dele af verden og i økonomiske sektorer med høj risiko; opfordrer til, at der i direktivet medtages en særlig artikel om høring af interessenter, navnlig berørte personer og lokalsamfund, fagforeninger, arbejdstagerrepræsentanter og menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

107.

| 108. | fordømmer alle former for tvangsarbejde og moderne slaveri; fremhæver, at antallet af tvangsarbejdere ifølge det seneste Global Estimates of Modern Slavery (det globale skøn over moderne slaveri) er steget med 2,7 mio. mellem 2016 og 2021, og op til 17,3 mio. i den private sektor alene; bifalder Kommissionens forslag til forordning om forbud mod produkter fremstillet ved tvangsarbejde på EU-markedet; fremhæver også, at covid-19-pandemien har forværret denne tendens; understreger, at krisen også har resulteret i en forringelse af arbejdsvilkårene for mange arbejdstagere, hvilket i nogle tilfælde har ført til tvangsarbejde; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at lede indsatsen i multinationale fora for at udrydde tvangsarbejde og moderne slaveri; minder medlemsstaterne om behovet for retsforfølgelse og domsafsigelse i forbindelse med disse aktiviteter, der udføres i både oprindelseslandene og i grupper med international mobilitet; gentager sin opfordring til alle lande om fuldt ud at gennemføre FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettigheder og opfordrer de EU-medlemsstater, der endnu ikke har vedtaget nationale handlingsplaner for erhvervsrettigheder, til at gøre dette snarest muligt; opfordrer EU og dets medlemsstater til at deltage konstruktivt og aktivt i arbejdet i FN's åbne mellemstatslige arbejdsgruppe om transnationale selskaber og andre virksomheder for så vidt angår menneskerettigheder og til at vedtage et forhandlingsmandat med henblik herpå; mener, at dette er et nødvendigt skridt i retning af fremme og beskyttelse af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

108.

| 109. | fordømmer autoritære staters stigende praksis med at være vært for kæmpe sportslige eller kulturelle begivenheder for at øge deres internationale legitimitet, samtidig med at de indfører yderligere restriktioner for indenlandske kritikere; opfordrer EU og dets medlemsstater til at samarbejde med nationale idrætsforbund, virksomhedsaktører og civilsamfundsorganisationer om måderne, hvorpå de deltager i sådanne arrangementer; opfordrer til udarbejdelse af en EU-politikramme for idræt og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

109.

Menneskerettigheder og digitale teknologier

| 110. | understreger, at menneskerettighederne fuldt ud skal omfatte det digitale område og skal beskyttes mod ulovlig brug af teknologi, enten af statslige eller ikkestatslige aktører, der leverer eller drager fordel af disse teknologier; understreger de risici, som digitale teknologier, herunder kunstig intelligens, udgør for den personlige frihed, retten til privatlivets fred og demokratiet generelt, og fordømmer digitale teknologiers rolle i krænkelser af menneskerettighederne, navnlig gennem overvågning, chikane og begrænsninger af ytringsfriheden; gentager de trusler, som desinformationskampagner i kombination med digitale værktøjer udgør; understreger også den specifikke trussel, som nye digitale teknologier udgør for menneskerettighedsforkæmpere, oppositionsmedlemmer, journalister og andre ved at kontrollere, begrænse og undergrave deres aktiviteter; opfordrer til en mere intensiv indsats for at etablere en omfattende global retlig ramme for digitale teknologier, som bør drage fordel af de mulige gevinster, som sådanne teknologier kan give for menneskers trivsel, samtidig med at menneskerettighederne nøje respekteres; insisterer på vigtigheden af et åbent, frit, stabilt og sikkert cyberspace, som værner om kerneværdierne demokrati, menneskerettigheder og retsstatsprincippet; støtter kraftigt frivillige, ikkebindende normer for ansvarlig statslig adfærd i cyberspace, der omfatter respekt for privatlivets fred og borgernes grundlæggende rettigheder; opfordrer til en hurtig vedtagelse af retsakten om kunstig intelligens (AI) som et effektivt redskab til at sikre, at AI anvendes til dette formål, med særligt fokus på højrisiko-AI; opfordrer til, at den opmærksomhedsøkonomi, der bl.a. anvendes af sociale medieplatforme, medtages i anvendelsesområdet for højrisiko-AI for at beskytte sårbare grupper mod at blive udsat for desinformation og manipulation af den offentlige mening; |
| --- | --- |

110.

| 111. | beklager dybt autoritære regimers praksis med bl.a. at begrænse borgernes adgang til internettet, herunder blokering af internetadgangen i forbindelse med offentlige forsamlinger og protester; opfordrer EU og dets medlemsstater til i samarbejde med andre demokratiske lande at investere i forskning og teknologi, der muliggør uforstyrret og prismæssigt overkommelig global adgang til internettet; opfordrer EU til at finansiere forskning i effektive digitale måder til at filtrere og bekæmpe digital spredning af falske nyheder, desinformation og ondsindet propaganda; |
| --- | --- |

111.

o

o o

| 112. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, FN's Sikkerhedsråd, FN's generalsekretær, formanden for FN's 78. Generalforsamling, formanden for FN's Menneskerettighedsråd, FN's højkommissær for menneskerettigheder og cheferne for EU-delegationerne. |
| --- | --- |

112.

---

(1)  EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

(3)  EUT L 209 af 14.6.2021, s. 1.

(4)  EUT C 303 af 15.12.2009, s. 12.

(5)  EUT C 118 af 8.4.2020, s. 15.

(6)  EUT C 411 af 27.11.2020, s. 30.

(7)  EUT C 404 af 6.10.2021, s. 202.

(8)  EUT C 474 af 24.11.2021, s. 11.

(9)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 70.

(10)  EUT C 15 af 12.1.2022, s. 111.

(11)  EUT C 99 af 1.3.2022, s. 152.

(12)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 88.

(13)  EUT C 342 af 6.9.2022, s. 295.

(14)  EUT C 342 af 6.9.2022, s. 191.

(15)  EUT C 434 af 15.11.2022, s. 50.

(16)  EUT C 465 af 6.12.2022, s. 33.

(17)  EUT C 465 af 6.12.2022, s. 44.

(18)  EUT C 465 af 6.12.2022, s. 155.

(19)  EUT C 479 af 16.12.2022, s. 68.

(20)  EUT C 493 af 27.12.2022, s. 96.

(21)  EUT C 493 af 27.12.2022, s. 132.

(22)  EUT C 493 af 27.12.2022, s. 120.

(23)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0302.

(24)  Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (EFT L 212 af 7.8.2001, s. 12).

(25)  Rådets afgørelse 2010/427/EU af 26. juli 2010 om, hvordan Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal tilrettelægges og fungere (EUT L 201 af 3.8.2010, s. 30).

(26)  Rådets afgørelse 2011/168/FUSP af 21. marts 2011 om Den Internationale Straffedomstol og om ophævelse af fælles holdning 2003/444/FUSP (EUT L 76 af 22.3.2011, s. 56).

(27)  EUT C 224 af 21.6.2016, s. 31.

(28)  Rådets fælles holdning 2008/944/FUSP af 8. december 2008 om fælles regler for kontrol med eksport af militærteknologi og -udstyr (EUT L 335 af 13.12.2008, s. 99).

---

Torsdag den 19. januar 2023

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/104

---

P9_TA(2023)0012

De humanitære konsekvenser af blokaden i Nagorno-Karabakh

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om de humanitære konsekvenser af blokaden i Nagorno-Karabakh (2023/2504(RSP))

(2023/C 214/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Armenien og Aserbajdsjan, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Armenien og Aserbajdsjan,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Lachin-korridoren, som er den eneste vej, der forbinder Nagorno-Karabakh med Armenien og den ydre verden, har været blokeret af selvproklamerede miljøforkæmpere fra Aserbajdsjan siden den 12. december 2022; der henviser til, at dette har forstyrret adgangen til basale varer og tjenesteydelser, bl.a. fødevarer, brændstof og medicin, for de 120 000 armeniere, som bor i Nagorno-Karabakh, hvilket reelt har sat dem under en blokade; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Lachin-korridoren, som er den eneste vej, der forbinder Nagorno-Karabakh med Armenien og den ydre verden, har været blokeret af selvproklamerede miljøforkæmpere fra Aserbajdsjan siden den 12. december 2022; der henviser til, at dette har forstyrret adgangen til basale varer og tjenesteydelser, bl.a. fødevarer, brændstof og medicin, for de 120 000 armeniere, som bor i Nagorno-Karabakh, hvilket reelt har sat dem under en blokade;

| B. | der henviser til, at blokaden har ført til en alvorlig humanitær krise, som i betydelig grad påvirker de mest sårbare befolkningsgrupper; der henviser til, at det er nærved umuligt at overføre kritisk syge patienter, og at denne situation har ført til ét dødsfald; der henviser til, at hundredvis af familier fortsat er adskilt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at blokaden har ført til en alvorlig humanitær krise, som i betydelig grad påvirker de mest sårbare befolkningsgrupper; der henviser til, at det er nærved umuligt at overføre kritisk syge patienter, og at denne situation har ført til ét dødsfald; der henviser til, at hundredvis af familier fortsat er adskilt;

| C. | der henviser til, at denne humanitære krise blev yderligere forværret af Aserbajdsjans afbrydelse af naturgasforsyningen til Nagorno-Karabakh, hvilket medførte, at huse, hospitaler og skoler ikke kunne opvarmes; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at denne humanitære krise blev yderligere forværret af Aserbajdsjans afbrydelse af naturgasforsyningen til Nagorno-Karabakh, hvilket medførte, at huse, hospitaler og skoler ikke kunne opvarmes;

| D. | der henviser til, at Aserbajdsjan ved at opretholde blokaden af Lachin-korridoren misligholder sine internationale forpligtelser i henhold til den trilaterale våbenhvileerklæring af 9. november 2020, ifølge hvilken Aserbajdsjan skal garantere sikkerheden for personer, køretøjer og gods, der transporteres langs korridoren i begge retninger; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Aserbajdsjan ved at opretholde blokaden af Lachin-korridoren misligholder sine internationale forpligtelser i henhold til den trilaterale våbenhvileerklæring af 9. november 2020, ifølge hvilken Aserbajdsjan skal garantere sikkerheden for personer, køretøjer og gods, der transporteres langs korridoren i begge retninger;

| E. | der henviser til, at hindringerne for anvendelsen af Lachin-korridoren bremser fredsprocessen mellem Armenien og Aserbajdsjan og undergraver den internationale tillid; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at hindringerne for anvendelsen af Lachin-korridoren bremser fredsprocessen mellem Armenien og Aserbajdsjan og undergraver den internationale tillid;

| 1. | beklager de tragiske humanitære konsekvenser af blokaden af Lachin-korridoren og Nagorno-Karabakh-konflikten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer indtrængende Aserbajdsjan til at respektere og gennemføre den trilaterale erklæring af 9. november 2020 og straks genåbne Lachin-korridoren for at muliggøre fri bevægelighed og sikre adgang til basale varer og tjenesteydelser og dermed garantere sikkerheden i regionen og beskytte borgernes levebrød; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger behovet for en omfattende fredsaftale, som skal garantere rettighederne og sikkerheden for den armenske befolkning i Nagorno-Karabakh; opfordrer Aserbajdsjan til at beskytte rettighederne for armeniere, der bor i Nagorno-Karabakh, og afholde sig fra sin opildnende retorik, der opfordrer til at diskriminere armeniere og opfordrer armeniere til at forlade Nagorno-Karabakh; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende Aserbajdsjan til at afstå fra at undergrave transport-, energi- og kommunikationsforbindelserne mellem Armenien og Nagorno-Karabakh i fremtiden; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fordømmer på det kraftigste, at Aserbajdsjan gør menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundsorganisationer til syndebukke og opfordrer EU's og medlemsstaternes repræsentationer til at støtte deres arbejde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer de russiske »fredsbevarende styrkers« passivitet; mener, at der hurtigst muligt bør indledes forhandlinger om at udskifte dem med OSCE's internationale fredsbevarende styrker under et FN-mandat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer til, at internationale organisationer får uhindret adgang til Nagorno-Karabakh for at vurdere situationen og yde den nødvendige humanitære bistand; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer til en FN- eller OSCE-undersøgelsesmission til Lachin-korridoren for at vurdere den humanitære situation på stedet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer til en hurtig genoptagelse uden forhåndsbetingelser af forhandlingerne på grundlag af principperne i Helsingforsslutakten; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende EU til at deltage aktivt og sikre, at indbyggerne i Nagorno-Karabakh ikke længere holdes som gidsler af Bakus aktivisme, Ruslands destruktive rolle og Minskgruppens inaktivitet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet og Armeniens og Aserbajdsjans præsidenter, regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

11.

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/106

---

P9_TA(2023)0013

Stormløbet mod de brasilianske demokratiske institutioner

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om stormløbet mod de brasilianske demokratiske institutioner (2023/2505(RSP))

(2023/C 214/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at tusindvis af højreekstremister og tilhængere af den tidligere brasilianske præsident Jair Bolsonaro den 8. januar 2023 stormede og vandaliserede den nationale kongres, den øverste domstol og Alvorada-paladset i Brasília og opfordrede til militær intervention for at vælte præsident Lula da Silva; der henviser til, at den tidligere præsident Bolsonaros tidligere justitsminister, Anderson Torres, er blevet arresteret, og at guvernøren for det føderale distrikt (som omfatter Brasília), Ibaneis Rocha, er blevet suspenderet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at tusindvis af højreekstremister og tilhængere af den tidligere brasilianske præsident Jair Bolsonaro den 8. januar 2023 stormede og vandaliserede den nationale kongres, den øverste domstol og Alvorada-paladset i Brasília og opfordrede til militær intervention for at vælte præsident Lula da Silva; der henviser til, at den tidligere præsident Bolsonaros tidligere justitsminister, Anderson Torres, er blevet arresteret, og at guvernøren for det føderale distrikt (som omfatter Brasília), Ibaneis Rocha, er blevet suspenderet;

| B. | der henviser til, at voldelige angreb på demokratiske institutioner fra den yderste højrefløj er et globalt fænomen; der henviser til, at begivenhederne i Brasília udgør et åbenlyst angreb på brasilianske demokratiske institutioner og har klare ligheder med angrebet på Capitol Hill i USA i 2021; der henviser til, at USA's tidligere præsident Donald Trump og den tidligere præsident Bolsonaro spillede en afgørende rolle i disse respektive begivenheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at voldelige angreb på demokratiske institutioner fra den yderste højrefløj er et globalt fænomen; der henviser til, at begivenhederne i Brasília udgør et åbenlyst angreb på brasilianske demokratiske institutioner og har klare ligheder med angrebet på Capitol Hill i USA i 2021; der henviser til, at USA's tidligere præsident Donald Trump og den tidligere præsident Bolsonaro spillede en afgørende rolle i disse respektive begivenheder;

| C. | der henviser til, at sociale medieplatforme fortsat undlader at dæmpe eller begrænse udbredelsen af antidemokratiske kampagner, tværnational fascisme og ekstremisme, navnlig gennem algoritmer, der fremmer hadefuldt indhold og desinformation og en uvilje til at fjerne ulovligt indhold, og spillede en grundlæggende rolle i disse begivenheder ved at forstærke aggressiv retorik og vold og lette mobiliseringen og udbredelsen af desinformation; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at sociale medieplatforme fortsat undlader at dæmpe eller begrænse udbredelsen af antidemokratiske kampagner, tværnational fascisme og ekstremisme, navnlig gennem algoritmer, der fremmer hadefuldt indhold og desinformation og en uvilje til at fjerne ulovligt indhold, og spillede en grundlæggende rolle i disse begivenheder ved at forstærke aggressiv retorik og vold og lette mobiliseringen og udbredelsen af desinformation;

| 1. | fordømmer på det kraftigste de kriminelle handlinger, der begås af tilhængere af den tidligere præsident Bolsonaro, og støtter de igangværende bestræbelser på at sikre en hurtig, upartisk, korrekt og effektiv efterforskning med henblik på at identificere og retsforfølge alle involverede parter og drage dem til ansvar, herunder anstiftere, arrangører og finansielle støtter samt statslige institutioner, der undlod at handle for at forhindre disse angreb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker solidaritet med den demokratisk valgte præsident Lula da Silva, hans regering og de brasilianske institutioner; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager den tidligere præsident Bolsonaros og nogle af hans politiske tilhængeres forsøg på at miskreditere afstemningssystemet og valgmyndighederne, selv om der ikke er tegn på valgsvindel, og opfordrer dem indtrængende til at acceptere det demokratiske resultat af valget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anerkender forbindelsen mellem den stigende tværnationale fascisme, racisme, ekstremisme og bl.a. begivenhederne i Brasília, stormløbet på Capitol Hill i USA i januar 2021 og anholdelserne i december 2022 i forbindelse med et planlagt angreb på Tysklands Forbundsdag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver, at den øverste domstol den 13. januar 2023 godkendte en anmodning fra føderale anklagere om at efterforske den tidligere præsident Bolsonaro, da han »på en meget relevant måde kan have bidraget til forekomsten af kriminelle handlinger og terrorhandlinger«; udtrykker bekymring over offentligt ansattes handlinger og undladelser, navnlig hvad angår guvernøren og militærpolitiet i det føderale distrikt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger betydningen af lovgivningsmæssige rammer såsom forordningen om digitale tjenester, der regulerer sociale medieplatforme og teknologivirksomheder, for effektivt at bekæmpe og forhindre spredning af hadefuld tale og misinformation online og derigennem undgå yderligere radikalisering; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet og Brasiliens præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

7.

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/107

---

P9_TA(2023)0014

Situationen for journalister i Marokko, navnlig sagen om Omar Radi

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om situationen for journalister i Marokko, navnlig sagen om Omar Radi (2023/2506(RSP))

(2023/C 214/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5 og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5 og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den uafhængige undersøgende journalist Omar Radi, der dækkede Hirak-protester og statskorruptionsskandaler, har været tilbageholdt siden juli 2020 og i juli 2021 blevet idømt seks års fængsel på grundlag af opdigtede anklager om spionage og om voldtægt; der henviser til, at hans dom blev stadfæstet efter appel i marts 2022; der henviser til, at talrige garantier for en retfærdig rettergang blev krænket, hvilket i sagens natur gjorde retssagen uretfærdig og partisk; der henviser til, at disse krænkelser omfattede en forlænget varetægtsfængsling på et år uden begrundelse, forhindring af aktindsigt i hans sagsakter og to vigtige forsvarets vidner, der blev forhindret i at møde for retten; der henviser til, at Omar Radi har appelleret til kassationsdomstolen; der henviser til, at han blev tildelt Journalister uden Grænsers pressefrihedspris i 2022; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den uafhængige undersøgende journalist Omar Radi, der dækkede Hirak-protester og statskorruptionsskandaler, har været tilbageholdt siden juli 2020 og i juli 2021 blevet idømt seks års fængsel på grundlag af opdigtede anklager om spionage og om voldtægt; der henviser til, at hans dom blev stadfæstet efter appel i marts 2022; der henviser til, at talrige garantier for en retfærdig rettergang blev krænket, hvilket i sagens natur gjorde retssagen uretfærdig og partisk; der henviser til, at disse krænkelser omfattede en forlænget varetægtsfængsling på et år uden begrundelse, forhindring af aktindsigt i hans sagsakter og to vigtige forsvarets vidner, der blev forhindret i at møde for retten; der henviser til, at Omar Radi har appelleret til kassationsdomstolen; der henviser til, at han blev tildelt Journalister uden Grænsers pressefrihedspris i 2022;

| B. | der henviser til, at journalisten Taoufik Bouachrine har været tilbageholdt siden februar 2018 og i september 2021 blev idømt 15 års fængsel for seksualforbrydelser; der henviser til, at der var alvorlige krænkelser af garantier for retfærdig rettergang i sagen om Soulaimane Raissouni, som i februar 2022 fik en fængselsstraf på fem år for seksualforbrydelser i en uretfærdig rettergang; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at journalisten Taoufik Bouachrine har været tilbageholdt siden februar 2018 og i september 2021 blev idømt 15 års fængsel for seksualforbrydelser; der henviser til, at der var alvorlige krænkelser af garantier for retfærdig rettergang i sagen om Soulaimane Raissouni, som i februar 2022 fik en fængselsstraf på fem år for seksualforbrydelser i en uretfærdig rettergang;

| C. | der henviser til, at pressefrihed i Marokko til stadighed er blevet forværret og er faldet til 135. plads i det internationale pressefrihedsindeks for 2022; der henviser til, at adskillige journalister, herunder Ignacio Cembrero, har været under digital overvågning, er blevet intimideret og udsat for retslig chikane, og blevet idømt lange fængselsstraffe, som det er tilfældet med Maati Monjib; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at pressefrihed i Marokko til stadighed er blevet forværret og er faldet til 135. plads i det internationale pressefrihedsindeks for 2022; der henviser til, at adskillige journalister, herunder Ignacio Cembrero, har været under digital overvågning, er blevet intimideret og udsat for retslig chikane, og blevet idømt lange fængselsstraffe, som det er tilfældet med Maati Monjib;

| D. | der henviser til, at Journalister uden Grænser i 2020 over for FN's særlige rapportør om vold mod kvinder og piger gav udtryk for bekymring med hensyn til misbrug af anklager om seksuelle overgreb til at miskreditere journalister, en bekymrende praksis, som også er blevet fordømt af den feministiske organisation Khmissa og Marokkos menneskerettighedssammenslutning; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Journalister uden Grænser i 2020 over for FN's særlige rapportør om vold mod kvinder og piger gav udtryk for bekymring med hensyn til misbrug af anklager om seksuelle overgreb til at miskreditere journalister, en bekymrende praksis, som også er blevet fordømt af den feministiske organisation Khmissa og Marokkos menneskerettighedssammenslutning;

| 1. | opfordrer indtrængende de marokkanske myndigheder til at respektere ytringsfriheden og mediefriheden, garantere fængslede journalister, navnlig Omar Radi, Soulaimane Raissouni og Taoufik Bouachrine, en retfærdig rettergang med alle grundlæggende retssikkerhedsgarantier, sikre deres øjeblikkelige midlertidige løsladelse og ophøre med at chikanere alle journalister, deres advokater og familier; opfordrer indtrængende myndighederne til at opfylde deres internationale menneskerettighedsforpligtelser i overensstemmelse med associeringsaftalen mellem EU og Marokko; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer på det kraftigste misbruget af påstande om seksuelle overgreb til at afskrække journalister fra at udføre deres arbejde; mener, at denne misbrug bringer kvinders rettigheder i fare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er dybt bekymret over påstandene om, at de marokkanske myndigheder har korrumperet medlemmer af Europa-Parlamentet; opfordrer til anvendelse af de samme foranstaltninger som dem, der anvendes på repræsentanter for Qatar; gentager sit tilsagn om fuldt ud at undersøge og behandle sager om korruption, der involverer lande uden for EU, der forsøger at opnå indflydelse i Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at Parlamentet i sin beslutning af 15. december 2022 opfordrede til et særligt udvalg, med den opgave at identificere potentielle mangler i Europa-Parlamentets regler om gennemsigtighed, integritet og korruption og fremsætte forslag til reformer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende de marokkanske myndigheder til at ophøre deres overvågning af journalister, herunder via NSO's Pegasus-spyware, og til at vedtage og gennemføre lovgivning for at beskytte dem; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indstille eksport af overvågningsteknologi til Marokko, i overensstemmelse med EU's forordning om produkter med dobbelt anvendelse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af 2018-Sakharovprisfinalisten Nasser Zefzafi; opfordrer til løsladelse af alle politiske fanger; fordømmer krænkelserne af fredelige demonstranters og diasporaaktivisters rettigheder; beklager de mangelfulde retssager og domfældelser af 43 Hirak-demonstranter samt torturen, de har været udsat for i fængslet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at rejse sager med de marokkanske myndigheder om tilbageholdte journalister og samvittighedsfanger og til at deltage i disses retssager; opfordrer EU til at anvende sin indflydelse på konkrete forbedringer af menneskerettighedssituationen i Marokko; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Marokkos regering og parlament. |
| --- | --- |

8.

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/109

---

P9_TA(2023)0015

Oprettelsen af en domstol for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om oprettelsen af en domstol for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine (2022/3017(RSP))

(2023/C 214/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger og betænkninger om Ukraine og Rusland, navnlig sin beslutning af 19. maj 2022 om kampen mod straffrihed for krigsforbrydelser i Ukraine (1) og sin beslutning af 23. november 2022 om anerkendelse af Den Russiske Føderation som statssponsor for terrorisme (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger og betænkninger om Ukraine og Rusland, navnlig sin beslutning af 19. maj 2022 om kampen mod straffrihed for krigsforbrydelser i Ukraine (1) og sin beslutning af 23. november 2022 om anerkendelse af Den Russiske Føderation som statssponsor for terrorisme (2),

| — | der henviser til Londonerklæringen af 13. januar 1942, |
| --- | --- |

—

der henviser til Londonerklæringen af 13. januar 1942,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 3314 (XXIX) af 14. december 1974 om definitionen af aggression og resolution 377 (V) (om »Sammenhold for fred«) af 3. november 1950, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 3314 (XXIX) af 14. december 1974 om definitionen af aggression og resolution 377 (V) (om »Sammenhold for fred«) af 3. november 1950,

| — | der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC), særlig artikel 8 bis og Kampala-tillæggene om aggressionsforbrydelsen, og til aftalen fra 2006 mellem Den International Straffedomstol og EU om samarbejde og bistand, |
| --- | --- |

—

der henviser til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC), særlig artikel 8 bis og Kampala-tillæggene om aggressionsforbrydelsen, og til aftalen fra 2006 mellem Den International Straffedomstol og EU om samarbejde og bistand,

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolutioner 2433 (2022), 2436 (2022), 2463 (2022) og 2473 (2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolutioner 2433 (2022), 2436 (2022), 2463 (2022) og 2473 (2022),

| — | der henviser til Den Internationale Domstols kendelse af 16. marts 2022 om påstande om folkedrab i henhold til konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Domstols kendelse af 16. marts 2022 om påstande om folkedrab i henhold til konventionen om forebyggelse af og straf for folkedrab,

| — | der henviser til resolutionen »Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine og dets befolkning og dens trussel mod sikkerheden i hele OSCE-regionen« vedtaget på den 29. årlige samling i Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) den 2.-6. juli 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolutionen »Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine og dets befolkning og dens trussel mod sikkerheden i hele OSCE-regionen« vedtaget på den 29. årlige samling i Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE) den 2.-6. juli 2022,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 16. oktober 2022 fra udenrigsministrene for Estland, Letland og Litauen, hvori de opfordrer til oprettelse af en særlig international domstol for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 16. oktober 2022 fra udenrigsministrene for Estland, Letland og Litauen, hvori de opfordrer til oprettelse af en særlig international domstol for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolutioner af 2. marts 2022 om aggressionen mod Ukraine og af 12. oktober 2022 om Ukraines territoriale integritet: forsvar af principperne i FN-pagten, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolutioner af 2. marts 2022 om aggressionen mod Ukraine og af 12. oktober 2022 om Ukraines territoriale integritet: forsvar af principperne i FN-pagten,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolutioner af 2. november 2022 om »Den International Straffedomstols beretning« og af 14. november 2022 om »Yderligere afhjælpning og erstatning for aggression mod Ukraine«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolutioner af 2. november 2022 om »Den International Straffedomstols beretning« og af 14. november 2022 om »Yderligere afhjælpning og erstatning for aggression mod Ukraine«,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 20. og 21. oktober 2022 og af 15. december 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 20. og 21. oktober 2022 og af 15. december 2022,

| — | der henviser til erklæringen af 30. november 2022 fra Europa-Kommissionens formand Ursula von der Leyen om russisk ansvarsplacering og brugen af russiske indefrosne aktiver, hvori hun henviser til, at der må oprettes en særlig domstol til at efterforske og retsforfølge Ruslands aggressionsforbrydelse mod Ukraine, der skal have tilslutning fra FN, og til efterfølgende erklæringer på højt plan fra Tyskland, Polen og andre lande, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 30. november 2022 fra Europa-Kommissionens formand Ursula von der Leyen om russisk ansvarsplacering og brugen af russiske indefrosne aktiver, hvori hun henviser til, at der må oprettes en særlig domstol til at efterforske og retsforfølge Ruslands aggressionsforbrydelse mod Ukraine, der skal have tilslutning fra FN, og til efterfølgende erklæringer på højt plan fra Tyskland, Polen og andre lande,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at alle stater ifølge FN-pagten og folkerettens principper har samme suverænitet og i deres mellemfolkelige forhold skal afholde sig fra trussel om magtanvendelse eller brug af magt, det være sig mod nogen stats territoriale integritet eller politiske uafhængighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at alle stater ifølge FN-pagten og folkerettens principper har samme suverænitet og i deres mellemfolkelige forhold skal afholde sig fra trussel om magtanvendelse eller brug af magt, det være sig mod nogen stats territoriale integritet eller politiske uafhængighed;

| B. | der henviser til, at Rusland siden februar 2014 har ført en ulovlig, uprovokeret og uberettiget angrebskrig mod Ukraine, som den genoptog den 24. februar 2022 med en massiv invasion af Ukraine; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Rusland siden februar 2014 har ført en ulovlig, uprovokeret og uberettiget angrebskrig mod Ukraine, som den genoptog den 24. februar 2022 med en massiv invasion af Ukraine;

| C. | der henviser til, at Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine udgør en åbenlys og grov krænkelse af FN-pagten og alle grundlæggende folkeretlige principper og indtil flere internationale aftaler, herunder Helsingforsslutakten, Parischartret og Budapestmemorandummet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine udgør en åbenlys og grov krænkelse af FN-pagten og alle grundlæggende folkeretlige principper og indtil flere internationale aftaler, herunder Helsingforsslutakten, Parischartret og Budapestmemorandummet;

| D. | der henviser til, at Ruslands styrker i denne periode har udført vilkårlige angreb på beboelsesområder og civil infrastruktur, har dræbt tusindvis af ukrainske civile og har begået terrorhandlinger i hele landet rettet mod civil infrastruktur; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Ruslands styrker i denne periode har udført vilkårlige angreb på beboelsesområder og civil infrastruktur, har dræbt tusindvis af ukrainske civile og har begået terrorhandlinger i hele landet rettet mod civil infrastruktur;

| E. | der henviser til, at tusindvis af civile, herunder børn, allerede er blevet myrdet og mange flere er blevet torteret, chikaneret, udsat for seksuelle overgreb, bortført eller tvangsfordrevet; der henviser til, at denne umenneskelige adfærd fra de russiske styrkers og deres håndlangeres side udgør en fuldstændig tilsidesættelse af den humanitære folkeret; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at tusindvis af civile, herunder børn, allerede er blevet myrdet og mange flere er blevet torteret, chikaneret, udsat for seksuelle overgreb, bortført eller tvangsfordrevet; der henviser til, at denne umenneskelige adfærd fra de russiske styrkers og deres håndlangeres side udgør en fuldstændig tilsidesættelse af den humanitære folkeret;

| F. | der henviser til, at de rapporterede grusomheder begået af de russiske væbnede styrker i Butja, Irpin og andre ukrainske byer under den russiske besættelse er vidnesbyrd om brutaliteten af den angrebskrig, som Den Russiske Føderation fører mod Ukraine, og understreger betydningen af en koordineret international indsats for at stille gerningsmændene bag krigsforbrydelserne og alle krænkelserne af den humanitære folkeret til ansvar; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de rapporterede grusomheder begået af de russiske væbnede styrker i Butja, Irpin og andre ukrainske byer under den russiske besættelse er vidnesbyrd om brutaliteten af den angrebskrig, som Den Russiske Føderation fører mod Ukraine, og understreger betydningen af en koordineret international indsats for at stille gerningsmændene bag krigsforbrydelserne og alle krænkelserne af den humanitære folkeret til ansvar;

| G. | der henviser til, at Rusland den 30. september 2022 ensidigt erklærede sin annektering af de delvist russiskbesatte ukrainske regioner Donetsk, Kherson, Luhansk og Zaporizjzjia; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Rusland den 30. september 2022 ensidigt erklærede sin annektering af de delvist russiskbesatte ukrainske regioner Donetsk, Kherson, Luhansk og Zaporizjzjia;

| H. | der henviser til, at Den Russiske Føderation er blevet betegnet af Europa-Parlamentet og af mange nationale parlamenter og forsamlinger som en stat, der støtter terrorisme og selv anvender terrormidler; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Den Russiske Føderation er blevet betegnet af Europa-Parlamentet og af mange nationale parlamenter og forsamlinger som en stat, der støtter terrorisme og selv anvender terrormidler;

| I. | der henviser til, at Ruslands angrebskrig mod Ukraine er den mest skændige aggressionshandling, der er begået af noget lands politiske ledelse i Europa siden 1945 og derfor kræver en international juridisk reaktion, der står mål med handlingens karakter; der henviser til, at FN's Generalforsamling i sine resolutioner (3) har fastslået, at »Den Russiske Føderations aggression mod Ukraine er i strid med artikel 2, stk. 4, i FN-pagten«, og at »Den Russiske Føderation skal drages til ansvar for alle krænkelser af folkeretten i eller mod Ukraine, herunder dens aggression i strid med FN-pagten«; der henviser til, at de ansvarlige for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine ikke må forblive ustraffet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Ruslands angrebskrig mod Ukraine er den mest skændige aggressionshandling, der er begået af noget lands politiske ledelse i Europa siden 1945 og derfor kræver en international juridisk reaktion, der står mål med handlingens karakter; der henviser til, at FN's Generalforsamling i sine resolutioner (3) har fastslået, at »Den Russiske Føderations aggression mod Ukraine er i strid med artikel 2, stk. 4, i FN-pagten«, og at »Den Russiske Føderation skal drages til ansvar for alle krænkelser af folkeretten i eller mod Ukraine, herunder dens aggression i strid med FN-pagten«; der henviser til, at de ansvarlige for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine ikke må forblive ustraffet;

| J. | der henviser til, at Ruslands aggression også udtrykkeligt er blevet fordømt af repræsentanter for en række stater og internationale organisationer, herunder Europarådet, OSCE, EU, NATO, Den Afrikanske Union, Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater, Stillehavsøernes Forum, Organisationen af Amerikanske Stater, Det Caribiske Fællesskab, Nordisk Råd m.fl.; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Ruslands aggression også udtrykkeligt er blevet fordømt af repræsentanter for en række stater og internationale organisationer, herunder Europarådet, OSCE, EU, NATO, Den Afrikanske Union, Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater, Stillehavsøernes Forum, Organisationen af Amerikanske Stater, Det Caribiske Fællesskab, Nordisk Råd m.fl.;

| K. | der henviser til, at Den Internationale Domstol den 16. marts 2022 pålagde Den Russiske Føderation straks at indstille sine militære operationer på Ukraines territorium; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Den Internationale Domstol den 16. marts 2022 pålagde Den Russiske Føderation straks at indstille sine militære operationer på Ukraines territorium;

| L. | der henviser til, at anklagemyndigheden ved Den Internationale Straffedomstol siden den 2. marts 2022 har efterforsket situationen i Ukraine vedrørende tidligere og aktuelle påstande om forbrydelser begået af Den Russiske Føderation siden den 21. november 2013, bl.a. folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden; der henviser til, at Ukraine, om end landet ikke er statspart til Den Internationale Straffedomstol, har anerkendt Den Internationale Straffedomstols jurisdiktion og samarbejder med den; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at anklagemyndigheden ved Den Internationale Straffedomstol siden den 2. marts 2022 har efterforsket situationen i Ukraine vedrørende tidligere og aktuelle påstande om forbrydelser begået af Den Russiske Føderation siden den 21. november 2013, bl.a. folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden; der henviser til, at Ukraine, om end landet ikke er statspart til Den Internationale Straffedomstol, har anerkendt Den Internationale Straffedomstols jurisdiktion og samarbejder med den;

| M. | der henviser til, at FN's Generalforsamlings resolution 3314 (XXIX) af 14. december 1974 definerer aggression som »en stats brug af væbnet magt mod en anden stats suverænitet, territoriale integritet eller politiske uafhængighed eller på en anden måde, der er uforenelig med De Forenede Nationers pagt«, og fastslår, at en »angrebskrig er en forbrydelse mod den internationale fred«, og at »angrebskrig medfører internationalt ansvar«; der henviser til, at artikel 8 bis i Romstatutten definerer »aggressionsforbrydelsen« som »planlægning, forberedelse, indledning eller fuldbyrdelse, foretaget af en person der ved sin position udøver reel kontrol over eller styrer en stats politiske eller militære fremfærd, af en aggressionshandling, der ved sin karakter, grovhed og omfang udgør en åbenbar overtrædelse af De Forenede Nationers pagt«; der henviser til, at der ved en »aggressionshandling« forstås, at en stat anvender væbnet magt mod en anden stats suverænitet, territoriale integritet eller politiske uafhængighed eller på enhver anden måde, der er uforenelig med FN-pagten; der henviser til, at aggressionsforbrydelsen i henhold til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol adskiller sig fra krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden; der henviser til, at aggressionsforbrydelsen generelt er en forbrydelse forbundet med lederskab, og som sådan kun kan begås af dem, der har magt til at udforme en stats aggressionspolitik; der henviser til, at Den Internationale Militærdomstol i Nürnberg, som rettede sit fokus mod aggressionsforbrydelsen, i 1946 fastslog, at aggression var »den ultimative internationale forbrydelse«; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at FN's Generalforsamlings resolution 3314 (XXIX) af 14. december 1974 definerer aggression som »en stats brug af væbnet magt mod en anden stats suverænitet, territoriale integritet eller politiske uafhængighed eller på en anden måde, der er uforenelig med De Forenede Nationers pagt«, og fastslår, at en »angrebskrig er en forbrydelse mod den internationale fred«, og at »angrebskrig medfører internationalt ansvar«; der henviser til, at artikel 8 bis i Romstatutten definerer »aggressionsforbrydelsen« som »planlægning, forberedelse, indledning eller fuldbyrdelse, foretaget af en person der ved sin position udøver reel kontrol over eller styrer en stats politiske eller militære fremfærd, af en aggressionshandling, der ved sin karakter, grovhed og omfang udgør en åbenbar overtrædelse af De Forenede Nationers pagt«; der henviser til, at der ved en »aggressionshandling« forstås, at en stat anvender væbnet magt mod en anden stats suverænitet, territoriale integritet eller politiske uafhængighed eller på enhver anden måde, der er uforenelig med FN-pagten; der henviser til, at aggressionsforbrydelsen i henhold til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol adskiller sig fra krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden; der henviser til, at aggressionsforbrydelsen generelt er en forbrydelse forbundet med lederskab, og som sådan kun kan begås af dem, der har magt til at udforme en stats aggressionspolitik; der henviser til, at Den Internationale Militærdomstol i Nürnberg, som rettede sit fokus mod aggressionsforbrydelsen, i 1946 fastslog, at aggression var »den ultimative internationale forbrydelse«;

| N. | der henviser til, at en angrebskrig er en yderst alvorlig international forbrydelse, navnlig i forbindelse med risikoen for anvendelse af forskellige former for masseødelæggelsesvåben, der vil kunne få katastrofale konsekvenser for verdensfreden og menneskers livsgrundlag samt alvorlige, langsigtede skader på natur og klima; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en angrebskrig er en yderst alvorlig international forbrydelse, navnlig i forbindelse med risikoen for anvendelse af forskellige former for masseødelæggelsesvåben, der vil kunne få katastrofale konsekvenser for verdensfreden og menneskers livsgrundlag samt alvorlige, langsigtede skader på natur og klima;

| O. | der henviser til, at Den Internationale Domstol i sagen om Barcelona Traktion anførte, at de forpligtelser, der følger af forbuddet mod angrebshandlinger, påhviler det internationale samfund som helhed, og altså ikke blot individuelle stater; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Den Internationale Domstol i sagen om Barcelona Traktion anførte, at de forpligtelser, der følger af forbuddet mod angrebshandlinger, påhviler det internationale samfund som helhed, og altså ikke blot individuelle stater;

| P. | der henviser til, at Den Internationale Straffedomstol efter to ad hoc-erklæringer fra Ukraine har jurisdiktion over krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, som er begået på Ukraines område siden november 2013, men i den foreliggende situation ikke har jurisdiktion over aggressionsforbrydelsen som defineret i Romstatuttens artikel 8 bis og Kampala-tillæggene hertil, eftersom hverken Ukraine eller Den Russiske Føderation har ratificeret Romstatutten og tillæggene vedrørende aggressionsforbrydelser; der henviser til, at anklagemyndigheden ved Den Internationale Straffedomstol har været i færd med at efterforske situationen i Ukraine siden den 2. marts 2022; der henviser til, at oprettelsen af en særlig domstol for aggressionsforbrydelser ikke vil påvirke Den Internationale Straffedomstols jurisdiktion over andre forbrydelser, men i stedet vil supplere den; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Den Internationale Straffedomstol efter to ad hoc-erklæringer fra Ukraine har jurisdiktion over krigsforbrydelser, forbrydelser mod menneskeheden og folkedrab, som er begået på Ukraines område siden november 2013, men i den foreliggende situation ikke har jurisdiktion over aggressionsforbrydelsen som defineret i Romstatuttens artikel 8 bis og Kampala-tillæggene hertil, eftersom hverken Ukraine eller Den Russiske Føderation har ratificeret Romstatutten og tillæggene vedrørende aggressionsforbrydelser; der henviser til, at anklagemyndigheden ved Den Internationale Straffedomstol har været i færd med at efterforske situationen i Ukraine siden den 2. marts 2022; der henviser til, at oprettelsen af en særlig domstol for aggressionsforbrydelser ikke vil påvirke Den Internationale Straffedomstols jurisdiktion over andre forbrydelser, men i stedet vil supplere den;

| Q. | der henviser til, at Europa-Parlamentet og parlamenterne i Tjekkiet, Estland, Frankrig, Letland, Litauen, Nederlandene og Polen har vedtaget beslutninger, hvormed de tilslutter sig oprettelsen af en særlig international ad hoc-domstol; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Europa-Parlamentet og parlamenterne i Tjekkiet, Estland, Frankrig, Letland, Litauen, Nederlandene og Polen har vedtaget beslutninger, hvormed de tilslutter sig oprettelsen af en særlig international ad hoc-domstol;

| R. | der henviser til, at Kommissionen den 30. november 2022 fremlagde alternative muligheder for, hvordan man kan oprette en ansvarliggørelsesmekanisme for aggressionsforbrydelserne mod Ukraine; der henviser til, at enhver afgørelse om en sådan mekanisme bør træffes i tæt samarbejde med Ukraine; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionen den 30. november 2022 fremlagde alternative muligheder for, hvordan man kan oprette en ansvarliggørelsesmekanisme for aggressionsforbrydelserne mod Ukraine; der henviser til, at enhver afgørelse om en sådan mekanisme bør træffes i tæt samarbejde med Ukraine;

| S. | der henviser til, at Det Europæiske Råd i dets konklusioner af 15. december 2022 tilskyndede til yderligere bestræbelser på at sikre fuldt ud, at gerningsmænd stilles til ansvar for krigsforbrydelser og aggressionsforbrydelser og opfordrede Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/den højtstående repræsentant og Rådet til at gøre fremskridt med dette arbejde i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten og understregede, at retsforfølgelsen af aggressionsforbrydelser er af betydning for det internationale samfund som helhed; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Det Europæiske Råd i dets konklusioner af 15. december 2022 tilskyndede til yderligere bestræbelser på at sikre fuldt ud, at gerningsmænd stilles til ansvar for krigsforbrydelser og aggressionsforbrydelser og opfordrede Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/den højtstående repræsentant og Rådet til at gøre fremskridt med dette arbejde i overensstemmelse med EU-retten og folkeretten og understregede, at retsforfølgelsen af aggressionsforbrydelser er af betydning for det internationale samfund som helhed;

| T. | der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd er lammet med hensyn til situationen i Ukraine, fordi Rusland kan nedlægge veto mod enhver væsentlig beslutning; der henviser til, at FN's Generalforsamlings resolution 377 (V), »Sammenhold for fred«, udgør en præcedens, idet den giver FN en alternativ mulighed for handling, når mindst ét permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd benytter sin vetoret til at hindre Sikkerhedsrådet i at udføre sine opgaver i henhold til FN-pagten; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at FN's Sikkerhedsråd er lammet med hensyn til situationen i Ukraine, fordi Rusland kan nedlægge veto mod enhver væsentlig beslutning; der henviser til, at FN's Generalforsamlings resolution 377 (V), »Sammenhold for fred«, udgør en præcedens, idet den giver FN en alternativ mulighed for handling, når mindst ét permanent medlem af FN's Sikkerhedsråd benytter sin vetoret til at hindre Sikkerhedsrådet i at udføre sine opgaver i henhold til FN-pagten;

| 1. | gentager sin allerkraftigste fordømmelse af den russiske angrebskrig mod Ukraine og tilkendegiver sin urokkelige støtte til Ukraines uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser og genfremsætter sin appel til Rusland om øjeblikkeligt at indstille alle dets militære operationer i Ukraine og foretage en betingelsesløs tilbagetrækning af alle styrker og al materiel fra samtlige de områder, der er internationalt anerkendte som ukrainsk territorium; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at den russiske aggressionsforbrydelse mod Ukraine er en klar og uomtvistelig overtrædelse af FN-pagten, som af hensyn til verdenssikkerheden og den regelbaserede verdensorden ikke kan forblive ubesvaret af det internationale samfund; gentager sin opfordring til Kommissionen, den højtstående repræsentant og medlemsstaterne om at bakke fuldstændigt op om bestræbelser på at drage de ansvarlige til ansvar for alle forbrydelser begået af Rusland, dets forbundsfæller og håndlangere under deres angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver det presserende behov for, at EU og dets medlemsstater i tæt samarbejde med Ukraine og det internationale samfund, og helst i FN-regi, skynder på for at få oprettet en særlig international domstol til retsforfølgelse for aggressionsforbrydelser mod Ukraine begået af Den Russiske Føderations og dens forbundsfællers politiske og militære lederskab og til at finde en juridisk holdbar, fælles vej frem i den henseende; mener, at oprettelsen af en sådan domstol vil udbedre en væsentlig mangel ved den nuværende indretning af den institutionelle internationale strafferetspleje og bør baseres på de standarder og principper, der gælder for Den Internationale Straffedomstol som fastsat i Romstatutten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen med Ukraine om at søge og opbygge politisk støtte i FN's Generalforsamling og andre internationale fora, herunder Europarådet, OSCE og G7, til oprettelsen af en særlig domstol for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at oprettelsen af denne særlige domstol vil supplere Den Internationale Straffedomstols og dens anklagers efterforskningsindsats, da dennes ressort omfatter påståede folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden begået i Ukraine; gentager sin fulde opbakning til Den Internationale Straffedomstols anklagers igangværende efterforskning af situationen i Ukraine; opfordrer indtrængende Ukraine til at ratificere Romstatutten og ændringerne hertil og formelt blive statspart til Straffedomstolen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer til aktiv anvendelse af EU's offentlige diplomati og strategisk kommunikation til støtte for oprettelsen af den særlige domstol; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at selv om den særlige domstols nøjagtige sammensætning og arbejdsmetoder endnu ikke er fastlagt, skal den overholde de strengeste kriterier for gennemsigtighed og upartiskhed; finder endvidere, at den særlige internationale domstol skal have kompetence til at efterforske ikke blot Vladimir Putin og Den Russiske Føderations politiske og militære ledelse, men også Aljaksandr Lukasjenka og den politiske og militære ledelse i Belarus som understøttende stat fra hvis territorium og med hvis logistiske støtte Den Russiske Føderation begår sin angrebskrig mod Ukraine, eftersom dette falder under beskrivelsen af en aggressionsforbrydelse i henhold til Romstatuttens artikel 8 bis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at EU's forberedende arbejde vedrørende den særlige domstol bør begynde så snart som muligt og fokusere på at etablere ordningerne for den særlige domstol i samarbejde med Ukraine og på at bistå landet og internationale myndigheder med indsamlingen af beviser til brug ved processerne ved den fremtidige domstol; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EU-institutionerne, navnlig Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten, til i mellemtiden at yde støtte til oprettelsen af en midlertidig anklagemyndighed og bemærker, at oprettelsen af en sådan myndighed vil være et yderst vigtigt praktisk skridt fremad for den fremtidige særlige domstols efterforskning og retsforfølgelse af aggressionsforbrydelser mod Ukraine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer, at der fra russisk side blokeres for enhver handling på FN-plan, der har til hensigt at stille Rusland til ansvar for dets angrebskrig mod Ukraine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger den vigtige rolle, som en særlig domstol for aggressionsforbrydelsen mod Ukraine vil udgøre for det ukrainske folks forhåbninger om at opnå justits, for at afskrække andre internationale aktører fra at eftergøre Ruslands eksempel med ulovlig aggression og for at fremme bestræbelserne på at opnå krigsskadeserstatning og fremtidig forsoning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer EU og dets medlemsstater samt deres partnere og allierede til at indlede drøftelser om det juridiske spillerum for at anvende den russiske stats finansielle aktiver som krigsskadeserstatning for Ruslands krænkelser af folkeretten i Ukraine, herunder potentielt ved at fratage sådanne aktiver beskyttelse ved statslig immunitet eller indskrænke en sådan beskyttelse med henvisning til forbrydelsens grove karakter; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er af den faste overbevisning, at oprettelsen af en særlig domstol for aggressionsforbrydelsen vil sende et meget klart signal til både det russiske samfund og det internationale samfund om, at Putin og Ruslands politiske og militære ledelse kan dømmes for den aggressionsforbrydelse, de har begået i Ukraine; understreger, at oprettelsen af denne domstol også vil være et klart signal til den politiske elite og forretningseliten i Rusland om, at det ikke længere er muligt for Den Russiske Føderation under Putins ledelse at genetablere normale forbindelser med vesten; |
| --- | --- |

13.

| 14. | støtter FN's Generalforsamlings henstilling som det første skridt i retning af oprettelsen ved FN's medlemsstater i samarbejde med Ukraine af et internationalt skadesregister, der skal tjene som dokumentation for fremtidige erstatningskrav for alle berørte fysiske og juridiske personers skader, tab eller kvæstelser og den langsigtede, udbredte og alvorlige skade på natur, miljø og klima såvel som på Ukraine som stat, som Den Russiske Føderation og dens forbundsfæller har forårsaget gennem sine overlagte, folkeretsstridige handlinger i eller mod Ukraine, samt fremme og koordinere indsamlingen af bevismateriale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer EU til at vedtage en fælles holdning om aggressionsforbrydelsen og om Kampala-tillæggene om aggressionsforbrydelsen til Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol; opfordrer Bulgarien, Danmark, Frankrig, Grækenland, Ungarn og Rumænien til at acceptere og ratificere Kampala-tillæggene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, De Forenede Nationers generalsekretær, Europarådet, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, FN's Højkommissariat for Flygtninge, Den Internationale Røde Kors Komité, Den Internationale Straffedomstol, G7-landene, Den Afrikanske Union, Det Økonomiske Fællesskab af Vestafrikanske Stater, Stillehavsøernes Forum, Organisationen af Amerikanske Stater, Det Caribiske Fællesskab, Den Russiske Føderations præsident, regering og parlament og Ukraines præsident, regering og parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 479 af 16.12.2022, s. 68.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0405.

(3)  FN's Generalforsamlings resolutioner af 2. marts 2022 om »Aggression mod Ukraine«, af 24. marts 2022 om »De humanitære konsekvenser af aggressionen mod Ukraine« og af 15. november 2022 om »Yderligere afhjælpning og erstatning for aggression mod Ukraine«.

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/114

---

P9_TA(2023)0016

EU's reaktion på protesterne og henrettelserne i Iran

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om EU's reaktion på protesterne og henrettelserne i Iran (2023/2511(RSP))

(2023/C 214/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, navnlig beslutningerne af 6. oktober 2022 om Mahsa Jina Aminis død og undertrykkelsen af demonstranter for kvinders rettigheder i Iran (1) og af 17. februar 2022 om dødsstraf i Iran (2) og alle sine andre beslutninger om menneskerettighedssituationen i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Iran, navnlig beslutningerne af 6. oktober 2022 om Mahsa Jina Aminis død og undertrykkelsen af demonstranter for kvinders rettigheder i Iran (1) og af 17. februar 2022 om dødsstraf i Iran (2) og alle sine andre beslutninger om menneskerettighedssituationen i Iran,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings 3. Komités resolution af 16. november 2022 om menneskerettighederne i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings 3. Komités resolution af 16. november 2022 om menneskerettighederne i Iran,

| — | der henviser til erklæringen af 10. januar 2023 fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 10. januar 2023 fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder,

| — | der henviser til erklæringen af 11. november 2022 fra FN's eksperter, hvori Iran opfordres til at ophøre med at dømme fredelige demonstranter til døden, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 11. november 2022 fra FN's eksperter, hvori Iran opfordres til at ophøre med at dømme fredelige demonstranter til døden,

| — | der henviser til den særlige samling i FN's Menneskerettighedsråd om Den Islamiske Republik Iran, som fandt sted den 24. november 2022, og den resolution, der blev vedtaget på denne samling, |
| --- | --- |

—

der henviser til den særlige samling i FN's Menneskerettighedsråd om Den Islamiske Republik Iran, som fandt sted den 24. november 2022, og den resolution, der blev vedtaget på denne samling,

| — | der henviser til rapporterne af 22. september 2022, 18. juni 2022, 13. januar 2022 og 11. januar 2021 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne af 22. september 2022, 18. juni 2022, 13. januar 2022 og 11. januar 2021 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran,

| — | der henviser til G7-udenrigsministernes erklæring af 4. november 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til G7-udenrigsministernes erklæring af 4. november 2022,

| — | der henviser til EU's Udenrigsråds konklusioner af 12. december 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's Udenrigsråds konklusioner af 12. december 2022,

| — | der henviser til de sanktioner mod iranske personer og enheder, der blev vedtaget af EU-Rådet den 12. april 2021, den 17. oktober 2022, den 20. oktober 2022 og den 14. november 2022, og til Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2433 af 12. december 2022 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til de sanktioner mod iranske personer og enheder, der blev vedtaget af EU-Rådet den 12. april 2021, den 17. oktober 2022, den 20. oktober 2022 og den 14. november 2022, og til Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2433 af 12. december 2022 (3),

| — | der henviser til Den Islamiske Republik Irans sanktioner mod europæiske og britiske enheder og personer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Islamiske Republik Irans sanktioner mod europæiske og britiske enheder og personer,

| — | der henviser til erklæringerne fra EU-Udenrigstjenestens talsmand af 7. januar 2023 om de nylige henrettelser af Mohammad Mehdi Karami og Seyyed Mohammad Hosseini, af 8. december 2022 om henrettelsen af Mohsen Sekari og af 15. januar 2023 om henrettelsen af Alireza Akbari, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra EU-Udenrigstjenestens talsmand af 7. januar 2023 om de nylige henrettelser af Mohammad Mehdi Karami og Seyyed Mohammad Hosseini, af 8. december 2022 om henrettelsen af Mohsen Sekari og af 15. januar 2023 om henrettelsen af Alireza Akbari,

| — | der henviser til erklæringen af 25. september 2022 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på EU's vegne om Iran og erklæringen af 19. september 2022 fra EU-Udenrigstjenestens talsmand om Jina Mahsa Aminis død, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 25. september 2022 fra Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik på EU's vegne om Iran og erklæringen af 19. september 2022 fra EU-Udenrigstjenestens talsmand om Jina Mahsa Aminis død,

| — | der henviser til pressemeddelelsen af 9. januar 2023 fra EU-Udenrigstjenestens talsmand om tilsigelse af Den Islamiske Republik Irans ambassadør til Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til pressemeddelelsen af 9. januar 2023 fra EU-Udenrigstjenestens talsmand om tilsigelse af Den Islamiske Republik Irans ambassadør til Den Europæiske Union,

| — | der henviser til erklæringerne af 22. september 2022, 9. november 2022 og 13. december 2022 fra formanden for dets Delegation for Forbindelserne med Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 22. september 2022, 9. november 2022 og 13. december 2022 fra formanden for dets Delegation for Forbindelserne med Iran,

| — | der henviser til Canadas og USA's fælles erklæring af 9. december 2022 om menneskerettighedssituationen i Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til Canadas og USA's fælles erklæring af 9. december 2022 om menneskerettighedssituationen i Iran,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 (ICCPR) og til Irans ratificering heraf i juni 1975, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966 (ICCPR) og til Irans ratificering heraf i juni 1975,

| — | der henviser til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner,

| — | der henviser til fælles holdning 2001/931/FUSP af 27. december 2001 om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles holdning 2001/931/FUSP af 27. december 2001 om anvendelse af specifikke foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme (4),

| — | der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 2580/2001 af 27. december 2001 om specifikke restriktive foranstaltninger mod visse personer og enheder med henblik på at bekæmpe terrorisme (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 af 15. marts 2017 om bekæmpelse af terrorisme og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA og ændring af Rådets afgørelse 2005/671/RIA (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 af 15. marts 2017 om bekæmpelse af terrorisme og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA og ændring af Rådets afgørelse 2005/671/RIA (6),

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og vedrørende vold mod kvinder og piger og bekæmpelse af alle former for diskrimination mod dem,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at den 22-årige kurdisk-iranske kvinde Jina Mahsa Amini den 13. september 2022 blev arresteret i Teheran af Irans »moralpoliti« for påstået manglende overholdelse af loven om obligatorisk slør; der henviser til, at Jina Mahsa Amini blev brutalt tortureret og døde den 16. september 2022, mens hun var i politiets varetægt; der henviser til, at der ikke er gennemført en egentlig undersøgelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den 22-årige kurdisk-iranske kvinde Jina Mahsa Amini den 13. september 2022 blev arresteret i Teheran af Irans »moralpoliti« for påstået manglende overholdelse af loven om obligatorisk slør; der henviser til, at Jina Mahsa Amini blev brutalt tortureret og døde den 16. september 2022, mens hun var i politiets varetægt; der henviser til, at der ikke er gennemført en egentlig undersøgelse;

| B. | der henviser til, at der efter drabet på Jina Mahsa Amini udbrød landsdækkende protester i hele landet med deltagelse af hundredtusindvis af iranske borgere, der repræsenterede alle dele af samfundet; der henviser til, at protesterne blev startet af kvinder, der krævede, at de skyldige bag Jina Mahsa Aminis død blev stillet til ansvar, og opfordrede til at sætte en stopper for vold mod og forskelsbehandling af kvinder i Iran; der henviser til, at mange kvinder under demonstrationerne har taget deres hijab af eller klippet deres hår i protest mod Jina Mahsa Aminis død; der henviser til, at kvindernes protester vakte solidaritet blandt mænd og udløste en paniransk revolution og en protestbevægelse mod regimet; der henviser til, at studerende protesterer på adskillige universiteter i hele landet ved at boykotte deres timer og demonstrere mod undertrykkelse; der henviser til, at Jina Mahsa Amini kom fra den kurdiske region i Iran, hvor der har været omfattende protester, som er blevet mødt med undertrykkelse fra regimet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at der efter drabet på Jina Mahsa Amini udbrød landsdækkende protester i hele landet med deltagelse af hundredtusindvis af iranske borgere, der repræsenterede alle dele af samfundet; der henviser til, at protesterne blev startet af kvinder, der krævede, at de skyldige bag Jina Mahsa Aminis død blev stillet til ansvar, og opfordrede til at sætte en stopper for vold mod og forskelsbehandling af kvinder i Iran; der henviser til, at mange kvinder under demonstrationerne har taget deres hijab af eller klippet deres hår i protest mod Jina Mahsa Aminis død; der henviser til, at kvindernes protester vakte solidaritet blandt mænd og udløste en paniransk revolution og en protestbevægelse mod regimet; der henviser til, at studerende protesterer på adskillige universiteter i hele landet ved at boykotte deres timer og demonstrere mod undertrykkelse; der henviser til, at Jina Mahsa Amini kom fra den kurdiske region i Iran, hvor der har været omfattende protester, som er blevet mødt med undertrykkelse fra regimet;

| C. | der henviser til, at de iranske sikkerheds- og politistyrkers reaktion på protesterne er voldelig, vilkårlig, uforholdsmæssig og hæmningsløs; der henviser til, at Den Islamiske Republiks øverste leder, Ali Khamenei, og præsident Ebrahim Raisi gentagne gange har rost og opmuntret til den voldelige undertrykkelse af de fredelige demonstrationer og drabene på demonstranter begået af den paramilitære Basij-milits under Den Islamiske Revolutionsgarde (IRGC); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de iranske sikkerheds- og politistyrkers reaktion på protesterne er voldelig, vilkårlig, uforholdsmæssig og hæmningsløs; der henviser til, at Den Islamiske Republiks øverste leder, Ali Khamenei, og præsident Ebrahim Raisi gentagne gange har rost og opmuntret til den voldelige undertrykkelse af de fredelige demonstrationer og drabene på demonstranter begået af den paramilitære Basij-milits under Den Islamiske Revolutionsgarde (IRGC);

| D. | der henviser til, at iranske sikkerhedsstyrker pr. 16. januar 2023 angiveligt havde dræbt flere hundrede fredelige demonstranter, herunder dusinvis af børn, og tilbageholdt, arresteret og bortført over 20 000 demonstranter, heriblandt menneskerettighedsforkæmpere, studerende, advokater og civilsamfundsaktivister, herunder EU-borgere og -indbyggere fra Tyskland, Polen, Frankrig, Italien, Nederlandene, Spanien og Sverige; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at iranske sikkerhedsstyrker pr. 16. januar 2023 angiveligt havde dræbt flere hundrede fredelige demonstranter, herunder dusinvis af børn, og tilbageholdt, arresteret og bortført over 20 000 demonstranter, heriblandt menneskerettighedsforkæmpere, studerende, advokater og civilsamfundsaktivister, herunder EU-borgere og -indbyggere fra Tyskland, Polen, Frankrig, Italien, Nederlandene, Spanien og Sverige;

| E. | der henviser til, at Iran ikke anerkender dobbelt statsborgerskab og dermed begrænser den adgang, som udenlandske ambassader har til deres statsborgere med dobbelt statsborgerskab, som tilbageholdes i landet; der henviser til, at den tidligere iranske viceforsvarsminister Alireza Akbari, som både var britisk og iransk statsborger, blev dømt for spionage for Det Forenede Kongerige i Iran, hvilket han benægtede, dømt til døden og henrettet; der henviser til, at den svensk-iranske statsborger dr. Ahmadreza Djalali, der er specialist i akutmedicin, videnskabelig medarbejder ved Vrije Universiteit Brussel i Belgien og Università del Piemonte Orientale i Italien, blev arresteret den 24. april 2016 af iranske sikkerhedsstyrker; der henviser til, at han blev dømt til døden på grundlag af falske anklager om spionage i oktober 2017 efter en klart uretfærdig rettergang baseret på en tilståelse, der var fremtvunget under tortur; der henviser til, at dommen blev stadfæstet af Irans højesteret den 17. juni 2018; der henviser til, at den fransk-iranske forsker Fariba Adelkhah blev arresteret i juni 2019 og idømt fem års fængsel for »underminering af den nationale sikkerhed«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Iran ikke anerkender dobbelt statsborgerskab og dermed begrænser den adgang, som udenlandske ambassader har til deres statsborgere med dobbelt statsborgerskab, som tilbageholdes i landet; der henviser til, at den tidligere iranske viceforsvarsminister Alireza Akbari, som både var britisk og iransk statsborger, blev dømt for spionage for Det Forenede Kongerige i Iran, hvilket han benægtede, dømt til døden og henrettet; der henviser til, at den svensk-iranske statsborger dr. Ahmadreza Djalali, der er specialist i akutmedicin, videnskabelig medarbejder ved Vrije Universiteit Brussel i Belgien og Università del Piemonte Orientale i Italien, blev arresteret den 24. april 2016 af iranske sikkerhedsstyrker; der henviser til, at han blev dømt til døden på grundlag af falske anklager om spionage i oktober 2017 efter en klart uretfærdig rettergang baseret på en tilståelse, der var fremtvunget under tortur; der henviser til, at dommen blev stadfæstet af Irans højesteret den 17. juni 2018; der henviser til, at den fransk-iranske forsker Fariba Adelkhah blev arresteret i juni 2019 og idømt fem års fængsel for »underminering af den nationale sikkerhed«;

| F. | der henviser til, at andre EU-borgere vilkårligt tilbageholdes i Iran, herunder den belgiske statsborger Olivier Vandecasteele, som blev idømt i alt 40 års fængsel og dusinvis af piskeslag på grundlag af en række fabrikerede påstande; der henviser til, at dommen blev afsagt, efter at Belgiens øverste domstol suspenderede en kontroversiel bilateral aftale om udveksling af fanger, som ville have gjort det muligt for den iranske diplomat Assadollah Assadi, der er dømt for terrorforsøg i Belgien, at blive sendt tilbage til Den Islamiske Republik Iran til gengæld for frigivelse af Olivier Vandecasteele; der henviser til, at syv franske statsborgere stadig tilbageholdes i Iran, herunder Cécile Kohler, lærer og fagforeningsmedlem, og hendes partner Jacques Paris samt Benjamin Brière, som blev arresteret i maj 2020 og idømt otte år og otte måneders fængsel for »spionage«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at andre EU-borgere vilkårligt tilbageholdes i Iran, herunder den belgiske statsborger Olivier Vandecasteele, som blev idømt i alt 40 års fængsel og dusinvis af piskeslag på grundlag af en række fabrikerede påstande; der henviser til, at dommen blev afsagt, efter at Belgiens øverste domstol suspenderede en kontroversiel bilateral aftale om udveksling af fanger, som ville have gjort det muligt for den iranske diplomat Assadollah Assadi, der er dømt for terrorforsøg i Belgien, at blive sendt tilbage til Den Islamiske Republik Iran til gengæld for frigivelse af Olivier Vandecasteele; der henviser til, at syv franske statsborgere stadig tilbageholdes i Iran, herunder Cécile Kohler, lærer og fagforeningsmedlem, og hendes partner Jacques Paris samt Benjamin Brière, som blev arresteret i maj 2020 og idømt otte år og otte måneders fængsel for »spionage«;

| G. | der henviser til, at Iran har verdens højeste antal henrettelser pr. indbygger; der henviser til, at det iranske regime har afsagt og fuldbyrdet dødsdomme mod fredelige demonstranter, herunder mindreårige, efter uretfærdige og summariske retssager, der har krænket de mest basale og grundlæggende krav til en retfærdig rettergang; der henviser til, at Amnesty International har fundet beviser på, at det iranske regime fortsat anvender dødsstraf som et undertrykkelsesvåben til at knuse protester; der henviser til, at politiet og sikkerhedsstyrkerne i Den Islamiske Republik i vidt omfang torturer, voldtager og behandler tilbageholdte i iranske fængsler på en grusom, umenneskelig og nedværdigende måde; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Iran har verdens højeste antal henrettelser pr. indbygger; der henviser til, at det iranske regime har afsagt og fuldbyrdet dødsdomme mod fredelige demonstranter, herunder mindreårige, efter uretfærdige og summariske retssager, der har krænket de mest basale og grundlæggende krav til en retfærdig rettergang; der henviser til, at Amnesty International har fundet beviser på, at det iranske regime fortsat anvender dødsstraf som et undertrykkelsesvåben til at knuse protester; der henviser til, at politiet og sikkerhedsstyrkerne i Den Islamiske Republik i vidt omfang torturer, voldtager og behandler tilbageholdte i iranske fængsler på en grusom, umenneskelig og nedværdigende måde;

| H. | der henviser til, at Amnesty International har udarbejdet en liste over ca. 25 personer, der er i alvorlig fare for at blive henrettet, navnlig Mohammad Ghobadlou; der henviser til, at Amnesty International frygter, at mange flere mennesker risikerer dødsstraf for deres deltagelse i protesterne; der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder rapporterer, at over 40 iranske kunstnere er blevet anklaget for forbrydelser, der indebærer dødsstraf; der henviser til, at iranske skuespillere, musikere, idrætsudøvere og andre berømtheder offentligt har støttet protesterne mod det gejstlige etablissement; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Amnesty International har udarbejdet en liste over ca. 25 personer, der er i alvorlig fare for at blive henrettet, navnlig Mohammad Ghobadlou; der henviser til, at Amnesty International frygter, at mange flere mennesker risikerer dødsstraf for deres deltagelse i protesterne; der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder rapporterer, at over 40 iranske kunstnere er blevet anklaget for forbrydelser, der indebærer dødsstraf; der henviser til, at iranske skuespillere, musikere, idrætsudøvere og andre berømtheder offentligt har støttet protesterne mod det gejstlige etablissement;

| I. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Iran fortsat forværres; der henviser til, at drabene på Jina Mahsa Amini og andre samt den nuværende bølge af henrettelser illustrerer den aktuelle menneskerettighedskrise i Iran; der henviser til, at denne forværring forstærkes af den systemiske straffrihed for det iranske regime og dets sikkerhedsapparat, der har tilladt omfattende tortur samt udenretslige henrettelser og andre ulovlige drab; der henviser til, at det iranske strafferetlige system i høj grad er baseret på tvungne tilståelser, der bliver opnået gennem tortur og andre former for tvang; der henviser til, at afskaffelse af dødsstraffen i hele verden er et af hovedmålene i EU's menneskerettighedspolitik; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Iran fortsat forværres; der henviser til, at drabene på Jina Mahsa Amini og andre samt den nuværende bølge af henrettelser illustrerer den aktuelle menneskerettighedskrise i Iran; der henviser til, at denne forværring forstærkes af den systemiske straffrihed for det iranske regime og dets sikkerhedsapparat, der har tilladt omfattende tortur samt udenretslige henrettelser og andre ulovlige drab; der henviser til, at det iranske strafferetlige system i høj grad er baseret på tvungne tilståelser, der bliver opnået gennem tortur og andre former for tvang; der henviser til, at afskaffelse af dødsstraffen i hele verden er et af hovedmålene i EU's menneskerettighedspolitik;

| J. | der henviser til, at 227 medlemmer af det iranske parlament den 6. november 2022 i åbenlys krænkelse af magtens tredeling opfordrede retsvæsenet til at handle beslutsomt over for de personer, der blev arresteret under protesterne, og til at gøre brug af dødsstraf som straf; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at 227 medlemmer af det iranske parlament den 6. november 2022 i åbenlys krænkelse af magtens tredeling opfordrede retsvæsenet til at handle beslutsomt over for de personer, der blev arresteret under protesterne, og til at gøre brug af dødsstraf som straf;

| K. | der henviser til, at den iranske forfatning giver etniske mindretal lige rettigheder; der henviser til, at dødsstraffen anvendes i en uforholdsmæssig grad over for LGBTIQ+-personer og personer, der tilhører etniske og religiøse mindretal, navnlig de baluchiske, kurdiske, arabiske, bahaiske og kristne samfund; der henviser til, at et stigende antal menneskerettighedsforkæmpere er blevet arresteret, siden drabene og undertrykkelsen begyndte; der henviser til, at kvinder og piger, der har stået i spidsen for protester, herunder medlemmer af etniske og religiøse mindretal, er blevet arresteret og fængslet for at kræve, at der sættes en stopper for systemiske og systematiske diskriminerende love, politikker og praksisser, og at de er særligt udsat for anklager, der indebærer dødsstraf, og for dødsdomme; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den iranske forfatning giver etniske mindretal lige rettigheder; der henviser til, at dødsstraffen anvendes i en uforholdsmæssig grad over for LGBTIQ+-personer og personer, der tilhører etniske og religiøse mindretal, navnlig de baluchiske, kurdiske, arabiske, bahaiske og kristne samfund; der henviser til, at et stigende antal menneskerettighedsforkæmpere er blevet arresteret, siden drabene og undertrykkelsen begyndte; der henviser til, at kvinder og piger, der har stået i spidsen for protester, herunder medlemmer af etniske og religiøse mindretal, er blevet arresteret og fængslet for at kræve, at der sættes en stopper for systemiske og systematiske diskriminerende love, politikker og praksisser, og at de er særligt udsat for anklager, der indebærer dødsstraf, og for dødsdomme;

| L. | der henviser til, at en gruppe menneskerettighedseksperter, herunder flere mandatindehavere under FN's særlige procedurer, har udsendt en erklæring, der fordømmer drabene og sikkerhedsstyrkernes undertrykkelse af demonstranter i Iran; der henviser til, at eksperterne gav udtryk for deres dybe bekymring over den »overdrevne og dødbringende magt«, der blev anvendt mod demonstranter i forbindelse med de protester, som fulgte efter Aminis død, herunder seksuel vold mod kvinder og piger, intimidering af og chikane mod demonstranter og systematisk straffrihed for gerningsmænd til menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at FN's eksperter den 11. november 2022 indtrængende opfordrede det iranske regime til at ophøre med at tiltale personer for forhold, der kan straffes med døden, på grund af deres deltagelse eller påståede deltagelse i fredelige demonstrationer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at en gruppe menneskerettighedseksperter, herunder flere mandatindehavere under FN's særlige procedurer, har udsendt en erklæring, der fordømmer drabene og sikkerhedsstyrkernes undertrykkelse af demonstranter i Iran; der henviser til, at eksperterne gav udtryk for deres dybe bekymring over den »overdrevne og dødbringende magt«, der blev anvendt mod demonstranter i forbindelse med de protester, som fulgte efter Aminis død, herunder seksuel vold mod kvinder og piger, intimidering af og chikane mod demonstranter og systematisk straffrihed for gerningsmænd til menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at FN's eksperter den 11. november 2022 indtrængende opfordrede det iranske regime til at ophøre med at tiltale personer for forhold, der kan straffes med døden, på grund af deres deltagelse eller påståede deltagelse i fredelige demonstrationer;

| M. | der henviser til, at FN's eksperter opfordrede Menneskerettighedsrådet til hurtigst muligt at træffe de nødvendige foranstaltninger til at afholde en særlig samling om situationen i Iran og til at oprette en international efterforskningsmekanisme, sikre ansvarliggørelse i Iran og sætte en stopper for den vedvarende straffrihed for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at Menneskerettighedsrådet afholdt en ekstraordinær samling den 24. november 2022 om situationen i Iran; der henviser til, at det på denne særlige samling blev vedtaget, at en uafhængig international undersøgelsesmission skulle efterforske krænkelser af menneskerettighederne i Den Islamiske Republik Iran, indsamle og analysere bevismateriale og samarbejde med interessenter om at fastslå de faktiske forhold vedrørende disse påstande med henblik på at retsforfølge alle gerningsmænd til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Den Islamiske Republik Iran, herunder de højeste myndigheder; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at FN's eksperter opfordrede Menneskerettighedsrådet til hurtigst muligt at træffe de nødvendige foranstaltninger til at afholde en særlig samling om situationen i Iran og til at oprette en international efterforskningsmekanisme, sikre ansvarliggørelse i Iran og sætte en stopper for den vedvarende straffrihed for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at Menneskerettighedsrådet afholdt en ekstraordinær samling den 24. november 2022 om situationen i Iran; der henviser til, at det på denne særlige samling blev vedtaget, at en uafhængig international undersøgelsesmission skulle efterforske krænkelser af menneskerettighederne i Den Islamiske Republik Iran, indsamle og analysere bevismateriale og samarbejde med interessenter om at fastslå de faktiske forhold vedrørende disse påstande med henblik på at retsforfølge alle gerningsmænd til alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Den Islamiske Republik Iran, herunder de højeste myndigheder;

| N. | der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder den 10. januar 2023 anførte, at anvendelsen af strafferetlige procedurer til at straffe mennesker for at udøve deres grundlæggende rettigheder er ensbetydende med statssanktionerede drab; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder den 10. januar 2023 anførte, at anvendelsen af strafferetlige procedurer til at straffe mennesker for at udøve deres grundlæggende rettigheder er ensbetydende med statssanktionerede drab;

| O. | der henviser til, at EU's udenrigsministre vedtog Rådets konklusioner om Iran den 12. december 2022; der henviser til, at de iranske myndigheder i disse konklusioner især opfordres til straks at afskaffe den forkastelige praksis med at idømme demonstranter dødsstraf og eksekvere den og til straks at annullere de seneste dødsdomme, der er blevet afsagt i forbindelse med de igangværende protester, samt garantere alle tilbageholdte en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU's udenrigsministre vedtog Rådets konklusioner om Iran den 12. december 2022; der henviser til, at de iranske myndigheder i disse konklusioner især opfordres til straks at afskaffe den forkastelige praksis med at idømme demonstranter dødsstraf og eksekvere den og til straks at annullere de seneste dødsdomme, der er blevet afsagt i forbindelse med de igangværende protester, samt garantere alle tilbageholdte en retfærdig rettergang;

| P. | der henviser til, at EU-Udenrigstjenestens generalsekretær den 9. januar 2023 på vegne af den højtstående repræsentant tilsagde Den Islamiske Republik Irans ambassadør til Den Europæiske Union for at gentage EU's afsky over de seneste henrettelser af Mohammad Mehdi Karami og Seyyed Mohammad Hosseini, der blev arresteret og dømt til døden i forbindelse med protesterne i Iran; der henviser til, at Mohsen Shekari og Majidreza Rahnavard blev henrettet for deres deltagelse i protesterne henholdsvis den 8. og 12. december 2022; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU-Udenrigstjenestens generalsekretær den 9. januar 2023 på vegne af den højtstående repræsentant tilsagde Den Islamiske Republik Irans ambassadør til Den Europæiske Union for at gentage EU's afsky over de seneste henrettelser af Mohammad Mehdi Karami og Seyyed Mohammad Hosseini, der blev arresteret og dømt til døden i forbindelse med protesterne i Iran; der henviser til, at Mohsen Shekari og Majidreza Rahnavard blev henrettet for deres deltagelse i protesterne henholdsvis den 8. og 12. december 2022;

| Q. | der henviser til, at Canada og USA den 9. december 2022 udsendte en fælles erklæring, hvori de fordømte Den Islamiske Republik Irans brutale voldshandlinger mod fredelige demonstranter og den igangværende undertrykkelse af det iranske folk og undertrykkelsen af og den statsstøttede vold mod kvinder; der henviser til, at begge lande vedtog yderligere sanktioner mod iranske embedsmænd med forbindelse til menneskerettighedskrænkelser, herunder dem, der blev begået som led i den igangværende brutale undertrykkelse; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Canada og USA den 9. december 2022 udsendte en fælles erklæring, hvori de fordømte Den Islamiske Republik Irans brutale voldshandlinger mod fredelige demonstranter og den igangværende undertrykkelse af det iranske folk og undertrykkelsen af og den statsstøttede vold mod kvinder; der henviser til, at begge lande vedtog yderligere sanktioner mod iranske embedsmænd med forbindelse til menneskerettighedskrænkelser, herunder dem, der blev begået som led i den igangværende brutale undertrykkelse;

| R. | der henviser til, at EU for nylig og ved flere lejligheder har vedtaget restriktive foranstaltninger i forbindelse med disse åbenlyse krænkelser af menneskerettighederne, navnlig over for højtstående personer i IRGC, herunder indefrysning af aktiver, forbud mod at rejse til EU og et forbud mod at stille pengemidler eller økonomiske ressourcer til rådighed for de personer og enheder, der er opført på listen, som reaktion på deres rolle i den voldelige undertrykkelse i Iran og Den Islamiske Republiks levering af bevæbnede droner, der anvendes i terroraktiviteter begået af Den Russiske Føderation mod Ukraine; der henviser til, at listen over dem, der er omfattet af EU's restriktive foranstaltninger i forbindelse med den eksisterende menneskerettighedssanktionsordning over for Iran, nu omfatter i alt 126 personer og 11 enheder; der henviser til, at EU's sanktionsliste navnlig omfatter Irans indenrigsminister, Ahmad Vahidi, landets minister for informations- og kommunikationsteknologi, Issa Zarepour, de iranske retshåndhævende styrker og provinscheferne for IRGC; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU for nylig og ved flere lejligheder har vedtaget restriktive foranstaltninger i forbindelse med disse åbenlyse krænkelser af menneskerettighederne, navnlig over for højtstående personer i IRGC, herunder indefrysning af aktiver, forbud mod at rejse til EU og et forbud mod at stille pengemidler eller økonomiske ressourcer til rådighed for de personer og enheder, der er opført på listen, som reaktion på deres rolle i den voldelige undertrykkelse i Iran og Den Islamiske Republiks levering af bevæbnede droner, der anvendes i terroraktiviteter begået af Den Russiske Føderation mod Ukraine; der henviser til, at listen over dem, der er omfattet af EU's restriktive foranstaltninger i forbindelse med den eksisterende menneskerettighedssanktionsordning over for Iran, nu omfatter i alt 126 personer og 11 enheder; der henviser til, at EU's sanktionsliste navnlig omfatter Irans indenrigsminister, Ahmad Vahidi, landets minister for informations- og kommunikationsteknologi, Issa Zarepour, de iranske retshåndhævende styrker og provinscheferne for IRGC;

| S. | der henviser til, at Den Islamiske Republik Irans udenrigsministerium som et gensidigt tiltag har vedtaget modforanstaltninger inden for rammerne af sanktionsmekanismen, som navnlig er rettet mod Neumann, medlem af Europa-Parlamentet og formand for Delegationen for Forbindelserne med Den Arabiske Halvø, samt andre medlemmer og tidligere tyske og franske politikere; der henviser til, at Parlamentet som reaktion på Irans sanktioner over for medlemmer af Europa-Parlamentet i november 2022 besluttede, at dets delegationer og udvalg ikke længere ville samarbejde med de iranske myndigheder; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Den Islamiske Republik Irans udenrigsministerium som et gensidigt tiltag har vedtaget modforanstaltninger inden for rammerne af sanktionsmekanismen, som navnlig er rettet mod Neumann, medlem af Europa-Parlamentet og formand for Delegationen for Forbindelserne med Den Arabiske Halvø, samt andre medlemmer og tidligere tyske og franske politikere; der henviser til, at Parlamentet som reaktion på Irans sanktioner over for medlemmer af Europa-Parlamentet i november 2022 besluttede, at dets delegationer og udvalg ikke længere ville samarbejde med de iranske myndigheder;

| T. | der henviser til, at Den Islamiske Republik, navnlig gennem IRGC, engagerer sig i storstilede, sofistikerede og voldelige tværnationale undertrykkelsesaktiviteter rettet mod personer i eksil og diasporaaktivister, systemkritikere, uafhængige journalister og menneskerettighedsforkæmpere, herunder på EU's territorium, samt truer og chikanerer deres familiemedlemmer i Iran; der henviser til, at Den Islamiske Republik både direkte og ved at handle gennem lokale stedfortrædere har myrdet diasporasystemkritikere, kidnappet personer i eksil og bortført dem til Iran samt planlagt bombeangreb i flere lande, herunder EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Den Islamiske Republik, navnlig gennem IRGC, engagerer sig i storstilede, sofistikerede og voldelige tværnationale undertrykkelsesaktiviteter rettet mod personer i eksil og diasporaaktivister, systemkritikere, uafhængige journalister og menneskerettighedsforkæmpere, herunder på EU's territorium, samt truer og chikanerer deres familiemedlemmer i Iran; der henviser til, at Den Islamiske Republik både direkte og ved at handle gennem lokale stedfortrædere har myrdet diasporasystemkritikere, kidnappet personer i eksil og bortført dem til Iran samt planlagt bombeangreb i flere lande, herunder EU-medlemsstater;

| U. | der henviser til, at regimet i Den Islamiske Republik bevidst lukker for internettet og mobilforbindelser og i alvorlig grad begrænser sociale medieplatforme for at undergrave den iranske befolknings mulighed for at organisere protester; der henviser til, at EU-sanktionsordningen også omfatter et forbud mod eksport til Den Islamiske Republik Iran af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og af udstyr til telekommunikationsovervågning; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at regimet i Den Islamiske Republik bevidst lukker for internettet og mobilforbindelser og i alvorlig grad begrænser sociale medieplatforme for at undergrave den iranske befolknings mulighed for at organisere protester; der henviser til, at EU-sanktionsordningen også omfatter et forbud mod eksport til Den Islamiske Republik Iran af udstyr, der kan anvendes til intern undertrykkelse, og af udstyr til telekommunikationsovervågning;

| V. | der henviser til, at næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Josep Borrell, i sine erklæringer af 8. december 2022 og 7. januar 2023 fordømte henrettelsen af Mohammad Mehdi Karami og Seyyed Mohammad Hossein; der henviser til, at hans erklæringer opfordrer de iranske myndigheder til øjeblikkeligt at sætte en stopper for praksis med at idømme og eksekvere dødsdomme mod demonstranter; der henviser til, at EU i disse erklæringer endvidere opfordrer de iranske myndigheder til straks at annullere de seneste dødsdomme og nøje overholde deres internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Josep Borrell, i sine erklæringer af 8. december 2022 og 7. januar 2023 fordømte henrettelsen af Mohammad Mehdi Karami og Seyyed Mohammad Hossein; der henviser til, at hans erklæringer opfordrer de iranske myndigheder til øjeblikkeligt at sætte en stopper for praksis med at idømme og eksekvere dødsdomme mod demonstranter; der henviser til, at EU i disse erklæringer endvidere opfordrer de iranske myndigheder til straks at annullere de seneste dødsdomme og nøje overholde deres internationale forpligtelser;

| W. | der henviser til, at Den Islamiske Republik har anklaget kurdiske grupper, herunder dem i Irak, for at tilskynde til protester i iransk Kurdistan; der henviser til, at IRGC under dette påskud har iværksat væbnede angreb mod den kurdiske region i Irak og dræbt dusinvis af mennesker, herunder civile; der henviser til, at undertrykkelsen af protesterne har været særlig hård i det nordvestlige og sydøstlige Iran, hvor mange medlemmer af landets kurdiske og baluchiske mindretal bor; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Den Islamiske Republik har anklaget kurdiske grupper, herunder dem i Irak, for at tilskynde til protester i iransk Kurdistan; der henviser til, at IRGC under dette påskud har iværksat væbnede angreb mod den kurdiske region i Irak og dræbt dusinvis af mennesker, herunder civile; der henviser til, at undertrykkelsen af protesterne har været særlig hård i det nordvestlige og sydøstlige Iran, hvor mange medlemmer af landets kurdiske og baluchiske mindretal bor;

| X. | der henviser til, at IRGC, der består af den paramilitære Basij-milits, Quds-styrken, landstyrkerne, luftfartsstyrken og flåden, spiller en central rolle i undertrykkelsen af intern uenighed og eksterne militære aktiviteter; der henviser til, at IRGC, der fungerer som en stat i staten, angiveligt kontrollerer to tredjedele af den iranske økonomi, herunder besiddelser inden for infrastruktursektoren, den petrokemiske og finansielle sektor, telekommunikations-, bil- og søfartssektorerne samt betydelige protektionsfonde kendt som »bonyads« og store ulovlige smuglernetværk; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at IRGC, der består af den paramilitære Basij-milits, Quds-styrken, landstyrkerne, luftfartsstyrken og flåden, spiller en central rolle i undertrykkelsen af intern uenighed og eksterne militære aktiviteter; der henviser til, at IRGC, der fungerer som en stat i staten, angiveligt kontrollerer to tredjedele af den iranske økonomi, herunder besiddelser inden for infrastruktursektoren, den petrokemiske og finansielle sektor, telekommunikations-, bil- og søfartssektorerne samt betydelige protektionsfonde kendt som »bonyads« og store ulovlige smuglernetværk;

| Y. | der henviser til, at kvinder og piger i Iran bliver ofre for såkaldte »æresdrab« og myrdes brutalt; der henviser til, at retfærdigheden ofte ikke sker fyldest, når ofre udsættes for »æresforbrydelser«; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at kvinder og piger i Iran bliver ofre for såkaldte »æresdrab« og myrdes brutalt; der henviser til, at retfærdigheden ofte ikke sker fyldest, når ofre udsættes for »æresforbrydelser«;

| Z. | der henviser til, at IRGC begår, styrer og bidrager til terroraktiviteter både nationalt og regionalt; der henviser til, at den russiske aggression mod Ukraine har ført til, at Teherans forbindelser med Moskva er blevet tættere; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at IRGC begår, styrer og bidrager til terroraktiviteter både nationalt og regionalt; der henviser til, at den russiske aggression mod Ukraine har ført til, at Teherans forbindelser med Moskva er blevet tættere;

| AA. | der henviser til, at Mullah-regimets aggressive indenrigspolitik efterlignes i Den Islamiske Republiks udenrigspolitik; der henviser til, at regimet bidrager til at destabilisere hele Mellemøsten og uden for regionen; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Mullah-regimets aggressive indenrigspolitik efterlignes i Den Islamiske Republiks udenrigspolitik; der henviser til, at regimet bidrager til at destabilisere hele Mellemøsten og uden for regionen;

| AB. | der henviser til, at Ebrahim Raisi, der blev valgt til Irans præsident i juni 2021 og er opført på USA's sanktionsliste, tidligere var chef for det iranske retsvæsen, selv om han har en veldokumenteret historik med alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at Ebrahim Raisis sejr blev iværksat af Den Islamiske Republiks institutioner ved valg, som ikke var rigtig frie eller retfærdige; der henviser til, at kun 7 ud af 592 kandidater fik grønt lys fra Vogternes Råd til at stille op til præsidentvalget; der henviser til, at ingen af kandidaterne var kvinder, personer fra minoritetsgrupper eller med holdninger, der var imod regimets; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Ebrahim Raisi, der blev valgt til Irans præsident i juni 2021 og er opført på USA's sanktionsliste, tidligere var chef for det iranske retsvæsen, selv om han har en veldokumenteret historik med alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; der henviser til, at Ebrahim Raisis sejr blev iværksat af Den Islamiske Republiks institutioner ved valg, som ikke var rigtig frie eller retfærdige; der henviser til, at kun 7 ud af 592 kandidater fik grønt lys fra Vogternes Råd til at stille op til præsidentvalget; der henviser til, at ingen af kandidaterne var kvinder, personer fra minoritetsgrupper eller med holdninger, der var imod regimets;

| AC. | der henviser til, at forhandlingerne om fornyelsen af den fælles omfattende handlingsplan (JCPOA) stadig ikke er blevet officielt suspenderet; der henviser til, at drøftelserne om den kontrolundersøgelse, der blev indledt af Den Internationale Atomenergiorganisation, efter at den havde fundet spor af uran på tre ikkeregistrerede steder i Iran, fortsætter; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at forhandlingerne om fornyelsen af den fælles omfattende handlingsplan (JCPOA) stadig ikke er blevet officielt suspenderet; der henviser til, at drøftelserne om den kontrolundersøgelse, der blev indledt af Den Internationale Atomenergiorganisation, efter at den havde fundet spor af uran på tre ikkeregistrerede steder i Iran, fortsætter;

| 1. | fordømmer på det kraftigste dødsdommene mod og henrettelserne af fredelige demonstranter i Iran, navnlig Mohsen Shekari, Majidreza Rahnavard, Mohammad Mehdi Karami og Seyyed Mohammad Hosseini; kræver, at de iranske myndigheder øjeblikkeligt og betingelsesløst standser enhver plan om at gennemføre henrettelser og afholder sig fra at kræve yderligere dødsdomme; opfordrer myndighederne i Den Islamiske Republik Iran til at indføre et officielt moratorium for henrettelser med det formål at afskaffe dødsstraffen fuldstændigt; opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at ophæve alle domsafsigelser og dødsdomme; gentager sin faste og principielle modstand mod anvendelse af dødsstraf til enhver tid og under alle omstændigheder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer indtrængende myndighederne i Den Islamiske Republik til at sikre øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle demonstranter, der er dømt til døden, herunder Mohammed Boroughani, Mohammad Ghobadlou, Hamid Ghare Hassanlou, Mahan Sadrat Marani, Hossein Mohammadi, Manouchehr Mehman Navaz, Sahand Nourmohammad-Zadeh, Saman Seydi, Reza Arya, Saleh Mirhashemi Baltaghi, Saeed Yaqoubi Kordafli, Javad Rouhi, Arshia Takdastan, og Mehdi Mohammadifard, Saleh Mirhashemi, Majid Kazemi og Saeid Yaghoubi; fordømmer på det kraftigste, at straffesager og dødsstraf er blevet brugt som våben af det iranske regime til at bringe kritikere til tavshed og straffe folk for at udøve deres grundlæggende rettigheder; opfordrer Den Islamiske Republik til at revidere sin lovgivning og fjerne moharebeh (»fjendskab mod Gud«) og mofsed-e-filarz (»korruption på jorden«) som strafbare handlinger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | udtrykker sin solidaritet med de iranske unge, kvinder og mænd, herunder mindretal, der leder og deltager i demonstrationerne; støtter den fredelige protestbevægelse i hele landet mod den systemiske og tiltagende undertrykkelse af kvinder og de alvorlige og omfattende krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder; støtter kraftigt det iranske folks forhåbninger om at leve i et frit, stabilt, inklusivt og demokratisk land; fordømmer det iranske regimes systematiske forskelsbehandling af kvinder gennem love og bestemmelser, der i alvorlig grad begrænser deres frihedsrettigheder, liv og levebrød; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker sin medfølelse med familierne til alle dem, der er blevet dræbt, tortureret, bortført eller ulovligt fængslet efter de seneste og tidligere protester i Iran; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager sin stærke fordømmelse af de iranske sikkerhedsstyrkers udbredte, brutale, forsætlige og uforholdsmæssige magtanvendelse mod fredelige demonstranter; opfordrer de iranske myndigheder til at sætte en stopper for undertrykkelsen af deres egne borgere; minder om, at retten til at deltage i fredelige forsamlinger skal sikres. |
| --- | --- |

5.

| 6. | kræver, at det internationale samfund og EU og dets medlemsstater gør brug af alle kontakter med myndighederne i Den Islamiske Republik til at kræve, at der øjeblikkeligt sættes en stopper for henrettelsen af demonstranter og den voldelige undertrykkelse af protester, og til at kræve betingelsesløs løsladelse af alle dem, der er arresteret for at udøve deres ret til ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til fortsat at holde det iranske regime ansvarligt for drabene på dets eget folk og de alvorlige menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer det iranske regime til at give mulighed for en international, upartisk og effektiv efterforskning af regimets menneskerettighedskrænkelser, herunder drabet på Jina Mahsa Amini, drabet på hundredvis af demonstranter og tortur og mishandling af dem, der vilkårligt tilbageholdes, som skal gennemføres af en uafhængig kompetent myndighed i samarbejde med internationale organisationer; kræver, at de iranske myndigheder tillader, at der iværksættes en hurtig, evidensbaseret, upartisk og effektiv undersøgelse af alle drab på demonstranter, og at de ansvarlige retsforfølges; understreger, at EU fortsat bør reagere på drabet på Jina Mahsa Amini og den måde, hvorpå de iranske sikkerhedsstyrker har håndteret de efterfølgende demonstrationer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer indtrængende til øjeblikkelig løsladelse af alle personer, der tilbageholdes for deres deltagelse i fredelige demonstrationer, og alle politiske fanger; opfordrer til, at der i henhold til forordning (EU) nr. 359/2011 indføres målrettede restriktive foranstaltninger over for alle dommere, der afsiger domme mod demonstranter; kræver endvidere, at de iranske myndigheder øjeblikkeligt og betingelsesløst frafalder alle anklager mod enhver, der er fængslet udelukkende for fredeligt at have udøvet deres ret til ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed i forbindelse med demonstrationerne; opfordrer de iranske myndigheder til at leve op til deres internationale forpligtelser, herunder de forpligtelser, der er fastsat i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over Udenrigsrådets konklusioner af 12. december 2022 og vedtagelsen af de seneste restriktive foranstaltninger over for dem, der er involveret i volden mod demonstranter, og mod alle dem, der har tilknytning til moralpolitiet, og som anses for medskyldige i eller ansvarlige for Jina Mahsa Aminis død; mener imidlertid, at det iranske regimes åbenlyse tilsidesættelse af sine egne borgeres menneskelige værdighed og demokratiske forhåbninger samt dets støtte til Den Russiske Føderation kræver yderligere justeringer af EU's holdning over for Iran; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer NF/HR og Rådet til at udvide EU's sanktionsliste til alle personer og enheder, der er ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser, og deres familiemedlemmer, herunder den øverste leder Ali Khamenei, præsident Ebrahim Raisi og statsadvokaten Mohammad Jafar Montazeri samt alle fonde (»bonyads«), der er knyttet til IRGC, navnlig Bonyad Mostazafan og Bonyad Shahid va Omur-e Janbazan; opfordrer også NF/HR, Rådet og medlemsstaterne til at overveje sanktioner mod de 227 medlemmer af det iranske parlament, som tilskyndede til anvendelse af dødsdomme; glæder sig over de igangværende forberedelser i Det Forenede Kongerige til opførelse af IRGC på Det Forenede Kongeriges liste over terrororganisationer; fordømmer kraftigt de sanktioner, som de iranske myndigheder har pålagt tyske og franske tidligere politikere samt medlemmer af Europa-Parlamentet; minder om, at så længe europæiske parlamentarikere straffes af myndighederne, bør den interparlamentariske dialog forblive suspenderet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at tilføje IRGC og dens hjælpestyrker, herunder de paramilitære Basij-militser og Quds-styrken, til EU's terrorliste og til at forbyde enhver økonomisk og finansiel aktivitet, der involverer virksomheder og kommercielle aktiviteter, der er knyttet til, ejes helt eller delvist af eller er dække for IRGC eller for personer med tilknytning til IRGC, uanset hvilket land de opererer i, men samtidig undgå negative konsekvenser for Irans befolkning og for EU's humanitære bistand og udviklingsbistand; opfordrer EU og dets medlemsstater til i samarbejde med ligesindede partnere indtrængende at opfordre ethvert land, hvor IRGC indsætter militære, økonomiske eller informationsmæssige operationer, til at afbryde og forbyde forbindelserne med IRGC; fordømmer på det kraftigste IRGC's uprovokerede angreb i Erbil-provinsen i det irakiske Kurdistan, og understreger, at sådanne vilkårlige angreb truer uskyldige civile og stabiliteten i regionen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | gentager sin stærke fordømmelse af den hastigt forværrede menneskerettighedssituation i Iran, som Den Islamiske Republik, dens højeste ledelse og dens sikkerhedsstyrker, herunder IRGC, bærer eneansvaret for; kræver, at de iranske myndigheder respekterer etniske og religiøse mindretals og LGBTIQ+-personers grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder; opfordrer de iranske myndigheder til at afskaffe alle former for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over oprettelsen af den uafhængige internationale undersøgelsesmission vedrørende Den Islamiske Republik Iran med mandat fra FN's Menneskerettighedsråd i resolution S35/1 af 24. november 2022 til at undersøge menneskerettighedskrænkelser i Den Islamiske Republik Iran og indsamle og analysere relevant bevismateriale, og opfordrer til en hurtig indsættelse heraf; opfordrer indtrængende myndighederne i Den Islamiske Republik til at give undersøgelsesmissionen fuld og uhindret adgang til at udføre sit mandat og til at afholde sig fra at chikanere og intimidere personer eller familiemedlemmer til personer, der samarbejder med undersøgelsesmissionen; opfordrer EU og dets medlemsstater til fuldt ud at støtte forberedelserne til og gennemførelsen af undersøgelsesmissionen; opfordrer indtrængende FN's Menneskerettighedsråd til straks at indbringe den iranske sag for FN's Sikkerhedsråd, hvis ikke Den Islamiske Republik samarbejder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anmoder endvidere de iranske myndigheder om at tillade besøg af repræsentanter for alle særlige procedurer under FN's Menneskerettighedsråd og navnlig om at sikre, at FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran får lov til at rejse ind i landet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kræver, at det iranske regime løslader alle menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer det iranske regime til at indstille sine angreb på alle menneskerettighedsforkæmpere i Iran og til under alle omstændigheder at garantere, at de kan udføre deres legitime menneskerettighedsaktiviteter uden frygt for repressalier og uden nogen restriktioner, herunder retslig chikane; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fordømmer anholdelsen af dusinvis af journalister og opfordrer de iranske myndigheder til straks at løslade dem; er dybt bekymret over anholdelsen af mere end 80 arbejdere, herunder Niloofar Hamedi, den journalist, der først rapporterede nyheden om Jina Mahsa Aminis anholdelse og hospitalsindlæggelse, og opfordrer de iranske myndigheder til straks at løslade dem; opfordrer Den Islamiske Republik til at respektere ytrings- og trosfriheden for alle, der bor i Iran; udtrykker bekymring over sikkerhedsstyrkernes kriminalisering af og vold mod sundhedspersonale og opfordrer Den Islamiske Republik Iran til at yde civilt sundhedspersonale al tilgængelig bistand, således at de kan yde upartisk lægehjælp; |
| --- | --- |

16.

| 17. | fordømmer på det kraftigste den systematiske anvendelse af tortur, herunder seksuel vold som et våben, i iranske fængsler og opfordrer til, at alle former for tortur og mishandling af alle tilbageholdte øjeblikkeligt bringes til ophør; fordømmer kraftigt Den Islamiske Republiks politik med at tvinge tilståelser frem ved hjælp af tortur, intimidering, trusler mod familiemedlemmer eller andre former for tvang og brugen af disse tvungne tilståelser til at dømme og straffe demonstranter; fordømmer endvidere praksis med at nægte tilbageholdte adgang til telefonopkald og familiebesøg; udtrykker alvorlig bekymring over de tilbageholdte personers manglende mulighed for at få adgang til advokatbistand under afhøringer; opfordrer det iranske regime til at behandle fanger med respekt som følge af menneskets naturlige værdighed og værdi; gentager sin opfordring til Iran om hurtigst muligt at ratificere FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og til at handle i fuld overensstemmelse med dens bestemmelser; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til omgående at løslade alle EU-borgere, der er blevet arresteret, og til at frafalde alle anklager mod dem; fordømmer på det kraftigste domfældelsen over den belgiske statsborger Olivier Vandecasteele, der er medlem af en ikke-statslig organisation (NGO), til 40 års fængsel, 74 piskeslag og en bøde på 1 mio. EUR på falske spionageanklager og den fortsatte fængsling af og dødsstraf mod den svenske statsborger Ahmadreza Djalali samt Den Islamiske Republiks kyniske brug af gidselsdiplomati til at gennemtvinge løsladelsen af den dømte terrorist Asadollah Asadi; opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse og sikker hjemsendelse af Ahmadreza Djalali og Olivier Vandecasteele og de syv franske statsborgere, der stadig tilbageholdes i Iran, herunder Cécile Kohler; fordømmer på det kraftigste henrettelsen i Iran af den iransk-britiske statsborger Alireza Akbari; udtrykker yderligere bekymring over det iranske efterretnings- og sikkerhedsministeriums offentlige trusler mod europæiske ambassader; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer medlemsstaterne og NGO'er til at opbevare, bevare og dele alt tilgængeligt bevismateriale, der kan bidrage til efterforskningen, og til at samarbejde med og støtte Den Internationale Straffedomstols arbejde; opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at tage skridt til at ratificere Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol; understreger, at de fortsatte og alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, som det iranske regime begår mod sit eget folk, bringer forhandlingerne om JCPOA i fare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fordømmer på det kraftigste Den Islamiske Republiks vedvarende praksis med at lukke ned for internettet og mobilnettet i forbindelse med demonstrationer i landet, som forhindrer kommunikationen og den frie informationsstrøm for iranske borgere; understreger, at sådanne handlinger er en klar overtrædelse af folkeretten; glæder sig over EU's forskellige restriktive foranstaltninger, der er vedtaget inden for rammerne af sanktionsmekanismen som reaktion på undertrykkelsen, navnlig dem, der er rettet mod enkeltpersoner og enheder, der er aktive inden for informations- og kommunikationsteknologi, og dem, der er ansvarlige for desinformation; glæder sig endvidere over tilføjelsen af den iranske minister for informations- og kommunikationsteknologi til EU's sanktionsliste; opfordrer Kommissionen til i overensstemmelse med nødvendighedsprincippet at overveje at give EU-baserede kommunikationsudbydere mulighed for at tilbyde sikre værktøjer til Irans borgere og indbyggere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer medlemsstaterne til at forpligte sig til at gøre det muligt for iranere at få adgang til et frit internet på trods af regimets massive internetcensur; foreslår, at de nødvendige tekniske og finansielle ressourcer kan tilvejebringes gennem en EU-fond; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer indtrængende alle medlemsstater til at udøve universel jurisdiktion over alle iranske embedsmænd, der med rimelighed mistænkes for strafferetligt ansvar for forbrydelser i henhold til folkeretten og andre alvorlige krænkelser af menneskerettighederne; opfordrer indtrængende de medlemsstater, hvis nationale lovgivning endnu ikke indeholder bestemmelser om håndhævelse af princippet om universel jurisdiktion, til straks at indføre en sådan lovgivning; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer til en udvidelse af de restriktive foranstaltninger i lyset af, at Den Islamiske Republik Iran fortsat leverer ubemandede luftfartøjer og planlægger at stille jord-til-jord-missiler til rådighed for Den Russiske Føderation til brug mod Ukraine; understreger, at Den Islamiske Republik bidrager til krigsforbrydelser i Ukraine, da disse våben anvendes til at ramme civile og civil infrastruktur; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at lukke alle smuthuller i håndhævelsen af eksisterende sanktioner, herunder finansielle smuthuller, sikre en streng gennemførelse heraf og til nøje at koordinere og samarbejde med internationale partnere om effektiv gennemførelse af restriktive foranstaltninger; |
| --- | --- |

24.

| 25. | udtrykker dyb bekymring over den strukturelle tværnationale undertrykkelse, der udføres af myndighederne i Den Islamiske Republik, og som omfatter spionage, mord, forsøg på bombeangreb, cyberangreb, desinformationskampagner og andre kontrolbestræbelser, navnlig fra dens ambassader og IRGC, mod den iranske diaspora, der bor i EU, som hæmmer EU-borgernes og -indbyggernes tale- og ytringsfrihed, bringer deres sikkerhed i fare og udgør en ondsindet indblanding; opfordrer EU og medlemsstaterne til at udvide beskyttelsen af den iranske diaspora mod Den Islamiske Republiks tværnationale undertrykkelse; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at finde muligheder for at yde teknisk støtte og kapacitetsstøtte til dem, der hjælper det iranske civilsamfund og samtidig sikrer iransk ejerskab af disse aktiviteter; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fordømmer iranske embedsmænds nylige angreb på avisen Charlie Hebdo og glæder sig over iværksættelsen af efterforskningen af cyberangrebet på avisen efter offentliggørelsen af satiriske tegninger; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer EU, herunder NF/HR, til fortsat at rejse menneskerettighedsspørgsmål over for de iranske myndigheder i bilaterale og multilaterale fora og til at anvende alle planlagte kontakter med de iranske myndigheder til dette formål, navnlig i forbindelse med den politiske dialog på højt plan mellem EU og Iran; bekræfter endnu engang, at overholdelsen af menneskerettighederne er et centralt element i udviklingen af forbindelserne mellem EU og Iran; |
| --- | --- |

27.

| 28. | gentager sin opfordring til alle medlemsstater om i fællesskab at fremsætte offentlige erklæringer og tage diplomatiske initiativer til at overvåge uretfærdige retssager og besøge fængsler, hvor EU-borgere, som holdes som gidsler i Iran, menneskerettighedsforkæmpere og andre samvittighedsfanger tilbageholdes; tilskynder til stærkere koordinering mellem de EU-ambassader, der er krediteret i Teheran; opfordrer indtrængende alle medlemsstater med diplomatisk tilstedeværelse i Teheran til at anvende de mekanismer, der er fastsat i EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, til at støtte og yde bistand til de personer, der er dømt til døden, og til dem, der ulovligt er blevet dømt og arresteret; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre, at indsatte er i stand til at modtage besøgende, og til nøje at overvåge deres fængselsforhold; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer indtrængende de iranske myndigheder til at give uafhængige observatører fra medlemsstaternes ambassader i Iran adgang til alle retssager i forbindelse med demonstrationerne; anmoder medlemsstaterne om at overvåge alle retssager i forbindelse med demonstrationerne, med særlig vægt på retssager med dødsstraf, og til offentligt at fordømme deres mangler; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til i samarbejde med ligesindede partnere at udvide og øge den håndgribelige støtte til det iranske folks demokratiske forhåbninger, navnlig ved at øge støtten til uafhængige menneskerettigheds- og civilsamfundsorganisationer samt uafhængige medieplatforme og ved at støtte ligesindede partneres bestræbelser på at opretholde internetkonnektivitet i Iran; opfordrer Irans demokratiske opposition til at stræbe efter større enhed, hvor det er muligt, på grundlag af fælles værdier og med inddragelse af eksil- og diaspora-iranere med henblik på at fremme yderligere støtte fra det internationale samfund; opfordrer indtrængende EU og dets medlemsstater til at øge deres strategiske kommunikation rettet mod det iranske folk, navnlig ved at styrke mandatet for EU-Udenrigstjenestens StratCom-taskforce for Syd til at omfatte Den Islamiske Republik og ved i væsentlig grad øge dens finansiering og synlighed; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at lette udstedelsen af visa til enhver, der har en velbegrundet frygt for forfølgelse for fredeligt at udøve sin ret til ytrings-, forenings- og forsamlingsfrihed i forbindelse med demonstrationerne i Iran; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at nå ud til Irans umiddelbare naboer for at sikre, at grænsepassage forbliver åben for aktivister, der flygter fra Iran, og til at sikre, at disse personer sikkert kan ansøge om asyl i Europa fra disse lande; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Den Islamiske Rådgivende Forsamling, Den Islamiske Republik Irans regime og Den Islamiske Republik Irans øverste leder. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0352.

(2)  EUT C 342 af 6.9.2022, s. 286.

(3)  Rådets gennemførelsesafgørelse (FUSP) 2022/2433 af 12. december 2022 om gennemførelse af afgørelse 2011/235/FUSP om restriktive foranstaltninger over for visse personer og enheder på baggrund af situationen i Iran (EUT L 318 I af 12.12.2022, s. 36).

(4)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 93.

(5)  EFT L 344 af 28.12.2001, s. 70.

(6)  EUT L 88 af 31.3.2017, s. 6.

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/123

---

P9_TA(2023)0017

Kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2021

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2021 (2022/2153(INI))

(2023/C 214/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) aktivitetsrapport for 2021 med titlen The Innovation Response, der blev offentliggjort den 27. januar 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks (EIB) aktivitetsrapport for 2021 med titlen The Innovation Response, der blev offentliggjort den 27. januar 2022,

| — | der henviser til EIB's finansielle beretning for 2021 og EIB's rapport om finansierings- og låntagningsaktiviteter 2021, begge offentliggjort den 5. maj 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's finansielle beretning for 2021 og EIB's rapport om finansierings- og låntagningsaktiviteter 2021, begge offentliggjort den 5. maj 2022,

| — | der henviser til EIB-Gruppens forretningsplan for 2021, som blev offentliggjort den 20. januar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens forretningsplan for 2021, som blev offentliggjort den 20. januar 2021,

| — | der henviser til EIB's investeringsrapport 2020/2021: Building a smart and green Europe in the COVID-19 era, som blev offentliggjort den 21. januar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's investeringsrapport 2020/2021: Building a smart and green Europe in the COVID-19 era, som blev offentliggjort den 21. januar 2021,

| — | der henviser til gennemførelsesplanen for EIB-Gruppens køreplan for klimabanken 2021-2025, som blev vedtaget af EIB's bestyrelse den 14. november 2020 og offentliggjort den 14. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til gennemførelsesplanen for EIB-Gruppens køreplan for klimabanken 2021-2025, som blev vedtaget af EIB's bestyrelse den 14. november 2020 og offentliggjort den 14. december 2020,

| — | der henviser til EIB's klimastrategi, der blev vedtaget i november 2020 og offentliggjort den 15. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's klimastrategi, der blev vedtaget i november 2020 og offentliggjort den 15. november 2020,

| — | der henviser til EIB-Gruppens bæredygtighedsrapport for 2021, som blev offentliggjort den 6. juli 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens bæredygtighedsrapport for 2021, som blev offentliggjort den 6. juli 2022,

| — | der henviser til EIB-Gruppens ramme for miljømæssig og social bæredygtighed, som blev vedtaget den 2. februar 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens ramme for miljømæssig og social bæredygtighed, som blev vedtaget den 2. februar 2022,

| — | der henviser til årsberetningerne fra EIB's Revisionsudvalg for 2021, som blev offentliggjort den 21. juli 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsberetningerne fra EIB's Revisionsudvalg for 2021, som blev offentliggjort den 21. juli 2022,

| — | der henviser til EIB's aktivitetsrapport om undersøgelser af svig for 2021, som blev offentliggjort den 7. juli 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's aktivitetsrapport om undersøgelser af svig for 2021, som blev offentliggjort den 7. juli 2022,

| — | der henviser til årsberetningen om EIB’s udbudsklagevirksomhed og fra EIB's udbudsklageudvalg for 2021, der blev offentliggjort den 7. april 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsberetningen om EIB’s udbudsklagevirksomhed og fra EIB's udbudsklageudvalg for 2021, der blev offentliggjort den 7. april 2022,

| — | der henviser til den samarbejdsaftale, der blev undertegnet af EIB, Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) den 7. december 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til den samarbejdsaftale, der blev undertegnet af EIB, Den Europæiske Investeringsfond (EIF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) den 7. december 2021,

| — | der henviser til EIB's efterlevelsesrapport for 2021, som blev offentliggjort den 25. august 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's efterlevelsesrapport for 2021, som blev offentliggjort den 25. august 2022,

| — | der henviser til »EIB Group PATH Framework — Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties framework)«, som blev offentliggjort den 26. oktober 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til »EIB Group PATH Framework — Supporting the counterparties on their pathways to align with the Paris Agreement (Paris Alignment for Counterparties framework)«, som blev offentliggjort den 26. oktober 2021,

| — | der henviser til EIB-Gruppens politik for bekæmpelse af svig, som blev offentliggjort den 5. august 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens politik for bekæmpelse af svig, som blev offentliggjort den 5. august 2021,

| — | der henviser til årsberetningen for 2020 fra EIB's udvalg for etik og regelefterlevelse, som blev offentliggjort den 8. april 2022, og til udvalgets forretningsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsberetningen for 2020 fra EIB's udvalg for etik og regelefterlevelse, som blev offentliggjort den 8. april 2022, og til udvalgets forretningsorden,

| — | der henviser til adfærdskodekserne for EIB-Gruppens personale, for medlemmer af dens revisionsudvalg og for dens direktion, |
| --- | --- |

—

der henviser til adfærdskodekserne for EIB-Gruppens personale, for medlemmer af dens revisionsudvalg og for dens direktion,

| — | der henviser til EIB-Gruppens rapport om risikovurdering for 2021, som blev offentliggjort den 9. august 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens rapport om risikovurdering for 2021, som blev offentliggjort den 9. august 2022,

| — | der henviser til EIB’s forretningsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB’s forretningsorden,

| — | der henviser til trepartsaftalen mellem Europa-Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret og Den Europæiske Investeringsbank, som trådte i kraft i november 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsaftalen mellem Europa-Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret og Den Europæiske Investeringsbank, som trådte i kraft i november 2021,

| — | der henviser til EIB-Gruppens gennemsigtighedspolitik, som blev offentliggjort den 18. november 2021 og til dens whistleblowerpolitik, som blev offentliggjort den 24. november 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens gennemsigtighedspolitik, som blev offentliggjort den 18. november 2021 og til dens whistleblowerpolitik, som blev offentliggjort den 24. november 2021,

| — | der henviser til EIB's Cohesion Orientation 2021-2027, som blev offentliggjort den 13. oktober 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's Cohesion Orientation 2021-2027, som blev offentliggjort den 13. oktober 2021,

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2022 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2020 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2022 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2020 (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0294/2022),

| A. | der henviser til, at EIB-Gruppen består af EIB og EIF, er den største multilaterale finansielle institution i verden og en af de største bidragydere til klimafinansiering; der henviser til, at EIB fokuserer på de prioriterede områder klima og miljø, udvikling, innovation og færdigheder, små og mellemstore virksomheder, infrastruktur og samhørighed; der henviser til, at EIF støtter små og mellemstore virksomheder med finansiering til iværksætterinitiativer, vækst, innovation og forskning, beskæftigelse og regional udvikling; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EIB-Gruppen består af EIB og EIF, er den største multilaterale finansielle institution i verden og en af de største bidragydere til klimafinansiering; der henviser til, at EIB fokuserer på de prioriterede områder klima og miljø, udvikling, innovation og færdigheder, små og mellemstore virksomheder, infrastruktur og samhørighed; der henviser til, at EIF støtter små og mellemstore virksomheder med finansiering til iværksætterinitiativer, vækst, innovation og forskning, beskæftigelse og regional udvikling;

| B. | der henviser til, at EIB i henhold til traktaterne skal bidrage til EU-integration samt til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked under hensyntagen til offentlige politiske mål såsom social samhørighed og bæredygtig udvikling med henblik på at imødegå uligheder ved at skabe bedre betingelser for adgang til job og uddannelsesmuligheder, offentlig infrastruktur og tjenester og fremme et sundt og bæredygtigt miljø; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EIB i henhold til traktaterne skal bidrage til EU-integration samt til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked under hensyntagen til offentlige politiske mål såsom social samhørighed og bæredygtig udvikling med henblik på at imødegå uligheder ved at skabe bedre betingelser for adgang til job og uddannelsesmuligheder, offentlig infrastruktur og tjenester og fremme et sundt og bæredygtigt miljø;

| C. | der henviser til, at EIB er forpligtet af EU's charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at menneskerettighedsprincipperne er fuldt integreret i bankens centrale procedurer og standarder for due diligence, herunder forudgående vurderinger; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EIB er forpligtet af EU's charter om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at menneskerettighedsprincipperne er fuldt integreret i bankens centrale procedurer og standarder for due diligence, herunder forudgående vurderinger;

| D. | der henviser til, at EIB-investeringer har kapacitet til at støtte hele socialsektoren, herunder sundheds-, bolig- og uddannelsesområdet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EIB-investeringer har kapacitet til at støtte hele socialsektoren, herunder sundheds-, bolig- og uddannelsesområdet;

| E. | der henviser til, at territorial og social samhørighed, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse bør stå i centrum for EIB's aktiviteter; der henviser til, at bæredygtighed skal integreres i alle udlåns-, låntagnings- og rådgivningsaktiviteter, fordi EIB's opgave er at fremme bæredygtig vækst i og uden for Den Europæiske Union; der henviser til, at støtten til samhørighed er fastsat i dens vedtægter, og at EIB's investeringer har til formål at bidrage til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at territorial og social samhørighed, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse bør stå i centrum for EIB's aktiviteter; der henviser til, at bæredygtighed skal integreres i alle udlåns-, låntagnings- og rådgivningsaktiviteter, fordi EIB's opgave er at fremme bæredygtig vækst i og uden for Den Europæiske Union; der henviser til, at støtten til samhørighed er fastsat i dens vedtægter, og at EIB's investeringer har til formål at bidrage til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked;

| F. | der henviser til, at EIB spiller en central rolle som EU's klimabank i kampen mod de globale kriser i form af klimaforandringer, miljøforringelse og tab af biodiversitet; der henviser til, at EIB har forpligtet sig til at tilpasse alle sine aktiviteter til Parisaftalen med henblik på at øge den årlige finansiering af klimaindsatsen og miljømæssig bæredygtighed til mere end 50 % af den samlede långivning inden 2025; der henviser til, at den har forpligtet sig til at investere mindst 1 billion EUR i klimafinansiering i løbet af det kommende årti; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EIB spiller en central rolle som EU's klimabank i kampen mod de globale kriser i form af klimaforandringer, miljøforringelse og tab af biodiversitet; der henviser til, at EIB har forpligtet sig til at tilpasse alle sine aktiviteter til Parisaftalen med henblik på at øge den årlige finansiering af klimaindsatsen og miljømæssig bæredygtighed til mere end 50 % af den samlede långivning inden 2025; der henviser til, at den har forpligtet sig til at investere mindst 1 billion EUR i klimafinansiering i løbet af det kommende årti;

| G. | der henviser til, at garantiaftalen med EIB-Gruppen (EIB og EIF) under InvestEU blev forhandlet i 2021 og ind i 2022 og blev undertegnet den 7. marts 2022; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at garantiaftalen med EIB-Gruppen (EIB og EIF) under InvestEU blev forhandlet i 2021 og ind i 2022 og blev undertegnet den 7. marts 2022;

| H. | der henviser til, at medlemsstaterne kan overdrage gennemførelsen af finansielle instrumenter, som de anvender til at investere midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i støtteberettigede projekter, til EIB; der henviser til, at EIB kan tilbyde yderligere finansiering og målrettet rådgivningsstøtte til medlemsstaterne til investering af deres midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at medlemsstaterne kan overdrage gennemførelsen af finansielle instrumenter, som de anvender til at investere midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten i støtteberettigede projekter, til EIB; der henviser til, at EIB kan tilbyde yderligere finansiering og målrettet rådgivningsstøtte til medlemsstaterne til investering af deres midler fra genopretnings- og resiliensfaciliteten;

| I. | der henviser til, at EIB bidrager til gennemførelsen af Den Europæiske Unions politiske og økonomiske mål og støtter prioriteterne for Unionens optræden udadtil i alle regioner i verden, herunder i politisk følsomme lande i de østlige naboregioner og Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EIB bidrager til gennemførelsen af Den Europæiske Unions politiske og økonomiske mål og støtter prioriteterne for Unionens optræden udadtil i alle regioner i verden, herunder i politisk følsomme lande i de østlige naboregioner og Middelhavsområdet;

| J. | der henviser til, at EIB er den største multilaterale långiver i EU's naboregioner og dækker de østlige nabolande, Vestbalkan, Mellemøsten og Nordafrika; der henviser til, at EIB gennemfører transaktioner uden for Den Europæiske Union gennem et netværk af næsten 30 eksterne kontorer i Afrika, Latinamerika og Asien; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EIB er den største multilaterale långiver i EU's naboregioner og dækker de østlige nabolande, Vestbalkan, Mellemøsten og Nordafrika; der henviser til, at EIB gennemfører transaktioner uden for Den Europæiske Union gennem et netværk af næsten 30 eksterne kontorer i Afrika, Latinamerika og Asien;

| K. | der henviser til, at EIB-Gruppen arbejder tæt sammen med EU-institutionerne og andre partnere om at støtte Unionens mål og politiske prioriteter; der henviser til, at EIB-Gruppen navnlig inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 arbejder sammen med Kommissionen og med nationale erhvervsfremmende banker og institutioner og finansielle institutioner til udvikling; der henviser til, at EIB-Gruppen for at nå principperne og målene i Parisaftalen inden udgangen af 2020 samarbejdede med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EIB-Gruppen arbejder tæt sammen med EU-institutionerne og andre partnere om at støtte Unionens mål og politiske prioriteter; der henviser til, at EIB-Gruppen navnlig inden for rammerne af den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027 arbejder sammen med Kommissionen og med nationale erhvervsfremmende banker og institutioner og finansielle institutioner til udvikling; der henviser til, at EIB-Gruppen for at nå principperne og målene i Parisaftalen inden udgangen af 2020 samarbejdede med Tjenesten for EU's Optræden Udadtil og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling;

| L. | der henviser til, at EIB står i spidsen for håndteringen af coronakrisen i EU og har gjort en betydelig indsats for at tilvejebringe yderligere støtte, navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), ved at oprette den nye paneuropæiske garantifond (EGF) til at stille kapital til rådighed for SMV'er, som er blevet særlig hårdt ramt af krisens virkninger; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EIB står i spidsen for håndteringen af coronakrisen i EU og har gjort en betydelig indsats for at tilvejebringe yderligere støtte, navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), ved at oprette den nye paneuropæiske garantifond (EGF) til at stille kapital til rådighed for SMV'er, som er blevet særlig hårdt ramt af krisens virkninger;

| M. | der henviser til, at EIB's AAA-rating er nødvendig for at sikre passende finansieringskilder på markedet til de mest fordelagtige satser og derfor skal bevares; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EIB's AAA-rating er nødvendig for at sikre passende finansieringskilder på markedet til de mest fordelagtige satser og derfor skal bevares;

| N. | der henviser til, at EIB's forretningsmodel kræver den højeste grad af integritet, gennemsigtighed, ansvarlighed og kyndig ledelse samt passende foranstaltninger til effektivt at bekæmpe alle former for hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme, organiseret kriminalitet og skadelig skattepraksis samt de former for forbudt adfærd, der er udpeget i dens nyligt reviderede politik til bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EIB's forretningsmodel kræver den højeste grad af integritet, gennemsigtighed, ansvarlighed og kyndig ledelse samt passende foranstaltninger til effektivt at bekæmpe alle former for hvidvaskning af penge, finansiering af terrorisme, organiseret kriminalitet og skadelig skattepraksis samt de former for forbudt adfærd, der er udpeget i dens nyligt reviderede politik til bekæmpelse af svig;

Resultater af EIB's finansielle transaktioner

| 1. | understreger, at EIB er en førende udsteder og løbende bidrager til innovation og udvikling på kapitalmarkederne, samtidig med at den fremmer de mest stringente standarder; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at EIB-Gruppens samlede balance den 31. december 2021 beløb sig til 568 mia. EUR, hvilket var en stigning på 11,9 mia. EUR i forhold til den 31. december 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at bankens nye låneundertegnelser i 2021 beløb sig til 65,4 mia. EUR, hvilket er i overensstemmelse med målsætningen i forretningsplanen for 2021 og tæt på resultaterne fra de foregående år (66,1 mia. EUR i 2020 og 63,3 mia. EUR i 2019); anerkender, at 54,3 mia. EUR af dette beløb var under bankens egne midler (sammenlignet med 64,6 mia. EUR i 2020, også under bankens egne midler); |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at den største andel ligesom i de foregående år blev tildelt i Italien, Frankrig og Spanien (for henholdsvis 16 %, 14 % og 12 % af de samlede undertegnelser), og at transport-, globallåns- og energisektorerne i de foregående år modtog de største andele (henholdsvis 30,2 %, 18,5 % og 14,8 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at de samlede udbetalinger nåede op på 41,4 mia. EUR i 2021, hvoraf 40,4 mia. EUR var under bankens egne midler (idet udbetalinger beløb sig til 58,3 mia. EUR i 2020, heraf 56,8 mia. EUR under bankens egne midler); |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at den udestående mængde undertegnede lån siden den 31. december 2021 er faldet en smule til 556,4 mia. EUR (fra 558,7 mia. EUR og 560,3 mia. EUR i henholdsvis 2020 og 2019), hvoraf 82 % var til projekter i EU (82,2 % i 2020 og 81,4 % i 2019); bemærker, at EIB's låneportefølje beløb sig til 433,4 mia. EUR sammenlignet med 444,6 og 447,5 mia. EUR ved udgangen af henholdsvis 2020 og 2019; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at ovennævnte finansieringstendens i 2021 afspejler EIB's stigende fokus på at anvende tredjepartsmidler i Den Europæiske Union, såsom transaktioner, der gennemføres under EGF og decentraliserede finansielle instrumenter, som supplerer EIB's egne ressourcer og sætter den i stand til at øge det samlede omfang af transaktioner med højere risiko; bemærker, at EIB kun accepterer at løbe kredit-, markeds- og likviditetsrisiko, der er i overensstemmelse med dens risikovillighed og samfundstjenlige opdrag; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at EIB i 2021 var den største multilaterale udviklingsbankudsteder af grønne og bæredygtige obligationer, der anvender provenuet, og bekræftede sin rolle som førende på de globale markeder for grønne obligationer og bæredygtighedsobligationer med en ny rekord på 11,5 mia. EUR i obligationer til bevidstgørelse om klima og bæredygtighed (mod 10,5 mia. EUR svarende til udstedelse af bæredygtige gældsprodukter i 2020); bemærker også, at dette øgede bæredygtighedsfinansieringens andel af den samlede finansiering til 21 % fra 15 % i 2020 (under hensyntagen til både klimabevidsthedsobligationer og bæredygtighedsobligationer — CAB'er og SAB'er); |
| --- | --- |

8.

| 9. | påskønner rapporten »Evaluation of the EIB’s Climate Awareness Bonds«, der blev vedtaget i marts 2021 af EIB's bestyrelse; forstår, at CAB'er og SAB'er gradvist vil blive tilpasset EU's kommende standard for grønne obligationer (EU GBS); |
| --- | --- |

9.

| 10. | er klar over, at EIB rejser langfristede midler gennem obligationsudstedelse på de internationale kapitalmarkeder for at opfylde sine udlånsbehov; bemærker, at EIB i 2021 rejste et beløb svarende til 55,3 mia. EUR i 21 valutaer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | noterer sig, at EIB genererer indtægter ved at finansiere store mængder lån til en lav margen, og at banken den 31. december 2021 indberettede et nettooverskud på 2,5 mia. EUR, hvilket var en stigning i forhold til 1,7 mia. EUR og 2,4 mia. EUR i henholdsvis 2020 og 2019; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bemærker, at fordi der tilbageholdes en del af overskuddet til støtte for EIB's aktiviteter, har bankens konsekvente rentabilitet ført til opbygning af betydelige reserver i årenes løb; glæder sig over, at reserverne er steget fra 73,5 mia. EUR ved udgangen af 2020 til 76,1 mia. EUR ved udgangen af 2021; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at den samlede låneportefølje fortsat klarede sig godt med kun 0,3 % værdiforringede lån ved udgangen af 2021 (sammenlignet med 0,4 % ved udgangen af både 2020 og 2019); bemærker, at andelen af forsinkede betalinger med mere end 90 dage fortsat er meget lav og beløb sig til i alt 116,3 mio. EUR ved udgangen af 2021 (sammenlignet med 117,1 mio. EUR og 146,0 mio. EUR ved udgangen af henholdsvis 2020 og 2019) og, som i de foregående år, kun udgør 0,03 % af risikoporteføljen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over bestyrelsens godkendelse den 15. december 2021 af EIB-Gruppens forretningsplan for 2022-2024; bifalder, at den nye forretningsplan bekræfter EIB's tilpasning til EU's politiske prioriteter og dens tilsagn om at øge sine ambitioner for den digitale og grønne omstilling; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at forretningsplanen afspejler den forventede låntagning, der er nødvendig for at nå dens operationelle mål, og at bestyrelsen har godkendt global låntagning på op til 50 mia. EUR i 2022; bemærker endvidere, at EIB har bebudet et finansieringsprogram, der forventes at beløbe sig til 45 mia. EUR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EIB til at spille en aktiv rolle med hensyn til at støtte projekter, der bidrager til en retfærdig omstilling, såsom forskning, innovation og digitalisering, SMV'ers adgang til finansiering, sociale investeringer og færdigheder; |
| --- | --- |

16.

Tiltag vedrørende covid-19-pandemien

| 17. | understreger, at Den Europæiske Unions langsigtede budget for 2021-2027 (1,2 bio. EUR i løbende priser) sammen med det midlertidige genopretningsinstrument (NGEU) (806,9 mia. EUR i løbende priser) er et hidtil uset og enestående tiltag, der har til formål at hjælpe med at afhjælpe de økonomiske og sociale skader, der er forårsaget af covid-19-pandemien, og at fremme den digitale og grønne omstilling; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at de forskellige pandemibølger i 2021 forstyrrede mange af bankens kunders aktiviteter, herunder SMV'er og store virksomheder samt finansielle institutioner, hvilket resulterede i nedskæringer i mængder og udbetalinger; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at covid-19-pandemien ikke i væsentlig grad har påvirket kvaliteten af EIB's låneportefølje takket være dens strategi for kreditrisikostyring; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker med tilfredshed, at EIB på trods af den generelle usikkerhed på de globale finansielle markeder som følge af covid-19-pandemien fortsat opretholder en robust likviditetsposition og den højeste kreditværdighed; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker, at EIB i 2021 godkendte 109 enkeltstående transaktioner, der havde til formål at reagere direkte på coronakrisen, i alt 12,9 mia. EUR (ud af et samlet godkendt beløb på 55,8 mia. EUR); påpeger, at EIB-Gruppen siden begyndelsen af coronapandemien har godkendt næsten 72 mia. EUR i målrettet støtte til den offentlige sundhedssektor, levering af vacciner og til virksomheder, der er blevet hårdt ramt af krisen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger den betydelige støtte, som EIB yder via EGF, der supplerer andre tiltag, der er truffet på EU-plan for at tackle pandemien og krisen efter pandemien; bifalder, at denne støtte fungerer som et incitament for finansielle formidlere til at yde flere lån til virksomheder og på bedre vilkår og dermed hjælpe virksomhederne med hurtigt at få adgang til fordelagtig finansiering med henblik på at overvinde pandemirelaterede problemer; udtrykker bekymring over den manglende gennemsigtighed omkring EGF, som kan resultere i, at det er næsten umuligt at vurdere, om fonden rent faktisk har været til gavn for den europæiske økonomi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at EGF gjorde det muligt for EIB-Gruppen at øge sin støtte til hovedsagelig europæiske SMV'er og yde op til 200 mia. EUR i yderligere finansiering; lykønsker EIB-Gruppen med at være nået ud til mange virksomheder i hele Den Europæiske Union; understreger, at projekter til et samlet beløb af 23,2 mia. EUR er blevet godkendt siden den 31. december 2021 (hvoraf 18,1 mia. EUR allerede er undertegnet), og at dette forventes at mobilisere samlede investeringer på 174,4 mia. EUR; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bifalder, at stigningen på 6,0 mia. EUR inden for EIB's sundhedsfokus gjorde det muligt at investere i sundhedssektoren og medicinsk infrastruktur samt forsknings-, vaccine- og behandlingsrelateret finansiering; bemærker, at de lån, der blev undertegnet under dette område, den 31. december 2021 beløb sig til 5,4 mia. EUR, hvoraf en del vedrørte forskning i covid-19-vacciner; |
| --- | --- |

24.

EIB-støtte på centrale politikområder

| 25. | bemærker, at InvestEU-programmet, som er efterfølgeren til Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), skal anvendes under EU's FFR for 2021-2027, og at EIB også vil være den vigtigste gennemførelsespartner med ansvar for forvaltningen af 75 % af mandatets samlede budget; forstår, at InvestEU-garantien på 26,2 mia. EUR for perioden 2021-2027 med midler fra FFR og NGEU forventes at mobilisere mere end 372 mia. EUR i yderligere private og offentlige investeringer i Europa, hovedsagelig til bæredygtig infrastruktur, forskningsinnovation, digitalisering, SMV'ers adgang til finansieringsmidler, sociale investeringer og færdigheder; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer EIB til at respektere de EU-prioriteter, der støttes af InvestEU, og til at sikre en robust beskyttelse af EU's finansielle interesser; forventer, at EIB aflægger rapport til Parlamentet om sine aktiviteter og investeringer i forbindelse med InvestEU-programmet i 2022; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at Europas 23 millioner mindre virksomheder udgør 99,8 % af de ikkefinansielle virksomheder og tegner sig for ca. to tredjedele af alle job; understreger, at SMV'er er en drivkraft for økonomisk udvikling i hele verden og også er vigtige drivkræfter for innovation; forstår, at omkostningerne ved digitalisering og klimatiltag var på deres højeste under covid-19-pandemien og har lagt yderligere pres på SMV'er, som primært har modtaget EIB-støtte gennem covid-19-finansieringspakken og EGF; |
| --- | --- |

27.

| 28. | roser EIB-Gruppen, hvis finansielle støtte i 2021 til over 431 000 SMV'er og selskaber med mellemstor markedsværdi opretholdt 4,5 mio. arbejdspladser; minder om, at EIB's støtte til SMV'er tegner sig for 47 % af den samlede finansiering, som EIB har undertegnet, og næsten alle EIF's aktiviteter; minder om, at SMV-finansiering i absolutte tal i 2021 udgjorde 45 mia. EUR af EIB-Gruppens samlede långivning på 94,9 mia. EUR, tilbudt på gunstige finansieringsvilkår i form af lavere renter og/eller længere løbetider og rådgivningstjenester; opfordrer EIB til at fortsætte sine tiltag og øge støtten med yderligere vækstkapital for at gøre det muligt for SMV'er at opskalere deres aktiviteter; |
| --- | --- |

28.

| 29. | er bekymret over, at de nuværende høje energipriser i alvorlig grad påvirker europæiske SMV'ers konkurrenceevne; opfordrer EIB til at vurdere, om det nuværende støtteniveau til SMV'er er tilstrækkeligt i forbindelse med høje energipriser og stigende omkostninger til råstoffer, og til at underrette Parlamentet om, hvordan den agter at tilpasse sine tiltag for at tackle disse nye udfordringer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | gentager sin opfordring til en retfærdig og gennemsigtig geografisk fordeling af projekter og investeringer med fokus på mindre udviklede regioner, navnlig inden for innovation, digitalisering og infrastruktur, med henblik på at fremme inklusiv vækst og økonomisk, social og territorial konvergens og samhørighed; opfordrer EIB til at blive mere aktiv i at afhjælpe tilbagevendende mangler, der forhindrer visse regioner eller lande i at drage fuld fordel af bankens finansielle aktiviteter; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at kløften mellem den økonomiske situation og medlemsstaternes kapacitet er blevet større i den nuværende vanskelige situation (krisen oven på pandemien og den russiske krig mod Ukraine), og understreger betydningen af at sikre, at de hårdest ramte regioner og lande tilpasser sig de nye omstændigheder, således at ingen lades i stikken; |
| --- | --- |

31.

| 32. | gentager sin opfordring til EIB om at øge investeringerne i banebrydende innovationer for at lette den digitale og grønne omstilling; |
| --- | --- |

32.

| 33. | fastholder, at alle EIB's finansielle strømme bør være i fuld overensstemmelse med nettonulemissioner senest i 2050 og med EU's øgede klimamål for 2030; fastholder, at klimaomstillingen skal være inklusiv og retfærdig, og at grønne investeringer skal være levedygtige; minder om, at EIB forventes at udnytte sin långivning, finansielle instrumenter, tekniske bistand og rådgivningstjenester for at støtte borgere og virksomheder, der står over for socioøkonomiske udfordringer som følge af overgangen til en kulstofneutral økonomi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | gentager sin opfordring til at styrke den tekniske bistand til og den finansielle ekspertise hos de lokale og regionale myndigheder, navnlig i regioner med lav investeringskapacitet, og til projekter af fælles interesse for flere medlemsstater, som er af en sådan størrelse eller art, at de ikke fuldt ud kan finansieres med de forskellige midler, der er til rådighed i de enkelte medlemsstater, inden projekterne godkendes, med henblik på at forbedre adgangen til EIB-finansiering; |
| --- | --- |

34.

| 35. | gentager sin opfordring til EIB om at udvise rettidig omhu i forberedelsesfasen for alle projekter med henblik på at inddrage nøje overvejelser over og respekt for menneskerettighederne og oprindelige samfund og om at udforme en utvetydig menneskerettighedsstrategi, der indbefatter risiko- og konsekvensanalyser; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at kravet om, at finansielle formidlere og erhvervskunder skal udarbejde dekarboniseringsplaner så hurtigt som muligt og senest ved udgangen af 2025, skal formidle adgang for SMV'er til finansiering; bemærker imidlertid, at dette er et afgørende krav i lyset af EIB's ambitioner om at blive EU's klimabank og opnå en finansieringssats på mindst 50 %, der går til grønne og bæredygtige projekter; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer til, at der fokuseres på troværdigheden af kortsigtede dekarboniseringsplaner, til at de gennemføres stringent og konsekvent, til at der fastsættes mål for reduktion af drivhusgasemissioner og til, at der foretages en evaluering for at fastslå, om disse kan medtages i kontraktbestemmelser mellem EIB og bankens kunder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | er klar over, at EIB's tiltag forbinder klima, innovation og udvikling, og anerkender, at innovation og teknologi er centrale katalysatorer for overgangen til en nulemissionsøkonomi; glæder sig over partnerskabet mellem Kommissionen og Breakthrough Energy Catalyst, der sigter mod at mobilisere op til 1 mia. USD i perioden 2022-2026 med henblik på at fremskynde udbredelsen og markedsføringen af innovative teknologier, som vil bidrage til at opfylde ambitionerne i den europæiske grønne pagt og EU's klimamål for 2030; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger behovet for at opnå et tilstrækkeligt niveau af energisikkerhed således, at de europæiske lande kan opnå hurtig og stabil uafhængighed; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer EIB til at øge finansieringen med henblik på at fremme den teknologiske omstilling, stille midler til rådighed for SMV'er til langsigtet forskning og innovation, støtte udviklingen af færdigheder, der er tilpasset arbejdsmarkedets reelle behov, og fremme investeringer i arbejdstageres og iværksætteres digitale færdigheder, digital infrastruktur og kapacitetsopbygning med henblik på digitalisering; understreger, at de europæiske SMV'er halter bagefter med hensyn til at tage digitale teknologier til sig, idet kun 55 % af EU's SMV'er har et grundlæggende digitaliseringsniveau; |
| --- | --- |

40.

| 41. | bemærker den rapporterede stigning i procentdelen af EIB-undertegnelser vedrørende det horisontale offentlige politiske mål om økonomisk og social samhørighed og konvergens i EU fra 34,5 % i 2020 til 41,5 % i 2021; glæder sig over EIB's ambition som anført i dens nye vejledende dokument om samhørighed for 2021-2027 vedrørende øget finansiering fra EIB-Gruppen til samhørighed med en andel på 40 % af finansieringen i EU i 2022 (45 % i 2025), hvoraf 20 % er i mindre udviklede regioner (23 % i 2025); opfordrer EIB til fortsat at yde rådgivning til samhørighedsregionerne, hvilket hjælper dem med at gøre bedre brug af de tilgængelige investeringer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer EIB til fortsat at prioritere investeringer i sundhedsinfrastruktur, personaleuddannelse og kvaliteten af de nationale sundhedsvæsener med henblik på at mindske ulighederne mellem landene; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over EIB's bestyrelses beslutning i september 2021 om godkendelse af oprettelsen af EIB Global, den nye afdeling med ansvar fra den 1. januar 2022 for alle EIB's aktiviteter i udvidelsesregionen og landene i Den Europæiske Unions østlige og sydlige nabolande, Afrika syd for Sahara, Asien, Latinamerika, Vestindien og Stillehavet; opfordrer til, at EIB Global koncentreres om en retfærdig og bæredygtig udviklingsdagsorden i modtagerlandene og samtidig skal udvise klar udviklingsmæssig additionalitet; påpeger med bekymring de udfordringer, som projekter i tredjelande står over for, navnlig korruption, misbrug af midler og sikring af, at de når ud til de tilsigtede modtagere og lever op til principperne for centrale politikområder; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mener, at EIB Global bør have en sådan operationel autonomi, som er nødvendig for en vellykket gennemførelse af EU's politikker til fremme af en virksomhedskultur, der passer til en udviklingsbank, samtidig med at den drager fordel af bankens retlige rammer og anlægger samme politikker og høje standarder; opfordrer EIB Global til at sikre de højeste standarder for due diligence i projektvurderingsprocesser; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger EIB's afgørende rolle med hensyn til at opfylde målene for mekanismen for retfærdig omstilling og opfordrer til større inddragelse og konkrete foranstaltninger i den henseende; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at landbrugs-, skovbrugs- og fiskerisektoren indtager centrale roller for vækst og udvikling i landdistrikterne; opfordrer EIB til at yde bedre bistand og støtte innovation i disse relevante sektorer, som kan bidrage væsentligt til fødevaresikkerheden; understreger, at landbrugernes, navnlig unge og nytilkomne landbrugeres, finansielle behov er betydelige, og at landbrugere og foretagender i denne sektor har en lavere succesrate, når de ansøger om finansiering; opfordrer EIB til at arbejde videre med nye finansielle værktøjer, der vil øge landbrugssektorens tilgængelighed; |
| --- | --- |

46.

| 47. | fordømmer Den Russiske Føderations ulovlige, uprovokerede og uberettigede militære aggression og invasion af Ukraine; understreger, at krigen har skabt en alvorlig humanitær krise og har haft en grundlæggende indvirkning på den økonomiske og sikkerhedsmæssige situation i EU og dets nabolande, hvilket skal afspejles generelt i EIB's aktiviteter og investeringsplaner; |
| --- | --- |

47.

| 48. | er bekymret over Republikken Moldovas energiafhængighed og sårbarhed, som den nuværende energikrise har forværret; opfordrer indtrængende EIB til at støtte investeringer i Republikken Moldovas langsigtede energiuafhængighed og -diversificering; |
| --- | --- |

48.

EIB's regelefterlevelse, gennemsigtighed og ansvarlighed

| 49. | gentager, at EIB's AAA-vurdering er nødvendig for at sikre passende finansieringskilder på markedet og derfor skal fastholdes; mener, at finansiel styrke, kyndig ledelse, behersket risikovillighed, langsigtet bæredygtighed og EU's støtte er væsentlige elementer samt iboende kvaliteter i en vellykket forretningsmodel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | noterer sig EIB's revisionsudvalgs bemærkninger og henstillinger til banken for 2021; opfordrer EIB til at gennemføre disse henstillinger og afslutte gennemførelsen af dem, der endnu ikke er vedtaget i de foregående år; |
| --- | --- |

50.

| 51. | er enig med EIB's revisionsudvalg i, at der er behov for øget overvågning, forvaltning og tilsyn med operationelle og teknologiske risici, herunder cyberrisici og andre ikkefinansielle risici; |
| --- | --- |

51.

| 52. | glæder sig over EIB's fokus på digitaliseringsstrategi og risikostyring i forbindelse med informationssikkerhed og cybersikkerhed og over vedtagelsen i maj 2021 af »EIB Group — Digital Ambition (ICT) Strategy«; minder om, at cyberangreb sandsynligvis vil medføre operationelle, omdømmemæssige og juridiske risici; forventer, at EIB vedtager en handlingsplan, der omfatter både forsvar mod og genopretning efter cyberangreb med specifikke mål og klare indikatorer, og som vil fremme en robust cybersikkerhedskultur blandt medarbejderne; |
| --- | --- |

52.

| 53. | bemærker, at EIB, Kommissionen og Revisionsretten fornyede trepartsaftalen den 11. november 2021; beklager, at den reviderede aftale ikke giver den omfattende løsning, som Parlamentet har opfordret til; glæder sig imidlertid over, at den nye aftale giver mulighed for større adgang til og forbedret rationalisering af reviderede EIB-dokumenter; gentager, at Revisionsretten forventes at have fuld adgang til alle oplysninger vedrørende EIB's transaktioner, der udelukkende er beregnet til gennemførelse af EU's politikker: |
| --- | --- |

53.

| 54. | bemærker, at EIB's klagemekanisme i 2021 registrerede 64 nye sager (sammenlignet med 77 i 2020), behandlede 107 sager (sammenlignet med 137 i 2020) og afsluttede 64 sager (sammenlignet med 94 i 2020); opfordrer EIB til at overveje anbefalingerne til klagemekanismen og til at gøre en intensiv indsats for at nå ud til interessenter for at tilbyde skræddersyede arrangementer; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer EIB til at sikre, at dens klagemekanisme er lettilgængelig, virkningsfuld og uafhængig med henblik på at opdage og afhjælpe eventuelle menneskerettighedskrænkelser i forbindelse med EIB-relaterede projekter; |
| --- | --- |

55.

| 56. | er klar over, at generalinspektoratets undersøgelsesafdeling (IG/IN) er en intern afdeling, der indleder undersøgelser af de typer af forseelser, der er defineret i politikken for bekæmpelse af svig, med henblik på at forsyne EIB-Gruppen med relevante fakta og anbefalinger, der skal danne grundlag for EIB's beslutningsproces; |
| --- | --- |

56.

| 57. | bemærker, at udfordringerne som følge af covid-19-pandemien for andet år i træk har haft en indvirkning på den kompetente afdeling af generalinspektoratet i forbindelse med udførelsen af dets aktiviteter, hvilket har resulteret i færre modtagne påstande (174 i 2021 mod 183 i 2020), færre undersøgelsesmissioner (5 i 2021 mod 10 i 2020) og færre henstillinger og udtalelser (45 i 2021 mod 52 i 2020 sammenlignet med et større antal afsluttede sager, nemlig 204 i 2021 mod 195 i 2020); |
| --- | --- |

57.

| 58. | bemærker, at antallet af sager, hvor påstande blev underbygget efter undersøgelsen, faldt kraftigt i 2021 (17 underbygget ud af 67 undersøgelser indledt i 2021 mod 37 sager underbygget ud af 91 undersøgelser indledt i 2020, hvilket er et fald fra 41 % til 25 %); |
| --- | --- |

58.

| 59. | glæder sig over undertegnelsen den 29. oktober 2021 af samarbejdsaftalen mellem EIB og Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), som bør bane vej for en mere effektiv forebyggelse og afsløring af risici i forbindelse med EIB-Gruppens finansiering; |
| --- | --- |

59.

| 60. | glæder sig over oprettelsen af et nyt system til opfølgning og rapportering af henstillinger og udtalelser; anmoder EIB's IG/IN om at aflægge mere detaljeret rapport til Parlamentet om resultaterne af dens undersøgelser; opfordrer til, at EIB's årlige IG/IN-rapport omfatter de finansielle virkninger af de sager, den undersøger, i tilgift til blot redegørelser for casestudier, med henblik på at give værdifuld indsigt i vurderingen af beskyttelsen af finansielle interesser, herunder EIB's evaluering af de finansielle, operationelle og omdømmemæssige risici i forbindelse med beslutning om, hvorvidt en undersøgelse i så henseende er på sin plads; |
| --- | --- |

60.

| 61. | påskønner det fortsatte arbejde i Proactive Integrity Reviews-enheden og tilskynder til øget samarbejde mellem EIB's grene for eksklusion og udelukkelse, Kommissionens system for tidlig opdagelse og udelukkelse og andre relevante aktører (såsom databasen til indberetning af uregelmæssigheder under Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og ARACHNE's risikovurderingsværktøj) med henblik på at styrke de aktiviteter til forebyggelse og afsløring af svig, der er afgørende for at beskytte Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

61.

| 62. | minder EIB om, at dens dobbelte karakter (EU-organ og finansiel institution) gør dens tilpasning til EU-retten endnu mere relevant, og at behørig styring, processer og mekanismer konsekvent bør udformes, gennemføres og overholdes i overensstemmelse med Unionens standarder og kriterier og være godt integreret med dem, der følges af andre EU-tjenester, som EIB ofte interagerer med; |
| --- | --- |

62.

| 63. | noterer sig direktionens og EIB's bestyrelses ajourførte adfærdskodekser fra august 2021; glæder sig over indførelsen af en længere karensperiode for medlemmerne af direktionen (24 måneder i stedet for 12) og for medlemmerne af bestyrelsen (12 måneder i stedet for 6); beklager imidlertid, at der ikke findes nogen bestemmelse, der udelukker næstformænd fra at føre tilsyn med og træffe beslutning om operationer i deres oprindelseslande, og fastholder, at dette spørgsmål tages op i forbindelse med den næste revision; |
| --- | --- |

63.

| 64. | har tillid til, at projektevalueringer, der er relevante for beslutninger om finansiering af tilskud, udarbejdes i overensstemmelse med objektive tekniske, finansielle og økonomiske indikatorer, og at projekternes kvalitet er den afgørende faktor i forbindelse hermed; mener, at den »forvaltningspakke«, der blev vedtaget af styrelsesrådet i august 2021, og som omfatter nye adfærdskodekser for bestyrelsen, direktionen og revisionsudvalget sammen med de reviderede forretningsregler for den etiske komité og overholdelseskomitéen, styrker EIB's etiske ramme, da den omfatter strengere regler om aktiviteter efter fratrædelse; gentager sin opfordring til at afhjælpe de resterende mangler med hensyn til undgåelse af interessekonflikter i forbindelse med den næste revision af forvaltningsudvalgets adfærdskodeks; |
| --- | --- |

64.

| 65. | er bekymret over manglerne i EIF's første og anden forsvarslinje, der blev indberettet til EIB's revisionsudvalg i de interne revisionsberetninger i december 2021 og januar 2022; opfordrer EIB til at træffe passende afhjælpende tiltag og underrette Parlamentet om sådanne indgreb; |
| --- | --- |

65.

| 66. | glæder sig over EIB-Gruppens reviderede whistleblowerpolitik fra november 2021, som også yder beskyttelse til whistleblowere, der ikke er ansatte i EIB; |
| --- | --- |

66.

| 67. | anerkender, at menneskerettigheder, inklusion og bæredygtighed er grundlæggende søjler i EIB-Gruppens aktiviteter og operationer; glæder sig over de fremskridt, der blev gjort i 2021 med revisionen og vedtagelsen (afsluttet i februar 2022) af rammen for miljømæssig og social bæredygtighed; er klar over, at den nye ramme består af EIB-Gruppens reviderede miljø- og socialpolitik og EIB's miljømæssige og sociale standarder, og at der tages behørigt hensyn til erfaringerne fra klager indgivet til klagemekanismen og Den Europæiske Ombudsmand i denne revision; |
| --- | --- |

67.

| 68. | er af den opfattelse, at en styrket politik til bekæmpelse af svig bør angive effektive metoder til at korrigere forseelser og afbøde risici og bør fremlægge et sæt værktøjer, der er forenelige med de lovgivningsmæssige rammer, med henblik på at fastfryse projekter, hvor der består troværdige mistanker om uregelmæssigheder, og opsige kontrakter med kunder, der ikke overholder reglerne; |
| --- | --- |

68.

| 69. | gentager sin bekymring over flere sager, som OLAF afsluttede i 2020 med fokus på uddannelsestillæg, der uretmæssigt blev tildelt EIB's ansatte; glæder sig over EIB's revision og reform af godtgørelsessystemet og korrektionen af mange af de fejl, som OLAF har konstateret, herunder skridt til at inddrive uretmæssigt udbetalte beløb; gentager sin anmodning til EIB om at aflægge rapport til Parlamentet om resultatet af opfølgningen på OLAF's henstillinger; |
| --- | --- |

69.

| 70. | glæder sig over vedtagelsen af EIB-Gruppens reviderede gennemsigtighedspolitik den 17. november 2021 efter en omfattende offentlig høring; bemærker, at denne politik indeholder bestemmelser om proaktiv offentliggørelse af oplysninger og dokumenter og offentliggørelse heraf efter anmodning; minder om betydningen af gennemsigtighed for formidlere, for interne beslutningsprocedurer og for projekters indvirkning på miljøet og menneskerettighederne ved fuld gennemførelse; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer EIB til at forbedre gennemførelsen af sin gennemsigtighedspolitik, til at implementere Ombudsmandens henstillinger fra de tre afgørelser, der blev offentliggjort den 21. april 2022, hvori EIB blev opfordret til at vedtage en mere ambitiøs tilgang til sin offentliggørelsespraksis i overensstemmelse med EU's gennemsigtighedslovgivning, og til at træffe flere gennemsigtighedsforanstaltninger; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opfordrer indtrængende EIB til hurtigt at reagere på Ombudsmandens anmodninger om at gøre det lettere for offentligheden at se de potentielle miljøvirkninger af de projekter, den finansierer; |
| --- | --- |

72.

| 73. | genfremsætter sin opfordring til større gennemsigtighed og ansvarlighed over for Parlamentet; gentager navnlig betydningen af større kontrol fra Parlamentets side med EIB's bestyrelses afgørelser, idet der fra Kommissionens side skal udvises øget gennemsigtighed vedrørende de holdninger, den indtager på EIB's bestyrelsesmøder; opfordrer i den forbindelse til, at man overvejer muligheden for, at Parlamentet kan få observatørstatus på bestyrelsesmøderne; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mener, at Kommissionen bør skabe større gennemsigtighed i sine udtalelser om de projekter, der finansieres af EIB, da dette vil bidrage til at præcisere dens rolle i forhold til Unionens politiske mål; |
| --- | --- |

74.

| 75. | er klar over, at opfordringerne til øget gennemsigtighed ikke må føre til ringere beskyttelse af kundernes legitime finansielle interesser og skal passe ind i de eksisterende retlige rammer og databeskyttelsesordningen; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer bankens repræsentanter til at øge engagementet og interaktionen med Parlamentet, navnlig med hensyn til kontrollen med finansielle aktiviteter; |
| --- | --- |

76.

| 77. | bemærker, at målene i strategien for mangfoldighed og inklusion 2018-2021 ikke blev fuldstændig indfriet; anerkender den indsats, som EIB har gjort i de seneste år for at forbedre kønsbalancen blandt sine ansatte, navnlig på ledelsesniveau og blandt højerestående tjenestemænd; |
| --- | --- |

77.

| 78. | erkender, at den begrænsede grad af nyansættelser under covid-19-pandemien, de meget specifikke fagprofiler som banken efterlyser (inden for risikostyring, regelefterlevelse og IT-stillinger, der i mange tilfælde hentes fra banksektoren og specialiserede sektorer, som ikke nødvendigvis selv er mangfoldige) samt konkurrenceforholdene på det luxembourgske arbejdsmarked er eksempler på de begrænsninger, der skal tages hensyn til ved vurderingen af den overordnede situation; |
| --- | --- |

78.

| 79. | erkender, at der gennem længere tid har været en problematik og klager vedrørende de store lønforskelle mellem administrative og faglige personalekategorier; henleder opmærksomheden på de høje leveomkostninger i Luxembourg og bemærker, at justeringskoefficienten for Luxembourg er sat til 100 %, selv om den bør være højere; påpeger de udfordringer, som ansatte tilhørende den administrative kategori står over for, og hvordan disse kan have en negativ indvirkning på tiltrækningskraften ved at arbejde i EIB og på levestandarden for bankens ansatte; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer banken til fortsat at træffe tiltag til at opnå en mere synlig kønsbalance inden for sin organisation; |
| --- | --- |

80.

| 81. | glæder sig over, at EIB konstant overvåger den geografiske balance, og at der tages hensyn til data herom i forbindelse med igangværende og fremtidige ansættelsesprocesser; |
| --- | --- |

81.

| 82. | gentager sin opfordring til EIB om at sikre en passende geografisk repræsentation af alle medlemsstater i dens administration under hensyntagen til kandidaternes kompetencer og erfaringsgrundlag; opfordrer EIB til årligt at offentliggøre en oversigt over fordeling på køn og nationalitet i mellem- og toplederstillinger; |
| --- | --- |

82.

| 83. | noterer sig de to forslag til Rammer for strejkeretten og Rammer for anerkendelse af fagforeninger og forstår, at forvaltningsudvalget vil vedtage disse rammer rettidigt; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opfordrer banken til yderligere at aflægge rapport om de gennemførelsesforanstaltninger, der er blevet iværksat på grundlag af sundheds- og trivselsundersøgelsen for 2021; opfordrer navnlig banken til at aflægge rapport om gennemsigtighed i den interne forvaltning og interne ansættelsesprocedurer og om de foranstaltninger, der er truffet for at håndtere resultaterne af »personaletilfredshedsundersøgelserne«; |
| --- | --- |

84.

Opfølgning på Parlamentets henstillinger

| 85. | opfordrer EIB til at fortsætte med at aflægge rapport om situationen og status med hensyn til tidligere henstillinger, som Parlamentet har fremsat i sine årlige beslutninger, navnlig hvad angår:






  a) | virkninger (økonomiske, miljømæssige og sociale) af investeringsstrategien og de resultater, der er opnået for at bidrage til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked i Unionens interesse |
| --- | --- | --- |

85.

a)

virkninger (økonomiske, miljømæssige og sociale) af investeringsstrategien og de resultater, der er opnået for at bidrage til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked i Unionens interesse

| b) | vedtagne tiltag til at forbedre bekæmpelsen af forseelser og interessekonflikter, skatteundgåelse, svig og korruption |
| --- | --- |

b)

vedtagne tiltag til at forbedre bekæmpelsen af forseelser og interessekonflikter, skatteundgåelse, svig og korruption

| c) | foranstaltninger til at styrke støtten til SMV'er og støtteberettigede økonomiske aktører i forbindelse med gennemførelsen af EU's politikker og til at undgå nye krav, der skaber mere bureaukrati for SMV'er |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger til at styrke støtten til SMV'er og støtteberettigede økonomiske aktører i forbindelse med gennemførelsen af EU's politikker og til at undgå nye krav, der skaber mere bureaukrati for SMV'er

| d) | opfølgning på opfordringerne og anmodningerne i denne beslutning; |
| --- | --- |

d)

opfølgning på opfordringerne og anmodningerne i denne beslutning;

o

o o

| 86. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og opfordrer Rådet og EIB's bestyrelse til at drøfte denne beslutning. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0299.

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/133 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/133

---

P9_TA(2023)0018

Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsberetning 2021

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om beskyttelsen af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport 2021 (2022/2152(INI))

(2023/C 214/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310, stk. 6, og artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310, stk. 6, og artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 23. september 2022 med titlen »33. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — 2021« (COM(2022)0482), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 23. september 2022 med titlen »33. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — 2021« (COM(2022)0482),

| — | der henviser til årsberetningen for 2021 fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og årsberetningen for 2021 fra OLAF-overvågningsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsberetningen for 2021 fra Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og årsberetningen for 2021 fra OLAF-overvågningsudvalget,

| — | der henviser til OLAF-overvågningsudvalgets udtalelse nr. 1/2021 af 4. februar 2021 med titlen »OLAF's henstillinger, som ikke blev fulgt af de relevante myndigheder«, nr. 2/2021 af 31. maj 2021 om »Samarbejdsordninger mellem OLAF og EPPO«, nr. 4/2021 af 18. oktober 2021 med titlen »OLAF's foreløbige budgetforslag for 2022« og nr. 5/2021 af 17. december 2021 med titlen »Analysis of OLAF's investigations lasting more than 36 months in 2019« (Analyse af OLAF's undersøgelser af en varighed på over 36 måneder i 2019), |
| --- | --- |

—

der henviser til OLAF-overvågningsudvalgets udtalelse nr. 1/2021 af 4. februar 2021 med titlen »OLAF's henstillinger, som ikke blev fulgt af de relevante myndigheder«, nr. 2/2021 af 31. maj 2021 om »Samarbejdsordninger mellem OLAF og EPPO«, nr. 4/2021 af 18. oktober 2021 med titlen »OLAF's foreløbige budgetforslag for 2022« og nr. 5/2021 af 17. december 2021 med titlen »Analysis of OLAF's investigations lasting more than 36 months in 2019« (Analyse af OLAF's undersøgelser af en varighed på over 36 måneder i 2019),

| — | der henviser til årsrapport 2021 fra Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) offentliggjort i marts 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsrapport 2021 fra Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO) offentliggjort i marts 2022,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. december 2022 om mistanke om korruption fra Qatar og det bredere behov for gennemsigtighed og ansvarlighed i EU-institutionerne (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. december 2022 om mistanke om korruption fra Qatar og det bredere behov for gennemsigtighed og ansvarlighed i EU-institutionerne (1),

| — | der henviser til forordning (EU, Euratom) 2020/2223 af 23. december 2020 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 for så vidt angår samarbejde med Den Europæiske Anklagemyndighed og effektiviteten af undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (2) (OLAF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til forordning (EU, Euratom) 2020/2223 af 23. december 2020 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 for så vidt angår samarbejde med Den Europæiske Anklagemyndighed og effektiviteten af undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (2) (OLAF-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (3),

| — | der henviser til Kommissionens rapport fra september 2021 om momsgabet i 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport fra september 2021 om momsgabet i 2021,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (4) (BFI-direktivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (4) (BFI-direktivet),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 6. september 2021 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 6. september 2021 om gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (COM(2021)0536),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (5) (EPPO-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (5) (EPPO-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/1798 af 23. oktober 2019 om udpegelse af den europæiske chefanklager for Den Europæiske Anklagemyndighed (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/1798 af 23. oktober 2019 om udpegelse af den europæiske chefanklager for Den Europæiske Anklagemyndighed (6),

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolens) domme af 16. februar 2022 i sag C-156/21 og C-157/21 og EU-Domstolens konklusioner om, at mekanismen med konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er i overensstemmelse med EU-retten, hvilket bekræftede, at retsgrundlaget er hensigtsmæssigt, og at den generelle konditionalitetsordning er forenelig med artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og retssikkerhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolens) domme af 16. februar 2022 i sag C-156/21 og C-157/21 og EU-Domstolens konklusioner om, at mekanismen med konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er i overensstemmelse med EU-retten, hvilket bekræftede, at retsgrundlaget er hensigtsmæssigt, og at den generelle konditionalitetsordning er forenelig med artikel 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og retssikkerhedsprincippet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 18. september 2022 til Rådets gennemførelsesafgørelse om foranstaltninger til beskyttelse af Unionens budget mod tilsidesættelser af retsstatsprincippet i Ungarn (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 18. september 2022 til Rådets gennemførelsesafgørelse om foranstaltninger til beskyttelse af Unionens budget mod tilsidesættelser af retsstatsprincippet i Ungarn (COM(2022)0485),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (7) (forordningen om konditionalitet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (7) (forordningen om konditionalitet),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. marts 2022 med titlen »Retningslinjer for anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. marts 2022 med titlen »Retningslinjer for anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget« (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2019 med titlen »Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig: en øget indsats for at beskytte EU's budget« (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2019 med titlen »Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig: en øget indsats for at beskytte EU's budget« (COM(2019)0196),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2020 om Den Europæiske Unions revision i henhold til gennemførelsesrevisionsmekanismen under De Forenede Nationers konvention mod korruption (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2020 om Den Europæiske Unions revision i henhold til gennemførelsesrevisionsmekanismen under De Forenede Nationers konvention mod korruption (COM(2020)0793),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/785 af 29. april 2021 om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig og om ophævelse af forordning (EU) nr. 250/2014 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/785 af 29. april 2021 om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig og om ophævelse af forordning (EU) nr. 250/2014 (9),

| — | der henviser til sin henstilling af 17. februar 2022 til Rådet og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om korruption og menneskerettigheder (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 17. februar 2022 til Rådet og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om korruption og menneskerettigheder (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om en EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om en EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 (COM(2021)0170),

| — | der henviser til EU-Domstolens dom af 1. september 2021 i sag T-517/19, Homoki mod Kommissionen (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom af 1. september 2021 i sag T-517/19, Homoki mod Kommissionen (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordningen om konditionalitet (EU, Euratom) 2020/2092 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordningen om konditionalitet (EU, Euratom) 2020/2092 (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juli 2022 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport for 2020 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juli 2022 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport for 2020 (13),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0299/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0299/2022),

| A. | der henviser til, at medlemsstaternes myndigheder forvalter over 85 % af EU's udgifter, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, og inddriver EU's traditionelle egne indtægter, mens Kommissionen fører tilsyn med begge disse områder, fastlægger standarder, verificerer efterlevelse og rapporterer til både Parlamentet og Rådet om de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader EU's finansielle interesser, i henhold til artikel 325, stk. 5, i TEUF; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaternes myndigheder forvalter over 85 % af EU's udgifter, herunder genopretnings- og resiliensfaciliteten, og inddriver EU's traditionelle egne indtægter, mens Kommissionen fører tilsyn med begge disse områder, fastlægger standarder, verificerer efterlevelse og rapporterer til både Parlamentet og Rådet om de foranstaltninger, der er truffet for at bekæmpe svig og andre ulovlige aktiviteter, der skader EU's finansielle interesser, i henhold til artikel 325, stk. 5, i TEUF;

| B. | der henviser til, at forsvarlig forvaltning af offentlige udgifter og beskyttelsen af EU's finansielle interesser bør være centrale elementer i EU's politik med henblik på at øge borgernes tillid ved at sikre, at skatteydernes penge bruges korrekt og effektivt; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forsvarlig forvaltning af offentlige udgifter og beskyttelsen af EU's finansielle interesser bør være centrale elementer i EU's politik med henblik på at øge borgernes tillid ved at sikre, at skatteydernes penge bruges korrekt og effektivt;

| C. | der henviser til, at tillid til Parlamentets integritet og retsstatsprincippet er af afgørende betydning for, at det europæiske demokrati kan fungere; der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at demokratiske processer ikke infiltreres af private interesser, og at borgernes rettigheder respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at tillid til Parlamentets integritet og retsstatsprincippet er af afgørende betydning for, at det europæiske demokrati kan fungere; der henviser til, at det er vigtigt at sikre, at demokratiske processer ikke infiltreres af private interesser, og at borgernes rettigheder respekteres fuldt ud;

| D. | der henviser til, at rapporten er baseret på oplysninger fra medlemsstaterne, herunder data om uregelmæssigheder og svig, der er afdækket, og som analyseres for at udpege de områder, der er mest udsatte, og der henviser til, at den beskriver de modforanstaltninger, der er truffet, og gør det muligt at indføre mere målrettede tiltag på både EU-plan og nationalt plan; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at rapporten er baseret på oplysninger fra medlemsstaterne, herunder data om uregelmæssigheder og svig, der er afdækket, og som analyseres for at udpege de områder, der er mest udsatte, og der henviser til, at den beskriver de modforanstaltninger, der er truffet, og gør det muligt at indføre mere målrettede tiltag på både EU-plan og nationalt plan;

| E. | der henviser til, at den generelle ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget har været gældende og har kunnet håndhæves siden den 1. januar 2021; der henviser til, at alle tilsidesættelser i en medlemsstat af retsstatsprincipperne såsom svig, som påvirker eller i alvorlig grad risikerer at påvirke en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-budgettet og EU's finansielle interesser på en tilstrækkeligt direkte måde, derfor siden denne dato er omfattet af denne ordning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den generelle ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget har været gældende og har kunnet håndhæves siden den 1. januar 2021; der henviser til, at alle tilsidesættelser i en medlemsstat af retsstatsprincipperne såsom svig, som påvirker eller i alvorlig grad risikerer at påvirke en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-budgettet og EU's finansielle interesser på en tilstrækkeligt direkte måde, derfor siden denne dato er omfattet af denne ordning;

| F. | der henviser til, at forordningen om konditionalitet giver EU mulighed for at træffe foranstaltninger — f.eks. suspension af betalinger eller anvendelse af finansielle korrektioner — for at beskytte budgettet mod svig og skærme retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at forordningen om konditionalitet giver EU mulighed for at træffe foranstaltninger — f.eks. suspension af betalinger eller anvendelse af finansielle korrektioner — for at beskytte budgettet mod svig og skærme retsstatsprincippet;

| G. | der henviser til, at EU-Domstolen har afvist påstande fra to medlemsstater, idet den har fastslået, at forordningen om konditionalitet ligger inden for de beføjelser, der gælder i forbindelse med de finansielle regler for gennemførelsen af EU-budgettet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU-Domstolen har afvist påstande fra to medlemsstater, idet den har fastslået, at forordningen om konditionalitet ligger inden for de beføjelser, der gælder i forbindelse med de finansielle regler for gennemførelsen af EU-budgettet;

| H. | der henviser til, at Kommissionen bør anvende de samme kriterier, baseret på respekt for retsstatsprincippet, for så vidt angår midler, der ydes til tredjelande via EU-budgettet, og indtage en kompromisløs holdning for at standse alle igangværende finansielle transaktioner til sådanne lande i tilfælde, hvor disse udøver utilbørlig indflydelse på EU's institutioner eller lovgivere; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen bør anvende de samme kriterier, baseret på respekt for retsstatsprincippet, for så vidt angår midler, der ydes til tredjelande via EU-budgettet, og indtage en kompromisløs holdning for at standse alle igangværende finansielle transaktioner til sådanne lande i tilfælde, hvor disse udøver utilbørlig indflydelse på EU's institutioner eller lovgivere;

| I. | der henviser til, at EU i 2021 færdiggjorde vedtagelsen af udgiftsprogrammerne for 2021-2027, herunder EU-programmet for bekæmpelse af svig, som støtter bekæmpelsen af svig ved at yde tilskud til specifikke initiativer og muliggøre finansiering af dedikerede IT-platforme og -værktøjer til at lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og EU; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU i 2021 færdiggjorde vedtagelsen af udgiftsprogrammerne for 2021-2027, herunder EU-programmet for bekæmpelse af svig, som støtter bekæmpelsen af svig ved at yde tilskud til specifikke initiativer og muliggøre finansiering af dedikerede IT-platforme og -værktøjer til at lette udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og EU;

| J. | der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne deler ansvaret for at beskytte Unionens finansielle interesser; der henviser til, at de for så vidt angår den hidtil usete anvendelse af midler under genopretnings- og resiliensfaciliteten også deler ansvaret for at regulere og gennemføre de nationale genopretnings- og resiliensplaner; der henviser til, at den rolle, som nationale myndigheder spiller med hensyn til at sikre et passende beskyttelsesniveau for EU's finansielle interesser, er tiltaget betydeligt som følge heraf; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Unionen og medlemsstaterne deler ansvaret for at beskytte Unionens finansielle interesser; der henviser til, at de for så vidt angår den hidtil usete anvendelse af midler under genopretnings- og resiliensfaciliteten også deler ansvaret for at regulere og gennemføre de nationale genopretnings- og resiliensplaner; der henviser til, at den rolle, som nationale myndigheder spiller med hensyn til at sikre et passende beskyttelsesniveau for EU's finansielle interesser, er tiltaget betydeligt som følge heraf;

| K. | der henviser til, at gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten vil øge presset på europæiske og nationale myndigheder i de kommende år og falder sammen med udgiftsprogrammerne for 2021-2027; der henviser til, at medlemsstaterne vil være nødt til at beherske de forskellige forvaltningsmetoder, der knytter sig til gennemførelsen af de forskellige fonde, og at Kommissionen vil være nødt til at styrke sin overvågningskapacitet, da den i øjeblikket kun er i stand til at overvåge en brøkdel af alle udgifter; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten vil øge presset på europæiske og nationale myndigheder i de kommende år og falder sammen med udgiftsprogrammerne for 2021-2027; der henviser til, at medlemsstaterne vil være nødt til at beherske de forskellige forvaltningsmetoder, der knytter sig til gennemførelsen af de forskellige fonde, og at Kommissionen vil være nødt til at styrke sin overvågningskapacitet, da den i øjeblikket kun er i stand til at overvåge en brøkdel af alle udgifter;

| L. | der henviser til, at Kommissionen har bestræbt sig på at støtte de nationale myndigheder med udarbejdelsen og vurderingen af de nationale planer og navnlig har haft fokus på bestemmelserne vedrørende foranstaltninger til beskyttelse af midlerne i genopretnings- og resiliensfaciliteten mod svig, korruption, interessekonflikter og dobbeltfinansiering; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Kommissionen har bestræbt sig på at støtte de nationale myndigheder med udarbejdelsen og vurderingen af de nationale planer og navnlig har haft fokus på bestemmelserne vedrørende foranstaltninger til beskyttelse af midlerne i genopretnings- og resiliensfaciliteten mod svig, korruption, interessekonflikter og dobbeltfinansiering;

| M. | der henviser til artikel 22 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (14) (forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten) indeholder bestemmelser vedrørende beskyttelse af EU's finansielle interesser, og at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten sikrer, at Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og EPPO er i stand til at udøve deres mandater, og at nationale myndigheder indfører effektive foranstaltninger til bekæmpelse af svig, under hensyntagen til eventuelle risici, som konstateres; |
| --- | --- |

M.

der henviser til artikel 22 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (14) (forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten) indeholder bestemmelser vedrørende beskyttelse af EU's finansielle interesser, og at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten sikrer, at Kommissionen, OLAF, Revisionsretten og EPPO er i stand til at udøve deres mandater, og at nationale myndigheder indfører effektive foranstaltninger til bekæmpelse af svig, under hensyntagen til eventuelle risici, som konstateres;

| N. | der henviser til, at mangfoldigheden af retlige og administrative systemer i medlemsstaterne er en ulempe og skal imødegås på passende vis for at skabe mere ensartede, interoperable og sammenlignelige forvaltnings- og rapporteringssystemer i EU med henblik på effektiv forebyggelse og overvindelse af uregelmæssigheder og bekæmpelse af svig og korruption; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at mangfoldigheden af retlige og administrative systemer i medlemsstaterne er en ulempe og skal imødegås på passende vis for at skabe mere ensartede, interoperable og sammenlignelige forvaltnings- og rapporteringssystemer i EU med henblik på effektiv forebyggelse og overvindelse af uregelmæssigheder og bekæmpelse af svig og korruption;

| O. | der henviser til, at mangler med hensyn til gyldigheden og sammenligneligheden af data og indberetningsteknologier, herunder som følge af de forskellige grader af digitalisering i medlemsstaterne, fortsat i alvorlig grad undergraver de tilgængelige oplysningers kvalitet og pålidelighed; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at mangler med hensyn til gyldigheden og sammenligneligheden af data og indberetningsteknologier, herunder som følge af de forskellige grader af digitalisering i medlemsstaterne, fortsat i alvorlig grad undergraver de tilgængelige oplysningers kvalitet og pålidelighed;

| P. | der henviser til, at Arachne-værktøjet er frivilligt, og at det, skønt det allerede anvendes i vid udstrækning inden for samhørighedspolitikken og er ved at blive indført for landbrugsudgifter, ifølge Kommissionen vil være et stort fremskridt at gøre det obligatorisk — således som Parlamentet gentagne gange har anmodet om; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Arachne-værktøjet er frivilligt, og at det, skønt det allerede anvendes i vid udstrækning inden for samhørighedspolitikken og er ved at blive indført for landbrugsudgifter, ifølge Kommissionen vil være et stort fremskridt at gøre det obligatorisk — således som Parlamentet gentagne gange har anmodet om;

| Q. | der henviser til, at merværdiafgiften (moms) er en vigtig indtægtskilde for de nationale budgetter, og til, at egne indtægter fra moms udgør omkring 10 % af de samlede egne indtægter (12,3 % af EU's samlede budgetindtægter i 2020 og 11 % i 2019); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at merværdiafgiften (moms) er en vigtig indtægtskilde for de nationale budgetter, og til, at egne indtægter fra moms udgør omkring 10 % af de samlede egne indtægter (12,3 % af EU's samlede budgetindtægter i 2020 og 11 % i 2019);

| R. | der henviser til, at Kommissionens handlingsplan for en retfærdig og enkel beskatning til støtte for genopretningsstrategien (COM(2020)0312) bidrager til EU's strategi for forenkling og tilpasning af beskatning til digitaliseringen af økonomien og den grønne omstilling og peger på bekæmpelse af momssvig som en prioritet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionens handlingsplan for en retfærdig og enkel beskatning til støtte for genopretningsstrategien (COM(2020)0312) bidrager til EU's strategi for forenkling og tilpasning af beskatning til digitaliseringen af økonomien og den grønne omstilling og peger på bekæmpelse af momssvig som en prioritet;

| S. | der henviser til, at EPPO endelig indledte sine operationelle aktiviteter den 1. juni 2021 som sidste søjle i den struktur for bekæmpelse af svig, som Unionen har udformet med henblik på at fremme beskyttelsen af dens finansielle interesser; der henviser til, at EPPO's arbejdsbyrde forventes at stige; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at EPPO endelig indledte sine operationelle aktiviteter den 1. juni 2021 som sidste søjle i den struktur for bekæmpelse af svig, som Unionen har udformet med henblik på at fremme beskyttelsen af dens finansielle interesser; der henviser til, at EPPO's arbejdsbyrde forventes at stige;

| T. | der henviser til, at EPPO på trods af minimale ressourcer og ekstremt tidspres allerede har demonstreret sin kapacitet og omkostningseffektivitet; der henviser til, at EPPO's budget for 2021 var på under 45 mio. EUR, mens EPPO-dommere gav ordre om beslaglæggelse af mere end 250 mio. EUR i organisationens første driftsår, hvilket illustrerer, at EPPO kan levere et massivt og øjeblikkeligt investeringsafkast; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at EPPO på trods af minimale ressourcer og ekstremt tidspres allerede har demonstreret sin kapacitet og omkostningseffektivitet; der henviser til, at EPPO's budget for 2021 var på under 45 mio. EUR, mens EPPO-dommere gav ordre om beslaglæggelse af mere end 250 mio. EUR i organisationens første driftsår, hvilket illustrerer, at EPPO kan levere et massivt og øjeblikkeligt investeringsafkast;

| U. | der henviser til, at Kommissionens viden om omfanget og arten af samt årsagerne til svig er temmelig begrænset, og at mange potentielle tilfælde af svig ikke indberettes via systemet til indberetning af uregelmæssigheder; der henviser til, at korruption undergraver borgernes tillid til EU og udgør en fare for Unionens finansielle interesser og for EU's økonomi som helhed, samtidig med at det er en alvorlig trussel mod demokratiet og retsstatsprincippet i EU; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionens viden om omfanget og arten af samt årsagerne til svig er temmelig begrænset, og at mange potentielle tilfælde af svig ikke indberettes via systemet til indberetning af uregelmæssigheder; der henviser til, at korruption undergraver borgernes tillid til EU og udgør en fare for Unionens finansielle interesser og for EU's økonomi som helhed, samtidig med at det er en alvorlig trussel mod demokratiet og retsstatsprincippet i EU;

| V. | der henviser til, at korruption i henhold til artikel 83 i TEUF er blandt de kriminalitetsområder af særligt grov karakter, der har en grænseoverskridende dimension og i varierende grad påvirker alle medlemsstater; der henviser til, at kriminelle organisationer er særligt aktive med hensyn til at opsnappe EU-midler og formår at udnytte heterogeniteten i medlemsstaternes retlige og administrative systemer til at infiltrere deres økonomiske, finansielle, erhvervsmæssige, sociale og politiske strukturer og derved skade den økonomiske frihed og den frie konkurrence; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at korruption i henhold til artikel 83 i TEUF er blandt de kriminalitetsområder af særligt grov karakter, der har en grænseoverskridende dimension og i varierende grad påvirker alle medlemsstater; der henviser til, at kriminelle organisationer er særligt aktive med hensyn til at opsnappe EU-midler og formår at udnytte heterogeniteten i medlemsstaternes retlige og administrative systemer til at infiltrere deres økonomiske, finansielle, erhvervsmæssige, sociale og politiske strukturer og derved skade den økonomiske frihed og den frie konkurrence;

| W. | der henviser til, at den hidtil usete stigning i EU's udgifter i forbindelse med den flerårige finansielle ramme (FFR) 2021-2027 og genopretningsplanen NextGenerationEU (NGEU) indebærer betydelige risici, herunder potentielt misbrug af midler fra organiserede kriminelles side; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at den hidtil usete stigning i EU's udgifter i forbindelse med den flerårige finansielle ramme (FFR) 2021-2027 og genopretningsplanen NextGenerationEU (NGEU) indebærer betydelige risici, herunder potentielt misbrug af midler fra organiserede kriminelles side;

| X. | der henviser til, at samarbejde med internationale partnere er afgørende for at beskytte EU-midler, der anvendes uden for Europa, og EU-budgettets indtægtsside; der henviser til OLAF's undertegnelse af administrative samarbejdsaftaler med to internationale partnermyndigheder i 2021, Ukraines anklagemyndighed og Verdenstoldorganisationen (WCO); der henviser til, at OLAF i 2021 afholdt onlinearrangementer med henblik på at etablere nye operationelle kontakter med efterforskningsmyndigheder i tredjelande og tilskynde til indberetning af svig og uregelmæssigheder gennem EU-delegationer rundt om i verden; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at samarbejde med internationale partnere er afgørende for at beskytte EU-midler, der anvendes uden for Europa, og EU-budgettets indtægtsside; der henviser til OLAF's undertegnelse af administrative samarbejdsaftaler med to internationale partnermyndigheder i 2021, Ukraines anklagemyndighed og Verdenstoldorganisationen (WCO); der henviser til, at OLAF i 2021 afholdt onlinearrangementer med henblik på at etablere nye operationelle kontakter med efterforskningsmyndigheder i tredjelande og tilskynde til indberetning af svig og uregelmæssigheder gennem EU-delegationer rundt om i verden;

1.

glæder sig over den 33. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser og bekæmpelse af svig 2021;

2.

er klar over, at 2021 var et udfordrende år, hvor indvirkningen af covid-19-pandemien krævede en tilpasning af kontrolstrategierne og et fokus på forebyggelse gennem specifikke afbødende foranstaltninger og målrettede foranstaltninger med henblik på at afdække uregelmæssigheder og svig;

3.

minder om, at genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er den primære søjle i NGEU, og som er finansieret af Kommissionens optagelse af lån på kapitalmarkederne, trådte i kraft den 19. februar 2021, med det formål at finansiere reformer og investeringer i medlemsstaterne med tilbagevirkende kraft fra starten af pandemien i februar 2020;

4.

understreger, at foranstaltninger i 2021 var berettiget til EU-støtte under den flerårige finansielle ramme (FFR) 2014-2020 (som slutter i 2024), under FFR for 2021-2027 og inden for rammerne af NGEU-genopretningspakken;

5.

fremhæver, at den nye FFR 2021-2027, hvis sidste programmer blev vedtaget i 2021, kombineret med NGEU-genopretningsplanen, giver EU 1,8 bio. EUR, hvilket udgør midler i en hidtil uset størrelsesorden; fremhæver, at Parlamentet (med henblik på at sikre decharge), OLAF, Revisionsretten, Kommissionen selv og, såfremt det er relevant, EPPO kan tilgå relevante data og kontrollere anvendelsen af midler for at supplere og styrke de revisionsforanstaltninger, der er fastsat i de gældende forordninger;

6.

bemærker, at Parlamentet og dets Budgetkontroludvalg bør spille en stærk rolle i forvaltningen af genopretnings- og resiliensfaciliteten, herunder gennem regelmæssige, strukturerede dialoger, hvor Kommissionen opfordres til at drøfte gennemførelsen af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og hvor Kommissionen er forpligtet til at tage hensyn til de synspunkter, der fremkommer i den forbindelse;

7.

understreger, at der også er behov for og forventes et tilsvarende højt niveau af opmærksomhed og kontrol for at garantere, at disse midler kan yde det bedst mulige bidrag til Unionens fælles mål; minder om, at det øgede pres på de myndigheder, der forvalter EU-midler, det øgede mængde af ressourcer, som anvendes, og de øgede risici i forbindelse med forvaltningen af disse (efter at der i forbindelse med pandemien blev indført forenklede procedurer og hasteprocedurer, som er udsatte for misbrug);

8.

er af den opfattelse, at øget gennemsigtighed, digitalisering af bekæmpelsen af svig og fortsat styrkelse og udvikling af vurderingen af risikoen for svig og styringen af risikoen for svig bør forfølges sideløbende med en forsvarlig gennemførelse af EU's struktur for bekæmpelse af svig;

9.

opfordrer til en øget grad af digitalisering, interoperabilitet mellem datasystemer og harmonisering af rapportering, overvågning og revision i EU og gentager med henblik herpå sin opfordring til Kommissionen om at harmonisere definitionerne, så der kan tilvejebringes sammenlignelige data i hele EU;

10.

opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag om gensidig administrativ bistand inden for de områder af anvendelsen af EU-midler, hvor der endnu ikke foreskrives en sådan praksis; tilskynder Kommissionen til at udarbejde et system til udveksling af oplysninger mellem de kompetente myndigheder for at gøre det muligt at foretage krydstjek af regnskaberne, som vedrører transaktioner mellem to eller flere medlemsstater, med henblik på at undgå grænseoverskridende svig med de europæiske struktur- og investeringsfonde, så der sikres en tværgående tilgang til beskyttelsen af EU's finansielle interesser;

11.

udtrykker bekymring over den temmelig sene offentliggørelse af den årlige rapport om beskyttelse af Unionens finansielle interesser, eftersom rapporten for år n først offentliggøres i september i år n + 1; er klar over, at hovedårsagen hertil er, at medlemsstaterne fremsender deres oplysninger ret sent; opfordrer Kommissionen til at være mere proaktiv med hensyn til at anmode medlemsstaterne om at indsende deres data tidligere, således at dens årsberetning kan færdiggøres tidligere, hvilket vil betyde, at Parlamentets beslutning om betænkningen kan vedtages tidligere, ideelt set inden for år n + 1;

12.

er af den opfattelse, at det navnlig i lyset af ikrafttrædelsen af den nye OLAF-forordning, forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten og forordningen om konditionalitet samt påbegyndelsen af EPPO's operationelle aktiviteter, som fuldender EU's struktur til bekæmpelse af svig, er nødvendigt at gøre den årlige BFI-rapport mere holistisk for at tilvejebringe et samlet overblik over synergierne mellem alle relevante aktører, identificere bedste praksis og afhjælpe mangler; gentager derfor sin opfordring til Kommissionen om at undersøge nye muligheder med henblik herpå;

Afdækkede svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder

Afdækkede svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder

| 13. | bemærker, at antallet af tilfælde af svig og uregelmæssigheder, som blev indberettet af de kompetente EU- og nationale myndigheder — 11 218 i alt — var uændret i 2021 i forhold til 2020 (hvor der var 11 755 sager i alt); påpeger, at værdien af disse uregelmæssigheder steg betydeligt og mere end fordobledes (+ 121 %) fra 1,46 mia. EUR i 2020 til 3,24 mia. EUR i 2021) som følge af et lille antal store sager i visse medlemsstater; udtrykker sin alvorlige bekymring over det øgede omfang af svig og uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

13.

bemærker, at antallet af tilfælde af svig og uregelmæssigheder, som blev indberettet af de kompetente EU- og nationale myndigheder — 11 218 i alt — var uændret i 2021 i forhold til 2020 (hvor der var 11 755 sager i alt); påpeger, at værdien af disse uregelmæssigheder steg betydeligt og mere end fordobledes (+ 121 %) fra 1,46 mia. EUR i 2020 til 3,24 mia. EUR i 2021) som følge af et lille antal store sager i visse medlemsstater; udtrykker sin alvorlige bekymring over det øgede omfang af svig og uregelmæssigheder;

| 14. | anerkender, at antallet af konstaterede uregelmæssigheder, der indberettes som svig, er en indikation på omfanget af afsløring og på medlemsstaternes og Unionens organers kapacitet til at afsløre potentiel svig og ikke direkte indikerer det omfang af svig, der vedrører Unionens budget eller en bestemt medlemsstat; forstår, at afsløringen og indberetningen af en uregelmæssighed indebærer, at der er blevet truffet korrigerende foranstaltninger for at beskytte Unionens finansielle interesser, og at der i relevante tilfælde er indledt straffesager; |
| --- | --- |

14.

anerkender, at antallet af konstaterede uregelmæssigheder, der indberettes som svig, er en indikation på omfanget af afsløring og på medlemsstaternes og Unionens organers kapacitet til at afsløre potentiel svig og ikke direkte indikerer det omfang af svig, der vedrører Unionens budget eller en bestemt medlemsstat; forstår, at afsløringen og indberetningen af en uregelmæssighed indebærer, at der er blevet truffet korrigerende foranstaltninger for at beskytte Unionens finansielle interesser, og at der i relevante tilfælde er indledt straffesager;

| 15. | konstaterer med bekymring, at størstedelen af de uregelmæssigheder, der indberettes (svigagtige og ikkesvigagtige), opdages under efterfølgende kontroller, og at dette resulterer i en væsentlige forsinkelse mellem det tidspunkt, hvor uregelmæssighederne bliver begået, og tidspunktet, hvor de indberettes til Kommissionen, en forsinkelse på gennemsnitligt mellem to et halvt og tre år; er også bekymret over, at nogle medlemsstater ikke indberetter uregelmæssigheder, hvilket kunne være et tegn på utilstrækkelige afsløringsbestræbelser; |
| --- | --- |

15.

konstaterer med bekymring, at størstedelen af de uregelmæssigheder, der indberettes (svigagtige og ikkesvigagtige), opdages under efterfølgende kontroller, og at dette resulterer i en væsentlige forsinkelse mellem det tidspunkt, hvor uregelmæssighederne bliver begået, og tidspunktet, hvor de indberettes til Kommissionen, en forsinkelse på gennemsnitligt mellem to et halvt og tre år; er også bekymret over, at nogle medlemsstater ikke indberetter uregelmæssigheder, hvilket kunne være et tegn på utilstrækkelige afsløringsbestræbelser;

| 16. | er klar over, at EU's udgifter følger flerårige cyklusser, og at gennemførelsen stiger progressivt hen imod programmets afslutning, således at indberetningen af uregelmæssigheder sædvanligvis topper i år n+2 eller n+3 efter det sidste år i cyklussen; påpeger derfor, at en sammenligning år for år af indberetningen af uregelmæssigheder ikke giver en pålidelig analyse af situationen i realtid, mens et flerårigt perspektiv kan afbøde forvridninger; glæder sig over den tilgang, der er vedtaget med henblik på at afbøde denne effekt, hvorved resultaterne af det indberettede år sammenlignes med det femårige gennemsnit for de traditionelle egne indtægter og med gennemsnittet for den relevante programmeringsperiode for udgifter, med undtagelse af de årlige udgifter til direkte støtte til landbrugere og markedsstøtten; understreger dog, at forskellene i lovgivningsrammerne for så vidt angår forskellige programmeringsperioder kan gøre sammenligninger forgæves og forhindre analysebestræbelser; |
| --- | --- |

16.

er klar over, at EU's udgifter følger flerårige cyklusser, og at gennemførelsen stiger progressivt hen imod programmets afslutning, således at indberetningen af uregelmæssigheder sædvanligvis topper i år n+2 eller n+3 efter det sidste år i cyklussen; påpeger derfor, at en sammenligning år for år af indberetningen af uregelmæssigheder ikke giver en pålidelig analyse af situationen i realtid, mens et flerårigt perspektiv kan afbøde forvridninger; glæder sig over den tilgang, der er vedtaget med henblik på at afbøde denne effekt, hvorved resultaterne af det indberettede år sammenlignes med det femårige gennemsnit for de traditionelle egne indtægter og med gennemsnittet for den relevante programmeringsperiode for udgifter, med undtagelse af de årlige udgifter til direkte støtte til landbrugere og markedsstøtten; understreger dog, at forskellene i lovgivningsrammerne for så vidt angår forskellige programmeringsperioder kan gøre sammenligninger forgæves og forhindre analysebestræbelser;

| 17. | opfordrer Kommissionen til i stigende grad at fokusere på mere alvorlige spørgsmål såsom bevidst manipulation af udbudskriterier med henblik på favorisering af bud fra bestemte tilbudsgivere, korruption i forbindelse med udvælgelse af tilbudsgivere og interessekonflikter generelt frem for på små formelle fejl; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Kommissionen til i stigende grad at fokusere på mere alvorlige spørgsmål såsom bevidst manipulation af udbudskriterier med henblik på favorisering af bud fra bestemte tilbudsgivere, korruption i forbindelse med udvælgelse af tilbudsgivere og interessekonflikter generelt frem for på små formelle fejl;

Større trusler

Større trusler

| 18. | er bekymret over de stigende trusler mod EU-budgettet fra organiseret kriminalitet, herunder mafialignende organisationer og oligarkiske strukturer; er klar over, at organiserede kriminelle grupper forsøger at infiltrere den lovlige økonomi og begå administrative uregelmæssigheder med kriminelle metoder, der er mere skadelige og vanskeligere at efterforske og bekæmpe; påpeger, at der i deres fremgangsmåde i stigende grad indgår anvendelse af højt kvalificerede mellemmænd, som er i stand til at udføre svindel med EU-midler, der er yderst sofistikeret og vanskelig at afdække, ved at få penge til at forsvinde gennem komplekse finansielle strukturer, undertiden ved hjælp af skattely, hvilket gør det særligt vanskeligt at spore og skaffe midler tilbage; |
| --- | --- |

18.

er bekymret over de stigende trusler mod EU-budgettet fra organiseret kriminalitet, herunder mafialignende organisationer og oligarkiske strukturer; er klar over, at organiserede kriminelle grupper forsøger at infiltrere den lovlige økonomi og begå administrative uregelmæssigheder med kriminelle metoder, der er mere skadelige og vanskeligere at efterforske og bekæmpe; påpeger, at der i deres fremgangsmåde i stigende grad indgår anvendelse af højt kvalificerede mellemmænd, som er i stand til at udføre svindel med EU-midler, der er yderst sofistikeret og vanskelig at afdække, ved at få penge til at forsvinde gennem komplekse finansielle strukturer, undertiden ved hjælp af skattely, hvilket gør det særligt vanskeligt at spore og skaffe midler tilbage;

| 19. | gentager sin bekymring over, at udbredelsen af oligarkiske grupper har nået et hidtil uset omfang i de seneste år, og at oligarkiske systemer ofte går hånd i hånd med udbredt korruption, stram mediekontrol og en evne til at påvirke retsvæsenet og anklagemyndigheden på en sådan måde, at mulige kriminelle aktiviteter skjules, og retsforfølgelse undgås; |
| --- | --- |

19.

gentager sin bekymring over, at udbredelsen af oligarkiske grupper har nået et hidtil uset omfang i de seneste år, og at oligarkiske systemer ofte går hånd i hånd med udbredt korruption, stram mediekontrol og en evne til at påvirke retsvæsenet og anklagemyndigheden på en sådan måde, at mulige kriminelle aktiviteter skjules, og retsforfølgelse undgås;

| 20. | minder om, at svig med EU-midler i stigende grad har tværnationale dimensioner, at kriminelle organisationer udnytter, at retssystemerne er heterogene, til at begå svigagtige aktiviteter til skade for medlemsstaternes finansielle interesser, og at EU inden for de grænser, der er fastsat i TEUF, har en forpligtelse til at gribe ind i politikker til bekæmpelse af korruption og har pligt til at imødegå korruption med foranstaltninger, der bekæmper og forebygger den; opfordrer derfor Kommissionen til at gøre alt for at bringe medlemsstaternes strafferetlige regler i overensstemmelse med hinanden; |
| --- | --- |

20.

minder om, at svig med EU-midler i stigende grad har tværnationale dimensioner, at kriminelle organisationer udnytter, at retssystemerne er heterogene, til at begå svigagtige aktiviteter til skade for medlemsstaternes finansielle interesser, og at EU inden for de grænser, der er fastsat i TEUF, har en forpligtelse til at gribe ind i politikker til bekæmpelse af korruption og har pligt til at imødegå korruption med foranstaltninger, der bekæmper og forebygger den; opfordrer derfor Kommissionen til at gøre alt for at bringe medlemsstaternes strafferetlige regler i overensstemmelse med hinanden;

| 21. | minder om, at manglen på effektiv lovgivning og tiltag til bekæmpelse af organiseret kriminalitet i mange medlemsstater skaber gunstige vilkår for det voksende antal grænseoverskridende aktiviteter på områder, der påvirker Unionens finansielle interesser; gentager derfor sine tidligere opfordringer til en revision af Rådets rammeafgørelse 2008/841/RIA af 24. oktober 2008 om bekæmpelse af organiseret kriminalitet (15) og sin holdning om behovet for at fastlægge en ny fælles definition af organiseret kriminalitet, som er i overensstemmelse med den seneste udvikling og tager hensyn til kriminelle gruppers anvendelse af vold, korruption eller intimidering for at opnå kontrol med økonomiske aktiviteter eller offentlige indkøb eller påvirke den demokratiske proces; opfordrer Kommissionen til at fremme den gode praksis i de lande i EU, der har en avanceret lovgivningsramme for bekæmpelse af organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

21.

minder om, at manglen på effektiv lovgivning og tiltag til bekæmpelse af organiseret kriminalitet i mange medlemsstater skaber gunstige vilkår for det voksende antal grænseoverskridende aktiviteter på områder, der påvirker Unionens finansielle interesser; gentager derfor sine tidligere opfordringer til en revision af Rådets rammeafgørelse 2008/841/RIA af 24. oktober 2008 om bekæmpelse af organiseret kriminalitet (15

| 22. | understreger, at rettidigt samarbejde mellem såvel nationale retshåndhævende myndigheder som mellem sådanne myndigheder og de relevante EU-agenturer og -organer er et centralt element i en effektiv reaktion på tværnational kriminalitet med henblik på at beskytte EU's finansielle interesser; anbefaler, at der som led i dette samarbejde og denne indsats gøres en indsats for at fremme fælles politikker til bekæmpelse af mafiarelateret kriminalitet, og at eksemplet fra de lande, som er mest omhyggelige og erfarne på dette område, følges; |
| --- | --- |

22.

understreger, at rettidigt samarbejde mellem såvel nationale retshåndhævende myndigheder som mellem sådanne myndigheder og de relevante EU-agenturer og -organer er et centralt element i en effektiv reaktion på tværnational kriminalitet med henblik på at beskytte EU's finansielle interesser; anbefaler, at der som led i dette samarbejde og denne indsats gøres en indsats for at fremme fælles politikker til bekæmpelse af mafiarelateret kriminalitet, og at eksemplet fra de lande, som er mest omhyggelige og erfarne på dette område, følges;

| 23. | understreger, at korruption, navnlig korruption på højt plan, herunder i EU-institutionerne, er en særligt alvorlig forbrydelse med potentiale til at brede sig på tværs af grænser, som påvirker Unionens finansielle interesser og EU's økonomi som helhed, udgør en alvorlig trussel mod demokratiet, de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i hele Europa og undergraver borgernes tillid til de demokratiske institutioner i EU og i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

23.

understreger, at korruption, navnlig korruption på højt plan, herunder i EU-institutionerne, er en særligt alvorlig forbrydelse med potentiale til at brede sig på tværs af grænser, som påvirker Unionens finansielle interesser og EU's økonomi som helhed, udgør en alvorlig trussel mod demokratiet, de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i hele Europa og undergraver borgernes tillid til de demokratiske institutioner i EU og i medlemsstaterne;

| 24. | er forfærdet over, at mindst to tredjelande har været i stand til at begå korruption på højt plan og udøve utilbørlig indflydelse på medlemmer af Europa-Parlamentet, hvilket foranledigede de belgiske myndigheder til at foretage strafferetlige undersøgelser i december 2022; understreger, at sådanne handlinger truer princippet om borgernes demokratiske repræsentation i beslutningstagningen i EU og undergraver borgernes tillid til EU-institutionerne; kræver i denne forbindelse, at Kommissionen snarest muligt forelægger et udkast til en interinstitutionel aftale om oprettelse af et etisk organ i EU med den nødvendige uafhængighed og ret til at foretage sine egne undersøgelser, således som Parlamentet har anmodet om siden september 2021, med henblik på at overvinde svaghederne i det nuværende system; |
| --- | --- |

24.

er forfærdet over, at mindst to tredjelande har været i stand til at begå korruption på højt plan og udøve utilbørlig indflydelse på medlemmer af Europa-Parlamentet, hvilket foranledigede de belgiske myndigheder til at foretage strafferetlige undersøgelser i december 2022; understreger, at sådanne handlinger truer princippet om borgernes demokratiske repræsentation i beslutningstagningen i EU og undergraver borgernes tillid til EU-institutionerne; kræver i denne forbindelse, at Kommissionen snarest muligt forelægger et udkast til en interinstitutionel aftale om oprettelse af et etisk organ i EU med den nødvendige uafhængighed og ret til at foretage sine egne undersøgelser, således som Parlamentet har anmodet om siden september 2021, med henblik på at overvinde svaghederne i det nuværende system;

| 25. | mener, at en revision af personalevedtægten, særlig artikel 22c, er nødvendig for at bringe den i overensstemmelse med direktiv (EU) 2019/1937 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (16) (whistleblowerdirektivet); opfordrer Præsidiet til i mellemtiden straks at revidere Parlamentets interne gennemførelsesbestemmelser til artikel 22, litra c), i personalevedtægten for at bringe dem i overensstemmelse med den beskyttelse, der er fastsat i whistleblowerdirektivet; |
| --- | --- |

25.

mener, at en revision af personalevedtægten, særlig artikel 22c, er nødvendig for at bringe den i overensstemmelse med direktiv (EU) 2019/1937 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (16

| 26. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en årlig rapport om korruption i lighed med den eksisterende rapport om svig med henblik på en tilbundsgående analyse af de tilgange, procedurer og værktøjer, som medlemsstaterne anvender i deres bekæmpelse af korruption, og for at hjælpe med at vurdere, hvilke områder der er mest udsatte, og derigennem gøre det muligt at gennemføre en mere målrettet indsats på både EU-plan og nationalt plan; |
| --- | --- |

26.

opfordrer Kommissionen til at udarbejde en årlig rapport om korruption i lighed med den eksisterende rapport om svig med henblik på en tilbundsgående analyse af de tilgange, procedurer og værktøjer, som medlemsstaterne anvender i deres bekæmpelse af korruption, og for at hjælpe med at vurdere, hvilke områder der er mest udsatte, og derigennem gøre det muligt at gennemføre en mere målrettet indsats på både EU-plan og nationalt plan;

| 27. | understreger den rolle, som EPPO, EU's Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust), Europol og OLAF spiller i bekæmpelsen af korruption; opfordrer til, at EPPO's kapacitet og samarbejdet mellem EPPO og OLAF styrkes yderligere; opfordrer til at indføre fælles regler for bekæmpelse af korruption for medlemmer af Europa-Parlamentet og ansatte i EU-organer; |
| --- | --- |

27.

understreger den rolle, som EPPO, EU's Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust), Europol og OLAF spiller i bekæmpelsen af korruption; opfordrer til, at EPPO's kapacitet og samarbejdet mellem EPPO og OLAF styrkes yderligere; opfordrer til at indføre fælles regler for bekæmpelse af korruption for medlemmer af Europa-Parlamentet og ansatte i EU-organer;

| 28. | fremhæver, at Kommissionen og andre EU-institutioner og -organer for effektivt at bekæmpe korruption og beskytte Unionens finansielle interesser bør vedtage en konsekvent tilgang til gennemsigtighed, uforenelighed, ulovlig lobbyvirksomhed, svingdørssituationer og interessekonflikter, og samtidig styrke de interne kontrolmekanismer; opfordrer EU-institutionerne til hurtigst muligt at vedtage foranstaltninger med henblik på at indføre en praksis med minimumsafkølingsperioder for EU-ansatte på højt plan og tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet for at undgå svingdørsfænomenet; |
| --- | --- |

28.

fremhæver, at Kommissionen og andre EU-institutioner og -organer for effektivt at bekæmpe korruption og beskytte Unionens finansielle interesser bør vedtage en konsekvent tilgang til gennemsigtighed, uforenelighed, ulovlig lobbyvirksomhed, svingdørssituationer og interessekonflikter, og samtidig styrke de interne kontrolmekanismer; opfordrer EU-institutionerne til hurtigst muligt at vedtage foranstaltninger med henblik på at indføre en praksis med minimumsafkølingsperioder for EU-ansatte på højt plan og tidligere medlemmer af Europa-Parlamentet for at undgå svingdørsfænomenet;

| 29. | minder om, at den aftagende uafhængighed hos de institutioner, der er ansvarlige for overvågning og kontrol af finanser i visse medlemsstater, i alvorlig grad skader Unionens finansielle interesser og udgør en trussel mod retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

29.

minder om, at den aftagende uafhængighed hos de institutioner, der er ansvarlige for overvågning og kontrol af finanser i visse medlemsstater, i alvorlig grad skader Unionens finansielle interesser og udgør en trussel mod retsstatsprincippet;

| 30. | mener, at det styrkede og mere ensartede niveau af beskyttelse af journalister og whistleblowere i hele Unionen bidrager til at afdække korruption og imødegå udbredelsen af en subkultur med straffrihed, fortielse og konspirationer, og at der bør udfoldes flere bestræbelser i denne henseende; fremhæver den vigtige rolle, som medierne og graverjournalister spiller i bekæmpelsen af korruption; |
| --- | --- |

30.

mener, at det styrkede og mere ensartede niveau af beskyttelse af journalister og whistleblowere i hele Unionen bidrager til at afdække korruption og imødegå udbredelsen af en subkultur med straffrihed, fortielse og konspirationer, og at der bør udfoldes flere bestræbelser i denne henseende; fremhæver den vigtige rolle, som medierne og graverjournalister spiller i bekæmpelsen af korruption;

| 31. | er af den opfattelse, at offshorevirksomheder og organisationer, der har offshorevirksomheder og -organisationer i deres ejerskabsstrukturer, bør udelukkes fra anvendelsen af EU-midler; |
| --- | --- |

31.

er af den opfattelse, at offshorevirksomheder og organisationer, der har offshorevirksomheder og -organisationer i deres ejerskabsstrukturer, bør udelukkes fra anvendelsen af EU-midler;

Indtægter

Indtægter

| 32. | konstaterer, at antallet af uregelmæssigheder for så vidt angår traditionelle egne indtægter forblev uændret i 2021 og sammenlignet med det femårige gennemsnit, mens de berørte beløb steg med 32 % for svigagtige uregelmæssigheder og med 13 % for ikkesvigagtige uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

32.

konstaterer, at antallet af uregelmæssigheder for så vidt angår traditionelle egne indtægter forblev uændret i 2021 og sammenlignet med det femårige gennemsnit, mens de berørte beløb steg med 32 % for svigagtige uregelmæssigheder og med 13 % for ikkesvigagtige uregelmæssigheder;

| 33. | bemærker, at inspektioner foretaget af instanser til bekæmpelse af svig og efterfølgende kontroller var de mest succesfulde værktøjer til afdækning af svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder, og at de hyppigste måder fremgangsmåder involverede for lav vurdering, ukorrekt oprindelse, falsk varebeskrivelse og smugling; |
| --- | --- |

33.

bemærker, at inspektioner foretaget af instanser til bekæmpelse af svig og efterfølgende kontroller var de mest succesfulde værktøjer til afdækning af svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder, og at de hyppigste måder fremgangsmåder involverede for lav vurdering, ukorrekt oprindelse, falsk varebeskrivelse og smugling;

| 34. | bemærker, at Kina forblev oprindelseslandet for størstedelen af de varer, hvor der var uregelmæssigheder; understreger, at en række af de undersøgte sager, som vedrørte produkter, der var afsendt fra Kina, er symbolske for de udfordringer, som Kinas »ét bælte, én vej«-initiativ udgør; er bekymret over de gentagne tilfælde af absorption og omgåelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger og over, hvor vanskeligt det er at afdække dem; opfordrer Kommissionen til at vedtage modforanstaltninger og indsætte dem intensivt for at imødegå urimelig handelspraksis; |
| --- | --- |

34.

bemærker, at Kina forblev oprindelseslandet for størstedelen af de varer, hvor der var uregelmæssigheder; understreger, at en række af de undersøgte sager, som vedrørte produkter, der var afsendt fra Kina, er symbolske for de udfordringer, som Kinas »ét bælte, én vej«-initiativ udgør; er bekymret over de gentagne tilfælde af absorption og omgåelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger og over, hvor vanskeligt det er at afdække dem; opfordrer Kommissionen til at vedtage modforanstaltninger og indsætte dem intensivt for at imødegå urimelig handelspraksis;

| 35. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at slå sig sammen om at bekæmpe svig i forbindelse med forsvundne forhandlere inden for Fællesskabet, som ifølge Europol koster 50 mia. EUR årligt i tabte afgifter eller op til 27 % af det årlige EU-budget; mener, at denne foranstaltning i betydelig grad vil øge de ressourcer, der er til rådighed for EU's politikker, og reducere medlemsstaternes årlige bidrag til EU-budgettet; |
| --- | --- |

35.

opfordrer EU og medlemsstaterne til at slå sig sammen om at bekæmpe svig i forbindelse med forsvundne forhandlere inden for Fællesskabet, som ifølge Europol koster 50 mia. EUR årligt i tabte afgifter eller op til 27 % af det årlige EU-budget; mener, at denne foranstaltning i betydelig grad vil øge de ressourcer, der er til rådighed for EU's politikker, og reducere medlemsstaternes årlige bidrag til EU-budgettet;

| 36. | understreger, at momsgabet skyldes adskillige faktorer, som kan variere i de forskellige medlemsstater, eksempelvis manglende ressourcer, begrænset digital effektivitet i skatteforvaltningerne eller huller i lovgivningen, der påvirker effektiviteten af de kontrolforanstaltninger, der er truffet for at imødegå skatteunddragelse og skatteundgåelse; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at styrke det administrative samarbejde på grundlag af den samarbejdsmodel, som benyttes af medlemmerne af Eurofisc, og det multilaterale advarselssystem for bekæmpelse af momssvig med henblik på hurtigt at afdække svindel af karruseltypen; |
| --- | --- |

36.

understreger, at momsgabet skyldes adskillige faktorer, som kan variere i de forskellige medlemsstater, eksempelvis manglende ressourcer, begrænset digital effektivitet i skatteforvaltningerne eller huller i lovgivningen, der påvirker effektiviteten af de kontrolforanstaltninger, der er truffet for at imødegå skatteunddragelse og skatteundgåelse; gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at styrke det administrative samarbejde på grundlag af den samarbejdsmodel, som benyttes af medlemmerne af Eurofisc, og det multilaterale advarselssystem for bekæmpelse af momssvig med henblik på hurtigt at afdække svindel af karruseltypen;

| 37. | understreger, at EPPO har kompetence til at efterforske alvorlige overtrædelser af det fælles momssystem, hvis de har forbindelse til to eller flere medlemsstaters område, og de samlede skader andrager mindst 10 mio. EUR, og understreger, at EPPO ved at agere som en fælles tværnational anklagemyndighed gør bekæmpelsen af momssvig langt mere effektiv end tidligere; bemærker navnlig, at EPPO i 2021 undersøgte 91 sådanne sager, hvor tabene skønnedes at være på 2,5 mia. EUR; glæder sig over Kommissionens anden gennemførelsesrapport om BFI-direktivet (COM(2022)0466), som blev offentliggjort den 16. september 2022, og som også fokuserer på hensigtsmæssigheden af momsgrænsen på 10 mio. EUR; |
| --- | --- |

37.

understreger, at EPPO har kompetence til at efterforske alvorlige overtrædelser af det fælles momssystem, hvis de har forbindelse til to eller flere medlemsstaters område, og de samlede skader andrager mindst 10 mio. EUR, og understreger, at EPPO ved at agere som en fælles tværnational anklagemyndighed gør bekæmpelsen af momssvig langt mere effektiv end tidligere; bemærker navnlig, at EPPO i 2021 undersøgte 91 sådanne sager, hvor tabene skønnedes at være på 2,5 mia. EUR; glæder sig over Kommissionens anden gennemførelsesrapport om BFI-direktivet (COM(2022)0466), som blev offentliggjort den 16. september 2022, og som også fokuserer på hensigtsmæssigheden af momsgrænsen på 10 mio. EUR;

Udgifter

Udgifter

| 38. | bemærker, at niveauet af kontroller og revision vedrørende udgifter ifølge rapport om beskyttelse af Unionens finansielle interesser 2021 er forblevet højt trods den fleksibilitet, der blev indført for at imødegå covid-19-pandemikrisen, og at de foranstaltninger, som blev indført for at afbøde de risici, som var affødt af begrænsningerne på revisioner og kontroller i forbindelse med pandemien, var solide og effektive; |
| --- | --- |

38.

bemærker, at niveauet af kontroller og revision vedrørende udgifter ifølge rapport om beskyttelse af Unionens finansielle interesser 2021 er forblevet højt trods den fleksibilitet, der blev indført for at imødegå covid-19-pandemikrisen, og at de foranstaltninger, som blev indført for at afbøde de risici, som var affødt af begrænsningerne på revisioner og kontroller i forbindelse med pandemien, var solide og effektive;

| 39. | anmoder Kommissionen om at offentliggøre revisionsrapporter og resultater inden udgangen af gennemførelsesperioden, som kan tage adskillige år; mener, at offentligheden har ret til at kende til de foranstaltninger, som medlemsstaterne skal træffe for at beskytte EU-budgettet; |
| --- | --- |

39.

anmoder Kommissionen om at offentliggøre revisionsrapporter og resultater inden udgangen af gennemførelsesperioden, som kan tage adskillige år; mener, at offentligheden har ret til at kende til de foranstaltninger, som medlemsstaterne skal træffe for at beskytte EU-budgettet;

| 40. | konstaterer, at analysen i rapporten om beskyttelse af Unionens finansielle interesse 2021 for landbruget vedkommende bekræfter, at der er en meget lav forekomst af indberettede tilfælde af svig set i forhold til udbetalingerne for direkte betalinger, hvor det højeste niveau blev observeret for markedsforanstaltninger i frugt- og grøntsektoren og med hensyn til salgsfremstød for landbrugsprodukter; bemærker imidlertid den gradvise stigning i antallet af svigagtige uregelmæssigheder inden for udvikling af landdistrikterne i forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020; |
| --- | --- |

40.

konstaterer, at analysen i rapporten om beskyttelse af Unionens finansielle interesse 2021 for landbruget vedkommende bekræfter, at der er en meget lav forekomst af indberettede tilfælde af svig set i forhold til udbetalingerne for direkte betalinger, hvor det højeste niveau blev observeret for markedsforanstaltninger i frugt- og grøntsektoren og med hensyn til salgsfremstød for landbrugsprodukter; bemærker imidlertid den gradvise stigning i antallet af svigagtige uregelmæssigheder inden for udvikling af landdistrikterne i forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020;

| 41. | understreger behovet for en streng anvendelse af den nye mekanisme til social konditionalitet, der blev indført under den seneste reform af den fælles landbrugspolitik, og som knytter subsidier til arbejds- og beskæftigelsesstandarder; minder om denne nye mekanismes afgørende betydning for beskyttelsen af EU's finansielle interesser og anmoder om, at både medlemsstaterne og Kommissionen træffer passende foranstaltninger i denne henseende; |
| --- | --- |

41.

understreger behovet for en streng anvendelse af den nye mekanisme til social konditionalitet, der blev indført under den seneste reform af den fælles landbrugspolitik, og som knytter subsidier til arbejds- og beskæftigelsesstandarder; minder om denne nye mekanismes afgørende betydning for beskyttelsen af EU's finansielle interesser og anmoder om, at både medlemsstaterne og Kommissionen træffer passende foranstaltninger i denne henseende;

| 42. | bemærker, at for ESI-fondene, der gennemfører samhørighedspolitikken, var antallet af svigagtige uregelmæssigheder, der blev indberettet for programmeringsperioden 2014-2020, fortsat i overensstemmelse med det antal, der blev indberettet for programmeringsperioden 2007-2013, mens der var et fald i antallet af ikkesvigagtige uregelmæssigheder; bemærker med bekymring, at de finansielle beløb, der vedrører svigagtige uregelmæssigheder i forbindelse med samhørighedspolitikken, i 2021 steg med 186 % sammenlignet med det femårige gennemsnit for 2017-2021; |
| --- | --- |

42.

bemærker, at for ESI-fondene, der gennemfører samhørighedspolitikken, var antallet af svigagtige uregelmæssigheder, der blev indberettet for programmeringsperioden 2014-2020, fortsat i overensstemmelse med det antal, der blev indberettet for programmeringsperioden 2007-2013, mens der var et fald i antallet af ikkesvigagtige uregelmæssigheder; bemærker med bekymring, at de finansielle beløb, der vedrører svigagtige uregelmæssigheder i forbindelse med samhørighedspolitikken, i 2021 steg med 186 % sammenlignet med det femårige gennemsnit for 2017-2021;

| 43. | bemærker med bekymring, at de fleste svigagtige uregelmæssigheder, der drejede sig om etik og integritet, for ESI-fondenes vedkommende vedrørte interessekonflikter, og understreger vigtigheden af, at Kommissionen tilskynder alle medlemsstater til at sikre, at de har strenge regler mod interessekonflikter; |
| --- | --- |

43.

bemærker med bekymring, at de fleste svigagtige uregelmæssigheder, der drejede sig om etik og integritet, for ESI-fondenes vedkommende vedrørte interessekonflikter, og understreger vigtigheden af, at Kommissionen tilskynder alle medlemsstater til at sikre, at de har strenge regler mod interessekonflikter;

| 44. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at sikre gennemførelsen af artikel 61 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (17) (finansforordningen) om interessekonflikter, som forbyder personer eller nationale myndigheder, der er involveret i budgetgennemførelsen, at træffe foranstaltninger, der kan bringe deres egne interesser i konflikt med Unionens interesser; mener, at det er nødvendigt, at Kommissionen evaluerer de praktiske konsekvenser af bestemmelserne i artikel 61 og overvejer en mulig vej frem; |
| --- | --- |

44.

opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at sikre gennemførelsen af artikel 61 i forordning (EU, Euratom) 2018/1046 (17

| 45. | bemærker, at overtrædelser af reglerne for offentlige udbud var de ikkesvigagtige uregelmæssigheder, som der hyppigst blev rapporteret om for ESI-fondenes vedkommende, men at der kun blev afdækket svig i 4 % af disse sager; mener, at øget gennemsigtighed i forbindelse med offentlige udbud vil sikre en mere forsvarlig forvaltning af ressourcerne; er af den opfattelse, at en reduktion af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver ved at rette søgelyset mod dem gennem efterfølgende kontrol, tilskynde til indførelse af elektroniske systemer for offentlige udbud og tilbyde uddannelse i offentlige udbud for mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder vil bidrage til at styrke deltagelsen og lette offentlig kontrol, øge konkurrencen om offentlige kontrakter og tillade en mere effektiv brug af EU-midler inden for offentligt udbud, samtidig med at risikoen for svig og uregelmæssigheder reduceres; |
| --- | --- |

45.

bemærker, at overtrædelser af reglerne for offentlige udbud var de ikkesvigagtige uregelmæssigheder, som der hyppigst blev rapporteret om for ESI-fondenes vedkommende, men at der kun blev afdækket svig i 4 % af disse sager; mener, at øget gennemsigtighed i forbindelse med offentlige udbud vil sikre en mere forsvarlig forvaltning af ressourcerne; er af den opfattelse, at en reduktion af udbudsprocedurer med kun én tilbudsgiver ved at rette søgelyset mod dem gennem efterfølgende kontrol, tilskynde til indførelse af elektroniske systemer for offentlige udbud og tilbyde uddannelse i offentlige udbud for mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder vil bidrage til at styrke deltagelsen og lette offentlig kontrol, øge konkurrencen om offentlige kontrakter og tillade en mere effektiv brug af EU-midler inden for offentligt udbud, samtidig med at risikoen for svig og uregelmæssigheder reduceres;

| 46. | bemærker, at analysen af uregelmæssigheder fremhæver risici i forbindelse med den grønne omstilling for investeringer i energieffektivitet, levering af drikkevand, affaldshåndtering, vedvarende energi (navnlig solenergi) og risikoforebyggelse; bemærker, at de risici, der er forbundet med den digitale omstilling, vedrører tjenester og applikationer for små og mellemstore virksomheder med hensyn til antallet af uregelmæssigheder og tjenester og applikationer til e-forvaltning med hensyn til de involverede finansielle beløb; |
| --- | --- |

46.

bemærker, at analysen af uregelmæssigheder fremhæver risici i forbindelse med den grønne omstilling for investeringer i energieffektivitet, levering af drikkevand, affaldshåndtering, vedvarende energi (navnlig solenergi) og risikoforebyggelse; bemærker, at de risici, der er forbundet med den digitale omstilling, vedrører tjenester og applikationer for små og mellemstore virksomheder med hensyn til antallet af uregelmæssigheder og tjenester og applikationer til e-forvaltning med hensyn til de involverede finansielle beløb;

| 47. | opfordrer alle medlemsstater til at opretholde et højt niveau af kontrol med og overvågning af nødudgifter og, i tilfælde af efterfølgende kontrol i forbindelse med hasteprocedurer, at vurdere indkøb i nødsituationer fra sag til sag; opfordrer medlemsstaterne til endelig at fuldføre overgangen til e-indkøbsprocesser; |
| --- | --- |

47.

opfordrer alle medlemsstater til at opretholde et højt niveau af kontrol med og overvågning af nødudgifter og, i tilfælde af efterfølgende kontrol i forbindelse med hasteprocedurer, at vurdere indkøb i nødsituationer fra sag til sag; opfordrer medlemsstaterne til endelig at fuldføre overgangen til e-indkøbsprocesser;

| 48. | konstaterer, at antallet af konstaterede svigagtige uregelmæssigheder i forbindelse med direkte forvaltning er faldet siden 2016, og at det, trods en marginal stigning i 2021, var uændret over de forudgående fire år, mens ikkesvigagtige uregelmæssigheder er fortsat med at falde, med 2021 som det år, der havde det laveste tal både med hensyn til antal sager og berørte beløb; bemærker med tilfredshed, at genopretningen fortsætter på et positivt niveau; |
| --- | --- |

48.

konstaterer, at antallet af konstaterede svigagtige uregelmæssigheder i forbindelse med direkte forvaltning er faldet siden 2016, og at det, trods en marginal stigning i 2021, var uændret over de forudgående fire år, mens ikkesvigagtige uregelmæssigheder er fortsat med at falde, med 2021 som det år, der havde det laveste tal både med hensyn til antal sager og berørte beløb; bemærker med tilfredshed, at genopretningen fortsætter på et positivt niveau;

| 49. | minder om, at gennemsigtighed spiller en central rolle i forbindelse med forvaltningen af offentlige midler, såvel som et afskrækkende middel som med hensyn til at opbygge tillid blandt borgerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at styrke gennemsigtigheden i anvendelsen af midler, herunder når det kommer til oplysninger om endelige støttemodtagere; |
| --- | --- |

49.

minder om, at gennemsigtighed spiller en central rolle i forbindelse med forvaltningen af offentlige midler, såvel som et afskrækkende middel som med hensyn til at opbygge tillid blandt borgerne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres bestræbelser på at styrke gennemsigtigheden i anvendelsen af midler, herunder når det kommer til oplysninger om endelige støttemodtagere;

| 50. | påpeger, at risikoanalyser stadig yder et marginalt bidrag til afsløring af svig; noterer sig den betydelige og voksende rolle, som information fra civilsamfundet (herunder oplysninger offentliggjort i medierne) spiller på dette område; fremhæver vigtigheden af at beskytte disse værdifulde informationskilder, som ofte udsættes for trusler og sågar risikerer deres liv; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at foreslå lovgivning imod strategiske retssager mod offentlig deltagelse (SLAPP), som ofte bruges til at bringe personer, der indberetter svig og uregelmæssigheder, til tavshed, hvilket Europa-Parlamentet har anmodet om tidligere i sin beslutning af 11. november 2021 om styrkelse af demokrati og mediefrihed og -pluralisme i EU: uberettiget brug af civil- og strafferetlige foranstaltninger til at bringe journalister, NGO'er og civilsamfundet til tavshed (18); |
| --- | --- |

50.

påpeger, at risikoanalyser stadig yder et marginalt bidrag til afsløring af svig; noterer sig den betydelige og voksende rolle, som information fra civilsamfundet (herunder oplysninger offentliggjort i medierne) spiller på dette område; fremhæver vigtigheden af at beskytte disse værdifulde informationskilder, som ofte udsættes for trusler og sågar risikerer deres liv; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at foreslå lovgivning imod strategiske retssager mod offentlig deltagelse (SLAPP), som ofte bruges til at bringe personer, der indberetter svig og uregelmæssigheder, til tavshed, hvilket Europa-Parlamentet har anmodet om tidligere i sin beslutning af 11. november 2021 om styrkelse af demokrati og mediefrihed og -pluralisme i EU: uberettiget brug af civil- og strafferetlige foranstaltninger til at bringe journalister, NGO'er og civilsamfundet til tavshed (18

| 51. | mener, at integritetspagter tillader øget gennemsigtighed, ansvarlighed og god forvaltningspraksis ved at fremme overvågning med støtte fra civilsamfundet i forbindelse med offentlige kontrakter; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til brug af og til at fremme dette værktøj i programmerne for 2021-2027, der er under udarbejdelse og behandling, ved at yde støtte og vejledning til medlemsstaterne, så de gradvist kan integrere dem i disse programmer; |
| --- | --- |

51.

mener, at integritetspagter tillader øget gennemsigtighed, ansvarlighed og god forvaltningspraksis ved at fremme overvågning med støtte fra civilsamfundet i forbindelse med offentlige kontrakter; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til brug af og til at fremme dette værktøj i programmerne for 2021-2027, der er under udarbejdelse og behandling, ved at yde støtte og vejledning til medlemsstaterne, så de gradvist kan integrere dem i disse programmer;

| 52. | bemærker, at til trods for det indberettede tal er antallet af sager, hvor der er mistanke om svig, som ikke har ført til domfældelse, stadig højt, mens andelen af sager, hvor der konstateres svig, er lav, hvilket antyder, at der er behov for at investere mere i efterforskning og retsforfølgning af sådanne sager; bemærker, at den gennemsnitlige tiltaleprocent baseret på OLAF's henstillinger til medlemsstaterne kun faldt til 35 % i perioden mellem 2017 og 2021; anmoder OLAF og Kommissionen om sammen med medlemsstaterne systematisk at følge op for at fastslå, hvorfor de fremsatte henstillinger ikke har ført til indledning af retssager; |
| --- | --- |

52.

bemærker, at til trods for det indberettede tal er antallet af sager, hvor der er mistanke om svig, som ikke har ført til domfældelse, stadig højt, mens andelen af sager, hvor der konstateres svig, er lav, hvilket antyder, at der er behov for at investere mere i efterforskning og retsforfølgning af sådanne sager; bemærker, at den gennemsnitlige tiltaleprocent baseret på OLAF's henstillinger til medlemsstaterne kun faldt til 35 % i perioden mellem 2017 og 2021; anmoder OLAF og Kommissionen om sammen med medlemsstaterne systematisk at følge op for at fastslå, hvorfor de fremsatte henstillinger ikke har ført til indledning af retssager;

| 53. | understreger behovet for at afhjælpe manglen på oplysninger om virksomheders eller koncerners ejere og ejerskabsstrukturer med det formål at gøre den nuværende fordeling af midler mere gennemsigtig og hjælpe med at foretage væsentlige forbedringer med hensyn til den effektive afsløring af uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

53.

understreger behovet for at afhjælpe manglen på oplysninger om virksomheders eller koncerners ejere og ejerskabsstrukturer med det formål at gøre den nuværende fordeling af midler mere gennemsigtig og hjælpe med at foretage væsentlige forbedringer med hensyn til den effektive afsløring af uregelmæssigheder;

| 54. | kræver, at medlemsstaterne indsamler data om de endelige modtagere af midler og stiller disse data til rådighed efter anmodning; |
| --- | --- |

54.

kræver, at medlemsstaterne indsamler data om de endelige modtagere af midler og stiller disse data til rådighed efter anmodning;

IT-støtte

IT-støtte

| 55. | glæder sig over Kommissionens forslag om obligatorisk brug af et fælles integreret IT-system til datamining og risikovurdering, om det udvidede anvendelsesområde og den øgede effektivitet af systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse samt om den øgede brug af digitalisering og teknologi til at øge effektiviteten og kvaliteten af kontroller og revisioner; mener, at disse foranstaltninger vil styrke indsatsen mod den øgede risiko for alvorlige uregelmæssigheder, der følger den hastende tildeling af midler under pres i nødsituationer; |
| --- | --- |

55.

glæder sig over Kommissionens forslag om obligatorisk brug af et fælles integreret IT-system til datamining og risikovurdering, om det udvidede anvendelsesområde og den øgede effektivitet af systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse samt om den øgede brug af digitalisering og teknologi til at øge effektiviteten og kvaliteten af kontroller og revisioner; mener, at disse foranstaltninger vil styrke indsatsen mod den øgede risiko for alvorlige uregelmæssigheder, der følger den hastende tildeling af midler under pres i nødsituationer;

| 56. | understreger, at systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse som EU's sorte liste har et enormt potentiale til at markere personer og virksomheder, der misbruger EU-midler; glæder sig over Kommissionens forslag (19) om at ændre finansforordningen med henblik på at styrke anvendelsen af systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse, ikke kun ved direkte forvaltning, men også ved indirekte og delt forvaltning; |
| --- | --- |

56.

understreger, at systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse som EU's sorte liste har et enormt potentiale til at markere personer og virksomheder, der misbruger EU-midler; glæder sig over Kommissionens forslag (19

| 57. | understreger behovet for så hurtigt som muligt at gøre brugen af det fælles integrerede IT-system obligatorisk uden at afvente den næste FFR, som det også fremgår af Revisionsrettens udtalelse 06/2022 af 27. oktober 2022 (20); |
| --- | --- |

57.

understreger behovet for så hurtigt som muligt at gøre brugen af det fælles integrerede IT-system obligatorisk uden at afvente den næste FFR, som det også fremgår af Revisionsrettens udtalelse 06/2022 af 27. oktober 2022 (20

| 58. | glæder sig over Kommissionens fortsatte støtte til medlemsstaterne via støtteprogrammet for strukturreformer og instrumentet for teknisk støtte; udtrykker sin støtte til finansieringen af CORE-projektet, som har til formål at udvikle en procedure, der kan beregne korruptionsrisikoen inden for offentligt udbud under pandemien, forbedre den tidlige opdagelse af korruptionsrisikoen; |
| --- | --- |

58.

glæder sig over Kommissionens fortsatte støtte til medlemsstaterne via støtteprogrammet for strukturreformer og instrumentet for teknisk støtte; udtrykker sin støtte til finansieringen af CORE-projektet, som har til formål at udvikle en procedure, der kan beregne korruptionsrisikoen inden for offentligt udbud under pandemien, forbedre den tidlige opdagelse af korruptionsrisikoen;

| 59. | glæder sig over den beslutning, som Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf) har truffet med henblik på at nedsætte en ekspertgruppe om brugen af IT-værktøjer til beskyttelse af ressourcer under genopretnings- og resiliensfaciliteten; |
| --- | --- |

59.

glæder sig over den beslutning, som Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf) har truffet med henblik på at nedsætte en ekspertgruppe om brugen af IT-værktøjer til beskyttelse af ressourcer under genopretnings- og resiliensfaciliteten;

| 60. | opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at anvende kunstig intelligens til at beskytte EU's finansielle interesser; |
| --- | --- |

60.

opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at anvende kunstig intelligens til at beskytte EU's finansielle interesser;

EU's struktur for bekæmpelse af svig: de interne komponenter (OLAF, EPPO, Europol, Eurojust, Kommissionen, Revisionsretten og EIB)

EU's struktur for bekæmpelse af svig: de interne komponenter (OLAF, EPPO, Europol, Eurojust, Kommissionen, Revisionsretten og EIB)

| 61. | understreger det forhold, at EU's struktur for bekæmpelse af svig er en institutionel struktur, der er sammensat med henblik på at opdage, forebygge og bekæmpe svig og andre former for forseelser, der påvirker EU's finansielle interesser, og bygger på et samarbejdsnetværk med flere lag. Det første lag er baseret på horisontalt samarbejde mellem EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer, mens de andre lag er baseret på vertikale forbindelser mellem EU og nationale myndigheder og mellem EU-myndigheder og internationale organisationer; |
| --- | --- |

61.

understreger det forhold, at EU's struktur for bekæmpelse af svig er en institutionel struktur, der er sammensat med henblik på at opdage, forebygge og bekæmpe svig og andre former for forseelser, der påvirker EU's finansielle interesser, og bygger på et samarbejdsnetværk med flere lag. Det første lag er baseret på horisontalt samarbejde mellem EU's institutioner, organer, kontorer og agenturer, mens de andre lag er baseret på vertikale forbindelser mellem EU og nationale myndigheder og mellem EU-myndigheder og internationale organisationer;

| 62. | fremhæver den merværdi, som EU-organer tilfører beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og bekæmpelsen af svig, idet de kan overvinde de nationale systemers begrænsninger, navnlig når det kommer til grænseoverskridende kriminalitet, hvilket også fremgår af de operationelle resultater, der er opnået af EPPO og OLAF; understreger den rolle, som EPPO, Eurojust, Europol og OLAF spiller i bekæmpelsen af korruption; |
| --- | --- |

62.

fremhæver den merværdi, som EU-organer tilfører beskyttelsen af Unionens finansielle interesser og bekæmpelsen af svig, idet de kan overvinde de nationale systemers begrænsninger, navnlig når det kommer til grænseoverskridende kriminalitet, hvilket også fremgår af de operationelle resultater, der er opnået af EPPO og OLAF; understreger den rolle, som EPPO, Eurojust, Europol og OLAF spiller i bekæmpelsen af korruption;

| 63. | glæder sig over, at EPPO blev operationel den 1. juni 2021 som den sidste del af EU's struktur for bekæmpelse af svig til at blive indført; bemærker, at EPPO i det første halve år med operationelle aktiviteter modtog 2 832 rapporter og indledte 576 efterforskninger; noterer sig, med hensyn til provenuet fra kriminel aktivitet, at der blev foretaget 81 genopretningsforanstaltninger i 12 af de deltagende lande, og at EPPO har anmodet om beslaglæggelse af i alt 154,3 mio. EUR, hvoraf beslaglæggelsen af 147 mio. EUR blev bevilget; |
| --- | --- |

63.

glæder sig over, at EPPO blev operationel den 1. juni 2021 som den sidste del af EU's struktur for bekæmpelse af svig til at blive indført; bemærker, at EPPO i det første halve år med operationelle aktiviteter modtog 2 832 rapporter og indledte 576 efterforskninger; noterer sig, med hensyn til provenuet fra kriminel aktivitet, at der blev foretaget 81 genopretningsforanstaltninger i 12 af de deltagende lande, og at EPPO har anmodet om beslaglæggelse af i alt 154,3 mio. EUR, hvoraf beslaglæggelsen af 147 mio. EUR blev bevilget;

| 64. | roser EPPO for at have skabt et nyt klima af tillid for borgerne og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres samarbejde for at muliggøre fuld gennemførelse af EPPO's mandat; minder i den forbindelse om, at medlemsstaternes afsløringsrater på den ene side skal øges, og at samarbejdet med OLAF har en central rolle at spille i EU's strukturer til bekæmpelse af svig; minder desuden om de forskellige kritiske mangler, der er identificeret i EPPO-forordningen, og som skal afhjælpes hurtigst muligt; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at reagere på anmodningerne fra EPPO om dens budgetgennemførelse, således at EPPO kan blive en fuldt ud effektiv og uafhængig anklagemyndighed; |
| --- | --- |

64.

roser EPPO for at have skabt et nyt klima af tillid for borgerne og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres samarbejde for at muliggøre fuld gennemførelse af EPPO's mandat; minder i den forbindelse om, at medlemsstaternes afsløringsrater på den ene side skal øges, og at samarbejdet med OLAF har en central rolle at spille i EU's strukturer til bekæmpelse af svig; minder desuden om de forskellige kritiske mangler, der er identificeret i EPPO-forordningen, og som skal afhjælpes hurtigst muligt; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at reagere på anmodningerne fra EPPO om dens budgetgennemførelse, således at EPPO kan blive en fuldt ud effektiv og uafhængig anklagemyndighed;

| 65. | noterer sig den europæiske chefanklagers bemærkninger og overvejelser om behovet for at ændre EPPO-forordningen; opfordrer Kommissionen til at indlede drøftelser med EPPO for at identificere de forbedringer, der er nødvendige for at øge dens operationelle effektivitet; minder om, at EPPO er et uafhængigt EU-organ og ikke bør sidestilles med et agentur, da dette vil påvirke dens uafhængighed og effektivitet; bemærker, at der er adskillige andre bestemmelser i EPPO-forordningen, som har indvirkning på EPPO's virksomhed og derfor på beskyttelsen af EU's finansielle interesser, og anmoder Kommissionen om at foreslå løsninger til at forbedre situationen og aflægge rapport til Parlamentet i overensstemmelse med artikel 119, stk. 1, i EPPO-forordningen; |
| --- | --- |

65.

noterer sig den europæiske chefanklagers bemærkninger og overvejelser om behovet for at ændre EPPO-forordningen; opfordrer Kommissionen til at indlede drøftelser med EPPO for at identificere de forbedringer, der er nødvendige for at øge dens operationelle effektivitet; minder om, at EPPO er et uafhængigt EU-organ og ikke bør sidestilles med et agentur, da dette vil påvirke dens uafhængighed og effektivitet; bemærker, at der er adskillige andre bestemmelser i EPPO-forordningen, som har indvirkning på EPPO's virksomhed og derfor på beskyttelsen af EU's finansielle interesser, og anmoder Kommissionen om at foreslå løsninger til at forbedre situationen og aflægge rapport til Parlamentet i overensstemmelse med artikel 119, stk. 1, i EPPO-forordningen;

| 66. | beklager dybt, at fem medlemsstater stadig nægter at deltage i EPPO, nemlig Polen, Ungarn, Sverige, Danmark og Irland; |
| --- | --- |

66.

beklager dybt, at fem medlemsstater stadig nægter at deltage i EPPO, nemlig Polen, Ungarn, Sverige, Danmark og Irland;

| 67. | beklager det forhold, at medlemsstaternes deltagelse i EPPO ikke er obligatorisk; opfordrer endnu engang de resterende medlemsstater til snarest muligt at blive medlemmer af EPPO; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til deltagelse i EPPO gennem positive foranstaltninger; |
| --- | --- |

67.

beklager det forhold, at medlemsstaternes deltagelse i EPPO ikke er obligatorisk; opfordrer endnu engang de resterende medlemsstater til snarest muligt at blive medlemmer af EPPO; opfordrer Kommissionen til at tilskynde til deltagelse i EPPO gennem positive foranstaltninger;

| 68. | fremhæver det forhold, at lovgivningsrammen for OLAF og EPPO klart giver de to kontorer mulighed for at arbejde tæt sammen, samtidig med at deres individuelle mandater, beføjelser og kompetencer respekteres; bemærker i den henseende, at OLAF i 2021 indledte 26 supplerende undersøgelser og gennemførte otte støtteoperationer; bemærker, at OLAF videresendte 167 sager til EPPO, primært vedrørende delt forvaltning (63) og direkte udgifter (34) og lige så mange vedrørende interne og internationale efterforskninger (25 sager for hver); skønner at denne overførsel resulterede i, at EPPO indledte 85 strafferetlige efterforskninger, og at sådanne sager udgør et anslået samlet tab for EU-budgettet på 2,2 mia. EUR; opfordrer både OLAF og EPPO til fortsat at styrke deres samarbejde; |
| --- | --- |

68.

fremhæver det forhold, at lovgivningsrammen for OLAF og EPPO klart giver de to kontorer mulighed for at arbejde tæt sammen, samtidig med at deres individuelle mandater, beføjelser og kompetencer respekteres; bemærker i den henseende, at OLAF i 2021 indledte 26 supplerende undersøgelser og gennemførte otte støtteoperationer; bemærker, at OLAF videresendte 167 sager til EPPO, primært vedrørende delt forvaltning (63) og direkte udgifter (34) og lige så mange vedrørende interne og internationale efterforskninger (25 sager for hver); skønner at denne overførsel resulterede i, at EPPO indledte 85 strafferetlige efterforskninger, og at sådanne sager udgør et anslået samlet tab for EU-budgettet på 2,2 mia. EUR; opfordrer både OLAF og EPPO til fortsat at styrke deres samarbejde;

| 69. | bemærker, at OLAF samarbejder aktivt med Revisionsretten, Eurojust og Europol; glæder sig over OLAF's og Europols fælles indsats for at vurdere truslerne og sårbarhederne i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten og deres samarbejde med andre af Kommissionens tjenestegrene, der har ansvar for tilsynet med genopretnings- og resiliensfaciliteten (GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender og Kommissionens Generalsekretariat); glæder sig over den fælles rapport fra OLAF og Europol med titlen »Assessing the threats to the NextGenerationEU (NGEU) Fund« (vurdering af truslerne mod NextGenerationEU-fonden (NGEU)); |
| --- | --- |

69.

bemærker, at OLAF samarbejder aktivt med Revisionsretten, Eurojust og Europol; glæder sig over OLAF's og Europols fælles indsats for at vurdere truslerne og sårbarhederne i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten og deres samarbejde med andre af Kommissionens tjenestegrene, der har ansvar for tilsynet med genopretnings- og resiliensfaciliteten (GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender og Kommissionens Generalsekretariat); glæder sig over den fælles rapport fra OLAF og Europol med titlen »Assessing the threats to the NextGenerationEU (NGEU) Fund« (vurdering af truslerne mod NextGenerationEU-fonden (NGEU));

| 70. | glæder sig over samarbejdsordningen mellem Europol og OLAF, som trådte i kraft den 19. januar 2021; noterer sig, at der den 3. september 2021 også blev undertegnet samarbejdsordninger med henblik på at etablere en ramme for et samarbejde mellem EPPO og Revisionsretten; |
| --- | --- |

70.

glæder sig over samarbejdsordningen mellem Europol og OLAF, som trådte i kraft den 19. januar 2021; noterer sig, at der den 3. september 2021 også blev undertegnet samarbejdsordninger med henblik på at etablere en ramme for et samarbejde mellem EPPO og Revisionsretten;

| 71. | er klar over, at EPPO og EIB-gruppen også undertegnede arbejdsordninger for at sikre, at EIB problemfrit kan overføre oplysninger, der hører under EPPO's kompetenceområde, før EIB's generalinspektorat træffer nogen foranstaltninger; |
| --- | --- |

71.

er klar over, at EPPO og EIB-gruppen også undertegnede arbejdsordninger for at sikre, at EIB problemfrit kan overføre oplysninger, der hører under EPPO's kompetenceområde, før EIB's generalinspektorat træffer nogen foranstaltninger;

| 72. | opfordrer til et tættere samarbejde med Eurojust; glæder sig over udvekslingen af ekspertise og udvekslingen blandt deltagerne på seminarer og ved andre præsentationer, men mener, at Eurojusts bidrag bør vurderes og defineres inden for rammerne af strukturen for bekæmpelse af svig, hvor der tages udgangspunkt i dens komplementaritet med EPPO, og hvor synergierne fra dens samarbejde med OLAF bekræftes; |
| --- | --- |

72.

opfordrer til et tættere samarbejde med Eurojust; glæder sig over udvekslingen af ekspertise og udvekslingen blandt deltagerne på seminarer og ved andre præsentationer, men mener, at Eurojusts bidrag bør vurderes og defineres inden for rammerne af strukturen for bekæmpelse af svig, hvor der tages udgangspunkt i dens komplementaritet med EPPO, og hvor synergierne fra dens samarbejde med OLAF bekræftes;

| 73. | glæder sig over lanceringen af Operation Sentinel og NextGenerationEU — Retshåndhævelsesforummet, hvor sidstnævnte er et fælles initiativ ledet af Europol og Italien, som samler Europol, EPPO, OLAF, Eurojust, EU's Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse og medlemsstaterne gennem et forum for deling af efterretninger og koordinering af operationer med henblik på at tackle den organiserede kriminalitets infiltration i den lovlige økonomi og for at beskytte NextGenerationEU-stimuluspakken, med særligt fokus på korruption, skatteunddragelse, underslæb og hvidvask af penge; er af den opfattelse, at udveksling af bedste praksis og udvikling af fælles og koordinerede strategier er afgørende for effektivt at imødegå truslen fra organiseret kriminalitet; |
| --- | --- |

73.

glæder sig over lanceringen af Operation Sentinel og NextGenerationEU — Retshåndhævelsesforummet, hvor sidstnævnte er et fælles initiativ ledet af Europol og Italien, som samler Europol, EPPO, OLAF, Eurojust, EU's Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse og medlemsstaterne gennem et forum for deling af efterretninger og koordinering af operationer med henblik på at tackle den organiserede kriminalitets infiltration i den lovlige økonomi og for at beskytte NextGenerationEU-stimuluspakken, med særligt fokus på korruption, skatteunddragelse, underslæb og hvidvask af penge; er af den opfattelse, at udveksling af bedste praksis og udvikling af fælles og koordinerede strategier er afgørende for effektivt at imødegå truslen fra organiseret kriminalitet;

| 74. | minder om, at OLAF ikke alene blev oprettet med henblik på interne undersøgelser, men også for at understøtte medlemsstaterne i forbindelse med eksterne undersøgelser; minder om, at selv om nærhedsprincippet forhindrer OLAF i at indlede undersøgelser, hvor medlemsstaterne har bedre forudsætninger for at handle, udelukker dette ikke OLAF fra at foretage analyser af tilbagevendende sager, tendenser og mønstre eller fra at bygge videre på det øgede samarbejde og de vellykkede foranstaltninger, der følger af OLAF's evne til at afsløre disse fænomener; |
| --- | --- |

74.

minder om, at OLAF ikke alene blev oprettet med henblik på interne undersøgelser, men også for at understøtte medlemsstaterne i forbindelse med eksterne undersøgelser; minder om, at selv om nærhedsprincippet forhindrer OLAF i at indlede undersøgelser, hvor medlemsstaterne har bedre forudsætninger for at handle, udelukker dette ikke OLAF fra at foretage analyser af tilbagevendende sager, tendenser og mønstre eller fra at bygge videre på det øgede samarbejde og de vellykkede foranstaltninger, der følger af OLAF's evne til at afsløre disse fænomener;

| 75. | anerkender i forbindelse med toldrelaterede spørgsmål den ekstremt tætte operationelle koordinering mellem OLAF, Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret, Interpol og WCO; beklager svaghederne i medlemsstaternes varslingssystemer; |
| --- | --- |

75.

anerkender i forbindelse med toldrelaterede spørgsmål den ekstremt tætte operationelle koordinering mellem OLAF, Den Europæiske Unions Kontor for Intellektuel Ejendomsret, Interpol og WCO; beklager svaghederne i medlemsstaternes varslingssystemer;

| 76. | er klar over, at Kommissionen og EPPO den 18. juni 2021 undertegnede de administrative ordninger for gennemførelse af de i artikel 103, stk. 2, i EPPO-forordningen omhandlede forpligtelser vedrørende gensidig underretning og samråd, hvorunder EPPO kan efterforske og retsforfølge lovovertrædelser, som påvirker EU-budgettet, mere effektivt, og Kommissionens tjenestegrene kan sikre en mere hensigtsmæssig administrativ, finansiel og disciplinær opfølgning på EPPO's undersøgelser, herunder forebyggende foranstaltninger for at beskytte EU-budgettet; |
| --- | --- |

76.

er klar over, at Kommissionen og EPPO den 18. juni 2021 undertegnede de administrative ordninger for gennemførelse af de i artikel 103, stk. 2, i EPPO-forordningen omhandlede forpligtelser vedrørende gensidig underretning og samråd, hvorunder EPPO kan efterforske og retsforfølge lovovertrædelser, som påvirker EU-budgettet, mere effektivt, og Kommissionens tjenestegrene kan sikre en mere hensigtsmæssig administrativ, finansiel og disciplinær opfølgning på EPPO's undersøgelser, herunder forebyggende foranstaltninger for at beskytte EU-budgettet;

| 77. | beklager det forhold, at EPPO ud af et samlet budget på 44,9 mio. EUR i 2021 blev tvunget til at tilbagebetale 9,5 mio. EUR (cirka 20 %) til EU's budget, efter at den havde anmodet om og fået yderligere ressourcer til at ansætte vedtægtsomfattet personale fra budgetmyndigheden, fordi tilladelsen til at ansætte dem ikke blev givet af Kommissionen; |
| --- | --- |

77.

beklager det forhold, at EPPO ud af et samlet budget på 44,9 mio. EUR i 2021 blev tvunget til at tilbagebetale 9,5 mio. EUR (cirka 20 %) til EU's budget, efter at den havde anmodet om og fået yderligere ressourcer til at ansætte vedtægtsomfattet personale fra budgetmyndigheden, fordi tilladelsen til at ansætte dem ikke blev givet af Kommissionen;

| 78. | er af den opfattelse, at OLAF også bør følge op på sine finansielle henstillinger for at sammenligne dem med de beløb, som Kommissionen har inddrevet ved afslutningen af procedurerne, og dermed bidrage til den overordnede overvågning af inddrivelse af midler; |
| --- | --- |

78.

er af den opfattelse, at OLAF også bør følge op på sine finansielle henstillinger for at sammenligne dem med de beløb, som Kommissionen har inddrevet ved afslutningen af procedurerne, og dermed bidrage til den overordnede overvågning af inddrivelse af midler;

| 79. | udtrykker endnu engang bekymring over den kroniske underbemanding hos OLAF, EPPO, Europol og Eurojust og over, at der ikke er afsat tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer til disse, da de har behov for et tilstrækkeligt og forudsigeligt budget for at kunne tilrettelægge og udføre arbejdet efter bedste evne; understreger, at deres arbejdsbyrde nu er steget yderligere som følge af vedtagelsen af NGEU og tildelingen af ekstraordinære midler til støtte for Ukraine; opfordrer endnu engang til, at det sikres, at disse EU-organer og -agenturer har tilstrækkelige ressourcer, og minder i den forbindelse Kommissionen og Rådet om, at hver eneste euro, der bruges på efterforskning og bekæmpelse af svig, går tilbage til EU-budgettet; |
| --- | --- |

79.

udtrykker endnu engang bekymring over den kroniske underbemanding hos OLAF, EPPO, Europol og Eurojust og over, at der ikke er afsat tilstrækkelige økonomiske og menneskelige ressourcer til disse, da de har behov for et tilstrækkeligt og forudsigeligt budget for at kunne tilrettelægge og udføre arbejdet efter bedste evne; understreger, at deres arbejdsbyrde nu er steget yderligere som følge af vedtagelsen af NGEU og tildelingen af ekstraordinære midler til støtte for Ukraine; opfordrer endnu engang til, at det sikres, at disse EU-organer og -agenturer har tilstrækkelige ressourcer, og minder i den forbindelse Kommissionen og Rådet om, at hver eneste euro, der bruges på efterforskning og bekæmpelse af svig, går tilbage til EU-budgettet;

| 80. | anmoder Kommissionen om at øge EPPO's og OLAF's finansielle og menneskelige ressourcer for at sætte dem i stand til at tackle de udfordringer, der vil opstå som følge af anvendelsen af den usædvanligt store genopretningsfond; anmoder EPPO og OLAF om at undgå overlapning af arbejde og forsinkelser i forbindelse med retssager; er af den opfattelse, at OLAF og EPPO bør supplere hinandens arbejde og fokusere deres respektive undersøgelser på de områder, hvor den anden institution ikke har nogen beføjelser; |
| --- | --- |

80.

anmoder Kommissionen om at øge EPPO's og OLAF's finansielle og menneskelige ressourcer for at sætte dem i stand til at tackle de udfordringer, der vil opstå som følge af anvendelsen af den usædvanligt store genopretningsfond; anmoder EPPO og OLAF om at undgå overlapning af arbejde og forsinkelser i forbindelse med retssager; er af den opfattelse, at OLAF og EPPO bør supplere hinandens arbejde og fokusere deres respektive undersøgelser på de områder, hvor den anden institution ikke har nogen beføjelser;

| 81. | opfordrer Kommissionen til at oprette en mekanisme, der gør det muligt for små og mellemstore virksomheder at indgive en klage direkte til Kommissionen, når de står over for en høj grad af korruption, alvorlige forseelser begået af nationale myndigheder, uregelmæssig eller partisk behandling i forbindelse med udbud eller med hensyn til fordelingen af tilskud, pres eller intimidering fra kriminelle strukturer, organiseret kriminalitet eller oligarkiske strukturer eller enhver anden alvorlig krænkelse af deres rettigheder; |
| --- | --- |

81.

opfordrer Kommissionen til at oprette en mekanisme, der gør det muligt for små og mellemstore virksomheder at indgive en klage direkte til Kommissionen, når de står over for en høj grad af korruption, alvorlige forseelser begået af nationale myndigheder, uregelmæssig eller partisk behandling i forbindelse med udbud eller med hensyn til fordelingen af tilskud, pres eller intimidering fra kriminelle strukturer, organiseret kriminalitet eller oligarkiske strukturer eller enhver anden alvorlig krænkelse af deres rettigheder;

| 82. | anerkender princippet om fortrolighed i forbindelse med OLAF's undersøgelser; er imidlertid af den opfattelse, at der er en overordnet offentlig interesse, og at EU-borgerne også har ret til at få adgang til rapporter og henstillinger vedrørende afsluttede OLAF-undersøgelser og nationale opfølgningsprocedurer, som det fremgår af EU-Domstolen i sag T-517/19; anmoder derfor OLAF om at oprette en mekanisme til offentliggørelse af rapporter og henstillinger, for hvilke der ikke længere er nogen legitim grund til at opretholde fortrolighedsprincippet; |
| --- | --- |

82.

anerkender princippet om fortrolighed i forbindelse med OLAF's undersøgelser; er imidlertid af den opfattelse, at der er en overordnet offentlig interesse, og at EU-borgerne også har ret til at få adgang til rapporter og henstillinger vedrørende afsluttede OLAF-undersøgelser og nationale opfølgningsprocedurer, som det fremgår af EU-Domstolen i sag T-517/19; anmoder derfor OLAF om at oprette en mekanisme til offentliggørelse af rapporter og henstillinger, for hvilke der ikke længere er nogen legitim grund til at opretholde fortrolighedsprincippet;

| 83. | anmoder endnu engang om, at OLAF indfører en mekanisme, hvorigennem ansøgere kan gives adgang til kontorets undersøgelsesrapporter og henstillinger, som ofte er af stor offentlig interesse, med henblik på at øge gennemsigtigheden, samtidig med at fortroligheden af dets undersøgelser respekteres; |
| --- | --- |

83.

anmoder endnu engang om, at OLAF indfører en mekanisme, hvorigennem ansøgere kan gives adgang til kontorets undersøgelsesrapporter og henstillinger, som ofte er af stor offentlig interesse, med henblik på at øge gennemsigtigheden, samtidig med at fortroligheden af dets undersøgelser respekteres;

| 84. | glæder sig over den af Kommissionen iværksatte målrettede revision af den handlingsplan, der ledsager Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig, og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til de forslag, der er fremsat heri og i Parlamentets tidligere beslutninger om spørgsmål knyttet til beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

84.

glæder sig over den af Kommissionen iværksatte målrettede revision af den handlingsplan, der ledsager Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig, og opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til de forslag, der er fremsat heri og i Parlamentets tidligere beslutninger om spørgsmål knyttet til beskyttelsen af Unionens finansielle interesser;

EU's struktur for bekæmpelse af svig: de eksterne komponenter (medlemsstaterne, koordineringstjenester for bekæmpelse af svig (AFCOS), nationale strategier til bekæmpelse af svig, EU-programmet for bekæmpelse af svig, retsstatsprincippet)

EU's struktur for bekæmpelse af svig: de eksterne komponenter (medlemsstaterne, koordineringstjenester for bekæmpelse af svig (AFCOS), nationale strategier til bekæmpelse af svig, EU-programmet for bekæmpelse af svig, retsstatsprincippet)

| 85. | understreger den vigtige rolle, som medlemsstaterne spiller med hensyn til beskyttelse af Unionens finansielle interesser; er klar over, at medlemsstaterne efter den nye gennemførelsesmodel, der blev vedtaget med genopretnings- og resiliensfaciliteten, har påtaget sig et større ansvar med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af svig, korruption, interessekonflikter og dobbeltfinansiering; mener imidlertid, at det europæiske beskyttelsesniveau også er afgørende for beskyttelsen af EU's finansielle interesser, og at et effektivt samarbejde mellem EU og de nationale myndigheder er en nøglekomponent for en korrekt gennemførelse; |
| --- | --- |

85.

understreger den vigtige rolle, som medlemsstaterne spiller med hensyn til beskyttelse af Unionens finansielle interesser; er klar over, at medlemsstaterne efter den nye gennemførelsesmodel, der blev vedtaget med genopretnings- og resiliensfaciliteten, har påtaget sig et større ansvar med hensyn til forebyggelse og bekæmpelse af svig, korruption, interessekonflikter og dobbeltfinansiering; mener imidlertid, at det europæiske beskyttelsesniveau også er afgørende for beskyttelsen af EU's finansielle interesser, og at et effektivt samarbejde mellem EU og de nationale myndigheder er en nøglekomponent for en korrekt gennemførelse;

| 86. | opfordrer de medlemsstater, der deltager i EPPO, til at yde den nødvendige støtte til kontoret (gennem støttepersonale og passende arbejdsvilkår for europæiske delegerede anklagere, adgang til databaser, politifolk, hurtigt samarbejde fra skatte- og toldmyndighedernes side osv.), så det kan optimere sin effektivitet med hensyn til at beskytte EU's og medlemsstaternes budgetter; |
| --- | --- |

86.

opfordrer de medlemsstater, der deltager i EPPO, til at yde den nødvendige støtte til kontoret (gennem støttepersonale og passende arbejdsvilkår for europæiske delegerede anklagere, adgang til databaser, politifolk, hurtigt samarbejde fra skatte- og toldmyndighedernes side osv.), så det kan optimere sin effektivitet med hensyn til at beskytte EU's og medlemsstaternes budgetter;

| 87. | opfordrer medlemsstaterne til at anlægge en proaktiv tilgang til at beskytte Unionens finansielle interesser ved at anvende data fra alle tilgængelige kilder, analysere data og udveksle oplysninger, herunder med de retshåndhævende myndigheder og Kommissionen, med henblik på rettidigt at identificere og håndtere nye risici og tendenser for svig; |
| --- | --- |

87.

opfordrer medlemsstaterne til at anlægge en proaktiv tilgang til at beskytte Unionens finansielle interesser ved at anvende data fra alle tilgængelige kilder, analysere data og udveksle oplysninger, herunder med de retshåndhævende myndigheder og Kommissionen, med henblik på rettidigt at identificere og håndtere nye risici og tendenser for svig;

| 88. | glæder sig over analysen i rapport om beskyttelse af Unionens finansielle interesser for 2021 og opfordrer de nationale myndigheder til at tage højde herfor i deres kontrolaktiviteter; |
| --- | --- |

88.

glæder sig over analysen i rapport om beskyttelse af Unionens finansielle interesser for 2021 og opfordrer de nationale myndigheder til at tage højde herfor i deres kontrolaktiviteter;

| 89. | giver endnu engang udtryk for sin bekymring over den bureaukratiske overbelastning af de nationale myndigheder; opfordrer Kommissionen til altid at stræbe efter at reducere antallet af indikatorer, der er nødvendige til revisions- og kontrolformål, når den fastlægger, hvilke indikatorer og data der reelt er relevante, nødvendige og forholdsmæssige; |
| --- | --- |

89.

giver endnu engang udtryk for sin bekymring over den bureaukratiske overbelastning af de nationale myndigheder; opfordrer Kommissionen til altid at stræbe efter at reducere antallet af indikatorer, der er nødvendige til revisions- og kontrolformål, når den fastlægger, hvilke indikatorer og data der reelt er relevante, nødvendige og forholdsmæssige;

| 90. | anmoder Kommissionen om at styrke bestemmelserne om interessekonflikter i forbindelse med gennemgangen af finansforordningen med henblik på at medtage udarbejdelse af budgettet af offentlige embedsmænd; |
| --- | --- |

90.

anmoder Kommissionen om at styrke bestemmelserne om interessekonflikter i forbindelse med gennemgangen af finansforordningen med henblik på at medtage udarbejdelse af budgettet af offentlige embedsmænd;

| 91. | opfordrer Irland og Polen til straks at indlede et samarbejde med EPPO på grundlag af eksisterende traktater og lovgivning om gensidig retshjælp og understreger, at deres nuværende mangel på samarbejde er i strid med pligten til loyalt samarbejde (artikel 13 i TEU) og det specifikke mål og de dermed forbundne forpligtelser for medlemsstaterne om effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interesser (artikel 325 i TEUF); |
| --- | --- |

91.

opfordrer Irland og Polen til straks at indlede et samarbejde med EPPO på grundlag af eksisterende traktater og lovgivning om gensidig retshjælp og understreger, at deres nuværende mangel på samarbejde er i strid med pligten til loyalt samarbejde (artikel 13 i TEU) og det specifikke mål og de dermed forbundne forpligtelser for medlemsstaterne om effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interesser (artikel 325 i TEUF);

| 92. | mener, at uensartet og fragmentarisk lovgivning, kontrolmekanismer, digitalisering af data og indberetningssystemer på tværs af medlemsstaterne udgør hindringer for en effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interesser, hindrer sammenlignelighed og forhindrer evaluering og kortlægning af omfanget og arten af samt årsagerne til svig i EU; understreger, at navnlig den forskelligartede gennemførelse af BFI-direktivet kombineret med reglerne i artikel 25 i EPPO-forordningen gør det umuligt for EPPO at udøve sin kompetence i visse medlemsstater (f.eks. med hensyn til smugling og situationer, hvor national finansiering og EU-finansiering overlapper hinanden), hvilket skaber smuthuller i strukturen for bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

92.

mener, at uensartet og fragmentarisk lovgivning, kontrolmekanismer, digitalisering af data og indberetningssystemer på tværs af medlemsstaterne udgør hindringer for en effektiv beskyttelse af Unionens finansielle interesser, hindrer sammenlignelighed og forhindrer evaluering og kortlægning af omfanget og arten af samt årsagerne til svig i EU; understreger, at navnlig den forskelligartede gennemførelse af BFI-direktivet kombineret med reglerne i artikel 25 i EPPO-forordningen gør det umuligt for EPPO at udøve sin kompetence i visse medlemsstater (f.eks. med hensyn til smugling og situationer, hvor national finansiering og EU-finansiering overlapper hinanden), hvilket skaber smuthuller i strukturen for bekæmpelse af svig;

| 93. | understreger behovet for fuldstændig gennemsigtighed i regnskabsføringen af de overførsler og lån, der ydes under genopretnings- og resiliensfaciliteten, således at EPPO og/eller OLAF kan afsløre enhver potentiel svig mod EU's finansielle interesser; opfordrer Kommissionen til at sikre, at Parlamentet har fuld adgang til alle relevante oplysninger; |
| --- | --- |

93.

understreger behovet for fuldstændig gennemsigtighed i regnskabsføringen af de overførsler og lån, der ydes under genopretnings- og resiliensfaciliteten, således at EPPO og/eller OLAF kan afsløre enhver potentiel svig mod EU's finansielle interesser; opfordrer Kommissionen til at sikre, at Parlamentet har fuld adgang til alle relevante oplysninger;

| 94. | konstaterer, at gennemførelsen af BFI-direktivet er nødvendig for at sætte EPPO og dens partnere i stand til at foretage effektiv efterforskning og retsforfølgning; glæder sig over Kommissionens første rapport om gennemførelsen af direktivet, der blev offentliggjort den 6. september 2021; bemærker, at Kommissionen siden da, og til trods for at alle medlemsstater har gennemført direktivet i national ret, har indledt traktatbrudsprocedurer mod 17 medlemsstater for ikke at have gennemført BFI-direktivet korrekt (21); |
| --- | --- |

94.

konstaterer, at gennemførelsen af BFI-direktivet er nødvendig for at sætte EPPO og dens partnere i stand til at foretage effektiv efterforskning og retsforfølgning; glæder sig over Kommissionens første rapport om gennemførelsen af direktivet, der blev offentliggjort den 6. september 2021; bemærker, at Kommissionen siden da, og til trods for at alle medlemsstater har gennemført direktivet i national ret, har indledt traktatbrudsprocedurer mod 17 medlemsstater for ikke at have gennemført BFI-direktivet korrekt (21

| 95. | minder om, at der er blevet indledt 18 traktatbrudsprocedurer for ukorrekt gennemførelse af direktiv (EU) 2018/843 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme (22); påpeger, at tidsfristen for gennemførelse af whistleblower-direktivet var den 17. december 2021, og at der inden denne dato kun var fem medlemsstater, som havde gennemført direktivet, mens yderligere fire medlemsstater vedtog specifik lovgivning i 2022; tilskynder Kommissionen til at tage alle nødvendige skridt for at sikre, at medlemsstaterne reelt efterlever dette; |
| --- | --- |

95.

minder om, at der er blevet indledt 18 traktatbrudsprocedurer for ukorrekt gennemførelse af direktiv (EU) 2018/843 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme (22

| 96. | bemærker med bekymring, at Kommissionen har indledt traktatbrudsprocedurer mod 15 medlemsstater for ikke at have gennemført whistleblowerdirektivet; |
| --- | --- |

96.

bemærker med bekymring, at Kommissionen har indledt traktatbrudsprocedurer mod 15 medlemsstater for ikke at have gennemført whistleblowerdirektivet;

| 97. | minder om, at en effektiv bekæmpelse af hvidvask af penge er afgørende for at beskytte Unionens finansielle interesser og sikre fuld inddrivelse af midler; |
| --- | --- |

97.

minder om, at en effektiv bekæmpelse af hvidvask af penge er afgørende for at beskytte Unionens finansielle interesser og sikre fuld inddrivelse af midler;

| 98. | er bekymret over den generelle mangel på handling fra mange medlemsstaters side, hvilket forhindrer, at der skabes mere lige vilkår på området for bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

98.

er bekymret over den generelle mangel på handling fra mange medlemsstaters side, hvilket forhindrer, at der skabes mere lige vilkår på området for bekæmpelse af svig;

| 99. | er klar over, at EU-programmet for bekæmpelse af svig, efterfølgeren til Hercule III (23), trådte i kraft den 1. januar 2021; bemærker, at det nye EU-program for bekæmpelse af svig ændrer og samler de ressourcer, der finansierer Hercule III-programmet, informationssystemet til bekæmpelse af svig og systemet til indberetning af uregelmæssigheder for at styrke koordineringen og synergierne; bemærker, at OLAF spiller en førende rolle i forbindelse med gennemførelsen heraf; |
| --- | --- |

99.

er klar over, at EU-programmet for bekæmpelse af svig, efterfølgeren til Hercule III (23

| 100. | minder om, at koordineringstjenester for bekæmpelse af svig (AFCOS) er et krav i alle medlemsstater, og at de bør fremme et effektivt samarbejde og informationsdeling med OLAF; beklager dog den kendsgerning, at det ikke er alle medlemsstater, der reelt overlader koordineringen af bekæmpelsen af svig og korruption, der påvirker EU's interesser, til deres AFCOS; fastholder, at en effektiv koordinering på nationalt plan og EU-plan kan opnås med vedtagelsen af en national strategi til bekæmpelse af svig, der tildeler opgaver og definerer processer og ansvarsområder klart og tydeligt; |
| --- | --- |

100.

minder om, at koordineringstjenester for bekæmpelse af svig (AFCOS) er et krav i alle medlemsstater, og at de bør fremme et effektivt samarbejde og informationsdeling med OLAF; beklager dog den kendsgerning, at det ikke er alle medlemsstater, der reelt overlader koordineringen af bekæmpelsen af svig og korruption, der påvirker EU's interesser, til deres AFCOS; fastholder, at en effektiv koordinering på nationalt plan og EU-plan kan opnås med vedtagelsen af en national strategi til bekæmpelse af svig, der tildeler opgaver og definerer processer og ansvarsområder klart og tydeligt;

| 101. | anerkender, at Kommissionens opfordring til medlemsstaterne om at vedtage en national strategi for bekæmpelse af svig har resulteret i en støt stigning i antallet af vedtagne strategier; bemærker, at der ved udgangen af 2021 var 17 medlemsstater, der havde vedtaget en national strategi for bekæmpelse af svig (en stigning fra 10 i 2019 og 14 i 2020); konstaterer, at ud af de ti medlemsstater, der stadig mangler at vedtage en national strategi for bekæmpelse af svig, angav fire, at de var i gang med at udarbejde eller tæt på at vedtage en strategi; beklager det forhold, at seks medlemsstater trods forbedringerne i forhold til 2020 stadig er langt fra at vedtage en national strategi til bekæmpelse af svig; |
| --- | --- |

101.

anerkender, at Kommissionens opfordring til medlemsstaterne om at vedtage en national strategi for bekæmpelse af svig har resulteret i en støt stigning i antallet af vedtagne strategier; bemærker, at der ved udgangen af 2021 var 17 medlemsstater, der havde vedtaget en national strategi for bekæmpelse af svig (en stigning fra 10 i 2019 og 14 i 2020); konstaterer, at ud af de ti medlemsstater, der stadig mangler at vedtage en national strategi for bekæmpelse af svig, angav fire, at de var i gang med at udarbejde eller tæt på at vedtage en strategi; beklager det forhold, at seks medlemsstater trods forbedringerne i forhold til 2020 stadig er langt fra at vedtage en national strategi til bekæmpelse af svig;

| 102. | insisterer på, at der selv i de medlemsstater, hvor sådanne strategier allerede er vedtaget, er behov for en revision for at afspejle det nye landskab for bekæmpelse af svig, herunder nye udfordringer, samt udviklingen i systemerne; understreger, at EPPO har været operationel siden juni 2021, at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten blev vedtaget i februar 2021, og at der er mulighed for at afspejle betydelige nye risici såsom dem, der er forbundet med covid-19-pandemien og gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne; |
| --- | --- |

102.

insisterer på, at der selv i de medlemsstater, hvor sådanne strategier allerede er vedtaget, er behov for en revision for at afspejle det nye landskab for bekæmpelse af svig, herunder nye udfordringer, samt udviklingen i systemerne; understreger, at EPPO har været operationel siden juni 2021, at forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten blev vedtaget i februar 2021, og at der er mulighed for at afspejle betydelige nye risici såsom dem, der er forbundet med covid-19-pandemien og gennemførelsen af genopretnings- og resiliensplanerne;

| 103. | bemærker, at Kommissionen i rapporten om beskyttelse af Unionens finansielle interesser fra 2021 anbefalede medlemsstaterne at vedtage eller revidere en national strategi for bekæmpelse af svig for at tage højde for risici relateret til genopretnings- og resiliensfaciliteten; er klar over, at Kommissionens tjenestegrene også tilskynder medlemsstaterne til at vedtage nationale strategier for bekæmpelse af svig under punkt 37 i Kommissionens handlingsplan for bekæmpelse af svig (24); opfordrer Kommissionen og OLAF til at overveje at yde støtte og rådgivning til medlemsstaterne på en mere struktureret måde ved hjælp af en tværgående tilgang og med henblik herpå at ajourføre de AFCOS-retningslinjer, der oprindeligt blev udarbejdet i 2015, og som ikke længere er tilstrækkelige til effektivt at bistå de nationale myndigheder med at udvikle en velstruktureret koordineringstjeneste; anmoder endvidere Kommissionen om at forelægge dechargemyndigheden en detaljeret redegørelse for det igangværende arbejde i den henseende; |
| --- | --- |

103.

bemærker, at Kommissionen i rapporten om beskyttelse af Unionens finansielle interesser fra 2021 anbefalede medlemsstaterne at vedtage eller revidere en national strategi for bekæmpelse af svig for at tage højde for risici relateret til genopretnings- og resiliensfaciliteten; er klar over, at Kommissionens tjenestegrene også tilskynder medlemsstaterne til at vedtage nationale strategier for bekæmpelse af svig under punkt 37 i Kommissionens handlingsplan for bekæmpelse af svig (24

| 104. | er klar over, at Kommissionen i sin rapport om beskyttelse af Unionens finansielle interesser fra 2020 gav medlemsstaterne målrettede henstillinger med det formål at øge samarbejdet og styrke de interne kontrolforanstaltninger; bemærker, at opmærksomheden blev rettet mod risikovurdering og risikostyring, indsamling og analyse af data om uregelmæssigheder og svig og brugen af integrerede og interoperable informations- og overvågningssystemer til gennemførelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten og aktiviteter, der finansieres af EU-budgettet; beklager, at det ikke er alle medlemsstater, der har gennemført sådanne henstillinger, og at visse medlemsstater systematisk har nægtet at gøre det; anmoder Kommissionen om at øge sine overvågningsforanstaltninger med henblik på de medlemsstater, der ikke har gennemført BFI-henstillingerne; |
| --- | --- |

104.

er klar over, at Kommissionen i sin rapport om beskyttelse af Unionens finansielle interesser fra 2020 gav medlemsstaterne målrettede henstillinger med det formål at øge samarbejdet og styrke de interne kontrolforanstaltninger; bemærker, at opmærksomheden blev rettet mod risikovurdering og risikostyring, indsamling og analyse af data om uregelmæssigheder og svig og brugen af integrerede og interoperable informations- og overvågningssystemer til gennemførelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten og aktiviteter, der finansieres af EU-budgettet; beklager, at det ikke er alle medlemsstater, der har gennemført sådanne henstillinger, og at visse medlemsstater systematisk har nægtet at gøre det; anmoder Kommissionen om at øge sine overvågningsforanstaltninger med henblik på de medlemsstater, der ikke har gennemført BFI-henstillingerne;

| 105. | glæder sig over vedtagelsen af forordningen om konditionalitet; gentager, at den trådte i kraft den 1. januar 2021; glæder sig over EU-Domstolens domme af 16. februar 2022 vedrørende de søgsmål, som to medlemslande har anlagt mod konditionalitetsmekanismen, og dens konklusioner, der bekræfter, at EU rent faktisk har beføjelser med hensyn til retsstatsprincippet i medlemsstaterne, og at mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er i overensstemmelse med EU-retten; |
| --- | --- |

105.

glæder sig over vedtagelsen af forordningen om konditionalitet; gentager, at den trådte i kraft den 1. januar 2021; glæder sig over EU-Domstolens domme af 16. februar 2022 vedrørende de søgsmål, som to medlemslande har anlagt mod konditionalitetsmekanismen, og dens konklusioner, der bekræfter, at EU rent faktisk har beføjelser med hensyn til retsstatsprincippet i medlemsstaterne, og at mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet er i overensstemmelse med EU-retten;

| 106. | minder om, at medlemsstaternes ineffektive eller forsinkede samarbejde eller manglende samarbejde med EPPO og OLAF udgør grundlaget for foranstaltninger i henhold til forordningen om konditionalitet; opfordrer derfor EPPO og OLAF til at indberette hver enkelt sag, hvor medlemsstaterne ikke har opfyldt deres forpligtelser til at informere, bistå, træffe passende og forebyggende foranstaltninger og sikre en passende og rettidig opfølgning af rapporter og henstillinger; |
| --- | --- |

106.

minder om, at medlemsstaternes ineffektive eller forsinkede samarbejde eller manglende samarbejde med EPPO og OLAF udgør grundlaget for foranstaltninger i henhold til forordningen om konditionalitet; opfordrer derfor EPPO og OLAF til at indberette hver enkelt sag, hvor medlemsstaterne ikke har opfyldt deres forpligtelser til at informere, bistå, træffe passende og forebyggende foranstaltninger og sikre en passende og rettidig opfølgning af rapporter og henstillinger;

| 107. | påpeger, at forordningen om konditionalitet er et permanent instrument, der finder anvendelse ud over grænserne for en given FFR og gælder over hele linjen som en forudsætning for at få adgang til alle EU-midler; |
| --- | --- |

107.

påpeger, at forordningen om konditionalitet er et permanent instrument, der finder anvendelse ud over grænserne for en given FFR og gælder over hele linjen som en forudsætning for at få adgang til alle EU-midler;

| 108. | minder om, at overholdelse af retsstatsprincippet og af artikel 2 TEU er forudsætningerne for at få adgang til midler, at mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet finder fuld anvendelse på midlerne i genopretnings- og resiliensfaciliteten som udtrykkeligt fastsat i artikel 8 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, og at der ikke kan finansieres nogen foranstaltninger under genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er i strid med EU's værdier, således som disse er fastlagt i artikel 2 i TEU; |
| --- | --- |

108.

minder om, at overholdelse af retsstatsprincippet og af artikel 2 TEU er forudsætningerne for at få adgang til midler, at mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet finder fuld anvendelse på midlerne i genopretnings- og resiliensfaciliteten som udtrykkeligt fastsat i artikel 8 i forordningen om genopretnings- og resiliensfaciliteten, og at der ikke kan finansieres nogen foranstaltninger under genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er i strid med EU's værdier, således som disse er fastlagt i artikel 2 i TEU;

| 109. | mener, at forordningen om konditionalitet er tilstrækkelig og i stand til at forebygge eller afhjælpe demokratiske tilbageskridt, men kun hvis den anvendes rettidigt, med strenge og klare betingelser og fulgt op af nøje overvågning af gennemførelsen af de nationale afhjælpende foranstaltninger; |
| --- | --- |

109.

mener, at forordningen om konditionalitet er tilstrækkelig og i stand til at forebygge eller afhjælpe demokratiske tilbageskridt, men kun hvis den anvendes rettidigt, med strenge og klare betingelser og fulgt op af nøje overvågning af gennemførelsen af de nationale afhjælpende foranstaltninger;

| 110. | beklager dybt, at Kommissionen under konditionalitetsmekanismen vedrørende retsstatsprincippet forelagde Ungarn som afhjælpende foranstaltninger et sæt på 17 betingelser, der ikke er tilstrækkelige til at afhjælpe de alvorlige overtrædelser af retsstatsprincippet; beklager, at Kommissionen ikke har anmodet om mere væsentlige ændringer og sikkerhedsforanstaltninger for at genoprette retsvæsenets uafhængighed, reducere korruptionsniveauet og sikre en passende beskyttelse af EU's finansielle interesser; |
| --- | --- |

110.

beklager dybt, at Kommissionen under konditionalitetsmekanismen vedrørende retsstatsprincippet forelagde Ungarn som afhjælpende foranstaltninger et sæt på 17 betingelser, der ikke er tilstrækkelige til at afhjælpe de alvorlige overtrædelser af retsstatsprincippet; beklager, at Kommissionen ikke har anmodet om mere væsentlige ændringer og sikkerhedsforanstaltninger for at genoprette retsvæsenets uafhængighed, reducere korruptionsniveauet og sikre en passende beskyttelse af EU's finansielle interesser;

| 111. | fastholder, at medlemsstaternes overholdelse af retsstatsprincippet er forudsætningen for en forsvarlig økonomisk forvaltning generelt og især for en effektiv forvaltning af EU's midler; mener, at overtrædelsen af sådanne principper derfor udgør en alvorlig trussel mod Unionens finansielle interesser; glæder sig over EU-Domstolen domme (25), der for nylig har fremhævet det klare forhold mellem respekten for retsstatsprincippet og den effektive gennemførelse af Unionens budget; gentager, at det kun er ved at styrke EU's struktur for bekæmpelse af svig, at beskyttelsen af EU's finansielle interesser på en effektiv måde kan forfølges og øges ved at overvinde de nationale systemers iboende begrænsninger, som er en forhindring, når man har at gøre med økonomisk kriminalitet, der er blevet en stadig mere grænseoverskridende form for forseelse; er af den opfattelse, at det som bemærket af Domstolen kun er en effektiv domstolsprøvelse, der kan sikre overholdelse af EU-retten, navnlig at udgifter »ikke [kan] sikres fuldt ud uden en effektiv domstolsprøvelse, som skal sikre overholdelsen af EU-retten, idet det præciseres, at eksistensen af en sådan kontrol i såvel medlemsstaterne som i Unionen foretaget af uafhængige retsinstanser er uløseligt forbundet med eksistensen af en retsstat« (26); |
| --- | --- |

111.

fastholder, at medlemsstaternes overholdelse af retsstatsprincippet er forudsætningen for en forsvarlig økonomisk forvaltning generelt og især for en effektiv forvaltning af EU's midler; mener, at overtrædelsen af sådanne principper derfor udgør en alvorlig trussel mod Unionens finansielle interesser; glæder sig over EU-Domstolen domme (25

26

| 112. | fremhæver korruptionens skadelige virkninger på borgernes rettigheder; henstiller endnu en gang til, at EU bør blive medlem af Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco), da der ikke er nogen retlige hindringer for dets fulde medlemskab; opfordrer derfor Kommissionen til at henstille til Rådet, at det indgår en international aftale med Greco om at fastlægge sit medlemskab; anmoder Rådet om at indtage en klar holdning til EU's tiltrædelse af Greco og præcisere, om der er nogen specifik indsigelse, og i givet fald fra hvilken eller hvilke medlemsstater; |
| --- | --- |

112.

fremhæver korruptionens skadelige virkninger på borgernes rettigheder; henstiller endnu en gang til, at EU bør blive medlem af Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco), da der ikke er nogen retlige hindringer for dets fulde medlemskab; opfordrer derfor Kommissionen til at henstille til Rådet, at det indgår en international aftale med Greco om at fastlægge sit medlemskab; anmoder Rådet om at indtage en klar holdning til EU's tiltrædelse af Greco og præcisere, om der er nogen specifik indsigelse, og i givet fald fra hvilken eller hvilke medlemsstater;

| 113. | minder om, at der for effektivt at beskytte EU's finansielle interesser bør indføres mere sammenhængende og systematiske regler om gennemsigtighed, uforenelighed, interessekonflikter, ulovlig lobbyvirksomhed og svingdørssituationer; fremhæver behovet for at forbedre EU's åbenhedsregister; opfordrer Kommissionen til at styrke sine interne kontrolmekanismer, herunder gennem oprettelse af en intern korruptionsmekanisme for EU-institutionerne; |
| --- | --- |

113.

minder om, at der for effektivt at beskytte EU's finansielle interesser bør indføres mere sammenhængende og systematiske regler om gennemsigtighed, uforenelighed, interessekonflikter, ulovlig lobbyvirksomhed og svingdørssituationer; fremhæver behovet for at forbedre EU's åbenhedsregister; opfordrer Kommissionen til at styrke sine interne kontrolmekanismer, herunder gennem oprettelse af en intern korruptionsmekanisme for EU-institutionerne;

Den eksterne dimension af beskyttelsen af EU's finansielle interesser

Den eksterne dimension af beskyttelsen af EU's finansielle interesser

| 114. | bemærker, at der bør fokuseres mere på kontrollen med midlerne til bistand i ikke-EU-lande under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa; konstaterer, at dette er særlig vigtigt set i lyset af covid-19-pandemien og EU's indsats mod krigen i Ukraine; minder om, at EU samlet set afsætter omkring 10 % af sit budget til foranstaltninger udadtil; |
| --- | --- |

114.

bemærker, at der bør fokuseres mere på kontrollen med midlerne til bistand i ikke-EU-lande under instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde — et globalt Europa; konstaterer, at dette er særlig vigtigt set i lyset af covid-19-pandemien og EU's indsats mod krigen i Ukraine; minder om, at EU samlet set afsætter omkring 10 % af sit budget til foranstaltninger udadtil;

| 115. | opfordrer Kommissionen til at ajourføre indberetningssystemet for svig for så vidt angår midler, der anvendes i lande uden for EU; bemærker, at det nye system, når det bruger penge uden for EU's område, bør tage hensyn til specifikke spørgsmål, som EU står over for; |
| --- | --- |

115.

opfordrer Kommissionen til at ajourføre indberetningssystemet for svig for så vidt angår midler, der anvendes i lande uden for EU; bemærker, at det nye system, når det bruger penge uden for EU's område, bør tage hensyn til specifikke spørgsmål, som EU står over for;

| 116. | noterer sig på baggrund af Revisionsrettens beretning om gennemførelsen af Unionens budget for 2021, at for så vidt angår NDICI — Et globalt Europa (under Unionens almindelige budget) var 32 (48 %) af de 67 undersøgte transaktioner behæftet med fejl, og på trods af den begrænsede stikprøvestørrelse bekræfter revisionsresultaterne, at risikoen for fejl på dette FFR-udgiftsområde er høj, og at 24 af disse fejl blev identificeret som havende indvirkning på EU-budgettet; bemærker endvidere, at de mest almindelige fejlkategorier for »Naboområder og verden« (udgiftsområde 6) var ikkeafholdte udgifter, ikkestøtteberettigede omkostninger, manglende dokumentation og fejl i forbindelse med offentlige udbud; |
| --- | --- |

116.

noterer sig på baggrund af Revisionsrettens beretning om gennemførelsen af Unionens budget for 2021, at for så vidt angår NDICI — Et globalt Europa (under Unionens almindelige budget) var 32 (48 %) af de 67 undersøgte transaktioner behæftet med fejl, og på trods af den begrænsede stikprøvestørrelse bekræfter revisionsresultaterne, at risikoen for fejl på dette FFR-udgiftsområde er høj, og at 24 af disse fejl blev identificeret som havende indvirkning på EU-budgettet; bemærker endvidere, at de mest almindelige fejlkategorier for »Naboområder og verden« (udgiftsområde 6) var ikkeafholdte udgifter, ikkestøtteberettigede omkostninger, manglende dokumentation og fejl i forbindelse med offentlige udbud;

| 117. | henstiller til suspension af budgetstøtten i lande uden for EU, herunder kandidatlande, hvor myndighederne tydeligvis undlader at træffe reelle foranstaltninger mod udbredt korruption, samtidig med at det sikres, at bistanden når ud til civilbefolkningen gennem alternative kanaler; opfordrer til, at bekæmpelsen af korruption prioriteres højere i førtiltrædelsesforhandlingerne med fokus på kapacitetsopbygning, f.eks. gennem specialiserede korruptionsbekæmpende organer; opfordrer Kommissionen til at sende klare signaler til de kandidatlande, hvor et tilbageslag mod retsstatsstandarder bringer deres tiltrædelse af EU i fare eller forsinker deres tiltrædelse af EU; beklager det forhold, at 700 mio. EUR i finansiel støtte fra EU til forbedring af retsstatsprincippet på Vestbalkan mellem 2014 og 2020 ifølge Revisionsrettens særberetning nr. 01/2022 kun havde begrænset indvirkning på grundlæggende reformer; |
| --- | --- |

117.

henstiller til suspension af budgetstøtten i lande uden for EU, herunder kandidatlande, hvor myndighederne tydeligvis undlader at træffe reelle foranstaltninger mod udbredt korruption, samtidig med at det sikres, at bistanden når ud til civilbefolkningen gennem alternative kanaler; opfordrer til, at bekæmpelsen af korruption prioriteres højere i førtiltrædelsesforhandlingerne med fokus på kapacitetsopbygning, f.eks. gennem specialiserede korruptionsbekæmpende organer; opfordrer Kommissionen til at sende klare signaler til de kandidatlande, hvor et tilbageslag mod retsstatsstandarder bringer deres tiltrædelse af EU i fare eller forsinker deres tiltrædelse af EU; beklager det forhold, at 700 mio. EUR i finansiel støtte fra EU til forbedring af retsstatsprincippet på Vestbalkan mellem 2014 og 2020 ifølge Revisionsrettens særberetning nr. 01/2022 kun havde begrænset indvirkning på grundlæggende reformer;

| 118. | fremhæver den kendsgerning, at samarbejde med internationale partnere er afgørende for at beskytte EU-midler, der anvendes uden for Europa, og EU-budgettets indtægtsside; glæder sig over de administrative samarbejdsordninger, som OLAF undertegnede i 2021 med to internationale partnermyndigheder, Ukraines anklagemyndighed og WCO; glæder sig over det forhold, at OLAF i 2021 afholdt onlinearrangementer med henblik på at etablere nye operationelle kontakter med efterforskningsmyndigheder i tredjelande og tilskynde til indberetning af svig og uregelmæssigheder gennem EU-delegationer rundt om i verden; |
| --- | --- |

118.

fremhæver den kendsgerning, at samarbejde med internationale partnere er afgørende for at beskytte EU-midler, der anvendes uden for Europa, og EU-budgettets indtægtsside; glæder sig over de administrative samarbejdsordninger, som OLAF undertegnede i 2021 med to internationale partnermyndigheder, Ukraines anklagemyndighed og WCO; glæder sig over det forhold, at OLAF i 2021 afholdt onlinearrangementer med henblik på at etablere nye operationelle kontakter med efterforskningsmyndigheder i tredjelande og tilskynde til indberetning af svig og uregelmæssigheder gennem EU-delegationer rundt om i verden;

o

o o

| 119. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

119.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0448.

1

(2)  EUT L 437 af 28.12.2020, s. 49.

2

(3)  EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17.

3

(4)  EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29.

4

(5)  EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1.

5

(6)  EUT L 274 af 28.10.2019, s. 1.

6

(7)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

7

(8)  EUT C 123 af 18.3.2022, s. 12.

8

(9)  EUT L 172 af 17.5.2021, s. 110.

9

(10)  EUT C 342 af 6.9.2022, s. 295.

10

(11)  Dom af 1. september 2021 i sag T-517/19, Andrea Homoki mod Europa-Kommissionen, ECLI:EU:T:2021:529.

11

Andrea Homoki mod Europa-Kommissionen,

(12)  EUT C 67 af 8.2.2022, s. 86.

12

(13)  Vedtagne tekster, P9_TA(2022)0300.

13

(14)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

14

(15)  EUT L 300 af 11.11.2008, s. 42.

15

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

16

(17)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1).

17

(18)  EUT C 205 af 20.5.2022, s. 2.

18

(19)  Kommissionens forslag af 16. maj 2022 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget (COM(2022)0223).

19

(20)  Udtalelse 06/2022 (i henhold til artikel 322, stk. 1, TEUF) om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, EUT C 446 af 24.11.2022, s. 26. Udtalelsen i sin helhed findes på https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/OP22_06/OP_Recast_DA.pdf.

20

(21)  Ved udgangen af 2021 var 13 ud af de 14 procedurer, der blev indledt i 2019, afsluttet. I forbindelse med den efterfølgende overensstemmelseskontrol vurderede Kommissionens tjenestegrene foreneligheden af disse meddelte nationale gennemførelsesforanstaltninger med direktivets bestemmelser og forpligtelser. I december 2021 indledte Kommissionen traktatbrudsprocedurer for ukorrekt gennemførelse mod otte andre medlemsstater.

21

(22)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/843 af 30. maj 2018 om ændring af direktiv (EU) 2015/849 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme og om ændring af direktiv 2009/138/EF og 2013/36/EU (EUT L 156 af 19.6.2018, s. 43).

22

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/785 af 29. april 2021 om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig og om ophævelse af forordning (EU) nr. 250/2014 (EUT L 172 af 17.5.2021, s. 110).

23

(24)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 20. september 2021 med titlen »Kommissionens handlingsplan for bekæmpelse af svig (CAFS) — Status over situationen i juni 2021« (SWD(2021)0262).

24

(25)  Dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, og dom af 16. februar 2022, Republikken Polen mod Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98.

25

Ungarn mod Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union

Republikken Polen mod Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union

(26)  Dom af 16. februar 2022, Ungarn mod Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, præmis 132.

26

Ungarn mod Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/150 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/150

---

P9_TA(2023)0019

Situationen for ikkeindustrielt fiskeri i EU og fremtidsperspektiver

Europa-Parlamentets beslutning af 19. januar 2023 om situationen for ikkeindustrielt fiskeri i EU og fremtidsperspektiver (2021/2056(INI))

(2023/C 214/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens maritime økonomiske dokument nr. 08/2020 af 9. marts 2021 med titlen »The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results« (EU's fiskerflåde 2020: tendenser og økonomiske resultater) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens maritime økonomiske dokument nr. 08/2020 af 9. marts 2021 med titlen »The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results« (EU's fiskerflåde 2020: tendenser og økonomiske resultater) (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juni 2020 med titlen »Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2021« (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. juni 2020 med titlen »Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2021« (COM(2020)0248),

| — | der henviser til artikel 38-44 og artikel 349, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 38-44 og artikel 349, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til betragtning 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (2) (forordningen om den fælles fiskeripolitik), hvori det hedder, at den fælles fiskeripolitik bør bidrage til »at skabe miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtige forhold på lang sigt« og til »en rimelig levestandard i fiskerierhvervet, herunder småskalafiskeri«, samt betragtning (33), hvori det hedder, at »adgang til fiskeri bør baseres på gennemsigtige og objektive kriterier, herunder kriterier af miljømæssig, social og økonomisk karakter«, og at »medlemsstaterne bør fremme ansvarligt fiskeri ved at skabe incitamenter for de brugere, der fisker på den mindst miljøskadelig måde, og som skaber de største fordele for samfundet«; |
| --- | --- |

—

der henviser til betragtning 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (2) (forordningen om den fælles fiskeripolitik), hvori det hedder, at den fælles fiskeripolitik bør bidrage til »at skabe miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtige forhold på lang sigt« og til »en rimelig levestandard i fiskerierhvervet, herunder småskalafiskeri«, samt betragtning (33), hvori det hedder, at »adgang til fiskeri bør baseres på gennemsigtige og objektive kriterier, herunder kriterier af miljømæssig, social og økonomisk karakter«, og at »medlemsstaterne bør fremme ansvarligt fiskeri ved at skabe incitamenter for de brugere, der fisker på den mindst miljøskadelig måde, og som skaber de største fordele for samfundet«;

| — | der henviser til artikel 17 i forordningen om den fælles fiskeripolitik, som fastslår, at medlemsstaterne, når de tildeler fiskerimuligheder, skal anvende »gennemsigtige og objektive kriterier, bl.a. af miljømæssig, social og økonomisk art«; |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 17 i forordningen om den fælles fiskeripolitik, som fastslår, at medlemsstaterne, når de tildeler fiskerimuligheder, skal anvende »gennemsigtige og objektive kriterier, bl.a. af miljømæssig, social og økonomisk art«;

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (3) (forordningen om fusionsmarkedsordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1379/2013 om den fælles markedsordning for fiskevarer og akvakulturprodukter, om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1184/2006 og (EF) nr. 1224/2009 og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 104/2000 (3) (forordningen om fusionsmarkedsordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (4),

| — | der henviser til de ændringer, som Europa-Parlamentet vedtog den 11. marts 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 1967/2006 og (EF) nr. 1005/2008 og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1139 for så vidt angår fiskerikontrol (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til de ændringer, som Europa-Parlamentet vedtog den 11. marts 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 1967/2006 og (EF) nr. 1005/2008 og ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1139 for så vidt angår fiskerikontrol (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1139 af 7. juli 2021 om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004 (6) (EHFAF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1139 af 7. juli 2021 om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004 (6) (EHFAF-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (7) (EHFF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 508/2014 af 15. maj 2014 om Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2328/2003, (EF) nr. 861/2006, (EF) nr. 1198/2006 og (EF) nr. 791/2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1255/2011 (7) (EHFF-forordningen),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2021 om en jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem (8),

| — | der henviser til rapport af 20. august 2019 fra Kommissionens Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) med titlen »The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 19-06)« (Den årlige økonomiske rapport over EU's fiskerflåde 2019 (STECF 19 — 06)) (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 20. august 2019 fra Kommissionens Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) med titlen »The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 19-06)« (Den årlige økonomiske rapport over EU's fiskerflåde 2019 (STECF 19 — 06)) (9),

| — | der henviser til STECF's rapport af 26. september 2019 med titlen »Social data in the EU fisheries sector (STECF 19-03)« (Sociale data i EU's fiskerisektor (STECF 19 — 03)) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til STECF's rapport af 26. september 2019 med titlen »Social data in the EU fisheries sector (STECF 19-03)« (Sociale data i EU's fiskerisektor (STECF 19 — 03)) (10),

| — | der henviser til STECF's rapport af 8. december 2021 med titlen »The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08)« (Den årlige økonomiske rapport for 2021 om EU's fiskerflåde (STECF 21 — 08) (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til STECF's rapport af 8. december 2021 med titlen »The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08)« (Den årlige økonomiske rapport for 2021 om EU's fiskerflåde (STECF 21 — 08) (11),

| — | der henviser til STECF's rapport af 10. december 2020 med titlen »Social dimension of the CFP (STECF 20-14)«, (Den fælles fiskeripolitiks sociale dimension (STECF 20 — 14) (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til STECF's rapport af 10. december 2020 med titlen »Social dimension of the CFP (STECF 20-14)«, (Den fælles fiskeripolitiks sociale dimension (STECF 20 — 14) (12),

| — | der henviser til konklusionerne fra FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisations (FAO's) regionale konference om en bæredygtig fremtid for ikkeindustrielt fiskeri i Middelhavet og Sortehavet afholdt i Algier den 7.-9. marts 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra FN's Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisations (FAO's) regionale konference om en bæredygtig fremtid for ikkeindustrielt fiskeri i Middelhavet og Sortehavet afholdt i Algier den 7.-9. marts 2016,

| — | der henviser til delmål 14.b i FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG), som opfordrer til adgang til havressourcer og markeder for ikkeindustrielle småfiskere, |
| --- | --- |

—

der henviser til delmål 14.b i FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG), som opfordrer til adgang til havressourcer og markeder for ikkeindustrielle småfiskere,

| — | der henviser til FAO's frivillige retningslinjer for sikring af bæredygtigt ikkeindustrielt fiskeri i forbindelse med fødevaresikkerhed og fattigdomsudryddelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO's frivillige retningslinjer for sikring af bæredygtigt ikkeindustrielt fiskeri i forbindelse med fødevaresikkerhed og fattigdomsudryddelse,

| — | der henviser til FAO's rapport med titlen »The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action« (Status for verdens fiskeri og akvakultur 2020: Bæredygtighed i aktion), |
| --- | --- |

—

der henviser til FAO's rapport med titlen »The State of World Fisheries and Aquaculture 2020: Sustainability in Action« (Status for verdens fiskeri og akvakultur 2020: Bæredygtighed i aktion),

| — | der henviser til, at FN har erklæret 2022 for Internationalt år for ikkeindustrielt fiskeri og akvakultur, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at FN har erklæret 2022 for Internationalt år for ikkeindustrielt fiskeri og akvakultur,

| — | der henviser til det syvende miljøhandlingsprogram og de koncepter, der er nedfældet deri, såsom planetens grænser og økologiske grænser, |
| --- | --- |

—

der henviser til det syvende miljøhandlingsprogram og de koncepter, der er nedfældet deri, såsom planetens grænser og økologiske grænser,

| — | der henviser til publikationen med titlen »Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance« (Ikkeindustrielt fiskeri i Europa: Status, modstandsdygtighed og styring) (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til publikationen med titlen »Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance« (Ikkeindustrielt fiskeri i Europa: Status, modstandsdygtighed og styring) (13),

| — | der henviser til ministererklæringen og køreplanen MedFish4Ever (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til ministererklæringen og køreplanen MedFish4Ever (14),

| — | der henviser til EHFF-gennemførelsesrapporten for 2020 (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til EHFF-gennemførelsesrapporten for 2020 (15),

| — | der henviser til ministererklæringen fra 2018 om den regionale handlingsplan for ikkeindustrielt fiskeri i Middelhavet og Sortehavet, |
| --- | --- |

—

der henviser til ministererklæringen fra 2018 om den regionale handlingsplan for ikkeindustrielt fiskeri i Middelhavet og Sortehavet,

| — | der henviser til undersøgelsen fra 2018 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med titlen »Relative Effects of Fisheries Support Policies« (De relative virkninger af fiskeristøttepolitikker) (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra 2018 fra Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) med titlen »Relative Effects of Fisheries Support Policies« (De relative virkninger af fiskeristøttepolitikker) (16),

| — | der henviser til den videnskabelige artikel med titlen »Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?« (Ikkeindustrielt fiskeris adgang til fiskerimuligheder i Den Europæiske Union: Er den fælles fiskeripolitik det rigtige skridt i retning af SDG14b?) (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til den videnskabelige artikel med titlen »Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?« (Ikkeindustrielt fiskeris adgang til fiskerimuligheder i Den Europæiske Union: Er den fælles fiskeripolitik det rigtige skridt i retning af SDG14b?) (17),

| — | der henviser til den videnskabelige artikel med titlen »Defining Small-Scale Fisheries and Examining the role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review« (Definition af ikkeindustrielt fiskeri og undersøgelse af videnskabens rolle i at forme opfattelser af hvem og hvad der tæller: En systematisk gennemgang) (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til den videnskabelige artikel med titlen »Defining Small-Scale Fisheries and Examining the role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review« (Definition af ikkeindustrielt fiskeri og undersøgelse af videnskabens rolle i at forme opfattelser af hvem og hvad der tæller: En systematisk gennemgang) (18),

| — | der henviser til 2017-undersøgelsen gennemført for Fiskeriudvalget med titlen »Small-scale Fisheries and »Blue Growth« in the EU« (Ikkeindustrielt fiskeri og »Blå vækst« i EU) (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2017-undersøgelsen gennemført for Fiskeriudvalget med titlen »Small-scale Fisheries and »Blue Growth« in the EU« (Ikkeindustrielt fiskeri og »Blå vækst« i EU) (19),

| — | der henviser til undersøgelsen fra 2021 foretaget for Fiskeriudvalget med titlen »Workshop on electronic technologies for fisheries — Part III: Systems adapted for small-scale vessels« (Workshop om elektroniske fiskeriteknologier — Del III: Systemer, der er tilpasset til ikke-industrielle fartøjer) (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen fra 2021 foretaget for Fiskeriudvalget med titlen »Workshop on electronic technologies for fisheries — Part III: Systems adapted for small-scale vessels« (Workshop om elektroniske fiskeriteknologier — Del III: Systemer, der er tilpasset til ikke-industrielle fartøjer) (20),

| — | der henviser til studie fra juli 2021 udarbejdet for Fiskeriudvalget med titlen »Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture« (Konsekvenserne af covid-19-pandemien for EU's fiskeri og akvakultur) (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til studie fra juli 2021 udarbejdet for Fiskeriudvalget med titlen »Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture« (Konsekvenserne af covid-19-pandemien for EU's fiskeri og akvakultur) (21),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om kystfiskeri i lille målestok og ikkeindustrielt fiskeri samt reformen af den fælles fiskeripolitik (22), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2012 om kystfiskeri i lille målestok og ikkeindustrielt fiskeri samt reformen af den fælles fiskeripolitik (22),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om innovation og diversificering af det ikke-industrielle kystfiskeri i fiskeriafhængige områder (23), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. april 2016 om innovation og diversificering af det ikke-industrielle kystfiskeri i fiskeriafhængige områder (23),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om den fiskerirelaterede turismes rolle i diversificeringen af fiskeriet (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. juli 2017 om den fiskerirelaterede turismes rolle i diversificeringen af fiskeriet (24),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 med titlen »Hen imod et stærkere partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (25), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. september 2021 med titlen »Hen imod et stærkere partnerskab med regionerne i EU's yderste periferi« (25),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om fiskere for fremtiden: Tiltrække en ny generation af arbejdskraft til fiskeindustrien og skabe beskæftigelse i kystsamfund (26), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. september 2021 om fiskere for fremtiden: Tiltrække en ny generation af arbejdskraft til fiskeindustrien og skabe beskæftigelse i kystsamfund (26),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0291/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0291/2022),

| A. | der henviser til, at EHFAF-forordningen definerer »kystfiskeri af mindre omfang« som fiskeri, der udøves af havfiskerfartøjer og fiskerfartøjer til ferskvandsfiskeri med en længde overalt på under 12 meter, som ikke anvender trukne redskaber, og af fiskere til fods, herunder skaldyrssamlere, og at det er den eneste eksisterende definition af kystfiskeri i EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EHFAF-forordningen definerer »kystfiskeri af mindre omfang« som fiskeri, der udøves af havfiskerfartøjer og fiskerfartøjer til ferskvandsfiskeri med en længde overalt på under 12 meter, som ikke anvender trukne redskaber, og af fiskere til fods, herunder skaldyrssamlere, og at det er den eneste eksisterende definition af kystfiskeri i EU-lovgivningen;

| B. | der henviser til, at den nuværende definition af ikkeindustrielt fiskeri i EHFF-forordningen og EHFAF-forordningen udelukker visse typer fartøjer, f.eks. fartøjer, der anvender visse traditionelle redskaber, og som har svært ved at opnå EU-finansiering som følge af denne udelukkelse; der henviser til, at denne udelukkelse også mindsker synligheden af det ikkeindustrielle fiskeri og dets tilstedeværelse i EU-statistikker, da disse enheder ikke medregnes i sektoren; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den nuværende definition af ikkeindustrielt fiskeri i EHFF-forordningen og EHFAF-forordningen udelukker visse typer fartøjer, f.eks. fartøjer, der anvender visse traditionelle redskaber, og som har svært ved at opnå EU-finansiering som følge af denne udelukkelse; der henviser til, at denne udelukkelse også mindsker synligheden af det ikkeindustrielle fiskeri og dets tilstedeværelse i EU-statistikker, da disse enheder ikke medregnes i sektoren;

| C. | der henviser til, at der er andre, mindre strenge tilgange til definitionen af ikkeindustrielt fiskeri, traditionelt fiskeri og kystfiskeri, som f.eks. i FAO's frivillige retningslinjer for sikring af bæredygtigt ikkeindustrielt fiskeri i forbindelse med fødevaresikkerhed og fattigdomsudryddelse eller i de igangværende drøftelser i arbejdsgruppen om ikkeindustrielt fiskeri under Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er andre, mindre strenge tilgange til definitionen af ikkeindustrielt fiskeri, traditionelt fiskeri og kystfiskeri, som f.eks. i FAO's frivillige retningslinjer for sikring af bæredygtigt ikkeindustrielt fiskeri i forbindelse med fødevaresikkerhed og fattigdomsudryddelse eller i de igangværende drøftelser i arbejdsgruppen om ikkeindustrielt fiskeri under Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet;

| D. | der henviser til, at definitionen af ikkeindustrielt fiskeri i de fleste medlemsstater er mere vidtgående end EHFAF's definition, da regeringerne anvender en række yderligere kriterier, herunder med hensyn til tilladte redskaber, maksimal fartøjslængde, maskineffekt, fangstrejsers maksimale varighed, afstand fra havn, hvor fartøjerne kan operere, operationsområde, maksimal rejsetid og ejerskab af fartøjer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at definitionen af ikkeindustrielt fiskeri i de fleste medlemsstater er mere vidtgående end EHFAF's definition, da regeringerne anvender en række yderligere kriterier, herunder med hensyn til tilladte redskaber, maksimal fartøjslængde, maskineffekt, fangstrejsers maksimale varighed, afstand fra havn, hvor fartøjerne kan operere, operationsområde, maksimal rejsetid og ejerskab af fartøjer;

| E. | der henviser til, at den nuværende fælles fiskeripolitik ikke definerer begrebet traditionelt fiskeri, ikkeindustrielt fiskeri eller kystfiskeri på passende vis, da det kun er baseret på skibslængden, mens der er fastsat andre mere passende og opdaterede definitioner af denne type fiskeri i internationale konventioner; der henviser til, at de europæiske definitioner af traditionelt fiskeri, ikkeindustrielt fiskeri og kystfiskeri bør revideres; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den nuværende fælles fiskeripolitik ikke definerer begrebet traditionelt fiskeri, ikkeindustrielt fiskeri eller kystfiskeri på passende vis, da det kun er baseret på skibslængden, mens der er fastsat andre mere passende og opdaterede definitioner af denne type fiskeri i internationale konventioner; der henviser til, at de europæiske definitioner af traditionelt fiskeri, ikkeindustrielt fiskeri og kystfiskeri bør revideres;

| F. | der henviser til, at EU-28's ikkeindustrielle fiskerisektor (småfiskerisektoren) i 2019 bestod af en flåde på 42 838 fartøjer, som kun udgør 7,5 % af bruttotonnagen og 5,4 % af den landede vægt på tværs af medlemsstaterne — og beskæftigede 62 650 fiskere, og dermed tegnede sig for 75 % af de aktive fiskerfartøjer og 48 % af besætningen; der henviser til, at den industrialiserede flåde udgjorde 19 % af de samlede fartøjer og 67 % af bruttotonnagen, beskæftigede 46 % af alle fiskere og tegnede sig for 81 % af den landede vægt, der blev registreret i EU's medlemsstater; der henviser til, at fjernfiskerflåden kun talte 259 registrerede fartøjer, hvilket svarer til mindre end 1 % af det samlede antal fartøjer, men 19 % af bruttotonnagen og 14 % af den samlede landede vægt, der blev registreret i EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU-28's ikkeindustrielle fiskerisektor (småfiskerisektoren) i 2019 bestod af en flåde på 42 838 fartøjer, som kun udgør 7,5 % af bruttotonnagen og 5,4 % af den landede vægt på tværs af medlemsstaterne — og beskæftigede 62 650 fiskere, og dermed tegnede sig for 75 % af de aktive fiskerfartøjer og 48 % af besætningen; der henviser til, at den industrialiserede flåde udgjorde 19 % af de samlede fartøjer og 67 % af bruttotonnagen, beskæftigede 46 % af alle fiskere og tegnede sig for 81 % af den landede vægt, der blev registreret i EU's medlemsstater; der henviser til, at fjernfiskerflåden kun talte 259 registrerede fartøjer, hvilket svarer til mindre end 1 % af det samlede antal fartøjer, men 19 % af bruttotonnagen og 14 % af den samlede landede vægt, der blev registreret i EU's medlemsstater;

| G. | der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri — ud over de meget begrænsede ressourcer, der stilles til rådighed for støtte til fartøjer under EHFF (500 mio. EUR) og en generelt lav gennemførelsesgrad — på trods af dets størrelse og betydning er det mindst støttede segment, der modtager den mindste andel af midlerne: Det tegner sig for 38 % af det samlede antal fartøjsrelaterede operationer, hvilket igen kun udgør 25 % af de samlede EHFF-udgifter til fartøjer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri — ud over de meget begrænsede ressourcer, der stilles til rådighed for støtte til fartøjer under EHFF (500 mio. EUR) og en generelt lav gennemførelsesgrad — på trods af dets størrelse og betydning er det mindst støttede segment, der modtager den mindste andel af midlerne: Det tegner sig for 38 % af det samlede antal fartøjsrelaterede operationer, hvilket igen kun udgør 25 % af de samlede EHFF-udgifter til fartøjer;

| H. | der henviser til, at den europæiske flåde i de senere år er fortsat med at være i tilbagegang, og at den i 2020 registrerede et fald på 17 %, hvad angår værdien af den landede fisk, på 19 %, hvad angår beskæftigelsen, og på 29 %, hvad angår overskuddet i sammenligning med 2019 (27); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den europæiske flåde i de senere år er fortsat med at være i tilbagegang, og at den i 2020 registrerede et fald på 17 %, hvad angår værdien af den landede fisk, på 19 %, hvad angår beskæftigelsen, og på 29 %, hvad angår overskuddet i sammenligning med 2019 (27);

| I. | der henviser til, at den ikkeindustrielle flåde er den flåde, der har de mest begrænsede finansielle ressourcer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den ikkeindustrielle flåde er den flåde, der har de mest begrænsede finansielle ressourcer;

| J. | der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri typisk er karakteriseret ved bl.a. dets lave miljøpåvirkning; dets sæsonprægede varierende natur, for så vidt angår arter, fiskeområder og fiskeredskaber; det begrænsede omfang af produktionsaktiviteter; respekten for de forskellige arters biologiske cyklus og vandringscyklus takket være sin alsidige natur og en højst selektiv anvendelse af redskaber; det lave omfang af bifangst og udsmid af arter og evnen til at generere flere indtægter pr. investeret euro, større fangst pr. liter forbrugt brændstof og en større socioøkonomisk merværdi for hvert kilo fanget fisk; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri typisk er karakteriseret ved bl.a. dets lave miljøpåvirkning; dets sæsonprægede varierende natur, for så vidt angår arter, fiskeområder og fiskeredskaber; det begrænsede omfang af produktionsaktiviteter; respekten for de forskellige arters biologiske cyklus og vandringscyklus takket være sin alsidige natur og en højst selektiv anvendelse af redskaber; det lave omfang af bifangst og udsmid af arter og evnen til at generere flere indtægter pr. investeret euro, større fangst pr. liter forbrugt brændstof og en større socioøkonomisk merværdi for hvert kilo fanget fisk;

| K. | der henviser til, at der skal tages behørigt hensyn til de markante forskelle mellem flåder, flådesegmenter, miljøindvirkningen fra forskellige flådesegmenter, målarter, fiskeredskaber, produktivitet og forbrugspræferencer i de forskellige EU-medlemsstater, ud over de særlige karakteristika ved fiskeriet som følge af dets sociale struktur, markedsføringsformer og strukturelle og naturlige uligheder mellem de forskellige fiskeriregioner; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der skal tages behørigt hensyn til de markante forskelle mellem flåder, flådesegmenter, miljøindvirkningen fra forskellige flådesegmenter, målarter, fiskeredskaber, produktivitet og forbrugspræferencer i de forskellige EU-medlemsstater, ud over de særlige karakteristika ved fiskeriet som følge af dets sociale struktur, markedsføringsformer og strukturelle og naturlige uligheder mellem de forskellige fiskeriregioner;

| L. | der henviser til, at den ikkeindustrielle flåde generelt er karakteriseret ved bl.a. meget gamle segmenter og utilstrækkelig teknologi, hvilket understreger behovet for et særligt støtteprogram for ikkeindustrielt fiskeri og en stærk offentlig finansiel støtte til modernisering og udvikling af flåden, uden hvilken dens kontinuitet vil blive bragt i fare; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den ikkeindustrielle flåde generelt er karakteriseret ved bl.a. meget gamle segmenter og utilstrækkelig teknologi, hvilket understreger behovet for et særligt støtteprogram for ikkeindustrielt fiskeri og en stærk offentlig finansiel støtte til modernisering og udvikling af flåden, uden hvilken dens kontinuitet vil blive bragt i fare;

| M. | der henviser til, at EHFAF-forordningen pålægger medlemsstaterne en forpligtelse til at tage hensyn til de særlige behov, der hersker inden for kystfiskeri af mindre omfang, når de analyser situationen med hensyn til styrker, svagheder, muligheder og trusler, som der henvises til i forordningen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EHFAF-forordningen pålægger medlemsstaterne en forpligtelse til at tage hensyn til de særlige behov, der hersker inden for kystfiskeri af mindre omfang, når de analyser situationen med hensyn til styrker, svagheder, muligheder og trusler, som der henvises til i forordningen;

| N. | der henviser til, at 64,9 % af fartøjerne i EU-28's fiskerflåde i 2019 var mindst 25 år gamle (28), og at den gennemsnitlige flådealder var på 29,9 år (29) samlet set, og på 32,5 år for den ikkeindustrielle fiskerflåde, hvilket nødvendigvis indebærer, at en meget betydelig del af flåden er meget gammel og dermed ikke kan garantere de bedste sikkerheds- og driftsvilkår, hvilket øger de dermed forbundne risici og gør aktiviteterne dyrere; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at 64,9 % af fartøjerne i EU-28's fiskerflåde i 2019 var mindst 25 år gamle (28), og at den gennemsnitlige flådealder var på 29,9 år (29) samlet set, og på 32,5 år for den ikkeindustrielle fiskerflåde, hvilket nødvendigvis indebærer, at en meget betydelig del af flåden er meget gammel og dermed ikke kan garantere de bedste sikkerheds- og driftsvilkår, hvilket øger de dermed forbundne risici og gør aktiviteterne dyrere;

| O. | der henviser til, at aldersprofilen for småfiskere er højere end for andre typer fiskeri, idet 72 % af småfiskerne er over 40 år og 11 % over 65 år; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at aldersprofilen for småfiskere er højere end for andre typer fiskeri, idet 72 % af småfiskerne er over 40 år og 11 % over 65 år;

| P. | der henviser til, at de begrænsede statistiske data gør det vanskeligt at foretage en nøjagtig analyse af kvindernes rolle i fiskeriet; der henviser til, at empiriske data imidlertid viser, at kvinder spiller en vigtig rolle i småfiskeriet, idet de har en mere fremtrædende rolle i udførelsen af det i visse samfund, spiller en vigtig rolle i skaldyrsfiskeriet og spiller en ledende rolle på land i forberedelsen af aktiviteter og redskaber samt i salget og forarbejdningen af fisk, navnlig i konservesindustrien; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de begrænsede statistiske data gør det vanskeligt at foretage en nøjagtig analyse af kvindernes rolle i fiskeriet; der henviser til, at empiriske data imidlertid viser, at kvinder spiller en vigtig rolle i småfiskeriet, idet de har en mere fremtrædende rolle i udførelsen af det i visse samfund, spiller en vigtig rolle i skaldyrsfiskeriet og spiller en ledende rolle på land i forberedelsen af aktiviteter og redskaber samt i salget og forarbejdningen af fisk, navnlig i konservesindustrien;

| Q. | der henviser til, at kvinder ifølge rapporten om fiskeriets sociale dimension i EU tegner sig for 5,4 % af det samlede antal ansatte inden for ikkeindustrielt fiskeri (mere end dobbelt så meget som de respektive tal for industrielt fiskeri og fjernfiskeri); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at kvinder ifølge rapporten om fiskeriets sociale dimension i EU tegner sig for 5,4 % af det samlede antal ansatte inden for ikkeindustrielt fiskeri (mere end dobbelt så meget som de respektive tal for industrielt fiskeri og fjernfiskeri);

| R. | der henviser til, at fiskerisektoren i EU spiller en central rolle med hensyn til at levere fisk til offentligheden og holde fødevarelagrene i balance i medlemsstaterne og EU som helhed; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at fiskerisektoren i EU spiller en central rolle med hensyn til at levere fisk til offentligheden og holde fødevarelagrene i balance i medlemsstaterne og EU som helhed;

| S. | der henviser til, at det må sikres, at centraliseringen af fiskeriforvaltningen, som anbefales i den fælles fiskeripolitik, er forenelig med den lokale forvaltning, som er afgørende for at sikre sektorens socioøkonomiske levedygtighed; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at det må sikres, at centraliseringen af fiskeriforvaltningen, som anbefales i den fælles fiskeripolitik, er forenelig med den lokale forvaltning, som er afgørende for at sikre sektorens socioøkonomiske levedygtighed;

| T. | der henviser til, at regionalisering er en af grundpillerne i den fælles fiskeripolitik, og at den decentraliserede tilgang er af særlig betydning for sektoren for kystfiskeri af mindre omfang i betragtning af forskellene i fiskerisektoren mellem de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at regionalisering er en af grundpillerne i den fælles fiskeripolitik, og at den decentraliserede tilgang er af særlig betydning for sektoren for kystfiskeri af mindre omfang i betragtning af forskellene i fiskerisektoren mellem de enkelte medlemsstater;

| U. | der henviser til, at lokal medforvaltning er afgørende for at sikre småfiskerisegmentets deltagelse i beslutningstagningsprocessen; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at lokal medforvaltning er afgørende for at sikre småfiskerisegmentets deltagelse i beslutningstagningsprocessen;

| V. | der henviser til, at den fælles fiskeripolitik derfor ikke tilbyder den klare og differentierede lovgivningsmæssig støtte til småfiskeri, der kunne bidrage til at sikre dets socioøkonomiske levedygtighed; der henviser til, at medlemsstaterne heller ikke har fået indført effektive foranstaltninger for denne form for fiskeri; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at den fælles fiskeripolitik derfor ikke tilbyder den klare og differentierede lovgivningsmæssig støtte til småfiskeri, der kunne bidrage til at sikre dets socioøkonomiske levedygtighed; der henviser til, at medlemsstaterne heller ikke har fået indført effektive foranstaltninger for denne form for fiskeri;

| W. | der henviser til, at småfiskeri og skaldyrsfiskeri i mange europæiske kystområder, navnlig i Middelhavet, foregår i skæringspunktet mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner og yder et vigtigt bidrag til den socioøkonomiske velfærd, beskæftigelse og fremme af økonomisk og social samhørighed i forskellige kystregioner og regioner i den yderste periferi, som ofte kæmper med strukturelle begrænsninger og har brug for støtte til at udnytte mulighederne for økonomisk diversificering; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at småfiskeri og skaldyrsfiskeri i mange europæiske kystområder, navnlig i Middelhavet, foregår i skæringspunktet mellem de økonomiske, sociale og miljømæssige dimensioner og yder et vigtigt bidrag til den socioøkonomiske velfærd, beskæftigelse og fremme af økonomisk og social samhørighed i forskellige kystregioner og regioner i den yderste periferi, som ofte kæmper med strukturelle begrænsninger og har brug for støtte til at udnytte mulighederne for økonomisk diversificering;

| X. | der henviser til, at indtægter fra fiskeri derfor ikke udelukkende skal anses for at være profit, da fiskeriet også bidrager til at opretholde en livsstil, der har umådelig stor kulturel og historisk værdi for mange kystsamfund, samtidig med at fiskeriet udgør et vigtigt socialt og økonomisk sikkerhedsnet; der henviser til, at småfiskeriet i den forstand udgør en løsning på problemet med stadig stigende affolkning, aldrende befolkninger og stigende arbejdsløshed, der alle er store udfordringer for de fleste af kystregionerne i de europæiske lande og deres øer; der henviser til, at småfiskeriets indflydelse på kystområdernes sociale og kulturelle arv er enestående og mangfoldig; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at indtægter fra fiskeri derfor ikke udelukkende skal anses for at være profit, da fiskeriet også bidrager til at opretholde en livsstil, der har umådelig stor kulturel og historisk værdi for mange kystsamfund, samtidig med at fiskeriet udgør et vigtigt socialt og økonomisk sikkerhedsnet; der henviser til, at småfiskeriet i den forstand udgør en løsning på problemet med stadig stigende affolkning, aldrende befolkninger og stigende arbejdsløshed, der alle er store udfordringer for de fleste af kystregionerne i de europæiske lande og deres øer; der henviser til, at småfiskeriets indflydelse på kystområdernes sociale og kulturelle arv er enestående og mangfoldig;

| Y. | der henviser til, at småfiskeriet kan spille en grundlæggende rolle i opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling, som det udtrykkeligt anerkendes i delmål 14.b; der henviser til, at småfiskeriet også kan bidrage til de øvrige politiske udfordringer under verdensmålene for bæredygtig udvikling, såsom verdensmål 2 »Stop sult« og dets delmål 2.3, mål 5 »Ligestilling mellem kønnene« og dets delmål 5.a og 5.b, verdensmål 8 »Anstændige jobs og økonomisk vækst« og dets delmål 8.5 samt verdensmål 13 »Klimaindsats« som helhed; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at småfiskeriet kan spille en grundlæggende rolle i opfyldelsen af verdensmålene for bæredygtig udvikling, som det udtrykkeligt anerkendes i delmål 14.b; der henviser til, at småfiskeriet også kan bidrage til de øvrige politiske udfordringer under verdensmålene for bæredygtig udvikling, såsom verdensmål 2 »Stop sult« og dets delmål 2.3, mål 5 »Ligestilling mellem kønnene« og dets delmål 5.a og 5.b, verdensmål 8 »Anstændige jobs og økonomisk vækst« og dets delmål 8.5 samt verdensmål 13 »Klimaindsats« som helhed;

| Z. | der henviser til, at fiskerne har en rolle som »havets vogtere«, og at fiskeriet yder et bidrag til forsyningen af proteinrige fødevarer med henblik på en sund og afbalanceret kost; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at fiskerne har en rolle som »havets vogtere«, og at fiskeriet yder et bidrag til forsyningen af proteinrige fødevarer med henblik på en sund og afbalanceret kost;

| AA. | der henviser til, at langt de fleste ulykker og hændelser om bord på fiskerfartøjer skyldes menneskelige faktorer (62,4 %), og at system- og udstyrssvigt er den næsthyppigste årsag (23,2 % af tilfældene); |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at langt de fleste ulykker og hændelser om bord på fiskerfartøjer skyldes menneskelige faktorer (62,4 %), og at system- og udstyrssvigt er den næsthyppigste årsag (23,2 % af tilfældene);

| AB. | der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri i mange tilfælde foregår med blot én erhvervsfisker om bord; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri i mange tilfælde foregår med blot én erhvervsfisker om bord;

| AC. | der henviser til, at spørgsmål vedrørende småfiskeriflådens sikkerhed og komfort ikke kan betragtes adskilt fra spørgsmål om fiskeriindsats og fiskeudbytte; der henviser til, at bruttotonnagebegrænsningen som et kriterium for måling af fiskekapacitet i den henseende har en negativ indvirkning på småfiskeriflådens sikkerhed og komfort, da den begrænser incitamentet til at udskifte og modernisere fartøjer eller øge den tilgængelige plads med henblik på at forbedre besætningens komfort, sikkerhed og i sidste ende sektorens tiltrækningskraft, navnlig for unge og kvinder; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at spørgsmål vedrørende småfiskeriflådens sikkerhed og komfort ikke kan betragtes adskilt fra spørgsmål om fiskeriindsats og fiskeudbytte; der henviser til, at bruttotonnagebegrænsningen som et kriterium for måling af fiskekapacitet i den henseende har en negativ indvirkning på småfiskeriflådens sikkerhed og komfort, da den begrænser incitamentet til at udskifte og modernisere fartøjer eller øge den tilgængelige plads med henblik på at forbedre besætningens komfort, sikkerhed og i sidste ende sektorens tiltrækningskraft, navnlig for unge og kvinder;

| AD. | der henviser til, at sådanne sikkerhedsrelaterede spørgsmål ikke kan ses isoleret fra de særlige forhold, der gør sig gældende for småfiskeriflåden i medlemsstaterne, såsom det forhold, at flåden kan være udsat for høje risikoniveauer som følge af manglen på specialiseret sikkerhedsrådgivning for sektoren, den enkeltstående karakter af aktiviteterne, den lange arbejdstid eller faren for at hænge fast i udstyret; der henviser til, at driftsforholdene for denne flåde er meget forskelligartede; der henviser til, at en del af flåden opererer fra strande eller kunstige og naturlige havne, hvorfra sejlforholdene meget ofte er usikre; i lyset af denne situation bør det overvejes at tilpasse fremdrivningskraften til flådens karakteristika og driftsforhold uden at øge fiskeriindsatsen eller fangstraterne med henblik på at gøre flådens vilkår sikrere, når de sejler ind i og ud af havn; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at sådanne sikkerhedsrelaterede spørgsmål ikke kan ses isoleret fra de særlige forhold, der gør sig gældende for småfiskeriflåden i medlemsstaterne, såsom det forhold, at flåden kan være udsat for høje risikoniveauer som følge af manglen på specialiseret sikkerhedsrådgivning for sektoren, den enkeltstående karakter af aktiviteterne, den lange arbejdstid eller faren for at hænge fast i udstyret; der henviser til, at driftsforholdene for denne flåde er meget forskelligartede; der henviser til, at en del af flåden opererer fra strande eller kunstige og naturlige havne, hvorfra sejlforholdene meget ofte er usikre; i lyset af denne situation bør det overvejes at tilpasse fremdrivningskraften til flådens karakteristika og driftsforhold uden at øge fiskeriindsatsen eller fangstraterne med henblik på at gøre flådens vilkår sikrere, når de sejler ind i og ud af havn;

| AE. | der henviser til, at disse aspekter vedrørende en forøgelse af maskineffekten af særlige sikkerhedshensyn bør finansieres gennem tilskud og på visse betingelser bør støttes af EHFAF, forudsat at de ikke øger fiskeriindsatsen eller evnen til at fange fisk; der henviser til, at støtte fra EHFAF af disse årsager også bør være til rådighed for opmudring i kunstige og naturlige havne; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at disse aspekter vedrørende en forøgelse af maskineffekten af særlige sikkerhedshensyn bør finansieres gennem tilskud og på visse betingelser bør støttes af EHFAF, forudsat at de ikke øger fiskeriindsatsen eller evnen til at fange fisk; der henviser til, at støtte fra EHFAF af disse årsager også bør være til rådighed for opmudring i kunstige og naturlige havne;

| AF. | der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri er langt mere afhængigt af forholdene på havet end industrielt fiskeri, hvilket alt efter fartøjstype og redskaber fører til større uregelmæssigheder i fangstperioderne, og dermed indvirker på antallet af arbejdsdage om året, hvor sejlads er mulig; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri er langt mere afhængigt af forholdene på havet end industrielt fiskeri, hvilket alt efter fartøjstype og redskaber fører til større uregelmæssigheder i fangstperioderne, og dermed indvirker på antallet af arbejdsdage om året, hvor sejlads er mulig;

| AG. | der henviser til, at traditionelt fiskeri er bæredygtigt med hensyn til den biologiske forvaltning af fiskebestandene og med hensyn til ressourcer og selektivitet samt socialt og økonomisk, hvilket alt sammen bidrager til, at denne aktivitet er dybt rodfæstet; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at traditionelt fiskeri er bæredygtigt med hensyn til den biologiske forvaltning af fiskebestandene og med hensyn til ressourcer og selektivitet samt socialt og økonomisk, hvilket alt sammen bidrager til, at denne aktivitet er dybt rodfæstet;

| AH. | der henviser til, at man blandt de faktorer, der udgør et pres på fiskebestandene, og som også anretter direkte og indirekte skade på fiskeriet, kan nævne forurening, tab af levesteder, søfart, konkurrence om pladsen samt klimaændringer, hvis synlige virkninger bl.a. er stigende vandtemperaturer, forsuring, ændringer i havstrømmene, asynkroni mellem arterne og invasion af ikke naturligt hjemmehørende arter; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at man blandt de faktorer, der udgør et pres på fiskebestandene, og som også anretter direkte og indirekte skade på fiskeriet, kan nævne forurening, tab af levesteder, søfart, konkurrence om pladsen samt klimaændringer, hvis synlige virkninger bl.a. er stigende vandtemperaturer, forsuring, ændringer i havstrømmene, asynkroni mellem arterne og invasion af ikke naturligt hjemmehørende arter;

| AI. | der henviser til, at der er behov for at forbedre evnen til tilpasning til og modvirkning af følgerne af klimaændringer og af kriser og træffe foranstaltninger med henblik på at forbedre kystsamfundenes modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at der er behov for at forbedre evnen til tilpasning til og modvirkning af følgerne af klimaændringer og af kriser og træffe foranstaltninger med henblik på at forbedre kystsamfundenes modstandsdygtighed;

| AJ. | der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri også har potentiale til at bidrage til dekarbonisering og øget energieffektivitet og dermed i sidste ende bidrager til indsatsen for modvirkning af klimaforandringer; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri også har potentiale til at bidrage til dekarbonisering og øget energieffektivitet og dermed i sidste ende bidrager til indsatsen for modvirkning af klimaforandringer;

| AK. | der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri har stor betydning i EU, navnlig for en række fiskersamfund, i kombination med industrielt fiskeri og fjernfiskeri; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at ikkeindustrielt fiskeri har stor betydning i EU, navnlig for en række fiskersamfund, i kombination med industrielt fiskeri og fjernfiskeri;

| AL. | der henviser til, at mange af årsagerne til den forværrede socioøkonomiske situation i sektoren endnu ikke er blevet løst, herunder behovet for at styrke fiskernes position i forsyningskæden; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at mange af årsagerne til den forværrede socioøkonomiske situation i sektoren endnu ikke er blevet løst, herunder behovet for at styrke fiskernes position i forsyningskæden;

| AM. | der henviser til, at anerkendelse af producentorganisationer, sammenslutninger og fiskerlaug vil give dem adgang til finansiel støtte, og at fremme af deres aktive deltagelse gennem fælles forvaltning klart vil kunne forbedre indtjeningen i sektoren; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at anerkendelse af producentorganisationer, sammenslutninger og fiskerlaug vil give dem adgang til finansiel støtte, og at fremme af deres aktive deltagelse gennem fælles forvaltning klart vil kunne forbedre indtjeningen i sektoren;

| AN. | der henviser til, at indtjeningen for ikkeindustrielt fiskeri, traditionelt fiskeri og kystfiskeri påvirkes af volatile priser og skarpe markedsudsving, der er følsomme over for mange udefrakommende faktorer som f.eks. covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at indtjeningen for ikkeindustrielt fiskeri, traditionelt fiskeri og kystfiskeri påvirkes af volatile priser og skarpe markedsudsving, der er følsomme over for mange udefrakommende faktorer som f.eks. covid-19-pandemien;

| AO. | der henviser til, at de forskellige indkomst- og lønsystemer i fiskerisektoren i høj grad er variable og afhænger af de fiskerimuligheder, som havet byder på, og at det er en af de faktorer, der gør den mindre attraktiv for nye generationer; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at de forskellige indkomst- og lønsystemer i fiskerisektoren i høj grad er variable og afhænger af de fiskerimuligheder, som havet byder på, og at det er en af de faktorer, der gør den mindre attraktiv for nye generationer;

| AP. | der henviser til, at erhvervsfiskere ofte får lave lønninger og må affinde sig med vanskelige — ofte usikre — arbejdsvilkår i et erhverv, der fortsat er det farligste i verden, mens de stigende omkostninger, der er forbundet med opstart af fiskerivirksomhed, kombineret med den stigende koncentration inden for industrien gør fiskeriet til en mindre attraktiv mulighed, navnlig for unge; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at erhvervsfiskere ofte får lave lønninger og må affinde sig med vanskelige — ofte usikre — arbejdsvilkår i et erhverv, der fortsat er det farligste i verden, mens de stigende omkostninger, der er forbundet med opstart af fiskerivirksomhed, kombineret med den stigende koncentration inden for industrien gør fiskeriet til en mindre attraktiv mulighed, navnlig for unge;

| AQ. | der henviser til, at markederne ofte domineres af nogle få etablerede produkter, og at småfiskeriprodukter, der er et bæredygtigt alternativ til kraftigt fiskede arter, ikke får tilstrækkelig markedsføringsfokus; der henviser til, at forbrugerne ofte forhindres i at få de fulde oplysninger om det produkt, de køber, dets produktionssystem eller de anvendte fiskeredskaber; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at markederne ofte domineres af nogle få etablerede produkter, og at småfiskeriprodukter, der er et bæredygtigt alternativ til kraftigt fiskede arter, ikke får tilstrækkelig markedsføringsfokus; der henviser til, at forbrugerne ofte forhindres i at få de fulde oplysninger om det produkt, de køber, dets produktionssystem eller de anvendte fiskeredskaber;

| AR. | der henviser til, at bæredygtig rentabilitet for småfiskeri er vigtig for at øge sektorens tiltrækningskraft; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at bæredygtig rentabilitet for småfiskeri er vigtig for at øge sektorens tiltrækningskraft;

| AS. | der henviser til, at ikkeindustrielle fiskerfartøjer er dem, der påvirkes mest af vanskelighederne i forbindelse med bevilling af fiskelicenser i de engelske farvande, da de har sværest ved at dokumentere deres fiskehistorik; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at ikkeindustrielle fiskerfartøjer er dem, der påvirkes mest af vanskelighederne i forbindelse med bevilling af fiskelicenser i de engelske farvande, da de har sværest ved at dokumentere deres fiskehistorik;

| AT. | der henviser til, at småfiskerivirksomheder ofte er underkapitaliserede eller underfinansierede og har meget begrænset adgang til basale bogføringsværktøjer, kreditter, mikrofinansering og forsikring; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at småfiskerivirksomheder ofte er underkapitaliserede eller underfinansierede og har meget begrænset adgang til basale bogføringsværktøjer, kreditter, mikrofinansering og forsikring;

| AU. | der henviser til, at småfiskerisektoren fortsat oplever økonomiske vanskeligheder og en betydelig nedgang i indtægterne som følge af den væsentlige stigning i driftsomkostningerne og andre forværrende faktorer som reduktionen af værdien af fisk ved første salg og stigende brændstofpriser; der henviser til, at disse og andre faktorer har gjort småfiskeriet endnu mere afhængigt af brændstofstøtte og ofte kræver, at fiskerne øger deres fiskeriindsats for at gøre deres aktiviteter økonomisk levedygtige; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at småfiskerisektoren fortsat oplever økonomiske vanskeligheder og en betydelig nedgang i indtægterne som følge af den væsentlige stigning i driftsomkostningerne og andre forværrende faktorer som reduktionen af værdien af fisk ved første salg og stigende brændstofpriser; der henviser til, at disse og andre faktorer har gjort småfiskeriet endnu mere afhængigt af brændstofstøtte og ofte kræver, at fiskerne øger deres fiskeriindsats for at gøre deres aktiviteter økonomisk levedygtige;

| AV. | der henviser til, at TEUF og EHFAF-forordningen opererer med og indeholder bestemmelser om særlig støtte til EU's regioner i den yderste periferi; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at TEUF og EHFAF-forordningen opererer med og indeholder bestemmelser om særlig støtte til EU's regioner i den yderste periferi;

| AW. | der henviser til, at småfiskerisektoren traditionelt har lidt under en manglende organisationsevne; der henviser til, at de vigtigste faktorer, der begrænser den kollektive indsats fra småfiskeriet side, er det store antal aktører i småfiskerisektoren kombineret med deres geografiske spredning; virksomhedens natur, der hovedsageligt er baseret på små familievirksomheder; manglen på uddannet personale, der er dedikeret til forvaltning, og manglen på finansiel støtte til småfiskeriorganisationer, så de kan deltage i beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at småfiskerisektoren traditionelt har lidt under en manglende organisationsevne; der henviser til, at de vigtigste faktorer, der begrænser den kollektive indsats fra småfiskeriet side, er det store antal aktører i småfiskerisektoren kombineret med deres geografiske spredning; virksomhedens natur, der hovedsageligt er baseret på små familievirksomheder; manglen på uddannet personale, der er dedikeret til forvaltning, og manglen på finansiel støtte til småfiskeriorganisationer, så de kan deltage i beslutningsprocessen;

| AX. | der henviser til, at småfiskerisektoren i EU generelt er blevet forsømt, for så vidt angår overvågning og kontrol foretaget af videnskabsfolk inden for fiskeri og fiskeriforvaltere på nationalt plan og EU-plan; der henviser til, at overvågningen og kontrollen af ikkeindustrielt fiskeri bør forbedres for at underbygge en bæredygtig forvaltning af EU-fiskeriet, og skaffe dokumentation for fiskeriaktiviteter, når dette er nødvendigt; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at småfiskerisektoren i EU generelt er blevet forsømt, for så vidt angår overvågning og kontrol foretaget af videnskabsfolk inden for fiskeri og fiskeriforvaltere på nationalt plan og EU-plan; der henviser til, at overvågningen og kontrollen af ikkeindustrielt fiskeri bør forbedres for at underbygge en bæredygtig forvaltning af EU-fiskeriet, og skaffe dokumentation for fiskeriaktiviteter, når dette er nødvendigt;

| AY. | der henviser til, at der er behov for større investeringer til at gennemføre opdateret forskning og fremme forståelsen af naturressourcernes, de marine økosystemers og navnlig fiskebestandenes tilstand for at sikre, at de forvaltes bæredygtigt; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at der er behov for større investeringer til at gennemføre opdateret forskning og fremme forståelsen af naturressourcernes, de marine økosystemers og navnlig fiskebestandenes tilstand for at sikre, at de forvaltes bæredygtigt;

| AZ. | der henviser til, at forvaltningsstrategier, der alene baseres på reduktion af antallet af fiskedage, sådan som det gælder for det vestlige Middelhav, tvinger småfiskerisektoren i knæ; der henviser til, at sådanne stadige reduktioner — i kombination med den allerede vanskelige situation, der er forårsaget af covid-19-pandemien — risikerer at føre til et kollaps i store dele af sektoren, der ikke længere vil være i stand til at kunne nå den minimumsrentabilitet, som sikrer dens overlevelse; der henviser til, at disse reduktioner også rejser en række spørgsmål som f.eks. bekymringer om sikkerhed om bord, en øget risiko for tilskadekomst, en stigning i det ulovlige fiskeri og de sociale konsekvenser af arbejdsløshed; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at forvaltningsstrategier, der alene baseres på reduktion af antallet af fiskedage, sådan som det gælder for det vestlige Middelhav, tvinger småfiskerisektoren i knæ; der henviser til, at sådanne stadige reduktioner — i kombination med den allerede vanskelige situation, der er forårsaget af covid-19-pandemien — risikerer at føre til et kollaps i store dele af sektoren, der ikke længere vil være i stand til at kunne nå den minimumsrentabilitet, som sikrer dens overlevelse; der henviser til, at disse reduktioner også rejser en række spørgsmål som f.eks. bekymringer om sikkerhed om bord, en øget risiko for tilskadekomst, en stigning i det ulovlige fiskeri og de sociale konsekvenser af arbejdsløshed;

| BA. | der henviser til, at fiskeriorganisationer såsom laug er nøgleaktører i fødevaresystemerne i nogle medlemsstater, hvor de fungerer som almennyttige samfundsøkonomiske enheder på vegne af fiskerisektoren og især den ikkeindustrielle kystflåde og skaldyrsfiskerflåden, der både udfører funktioner af almen interesse til gavn for havfiskeriet og arbejdere i fiskerisektoren samt gennemfører forretningsrelaterede opgaver såsom markedsføring af produkter og levering af rådgivnings- og administrationstjenester; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at fiskeriorganisationer såsom laug er nøgleaktører i fødevaresystemerne i nogle medlemsstater, hvor de fungerer som almennyttige samfundsøkonomiske enheder på vegne af fiskerisektoren og især den ikkeindustrielle kystflåde og skaldyrsfiskerflåden, der både udfører funktioner af almen interesse til gavn for havfiskeriet og arbejdere i fiskerisektoren samt gennemfører forretningsrelaterede opgaver såsom markedsføring af produkter og levering af rådgivnings- og administrationstjenester;

| BB. | der henviser til, at der er behov for at fastlægge en politik for forvaltning af fiskeressourcerne, der respekterer den kollektive adgang til fiskeressourcer, primært er baseret på deres biologiske aspekter og tager form af en ordning med fælles forvaltning af fiskeressourcerne, der tager hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for fiskeressourcer og de respektive havområder, med effektiv deltagelse af dem, der arbejder i sektoren; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at der er behov for at fastlægge en politik for forvaltning af fiskeressourcerne, der respekterer den kollektive adgang til fiskeressourcer, primært er baseret på deres biologiske aspekter og tager form af en ordning med fælles forvaltning af fiskeressourcerne, der tager hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for fiskeressourcer og de respektive havområder, med effektiv deltagelse af dem, der arbejder i sektoren;

| BC. | der henviser til, at jord til bord-strategien insisterer på, at sammenslutninger som f.eks. laug skal anerkendes i henhold til EU-lovgivningen og være berettiget til finansiel støtte på lige fod med producentorganisationer; der henviser til, at Kommissionen er blevet anmodet om at vedtage et initiativ i denne henseende; |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at jord til bord-strategien insisterer på, at sammenslutninger som f.eks. laug skal anerkendes i henhold til EU-lovgivningen og være berettiget til finansiel støtte på lige fod med producentorganisationer; der henviser til, at Kommissionen er blevet anmodet om at vedtage et initiativ i denne henseende;

| BD. | der henviser til, at fiskerne inden for det traditionelle fiskeri har behov for uddannelse, herunder udvikling af nye kompetencer; |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at fiskerne inden for det traditionelle fiskeri har behov for uddannelse, herunder udvikling af nye kompetencer;

| BE. | der henviser til, at det arbejde, som kvinder udfører, skaber merværdi i sektoren for traditionelt fiskeri; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at det arbejde, som kvinder udfører, skaber merværdi i sektoren for traditionelt fiskeri;

| BF. | der henviser til, at småfiskerisektoren i stadig stigende grad konkurrerer med andre blå maritime aktiviteter samt med vedvarende energiinteresser, der indvirker på mange aktiviteter langs kysten, på strandene eller i havneområderne og dermed potentielt overtager områder, der tidligere næsten udelukkende blev brugt til småfiskeri, hvilket medfører fortrængninger af fiskere og »hav og kyst-grabbing«; |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at småfiskerisektoren i stadig stigende grad konkurrerer med andre blå maritime aktiviteter samt med vedvarende energiinteresser, der indvirker på mange aktiviteter langs kysten, på strandene eller i havneområderne og dermed potentielt overtager områder, der tidligere næsten udelukkende blev brugt til småfiskeri, hvilket medfører fortrængninger af fiskere og »hav og kyst-grabbing«;

| BG. | der henviser til, at de gentrificeringsprocesser, der finder sted i mange kystområder under udvikling, risikerer at gøre det stadig mere uoverkommeligt prismæssigt for småfiskere at leve i kystområderne, hvilket tvinger dem langt væk fra deres arbejdsplads og dermed gør det endnu sværere og mere besværligt for dem at udføre deres aktiviteter; |
| --- | --- |

BG.

der henviser til, at de gentrificeringsprocesser, der finder sted i mange kystområder under udvikling, risikerer at gøre det stadig mere uoverkommeligt prismæssigt for småfiskere at leve i kystområderne, hvilket tvinger dem langt væk fra deres arbejdsplads og dermed gør det endnu sværere og mere besværligt for dem at udføre deres aktiviteter;

| BH. | der henviser til, at den øgede fokusering på bevarelse, som EU fremmer, har en særlig indvirkning på ikkeindustrielt fiskeri, og at et eksempel herpå er gennemførelsen af havbeskyttelsesområder og havbeskyttelsesnetværk, som påvirker ikkeindustrielt fiskeri ved at begrænse de tilknyttede aktiviteter og begrænse mobiliteten; der henviser til, at indvirkningen på dette segment sjældent tages i betragtning ved udformningen af disse politikker, et aspekt, der forværres af, at aktører fra segmentet ikke inddrages tilstrækkeligt i disse processer (30); |
| --- | --- |

BH.

der henviser til, at den øgede fokusering på bevarelse, som EU fremmer, har en særlig indvirkning på ikkeindustrielt fiskeri, og at et eksempel herpå er gennemførelsen af havbeskyttelsesområder og havbeskyttelsesnetværk, som påvirker ikkeindustrielt fiskeri ved at begrænse de tilknyttede aktiviteter og begrænse mobiliteten; der henviser til, at indvirkningen på dette segment sjældent tages i betragtning ved udformningen af disse politikker, et aspekt, der forværres af, at aktører fra segmentet ikke inddrages tilstrækkeligt i disse processer (30);

| BI. | der henviser til, at fiskerisektoren i almindelighed og ikkeindustrielt fiskeri i særdeleshed er underrepræsenteret ved fastlæggelsen af politikker for fiskeriforvaltning og politikker for udnyttelse af det maritime rum; |
| --- | --- |

BI.

der henviser til, at fiskerisektoren i almindelighed og ikkeindustrielt fiskeri i særdeleshed er underrepræsenteret ved fastlæggelsen af politikker for fiskeriforvaltning og politikker for udnyttelse af det maritime rum;

| BJ. | der henviser til, at der findes forskellige former for fiskeriorganisationer med forskellige medlemsniveauer, der repræsenterer ikkeindustrielt fiskeri: fra producentorganisationer til fiskerisammenslutninger, rederiforeninger og kooperativer mv.; der henviser til, at mange små skibsejere ikke er tilknyttet nogen organisationer; der henviser til, at erhvervsdrivende i fiskerisektoren er repræsenteret i fiskerifagforeninger; der henviser til, at det bør være op til sektoren at afgøre, hvordan den vil organisere sig; |
| --- | --- |

BJ.

der henviser til, at der findes forskellige former for fiskeriorganisationer med forskellige medlemsniveauer, der repræsenterer ikkeindustrielt fiskeri: fra producentorganisationer til fiskerisammenslutninger, rederiforeninger og kooperativer mv.; der henviser til, at mange små skibsejere ikke er tilknyttet nogen organisationer; der henviser til, at erhvervsdrivende i fiskerisektoren er repræsenteret i fiskerifagforeninger; der henviser til, at det bør være op til sektoren at afgøre, hvordan den vil organisere sig;

| BK. | der henviser til, at opdelingen af de relevante data er utilstrækkelig, hvilket vanskeliggør adgangen til detaljerede oplysninger, navnlig i forbindelse med ikkeindustrielt fiskeri, og hæmmer analysen, navnlig med hensyn til bl.a. opdeling i virksomheder, skibsejere, erhvervsfiskere, fartøjer og redskaber, arbejdsvilkår, alder og køn; |
| --- | --- |

BK.

der henviser til, at opdelingen af de relevante data er utilstrækkelig, hvilket vanskeliggør adgangen til detaljerede oplysninger, navnlig i forbindelse med ikkeindustrielt fiskeri, og hæmmer analysen, navnlig med hensyn til bl.a. opdeling i virksomheder, skibsejere, erhvervsfiskere, fartøjer og redskaber, arbejdsvilkår, alder og køn;

Styrkelse af det ikkeindustrielle fiskeri gennem hele værdikæden, fremme af højere fiskeriindtægter og tilvejebringelse af muligheder for indkomstdiversificering

| 1. | er af den opfattelse, at fremtiden for ikkeindustrielt fiskeri, kystfiskeri og traditionelt fiskeri ikke kun afhænger af langsigtede og bæredygtige foranstaltninger, men også af øjeblikkelige, meningsfulde og effektive foranstaltninger til at øge fiskernes fortjenstmargener, også gennem højere kvotetildelinger i overensstemmelse med videnskabelig rådgivning; mener, at det er nødvendigt at styrke sektorens organisatoriske og kommercielle kapacitet og erhvervets tiltrækningskraft, at tilbyde uddannelse og målrettet støtte til unge og at forbedre driftsvilkårene, navnlig med henblik på at inddrage kvinder om bord på skibe og i sektoren mere generelt, og at styrke dens position i forsyningskæden; opfordrer derfor Kommissionen til i tæt samarbejde med medlemsstaterne at etablere og gennemføre støttemekanismer inden for rammerne af EHFAF for ikkeindustrielt fiskeri, traditionelt fiskeri og kystfiskeri, der gør det muligt at løse de særlige problemer i denne del af sektoren; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at det for at sikre fremtiden for det ikkeindustrielle fiskeri er nødvendigt, at dets særlige karakter anerkendes i den fælles fiskeripolitik, og at de nuværende instrumenter tilpasses for at opfylde denne sektors behov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fremhæver, at der er behov for en fælles, bredere og mere hensigtsmæssig definition af ikkeindustrielt fiskeri, traditionelt fiskeri og kystfiskeri; understreger, at en sådan definition skal være pragmatisk, målbar og klar; understreger også, at definitionen bør være resultatet af en passende vurdering, der tager hensyn til andre karakteristika og kriterier for småfiskerisegmentet end fartøjernes længde, med henblik på at bringe EU's definition af småfiskeri i overensstemmelse med virkeligheden i segmentet, som det allerede er tilfældet med de eksisterende definitioner i visse internationale konventioner såsom Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) eller Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM); |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at denne definition bør indgå i en mere horisontal forordning som f.eks. forordningen om den fælles fiskeripolitik for at omfatte EU-fiskerilovgivningen i sin helhed; mener, at en eventuel ændring af definitionen ikke bør påvirke gennemførelsen af EHFAF i den nuværende periode; opfordrer Kommissionen til at tage dette spørgsmål op i forbindelse med den fremtidige revision af forordningen om den fælles fiskeripolitik; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bekræfter behovet for at styrke og afkorte sektorens værdikæde mellem producent og forbruger og derved at forøge mulighederne for direkte salg fra fisker til forbruger og reducere antallet af mellemled for ideelt set at nå det punkt, hvor producenten kan forsyne slutkunden direkte; understreger behovet for at fremme markedsføringsstrategier, herunder gennem fremme af nye distributionskanaler, og for at fremme mekanismer til forbedring af produktdifferentieringen med henblik på at opnå flest mulige fordele for fiskerne, øge rentabiliteten, støtte højere lønninger og fremme en retfærdig og passende fordeling af merværdien til fiskerne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer til en mere rimelig og passende fordeling af merværdien i hele sektorens værdikæde og til at overveje interventionsformer på linje med garanterede og vejledende priser for hvilke produktionsomkostningerne bør anvendes som en variabel, for at opnå ovennævnte mål og forbedre fiskernes indtægter; gentager, at medlemsstaterne bør have mulighed for at gribe ind, når der er alvorlige ubalancer i kæden; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger den omstændighed, at småfiskeriet er det svageste segment i værdikæden, og at markedsføringsordninger ofte har tendens til at favorisere købernes interesser frem for fiskernes, som har lille eller ingen indflydelse på prisfastsættelsen, hvilket igen fører til marginale indtægter for de solgte produkter; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer til, at der træffes foranstaltninger på EU- eller medlemsstatsplan med henblik på at forsvare eller skabe oprindelsesmarkeder og dermed slå til lyd for præferentielle korte salgskanaler for traditionelle produkter; understreger vigtigheden af at fremme og forsvare kvaliteten af den fisk, der fanges gennem ikkeindustrielt fiskeri, såsom bl.a. friskhed, sæsonbestemt karakter, kulturarv og bæredygtighed; opfordrer til øget støtte til sådanne produkter på handelsmesser og i små butikker og restauranter under hensyntagen til befolkningens spisevaner som et middel til at maksimere værdien af lokale fiskevarer og fremme lokal udvikling; insisterer på, at der iværksættes salgsfremstød for lokale fiskeriprodukter, der fuldt ud udnytter fusionsmarkedsordningen og den fælles fiskeripolitik; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger nødvendigheden af at fremme produktdiversificering gennem initiativer, der tager sigte på at skabe nye markeder, skabe opmærksomhed omkring mindre kendte spiselige og mindre konsumerede arter for at forbedre småfiskeriets markedsposition, lette efterspørgslen efter produkter, for hvilke forsyningen hen over året kun kan holdes konstant ved hjælp af import, og hjælpe med til at reducere fiskeripresset på overfiskede arter; gentager, at der også er behov for at støtte fremme af produktdiversificering inden for konservesindustrien, nemlig gennem anvendelse af lavt prissatte arter eller mindre konsumerede arter; |
| --- | --- |

9.

| 10. | efterlyser gennemførelse af et uddannelsesprogram for hotel- og restaurationsbranchen (HORECA), der formidler viden om fiskeprodukter og gode praksisser vedrørende beskyttelse af ressourcer, navnlig ved at skabe opmærksomhed om ikke at sælge og ikke forbruge arter i fredningstiden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger betydningen af at gennemføre innovative projekter i detailsektoren og fremhæver samarbejdet med fiskerlaug og småfiskerisammenslutninger, hvorigennem der opretholdes et tæt forhold til den endelige forbruger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer medlemsstaterne og producentorganisationerne til at overveje bedre måder, hvorpå man kan fremme markedsføringen af forarbejdede fiskevarer, herunder konservesprodukter, med større merværdi, i lighed med bestemte landbrugsprodukter, og programmer til at sikre, at EU's fiskevarer promoveres i udlandet, herunder ved at kendskabet til dem udbredes på internationale udstillinger og messer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at sektoren for fisk og skaldyr har meget begrænsede redskaber, som f.eks. mærkning, til rådighed for forbrugerne til at vurdere bæredygtighedskriterier og fremme småfiskerisegmentet og fremme produkter med lav miljøpåvirkning; understreger, at mærkninger, hvor disse findes, kan blive en ulempe for småfiskeriet, da det kan være besværligt at få adgang til nogle af de nødvendige data, eller de kan mangle den finansielle kapacitet til at indlede en certificeringsproces; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påpeger, at der bør foretages en ambitiøs revision af forordningen om fusionsmarkedsordningen for at øge dens bidrag til at sikre sektorens indtægter og stabiliteten på markedet samt fremme markedsføringen af fiskevarer og øge deres merværdi; understreger i den forbindelse betydningen af at skabe certificerede mærker for fisk og skaldyr og mekanismer til mærkning af fiskevarer samt af at øge sporbarheden i forsyningskæden, hvilket igen vil forbedre informationen til forbrugerne, tilskynde dem til at købe fisk og skaldyr af lokal og bæredygtig oprindelse og øge deres bevidsthed om småfiskeriprodukter; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer til, at støtteprogrammer for ikkeindustrielt fiskeri fremmes via EHFAF med henblik på at forbedre forretningsledelse og organisatoriske kapaciteter, nedbringe produktionsomkostningerne, forbedre priserne ved første salg og sikre økonomisk og miljømæssig bæredygtighed, navnlig gennem en mere bæredygtig og moderne flåde; |
| --- | --- |

15.

| 16. | fremhæver de vanskeligheder, som småfiskerisektoren stadig oplever, og som nu er blevet forværret af svingende og stigende priser på brændstof og andre råvarer — en situation, der især påvirker de mindst konkurrencedygtige flådesegmenter, nemlig ikkeindustrielt fiskeri, traditionelt fiskeri og kystfiskeri; |
| --- | --- |

16.

Forbedring af driftsvilkårene og sikring af fremtiden for ikkeindustrielt fiskeri, traditionelt fiskeri og kystfiskeri

| 17. | glæder sig over, at EHFAF giver mulighed for støtte til modernisering, erstatning eller erhvervelse af nyere motorer, der udleder mindre CO2, herunder motorer der bruger nye energieffektive teknologier, og til omstilling af benzinmotorer; mener, at der bør anvendes de højeste eksisterende medfinansieringssatser; advarer om, at mange af disse alternative motoriseringsløsninger endnu ikke er tilstrækkeligt udviklet eller indebærer en betydelig forøgelse af bruttotonnagen, som det er tilfældet med visse elmotorer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at størstedelen af småfiskerisektoren i visse regioner er afhængig af brændstoftilskud; advarer om, at Kommissionens forslag til Rådets direktiv om omstrukturering af EU-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter og elektricitet (COM(2021)0563) ved at ophæve den nuværende obligatoriske fritagelse for fiskerisektoren og indføre en minimumsafgiftssats bringer overlevelsen af hovedparten af småfiskerisegmentet i fare, da de ikke kan foretage lange rejser for at tanke op i havne med lavere priser; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre lige vilkår på internationalt plan og derfor fortsat fritage fiskeindustrien for brændstofbeskatning; understreger, at en eventuel ny tilgang ikke bør resultere i en byrde for småfiskeriet og bør fokusere på alternative løsninger, der gør det muligt for sektoren at kombinere en retfærdig omstilling til de mål, der er fastsat i den grønne pagt, med evnen til at trives økonomisk og garantere anstændige vilkår for dens arbejdstagere; mener i den forbindelse og i betragtning af den nuværende ekstraordinære inflation i brændstofpriserne, at medlemsstaterne kan overveje ekstraordinære foranstaltninger med henblik på at yde støtte til segmentet for småfiskeri, kystfiskeri og traditionelt fiskeri til de forventede stigende produktionsomkostninger, navnlig inden for rammerne af EHFAF og de nationale operationelle programmer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fremhæver de vanskeligheder og de alvorlige negative økonomiske og sociale konsekvenser, som covid-19-krisen har haft for fiskerisektoren, og vigtigheden af, at medlemsstaterne kanaliserer tilgængelige nationale midler og EU-midler derhen, hvis det er nødvendigt, samt at man overvejer ekstraordinære foranstaltninger for at hjælpe fiskere, herunder arbejdstagere, med at overvinde kriser eller markedsforstyrrelser; opfordrer medlemsstaterne til at anvende de ressourcer, der stilles til rådighed gennem krisemekanismerne, til at støtte småfiskeriet; understreger, at sektoren for kystfiskeri af mindre omfang stadig fortsatte med at fungere på trods af krisen og gav EU-borgerne adgang til fisk og skaldyr, navnlig i isolerede kystområder, på øer og i fjernområderne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tildele midler fra genopretnings- og resiliensfonden til investeringer i den ikkeindustrielle kystflåde med det formål at hjælpe fiskere og medhjælpere, der udfører tilknyttet arbejde — hovedsageligt kvinder — såsom vodbindere, medhjælpere på land samt pakkere og arbejdere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer indtrængende Kommissionen til under EHFAF's auspicier at lette specifik støtte til småfiskerisektoren til etablering af lager-, fryse- og køleinfrastruktur og til opretholdelse af kølekæden fra båd til endelig forbruger; mener, at denne støtte er et afgørende element for at gøre det muligt for småfiskerisegmentet at drage fuld fordel af fiskeressourcerne — uden at ødelægge eller udtømme bestandene — samt for at sikre en regelmæssig forsyning og levering af friske produkter af høj kvalitet til offentligheden, HORECA-sektoren og fødevareforarbejdningsindustrien; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mener, at ordentlige oplagringsforhold i havnene kan lette og sikre konserveringen af fisk og hjælpe med at få den bragt i omsætning med henblik på at forbedre rentabiliteten af fisk ved at indvirke indirekte på prisdannelsen; minder i den forbindelse om de muligheder, som gives med forordningen om fusionsmarkedsordningen og af producentorganisationer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at EHFAF og de nye nationale operationelle programmer bør styrke og yde klar støtte til ikkeindustrielt fiskeri med henblik på at bidrage til at sikre bæredygtighed og fremtidig levedygtighed for de utallige kystsamfund, der traditionelt er afhængige af fiskeri, med henblik på at løse de specifikke problemer i dette segment og støtte en lokal, bæredygtig forvaltning af det pågældende fiskeri; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at den støtte, som medlemsstaterne kanaliserer til området, når de gennemfører EHFAF, bør koncentreres om at afhjælpe strukturelle svigt og derved bidrage til at øge indtægterne fra fiskeri, fremme job med rettigheder i sektoren og sikre rimelige priser for producenterne, støtte udviklingen af beslægtede aktiviteter opstrøms og nedstrøms for fiskeriet og bidrage til udvikling og samhørighed i kystregioner inden for rammerne af et bæredygtigt fiskeri og en fremtid for småfiskerisektoren; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at det med henblik på at forbedre gennemførelsesraten for EHFAF-finansiering og sikre, at småfiskeriet har adgang til støtte, er nødvendigt at undersøge og gennemføre foranstaltninger til at strømline procedurerne og dermed mindske bureaukratiet, kompleksiteten og godkendelsestiden i forbindelse med ansøgninger, ændre finansieringsprocessen for modtagelse af støtte og erstatte den med et system med forfinansiering og udnytte fondens finansieringsgrænser fuldt ud; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at EU mangler et redskab til at forstå rækkevidden af EHFF- og EHFAF-investeringer i småfiskerisektoren, antallet af gode praksisser, der finansieres, leveringen af konkrete resultater og hvordan lokale aktionsgrupper inden for fiskeriet arbejder og effektivt gennemfører den fælles fiskeripolitik; opfordrer Kommissionen til at oprette et sådant redskab som et grundlæggende skridt med henblik på at forstå, hvordan man kan opskalere gode praksisser og kopiere sunde fiskemetoder på EU-niveau; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at yde teknisk bistand på lokalt plan for at fremme ikkeindustrielle fiskeres adgang til EU-finansiering og national finansiering; |
| --- | --- |

27.

| 28. | advarer om den høje gennemsnitsalder for den ikkeindustrielle fiskerflåde og understreger i den forbindelse, at der er behov for at gøre fiskeriet i dette segment attraktivt for unge og kvinder; understreger, at det er nødvendigt at forny og ajourføre den ikkeindustrielle fiskerflåde med henblik på at forbedre sikkerheden og levevilkårene om bord, forbedre energieffektiviteten og gøre segmentet mere miljøvenligt, samtidig med at det sikres, at fiskerikapaciteten i den samlede fiskerflåde ikke øges, og at den sociale og økonomiske bæredygtighed i de fiskersamfund, der er afhængige af flåden, forbedres; fremhæver i den forbindelse, at det er nødvendigt at gøre noget ved situationer, hvor fartøjer er blevet forældet, hvilket medfører øgede drifts-, vedligeholdelses- og omstillingsomkostninger (økonomisk og miljømæssigt), hvilket igen bringer de garanterede sikkerhedsforhold under driften i fare; understreger, at bruttotonnagekriterierne for måling af fiskekapacitet — ved også at inkludere rum reserveret til besætningens faciliteter og komfort — kan stå i vejen for en modernisering af fiskerfartøjerne og den meget tiltrængte forbedring af arbejdsforholdene om bord i den ikkeindustrielle flåde; opfordrer i den henseende indtrængende Kommissionen til at gennemgå disse kriterier og andre indbyrdes forbundne bestemmelser for at finde en løsning, der kan afbalancere behovene hos arbejdstagerne i den ikkeindustrielle fiskerisektor med behovet for at sikre, at EU-flådens fiskekapacitet ikke forøges; |
| --- | --- |

28.

| 29. | gentager, at det er nødvendigt at yde støtte til den nødvendige fornyelse og/eller modernisering af flåden for at forbedre sikkerheden, arbejdsvilkårene og aktiviteternes økonomiske og miljømæssige bæredygtighed; understreger imidlertid, at dette udelukkende bør opnås uden forøgelse af fiskerikapaciteten; |
| --- | --- |

29.

| 30. | er af den opfattelse, at hvis man ignorerer behovet for fornyelse af flåden og vedligeholdelse og forbedring af fartøjer, navnlig — men ikke kun — af forældede og ineffektive fartøjer, vil det bringe det ikkeindustrielle fiskeris fremtid i fare, særligt i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | påpeger, at EHFAF giver mulighed for investeringer i sikkerhed, bedre levevilkår og energimæssig ydeevne for fartøjer, hvilket også kan gavne den ikkeindustrielle kystnære og traditionelle flåde, og at den også bør tilbyde finansieringsmuligheder for fornyelse, omstrukturering og ændringer i størrelsen af fartøjer og køb af nye fartøjer i den ikkeindustrielle fiskerflåde — navnlig i de tilfælde, hvor det er fastslået, at denne flåde har en fremskreden gennemsnitsalder og ikke garanterer væsentlige sikkerheds- og driftsbetingelser — samt for forøgelse af maskineffekten, hvor det er behørigt begrundet for at sikre bedre sikkerhedsforhold om bord under driften og ved indsejling og udsejling fra havet, og for at øge den tid, der bruges på havet, forudsat at der ikke sker nogen forøgelse af fiskerikapaciteten, navnlig i regionerne i den yderste periferi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre den fulde indførelse af EU-standarder og -bestemmelser i relation til sikkerhed, arbejdsforhold og levevilkår om bord på fiskerfartøjer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at medlemsstaterne løbende bør arbejde på at vedligeholde og opgradere deres havne for at sikre, at fangsterne kan landes og losses under sikre forhold; |
| --- | --- |

33.

| 34. | fremhæver den socioøkonomiske betydning af fiskerisektoren, herunder segmentet for ikkeindustrielt fiskeri, traditionelt fiskeri og kystfiskeri, med hensyn til beskæftigelse og social samhørighed for regionerne i den yderste periferi, områder, der er kendetegnet ved strukturelle begrænsninger og færre muligheder for økonomisk diversificering; opfordrer derfor til at øge EU's støtte til småfiskerisektoren i disse regioner; |
| --- | --- |

34.

| 35. | noterer sig den støtte, der gives inden for rammerne af EMFAF til fiskerisektoren i regionerne i den yderste periferi, navnlig med henblik på at yde støtte til de ekstra omkostninger, der opstår som følge af den afsides beliggenhed i forbindelse med afsætning af bestemte fiskevarer fra visse regioner i den yderste periferi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peger på de særlige træk ved fiskerisektorens værdikæder i regionerne i den yderste periferi, og fastholder, at der er behov for særlig opmærksomhed på at styrke dem og lette deres adgang til markeder, et mål, der kunne opnås ved ikke kun at genetablere en POSEI-ordning for fiskeri, men også etablere en lignende ordning for transport; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver turistfiskeriets potentiale i disse regioner som et middel til at tiltrække unge til erhvervet og diversificere fiskernes indkomst uden at øge deres fiskeriindsats, idet begrænsningerne for fiskeindsats respekteres og offentlighedens bevidsthed om sektorens traditioner for havkundskab øges; understreger behovet for at sikre en reduktion af bureaukratiet i forbindelse med denne aktivitet og for at yde EU-støtte til disse aktiviteter; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mener, at det ikkeindustrielle fiskeris fremtid kræver, at EU-reguleringer sikrer et lovgivningsmæssigt miljø, der styrker fiskernes position i forsyningskæden og sikrer investeringer i sektorens bæredygtighed, stabilitet og økonomiske konkurrenceevne på lang sigt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at målene for en fiskeripolitik bør omfatte sikring af forsyningen med fisk til offentligheden — som led i at garantere fødevaresikkerhed og suverænitet — udvikling af kystsamfund, samtidig med at det sikres, at fiskeriaktiviteter udvikles inden for økologiske grænser, og at de fiskerirelaterede erhverv fremmes ved at øge deres tiltrækningskræft; fremhæver, at gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik også bør anerkende den socioøkonomiske rolle, som småfiskeriet spiller i fiskersamfund, ved at skabe arbejdspladser og forbedre levevilkårene for fiskere og arbejdstagere, der udfører hjælpefunktioner — normalt kvinder — med forbedring af arbejds-, leve- og sikkerhedsforholdene for besætningen med henblik på at tiltrække unge og opnå et generationsskifte for denne aktivitet inden for en ramme af garanteret bæredygtighed og god ressourcebevarelse; |
| --- | --- |

39.

| 40. | gentager, at virkeligheden for fiskeriet i EU er kompleks og varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat med hensyn til de respektive fiskerflåder, den miljømæssige indvirkning af forskellige flådesegmenter, fangstredskaber, fiskeforekomster og deres bevaringstilstand samt befolkningens forbrugsvaner; fremhæver muligheden for regionalisering af fiskeriforvaltningen, hvor det er relevant, inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik, samtidig med at der sikres lige vilkår for alle fiskere, herunder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationer; bekræfter, at denne store diversitet kræver, at forvaltningen af fiskeriet ledsages af undtagelser, der gør det muligt for medlemsstaterne og regionerne at indføre mere specialiserede forvaltningspraksisser, som tager hensyn til særlige karakteristika, fremmer dialog, inddrager sektoren og kystsamfundene i beslutningsprocessen, i udformningen og gennemførelsen af politikker, og som er baseret på solid videnskabelig viden; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mener derfor, at forvaltningsinitiativer på lokalt plan gennem fælles forvaltning skal tages i betragtning i medlemsstaternes EHFAF-programmer; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger, at den igangværende reform af forordning (EF) nr. 1224/2009 om fiskerikontrol bør respektere de særlige forhold ved det ikkeindustrielle fiskeris aktiviteter og ikke overbelaste det med bureaukrati, især med hensyn til geolokalisering eller elektronisk fremsendelse af fangstdata; opfordrer til en kontrolordning, der er specielt designet og tilpasset til virkeligheden og mangfoldigheden inden for den ikkeindustrielle kystflåde, herunder også for skaldyrsfiskeri eller fiskeri uden fartøj, hvor proportionalitet og graduering er afgørende; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mener, at en diversificering af aktiviteter inden for den bredere bæredygtige blå økonomi er vigtig og involverer kulturel opvurdering af samfundene, fremme af sekundære fiskeriprodukter og af produkter, der til trods for deres potentiale ikke har nogen kommerciel værdi; mener imidlertid, at disse aktiviteter ikke bør forringe fiskeriaktiviteter eller fiskeres historiske ret til havet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mener, at anden økonomisk udnyttelse af det maritime rum ikke bør forringe historiske fiskerirettigheder; mener, at ikkeindustrielt fiskeri bør integreres fuldt ud i den strategiske planlægning af disse politikker; mener, at det samme gør sig gældende for indre farvande, hvor småfiskeriet står over for et stigende antal konflikter vedrørende ressourcer og brug af ferskvand og konkurrerer med industrier, der har en negativ indvirkning på levesteder ved bredden af vandløb og på fiskeressourcer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at de socioøkonomiske og miljømæssige udfordringer, der opstår som følge af forvaltningen af havbeskyttelsesområder, udgør en potentiel løsning til at forene bevarings- og bæredygtighedsmål på den ene side med inddragelsen af småfiskerisektoren i forvaltningsbeslutninger i og omkring havbeskyttelsesområder på den anden; opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle deltagelsesbaserede tilgange til forvaltning af havbeskyttelsesområder baseret på biologiske og socioøkonomiske data, der er udarbejdet, gennemført og revideret i fællesskab med fagfolk inden for havbeskyttelsesområder, berørte interessenter og småfiskerisektoren; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje at udvikle en deltagelsesbaseret forvaltningspraksis for også at finde en balance mellem bæredygtig udvikling af småfiskeriet og, hvor det er relevant, bæredygtig udvikling af ansvarlig turisme; |
| --- | --- |

45.

| 46. | påpeger behovet for økonomisk og social beskyttelse i perioder uden fiskeri og i tilfælde af katastrofer, der hæmmer aktiviteterne; fremhæver, at der er behov for mekanismer, der sikrer lønkompensation for tabt indtjening i sådanne perioder; understreger, at en sådan kompensation bør betragtes som faktisk arbejdstid for så vidt angår fastsættelse af alderspension og andre sociale rettigheder; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mener, at der skal skabes attraktive betingelser for unge og kvinder, hvis vi ønsker et generationsskifte, hvilket betyder, at man skal gøre det mere rentabelt at fiske og samtidig sikre indkomststabilitet og anvende princippet om lige løn for arbejde af samme værdi, øge tildelingen af kvoter til småfiskeri i overensstemmelse med videnskabelig rådgivning, sikre uddannelse under forhold, der tager behørigt hensyn til de forskellige fangstmetoder, fiskeredskaber og behov i de enkelte medlemsstater, samt garantere passende arbejdsvilkår og sikkerhed om bord; minder om, at EHFAF yder støtte til uddannelse og faglig udvikling; mener, at uddannelse bør garantere et stærkt praktisk element under hensyntagen til den specifikke virkelighed i den nationale, regionale eller lokale kontekst, hvori den finder sted; er desuden af den opfattelse, at det bør være muligt at kombinere dette med teoretisk uddannelse og samtidig drage fordel af den viden, der er indsamlet hos dem, der har været eller er på havet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer til, at de finansielle og tekniske ressourcer til fiskeriforskningen øges i de enkelte medlemsstater med henblik på at udvikle aktiviteter, der er rettet mod fiskeri og fiskeressourcer, samt øge og forbedre dataindsamlingen og vurderingen af ressourcernes tilstand; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer til en forøgelse af de finansielle og tekniske ressourcer til fiskerirelateret videnskabelig forskning og udvikling i EU og i de enkelte medlemsstater; understreger navnlig, at der er behov for at støtte forskningsinstitutter og laboratorier på dette område med materielle og menneskelige ressourcer med henblik på at udvikle aktiviteter, der tager sigte på at fremme ikkeindustrielt fiskeri, kystfiskeri og traditionelt fiskeri, og sikre en bedre forståelse af de forskellige årsager til udtømning af fiskebestande og bevarelse af fiskeressourcer; understreger behovet for at inddrage fiskere og fiskeriorganisationer i videnskabelig overvågning, kortlægning, dataindsamling, forvaltning og kontrolaktiviteter for at drage fuld nytte af deres viden; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at iværksætte en omfattende kortlægningsindsats for hele regionen med henblik på at udvikle et nøjagtigt og fuldstændigt sæt af referencedata om småfiskerisektoren med henblik på at måle de økonomiske og sociale virkninger af småfiskerisektoren både kvantitativt og kvalitativt og anslå værdien af det output, der produceres af småfiskeriet, dets økonomiske betydning for kystsamfundene og dets indvirkning på relaterede sektorer; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte forskning i praksisser, der øger og diversificerer fiskersamfundenes og fiskerisektorens indtægter, herunder småfiskerisektorens; mener, at resultaterne af en sådan forskning bør udbredes i EU med henblik på at kopiere, gennemføre og fremme projekter både på nationalt plan og på EU-plan; |
| --- | --- |

51.

| 52. | fremhæver, at der på trods af forbedringer i datadækningen stadig mangler udtømmende økonomiske, sociale og territoriale statistiske data og indikatorer på europæisk plan om småfiskeri; understreger, at denne mangel på statistikker ikke giver mulighed for en korrekt analyse af segmentet og dermed gør det sværere at gøre en passende lovgivningsmæssig indsats for at tackle de mest kritiske spørgsmål, som småfiskerisektoren står over for; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer medlemsstaterne til at intensivere og forbedre en ordentlig indsamling og opdeling af data om fiskeri og indhente tilstrækkelige statistiske data om fangster og landinger med henblik på bedre ressourcevurdering og -forvaltning, herunder tilknyttede aktiviteter, sociale og økonomiske aspekter og analyser af andre kommercielle anvendelser, navnlig for småfiskeriet og de samfund, der er knyttet til den; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en omfattende og regional kortlægning af de sociale beskyttelsessystemer og den nationale lovgivning, der er indført og tilgængelig for småfiskerisektoren i medlemsstaterne, med henblik på at udpege og fremme de mest vellykkede muligheder, herunder lovgivningsmæssige og institutionelle mekanismer, der sikrer, at småfiskerisektoren deltager fuldt ud i alle aktiviteter i forbindelse med bæredygtig udvikling af sektoren, såsom udvikling af alternative aktiviteter, fælles forvaltning, finansiel støtte, mærkning, sporbarhed og retten til anstændigt arbejde og social beskyttelse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | er af den opfattelse, at medlemsstaterne ved gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik skal sikre, at gennemførelsen af de nødvendige miljømål går hånd i hånd med fastlæggelsen af sociale og økonomiske mål, og at Kommissionen og medlemsstaterne bør tage hensyn til deres indbyrdes afhængighed, både når de gennemfører lovgivning, og når de udformer fremtidige lovgivningsinitiativer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at producentorganisationer kan spille en central rolle i forvaltningen af markedsføringsstrukturerne for småfiskeriprodukter, i at forbedre markedsadgangen for småfiskeriprodukter og øge tilgængeligheden af lokale fødevarer i kystsamfundene; understreger navnlig, at disse forstærkende og salgsfremmende aktiviteter vil bidrage til at sætte småfiskerisektoren i en bedre position til at forhandle priser og fremme en sund konkurrence inden for sektorerne og en mere effektiv anvendelse af deres egne strukturer og ressourcer gennem en kollektiv indsats; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at det er af afgørende betydning, at småfiskerisektoren har en stærkere dedikeret organisatorisk kapacitet med henblik på at styrke dens position i værdikæden; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at øge de ikkeindustrielle fiskeres forhandlingsposition og til at støtte, tilskynde til og lette oprettelsen af producentorganisationer, -sammenslutninger og -kooperativer for dette segment som et vigtigt redskab til at forbedre deres styrke i forsyningskæden og øge deres forhandlingsposition over for andre markedsaktører med henblik på at sikre gode fortjenstmargener og forvalte deres fiskeriaktiviteter bedre; |
| --- | --- |

57.

| 58. | insisterer på, at sammenslutninger såsom laug skal anerkendes og være berettiget til at modtage økonomisk støtte på lige fod med producentorganisationer; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til, især inden for rammerne af reformen af fusionsmarkedsordningen, at tage initiativer vedrørende denne sag for at fjerne enhver forskelsbehandling mellem laug og producentorganisationer; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at følge op på forordningen om fusionsmarkedsordningen ved at udarbejde regionale planer for producentorganisationer i småfiskerisektoren med henblik på at øge småfiskerisektorens rentabilitet og forbedre kvaliteten og sporbarheden af dens produkter; |
| --- | --- |

59.

| 60. | understreger vigtigheden af at inddrage ikke industrielle fiskere i beslutningstagningsprocesserne på EU-plan, nationalt og lokalt plan og opfordrer Rådet og medlemsstaterne til at forbedre gennemsigtigheden i beslutningsprocessen vedrørende småfiskeri for at sikre ansvarligheden; opfordrer til, at sammenslutninger af ikkeindustrielle fiskere sættes i stand til at dele ansvar og beslutningsbeføjelser i forbindelse med udarbejdelse og gennemførelse af fælles forvaltningsplaner med nationale myndigheder i fælles forvaltningskomitéer; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger, at bæredygtigheden i småfiskerisektoren i høj grad afhænger af sikker adgang til ressourcer og fangstområder på den ene side og værdiskabende markeder på den anden; opfordrer i den forbindelse til en differentieret tilgang til forvaltningen af småfiskeri, som omfatter prioriteret adgang til kystfiskeriområder; |
| --- | --- |

61.

| 62. | der henviser til, at fælles forvaltning er et væsentligt redskab for småfiskerisektoren, som gør det muligt at optimere håndteringen af fiskeressourcerne ved hjælp af en omfattende tilgang, der tager højde for alle aspekter af bæredygtighed, både miljømæssigt, socialt og økonomisk, og som indebærer aktiv deltagelse og involvering af både forvaltningen og fiskerisektoren, det videnskabelige samfund og civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

62.

| 63. | fremhæver fiskeriets lave miljøpåvirkning og dets produktion af sunde fødevarer, da det ikke involverer kunstig fodring, antibiotika, gødning eller kemiske pesticider; |
| --- | --- |

63.

| 64. | understreger, at der ikke må skabes en kunstig konflikt mellem industrielle og ikkeindustrielle fiskere; mener, at industrielle og ikkeindustrielle fiskere ikke er i konkurrence med hinanden, eftersom de for det meste fisker efter forskellige arter i overvejende forskellige fiskeriområder; bemærker, at de såkaldte industrielle fiskerivirksomheder også er familievirksomheder, der har eksisteret i generationer og er dybt rodfæstet i og forbundet med lokale fiskersamfund; |
| --- | --- |

64.

| 65. | påpeger, at udråbelsen af 2022 som det internationale år for traditionelt fiskeri og akvakultur er en enestående mulighed for at henlede global opmærksomhed på det arbejde, som denne del af fiskerflåden udfører til fordel for fødevaresikkerhed og bæredygtig brug af naturressourcer, samt for at sikre, at traditionelt fiskeri opnår synlighed og inddrages mere aktivt i beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mener, at forbedret selektivitet og en omstilling til fisketeknikker med lav miljøpåvirkning er afgørende for småfiskeriets overlevelse og fremgang; |
| --- | --- |

66.

| 67. | understreger, at offentlige institutioner bør fremme adgang til finansiering for flådens svageste segmenter for at fremme værdikæder og forhindre markedssvigt; opfordrer i den henseende Kommissionen og medlemsstaterne til at oprette lovgivningsinitiativer til at fremme adgangen til formel finansiering for småfiskerisektoren; understreger, at dette bør omfatte: adgang til både formel kredit til kapitaludgifter og finansiering til fiskeaktiviteter, udvikling af faciliteter og finansielle produkter inden for investering på mellemlang og lang sigt i partnerskab med finansielle institutioner og anvendelse af formelle finansieringsordninger såsom produktionskontrakter eller opbevaringskvitteringer — med deltagelse af fiskere, handlende og offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

67.

| 68. | fremhæver, at maritim fysisk planlægning er afgørende for at sikre at alle interessenter deltager i beslutninger, som vedrører anvendelse og beskyttelse af havmiljøet; peger på, at maritim fysisk planlægning er et afgørende redskab til at sikre, at ikkeindustrielle fiskere deltager i beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | understreger, at de gentagne nedskæringer i EU-støtten til sektoren, der er fastsat i flere på hinanden følgende flerårige finansielle rammer, og navnlig reduktionen af bevillinger til EFF/EHFAF og fusionsmarkedsordningen, er en af de faktorer, der har medvirket til at forværre situationen i sektoren; gentager derfor, at det er nødvendigt, at EU's økonomiske støtte til fiskerisektoren intensiveres betydeligt; |
| --- | --- |

69.

| 70. | anser FAO's frivillige retningslinjer for sikring af bæredygtigt ikkeindustrielt fiskeri i forbindelse med fødevaresikkerhed og fattigdomsbekæmpelse for at være et værdifuldt bidrag til fastlæggelsen af en ramme til at sikre, maksimere og fremme ikkeindustrielt fiskeri som led i en fiskeriforvaltningspolitik; |
| --- | --- |

70.

| 71. | opfordrer alle medlemsstater til at styrke den rolle, som kvinders arbejde udfylder i fiskerisektoren, gennem særlige projekter, og til at garantere fuld juridisk anerkendelse af kvindens rolle som »medhjælpere« og medarbejdersker i familiedrevne fiskerivirksomheder for at sikre større arbejdsrelaterede garantier, indtægter fremover og sociale sikringsydelser; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mener, at det er hensigtsmæssigt at styrke samarbejdet med henblik på at anerkende grundlæggende erhvervsuddannelse, der udbydes af skoler eller uddannelsesinstitutioner, som er anerkendt af de nationale uddannelsessystemer i de enkelte medlemsstater eller tredjelande, og som er internationalt anerkendte; |
| --- | --- |

72.

| 73. | mener, at opbygning af enhedspunkter mellem de forskellige organisationer, der repræsenterer sektoren, ville være et vigtigt element med hensyn til at forsvare dens krav og sikre, at den tages behørigt i betragtning ved fastlæggelse af fiskeriforvaltningspolitikker og politikker vedrørende udnyttelse af det maritime rum; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer Kommissionen til at fremme gennemførelsen af projekter inden for rammerne af samhørighedspolitikken, som bidrager til beskyttelse af kyst- og øområder som integrerede dele af den fiskerrelaterede og maritime kulturarv; |
| --- | --- |

74.

| 75. | understreger, at småfiskerisektoren, mere end resten af flådesegmenterne, kan komme til at bære byrden af indvirkningen af det voksende behov for vedvarende energikilder til at opfylde de mål, der er fastsat i EU's grønne pagt; understreger, at småfiskeriet vil blive særlig berørt, hvis der sker en forskydning som følge af det stigende antal havvindmølleparker i kystfiskeriområderne, da fiskerne måske ikke har mulighed for at flytte til fangstområder længere væk eller til at ændre deres fangstmetoder; opfordrer i den forbindelse til en passende maritim fysisk planlægning med henblik på at sikre alle sektorers interesser og til en rimelig kompensation til ikkeindustrielle fiskere som en sidste udvej; |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger de muligheder, der følger af mulige synergier mellem småfiskerisektoren og andre sektorer og navnlig med kystturisme, der har de samme aktiver og infrastrukturer som småfiskerisektoren; understreger, at sådanne synergier vil muliggøre diversificering i den lokale økonomi, skabe flere job og højere indkomst til familierne og bidrage til at stabilisere den faldende rentabilitet og beskæftigelse i fiskerisektoren; opfordrer i den forbindelse til en klar definition af fisketurisme, der giver mulighed for at gøre den til en reguleret aktivitet og samtidig giver professionelle småfiskere mulighed for fuldt ud at udnytte de muligheder, som synergier med den blå økonomi byder på; |
| --- | --- |

76.

| 77. | fremhæver, at kvinder fortsat er underrepræsenteret i småfiskerisektoren; understreger, at kvinder på trods af dette altid har spillet en aktiv, om end ofte usynlig, rolle i småfiskerisektoren; understreger, at denne »usynlighed« har kulturelle årsager, men også skyldes manglen på officielle statistiske data om kvinders beskæftigelse i småfiskerisektoren; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte projekter, der har til formål at indsamle oplysninger om kvinders beskæftigelse og gøre det muligt for kvinder at komme ind i småfiskerisektoren og indtage en central rolle i den; |
| --- | --- |

77.

| 78. | mener, at sikring af et tilgængeligt arbejdsmiljø, herunder inden for fiskerisektoren, med henblik på at reintegrere både aktive og tidligere fiskere og andre arbejdstagere i fiskerisektoren, som lider af fysiske eller mentale handicap, på arbejdsmarkedet, vil føre til større social inklusion og bidrage til at skabe flere incitamenter til indkomstskabelse i fiskerisektoren og fiskerisamfundene; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  Maritime economic paper No 08/2020, »The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results«, Europe-Kommissionen, Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri, 9. marts 2021.

(2)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22.

(3)  EUT L 354 af 28.12.2013, s. 1.

(4)  EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135.

(5)  EUT C 474 af 24.11.2021, s. 218.

(6)  EUT L 247 af 13.7.2021, s. 1.

(7)  EUT L 149 af 20.5.2014, s. 1.

(8)  EUT C 184 af 5.5.2022, s. 2.

(9)  »The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 19-06)«, European Commission, Det Fælles Forskningscenter, Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, 20. august 2019: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/ca63ab82-c3bf-11e9-9d01-01aa75ed71a1

(10)  »Social data in the EU fisheries sector«, Europa-Kommissionen, Det Fælles Forskningscenter, Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, 26. september 2019: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/fd0f6774-e0dd-11e9-9c4e-01aa75ed71a1

(11)  »The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet (STECF 21-08)«, Europa-Kommissionen, Det Fælles Forskningscenter, Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, 8. december 2021: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/77fb8e7b-58a7-11ec-91ac-01aa75ed71a1/

(12)  »Social dimension of the CFP (STECF 20-14)«, Europa-Kommissionen, Det Fælles Forskningscenter, Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri, 10. december 2020: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2672864/STECF+20-14+-+Social%20+dimension+CFP.pdf/a68c6c42-6b64-41fc-b5a0-b724c71aa78e

(13)  Pascual-Fernández, J.J., Pita, C. and Bavinck, M. (eds), Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance, MARE Publication Series, Vol. 23, Springer, Cham, Switzerland, 2020.

(14)  https://www.actu-environnement.com/media/pdf/news-28756-declaration-malte-surpeche-mediterranee.pdf

(15)  EMFF implementation report 2020, Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Maritime Anliggender og Fiskeri, støtteenheden for overvågning og evaluering af fiskeri og akvakultur, september 2021: https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/system/files/2021-09/emff-implementation-report-2020_en.pdf

(16)  Martini, R. and Innes, J., »Relative Effects of Fisheries Support Policies«, OECD Food, Agriculture and Fisheries Papers, No. 115, OECD Publishing, Paris, 2018: https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/relative-effects-of-fisheries-support-policies_bd9b0dc3-en

(17)  Said, A. et al., »Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?«, Marine Policy, Vol. 118, 2020: https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0308597X20302475

(18)  Smith, H. and Basurto, X., ‘Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review’, Frontiers in Marine Science, Vol. 6, 2019: https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fmars.2019.00236/full

(19)  Studie — »Small-scale Fisheries and »Blue Growth« in the EU«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 18. marts 2017: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/573450/IPOL_STU(2017)573450_EN.pdf

(20)  Studie — »Workshop on electronic technologies for fisheries — Part III: Systems adapted for small-scale vessels«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 30. juli 2021: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690863/IPOL_STU(2021)690863_EN.pdf

(21)  Studie — »Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Unionens Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 7. juli 2021: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690880/IPOL_STU(2021)690880_EN.pdf

(22)  EUT C 419 af 16.12.2015, s. 167.

(23)  EUT C 58 af 15.2.2018, s. 82.

(24)  EUT C 334 af 19.9.2018, s. 20.

(25)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 18.

(26)  EUT C 117 af 11.3.2022, s. 67.

(27)  Kommissionens meddelelse af 9. juni 2021 med titlen »Mod et mere bæredygtigt fiskeri i EU: status og retningslinjer for 2022« (COM(2021)0279).

(28)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/FISH_FLEET_ALT__custom_1479572/default/table?lang=en

(29)  https://ec.europa.eu/fisheries/facts_figures_en?qt-facts_and_figures=2

(30)  Se s. 8 i Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 17. januar 2023

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/167

---

P9_TA(2023)0005

Ændringer til Parlamentets forretningsorden vedrørende artikel 7 om beskyttelse af privilegier og immuniteter og artikel 9 om procedurer vedrørende immunitet

Europa-Parlamentets afgørelse af 17. januar 2023 om ændringer til Parlamentets forretningsorden vedrørende artikel 7 om beskyttelse af privilegier og immuniteter og artikel 9 om procedurer vedrørende immunitet (2022/2210(REG))

(2023/C 214/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til formandens skrivelse af 9. november og den 16. december 2022, |
| --- | --- |

—

der henviser til formandens skrivelse af 9. november og den 16. december 2022,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 236 og 237, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 236 og 237,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0001/2023), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0001/2023),

| 1. | vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vedtager, at disse ændringer træder i kraft den første dag efter deres vedtagelse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

3.

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 7 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I tilfælde, hvor det hævdes, at et medlems eller tidligere medlems privilegier og immuniteter er blevet krænket eller forventes at blive krænket af en medlemsstats myndigheder, kan Parlamentet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, anmodes om at træffe afgørelse om, hvorvidt der rent faktisk er sket eller kan forventes at ske en krænkelse af disse privilegier og immuniteter. | 1.   I tilfælde, hvor det hævdes, at et medlems eller tidligere medlems privilegier og immuniteter er blevet krænket eller forventes at blive krænket af en medlemsstats myndigheder
  eller af Den Europæiske Anklagemyndighed
  , kan Parlamentet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, anmodes om at træffe afgørelse om, hvorvidt der rent faktisk er sket eller kan forventes at ske en krænkelse af disse privilegier og immuniteter. |

Gældende ordlyd

Ændring

1.   I tilfælde, hvor det hævdes, at et medlems eller tidligere medlems privilegier og immuniteter er blevet krænket eller forventes at blive krænket af en medlemsstats myndigheder, kan Parlamentet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, anmodes om at træffe afgørelse om, hvorvidt der rent faktisk er sket eller kan forventes at ske en krænkelse af disse privilegier og immuniteter.

1.   I tilfælde, hvor det hævdes, at et medlems eller tidligere medlems privilegier og immuniteter er blevet krænket eller forventes at blive krænket af en medlemsstats myndigheder
  eller af Den Europæiske Anklagemyndighed
  , kan Parlamentet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, anmodes om at træffe afgørelse om, hvorvidt der rent faktisk er sket eller kan forventes at ske en krænkelse af disse privilegier og immuniteter.

Ændring 2

Ændring 2

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 9 — stk. 1

Artikel 9 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Enhver anmodning til formanden fra en kompetent myndighed i en medlemsstat om ophævelse af et medlems immunitet eller fra et medlem eller tidligere medlem om beskyttelse af privilegier og immuniteter meddeles på plenarmødet og henvises til det kompetente udvalg. | 1.   Enhver anmodning til formanden fra en kompetent myndighed i en medlemsstat
  eller fra den europæiske chefanklager
  om ophævelse af et medlems immunitet eller fra et medlem eller tidligere medlem om beskyttelse af privilegier og immuniteter meddeles på plenarmødet og henvises til det kompetente udvalg. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   Enhver anmodning til formanden fra en kompetent myndighed i en medlemsstat om ophævelse af et medlems immunitet eller fra et medlem eller tidligere medlem om beskyttelse af privilegier og immuniteter meddeles på plenarmødet og henvises til det kompetente udvalg.

1.   Enhver anmodning til formanden fra en kompetent myndighed i en medlemsstat
  eller fra den europæiske chefanklager
  om ophævelse af et medlems immunitet eller fra et medlem eller tidligere medlem om beskyttelse af privilegier og immuniteter meddeles på plenarmødet og henvises til det kompetente udvalg.

Ændring 3

Ændring 3

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 9 — stk. 5

Artikel 9 — stk. 5

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Udvalget kan anmode den berørte myndighed om enhver oplysning eller præcisering, som det finder nødvendig for at kunne tage stilling til, hvorvidt immuniteten bør ophæves eller beskyttes. | 5.   Udvalget kan anmode myndigheden i 
  den berørte medlemsstat
  eller alt
  efter omstændighederne den europæiske chefanklager
  om enhver oplysning eller præcisering, som det finder nødvendig for at kunne tage stilling til, hvorvidt immuniteten bør ophæves eller beskyttes. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

5.   Udvalget kan anmode den berørte myndighed om enhver oplysning eller præcisering, som det finder nødvendig for at kunne tage stilling til, hvorvidt immuniteten bør ophæves eller beskyttes.

5.   Udvalget kan anmode myndigheden i 
  den berørte medlemsstat
  eller alt
  efter omstændighederne den europæiske chefanklager
  om enhver oplysning eller præcisering, som det finder nødvendig for at kunne tage stilling til, hvorvidt immuniteten bør ophæves eller beskyttes.

Ændring 4

Ændring 4

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 9 — stk. 8

Artikel 9 — stk. 8

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Udvalget kan afgive en begrundet udtalelse om den pågældende myndigheds kompetence og om, hvorvidt anmodningen kan tages under behandling, men udtaler sig under ingen omstændigheder om skyldspørgsmålet eller om det hensigtsmæssige i en strafferetlig forfølgelse på grundlag af de udtalelser eller handlinger, som medlemmet tillægges, selv ikke i tilfælde, hvor udvalget gennem prøvelsen af anmodningen opnår grundigt kendskab til selve sagen. | 8.   Udvalget kan afgive en begrundet udtalelse om kompetencen hos myndigheden
  i den pågældende medlemsstat eller alt efter omstændighederne den europæiske chefanklager
  og om, hvorvidt anmodningen kan tages under behandling, men udtaler sig under ingen omstændigheder om skyldspørgsmålet eller om det hensigtsmæssige i en strafferetlig forfølgelse på grundlag af de udtalelser eller handlinger, som medlemmet tillægges, selv ikke i tilfælde, hvor udvalget gennem prøvelsen af anmodningen opnår grundigt kendskab til selve sagen. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

8.   Udvalget kan afgive en begrundet udtalelse om den pågældende myndigheds kompetence og om, hvorvidt anmodningen kan tages under behandling, men udtaler sig under ingen omstændigheder om skyldspørgsmålet eller om det hensigtsmæssige i en strafferetlig forfølgelse på grundlag af de udtalelser eller handlinger, som medlemmet tillægges, selv ikke i tilfælde, hvor udvalget gennem prøvelsen af anmodningen opnår grundigt kendskab til selve sagen.

8.   Udvalget kan afgive en begrundet udtalelse om kompetencen hos myndigheden
  i den pågældende medlemsstat eller alt efter omstændighederne den europæiske chefanklager
  og om, hvorvidt anmodningen kan tages under behandling, men udtaler sig under ingen omstændigheder om skyldspørgsmålet eller om det hensigtsmæssige i en strafferetlig forfølgelse på grundlag af de udtalelser eller handlinger, som medlemmet tillægges, selv ikke i tilfælde, hvor udvalget gennem prøvelsen af anmodningen opnår grundigt kendskab til selve sagen.

Ændring 5

Ændring 5

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 9 — stk. 10

Artikel 9 — stk. 10

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 10.   Formanden meddeler straks Parlamentets afgørelse til det pågældende medlem og til den pågældende medlemsstats kompetente myndighed og anmoder om at blive holdt underrettet om enhver udvikling og om, hvilke retsafgørelser der træffes, i sagen. Så snart formanden har modtaget disse oplysninger, giver formanden på den made, formanden finder mest hensigtsmæssig, Parlamentet meddelelse herom, om nødvendigt efter at have hørt det kompetente udvalg. | 10.   Formanden meddeler straks Parlamentets afgørelse til det pågældende medlem og til den pågældende medlemsstats kompetente myndighed eller
  alt efter omstændighederne den europæiske chefanklager
  og anmoder om at blive holdt underrettet om enhver udvikling og om, hvilke retsafgørelser der træffes, i sagen. Så snart formanden har modtaget disse oplysninger, giver formanden på den made, formanden finder mest hensigtsmæssig, Parlamentet meddelelse herom, om nødvendigt efter at have hørt det kompetente udvalg. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

10.   Formanden meddeler straks Parlamentets afgørelse til det pågældende medlem og til den pågældende medlemsstats kompetente myndighed og anmoder om at blive holdt underrettet om enhver udvikling og om, hvilke retsafgørelser der træffes, i sagen. Så snart formanden har modtaget disse oplysninger, giver formanden på den made, formanden finder mest hensigtsmæssig, Parlamentet meddelelse herom, om nødvendigt efter at have hørt det kompetente udvalg.

10.   Formanden meddeler straks Parlamentets afgørelse til det pågældende medlem og til den pågældende medlemsstats kompetente myndighed eller
  alt efter omstændighederne den europæiske chefanklager
  og anmoder om at blive holdt underrettet om enhver udvikling og om, hvilke retsafgørelser der træffes, i sagen. Så snart formanden har modtaget disse oplysninger, giver formanden på den made, formanden finder mest hensigtsmæssig, Parlamentet meddelelse herom, om nødvendigt efter at have hørt det kompetente udvalg.

Ændring 6

Ændring 6

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 9 — stk. 12

Artikel 9 — stk. 12

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 12.   Parlamentet behandler kun anmodninger om ophævelse af et medlems immunitet, som er blevet fremsendt til det af medlemsstaternes dømmende myndigheder eller faste repræsentationer. | 12.   Parlamentet behandler kun anmodninger om ophævelse af et medlems immunitet, som er blevet fremsendt til det af medlemsstaternes dømmende myndigheder eller faste repræsentationer
  eller alt efter omstændighederne den europæiske chefanklager. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

12.   Parlamentet behandler kun anmodninger om ophævelse af et medlems immunitet, som er blevet fremsendt til det af medlemsstaternes dømmende myndigheder eller faste repræsentationer.

12.   Parlamentet behandler kun anmodninger om ophævelse af et medlems immunitet, som er blevet fremsendt til det af medlemsstaternes dømmende myndigheder eller faste repræsentationer
  eller alt efter omstændighederne den europæiske chefanklager.

Ændring 7

Ændring 7

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 9 — stk. 14

Artikel 9 — stk. 14

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 14.   Enhver forespørgsel fra en kompetent myndighed om rækkevidden af medlemmernes privilegier eller immuniteter behandles i overensstemmelse med ovennævnte regler. | 14.   Enhver forespørgsel fra en
  medlemsstats
  kompetente myndighed
  eller alt efter omstændighederne Den Europæiske Anklagemyndighed
  om rækkevidden af medlemmernes privilegier eller immuniteter behandles i overensstemmelse med ovennævnte regler. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

14.   Enhver forespørgsel fra en kompetent myndighed om rækkevidden af medlemmernes privilegier eller immuniteter behandles i overensstemmelse med ovennævnte regler.

14.   Enhver forespørgsel fra en
  medlemsstats
  kompetente myndighed
  eller alt efter omstændighederne Den Europæiske Anklagemyndighed
  om rækkevidden af medlemmernes privilegier eller immuniteter behandles i overensstemmelse med ovennævnte regler.

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 17. januar 2023

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/170

---

P9_TA(2023)0001

Aftale mellem EU og New Zealand: Udveksling af personoplysninger mellem Europol og New Zealand

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2023 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union på den ene side og New Zealand på den anden side om udveksling af personoplysninger mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og New Zealands kompetente myndigheder for bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme (10092/2022 — C9-0288/2022 — 2022/0157(NLE))

(Godkendelse)

(2023/C 0/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10092/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (10092/2022),

| — | der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union på den ene side og New Zealand på den anden side om udveksling af personoplysninger mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og New Zealands kompetente myndigheder for bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme (9269/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale mellem Den Europæiske Union på den ene side og New Zealand på den anden side om udveksling af personoplysninger mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og New Zealands kompetente myndigheder for bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme (9269/2022),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 16, stk. 2, artikel 88, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0288/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 16, stk. 2, artikel 88, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0288/2022),

| — | der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2020 (1) om indgåelse af en aftale, som er under forhandling, mellem Den Europæiske Union og New Zealand om udveksling af personoplysninger mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og New Zealands kompetente myndigheder for bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin ikke-lovgivningsmæssige beslutning af 10. juli 2020 (1) om indgåelse af en aftale, som er under forhandling, mellem Den Europæiske Union og New Zealand om udveksling af personoplysninger mellem Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og New Zealands kompetente myndigheder for bekæmpelse af grov kriminalitet og terrorisme,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0003/2023),

1.

godkender indgåelsen af aftalen;

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og New Zealands regering og parlament.

---

(1)  EUT C 371 af 15.9.2021, s. 71.

1

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/171 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/171

---

P9_TA(2023)0002

Konventionen om IT-kriminalitet: anden tillægsprotokol vedrørende forstærket samarbejde og videregivelse af elektronisk bevismateriale

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2023 om udkast til Rådets afgørelse om bemyndigelse af medlemsstaterne til i Den Europæiske Unions interesse at ratificere anden tillægsprotokol til konventionen om IT-kriminalitet vedrørende forstærket samarbejde og videregivelse af elektronisk bevismateriale (06438/2022 — C9-0146/2022 — 2021/0383(NLE))

(Godkendelse)

(2023/C 0/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06438/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (06438/2022),

| — | der henviser til udkast til anden tillægsprotokol til konventionen om IT-kriminalitet vedrørende forstærket samarbejde og videregivelse af elektronisk bevismateriale (14898/2021) |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til anden tillægsprotokol til konventionen om IT-kriminalitet vedrørende forstærket samarbejde og videregivelse af elektronisk bevismateriale (14898/2021)

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 16, artikel 82, stk. 1, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0146/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 16, artikel 82, stk. 1, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), nr. v), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0146/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0002/2023), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0002/2023),

1.

godkender udkastet til Rådets afgørelse;

2.

pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Europarådet.

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/172 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/172

---

P9_TA(2023)0003

Overførsel af affald

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 17. januar 2023 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om overførsel af affald og om ændring af forordning (EU) nr. 1257/2013 og (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 — C9-0426/2021 — 2021/0367(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2023/C 0/18)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Der bør fastsættes regler på EU-niveau for at beskytte miljøet og menneskers sundhed mod de skadelige virkninger, som overførsel af affald kan medføre. Disse regler bør også bidrage til at lette en miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald i overensstemmelse med affaldshierarkiet, der er fastsat ved artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (31), mindske de samlede virkninger af ressourceanvendelse og forbedre effektiviteten af en sådan anvendelse, hvilket er afgørende for omstillingen til en cirkulær økonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Der bør fastsættes regler på EU-niveau for at beskytte miljøet og menneskers sundhed mod de skadelige virkninger, som overførsel af affald kan medføre. Disse regler bør også bidrage til at lette en miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald i overensstemmelse med affaldshierarkiet, der er fastsat ved artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (31), mindske de samlede virkninger af ressourceanvendelse og forbedre effektiviteten af en sådan anvendelse, hvilket er afgørende for omstillingen til en cirkulær økonomi.

| (1) | Der bør fastsættes regler på EU-niveau for at beskytte miljøet og menneskers sundhed mod de skadelige virkninger, som overførsel af affald kan medføre. Disse regler bør også bidrage til at lette en miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald i overensstemmelse med affaldshierarkiet, der er fastsat ved artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (31), mindske de samlede virkninger af ressourceanvendelse og forbedre effektiviteten af en sådan anvendelse, hvilket er afgørende for omstillingen til en cirkulær økonomi
  og for at opnå klimaneutralitet senest i 2050. I denne forbindelse bør affaldshåndtering betragtes som et trin i produktets livscyklus, der spænder fra produktion til sekundære råmaterialer, for hvilke bæredygtige innovative teknikker, der har til formål at forbedre materialenyttiggørelse, energieffektivitet og affaldshåndteringens samlede bidrag til dekarbonisering, bør prioriteres. |
| --- | --- |

(1)

Der bør fastsættes regler på EU-niveau for at beskytte miljøet og menneskers sundhed mod de skadelige virkninger, som overførsel af affald kan medføre. Disse regler bør også bidrage til at lette en miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald i overensstemmelse med affaldshierarkiet, der er fastsat ved artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (31), mindske de samlede virkninger af ressourceanvendelse og forbedre effektiviteten af en sådan anvendelse, hvilket er afgørende for omstillingen til en cirkulær økonomi
  og for at opnå klimaneutralitet senest i 2050. I denne forbindelse bør affaldshåndtering betragtes som et trin i produktets livscyklus, der spænder fra produktion til sekundære råmaterialer, for hvilke bæredygtige innovative teknikker, der har til formål at forbedre materialenyttiggørelse, energieffektivitet og affaldshåndteringens samlede bidrag til dekarbonisering, bør prioriteres.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Behandling og bortskaffelse af affald kan, hvis dette ikke sker korrekt, have forskellige negative indvirkninger på miljøet og på menneskers livskvalitet, og nogle af dem er vanskelige at afbøde. Der skal derfor stilles mere information til rådighed online om de forskellige affaldshåndteringsoperationer, som udføres, med hensyn til mængder, typer, ruter og bestemmelsessteder samt om kontrol og overvågning af affaldshåndteringsaktiviteter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Behandling og bortskaffelse af affald kan, hvis dette ikke sker korrekt, have forskellige negative indvirkninger på miljøet og på menneskers livskvalitet, og nogle af dem er vanskelige at afbøde. Der skal derfor stilles mere information til rådighed online om de forskellige affaldshåndteringsoperationer, som udføres, med hensyn til mængder, typer, ruter og bestemmelsessteder samt om kontrol og overvågning af affaldshåndteringsaktiviteter.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | Fremskridt med hensyn til at forbedre affaldshåndteringens effektivitet bør ledsages af foranstaltninger til reduktion af affaldsproduktionen, navnlig med hensyn til affald, der produceres tidligt i produktions- og forbrugskæden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1b)

Fremskridt med hensyn til at forbedre affaldshåndteringens effektivitet bør ledsages af foranstaltninger til reduktion af affaldsproduktionen, navnlig med hensyn til affald, der produceres tidligt i produktions- og forbrugskæden.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Den europæiske grønne pagt (34) indeholder en ambitiøs køreplan med sigte på at omdanne Unionen til en bæredygtig, ressourceeffektiv og klimaneutral økonomi. Heri opfordres Kommissionen til at revidere de EU-regler om overførsel af affald, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1013/2006. I den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (35), der blev vedtaget i marts 2020, understreges endvidere behovet for en indsats for at sikre, at overførsel af affald bestemt til genbrug og genanvendelse i Unionen fremmes, at Unionen ikke eksporterer sine affaldsproblemer til tredjelande, og at ulovlige overførsler af affald bekæmpes bedre. Ud over de miljømæssige og sociale fordele kan dette også medvirke til, at Unionen mindsker sin strategiske afhængighed af råmaterialer. Både Rådet (36) og Europa-Parlamentet (37) har ligeledes opfordret til at revidere de nugældende EU-regler om overførsel af affald, som er fastsat ved forordning (EF) nr. 1013/2006. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Den europæiske grønne pagt (34) indeholder en ambitiøs køreplan med sigte på at omdanne Unionen til en bæredygtig, ressourceeffektiv og klimaneutral økonomi. Heri opfordres Kommissionen til at revidere de EU-regler om overførsel af affald, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1013/2006. I den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (35), der blev vedtaget i marts 2020, understreges endvidere behovet for en indsats for at sikre, at overførsel af affald bestemt til genbrug og genanvendelse i Unionen fremmes, at Unionen ikke eksporterer sine affaldsproblemer til tredjelande, og at ulovlige overførsler af affald bekæmpes bedre. Ud over de miljømæssige og sociale fordele kan dette også medvirke til, at Unionen mindsker sin strategiske afhængighed af råmaterialer. Både Rådet (36) og Europa-Parlamentet (37) har ligeledes opfordret til at revidere de nugældende EU-regler om overførsel af affald, som er fastsat ved forordning (EF) nr. 1013/2006.

| (3) | Den europæiske grønne pagt (34) indeholder en ambitiøs køreplan med sigte på at omdanne Unionen til en bæredygtig, ressourceeffektiv og klimaneutral økonomi. Heri opfordres Kommissionen til at revidere de EU-regler om overførsel af affald, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1013/2006. I den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (35), der blev vedtaget i marts 2020, understreges endvidere behovet for en indsats for at sikre, at overførsel af affald bestemt til genbrug og genanvendelse i Unionen fremmes, at Unionen ikke eksporterer sine affaldsproblemer til tredjelande, og at ulovlige overførsler af affald bekæmpes bedre. Ud over de miljømæssige og sociale fordele kan dette også medvirke til, at Unionen mindsker sin strategiske afhængighed af råmaterialer. 
  Det vil imidlertid kræve en forbedret genanvendelses- og affaldshåndteringskapacitet at beholde mere af det producerede affald i Unionen.
  Både Rådet (36) og Europa-Parlamentet (37) har ligeledes opfordret til at revidere de nugældende EU-regler om overførsel af affald, som er fastsat ved forordning (EF) nr. 1013/2006.
  For at støtte den cirkulære økonomi bør innovative erhvervsinitiativer såsom tilbagetagelse af affald med henblik på genanvendelse, renovering, forskning eller for at forbedre produktdesignet støttes. |
| --- | --- |

(3)

Den europæiske grønne pagt (34) indeholder en ambitiøs køreplan med sigte på at omdanne Unionen til en bæredygtig, ressourceeffektiv og klimaneutral økonomi. Heri opfordres Kommissionen til at revidere de EU-regler om overførsel af affald, der er fastsat ved forordning (EF) nr. 1013/2006. I den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (35), der blev vedtaget i marts 2020, understreges endvidere behovet for en indsats for at sikre, at overførsel af affald bestemt til genbrug og genanvendelse i Unionen fremmes, at Unionen ikke eksporterer sine affaldsproblemer til tredjelande, og at ulovlige overførsler af affald bekæmpes bedre. Ud over de miljømæssige og sociale fordele kan dette også medvirke til, at Unionen mindsker sin strategiske afhængighed af råmaterialer. 
  Det vil imidlertid kræve en forbedret genanvendelses- og affaldshåndteringskapacitet at beholde mere af det producerede affald i Unionen.
  Både Rådet (36) og Europa-Parlamentet (37) har ligeledes opfordret til at revidere de nugældende EU-regler om overførsel af affald, som er fastsat ved forordning (EF) nr. 1013/2006.
  For at støtte den cirkulære økonomi bør innovative erhvervsinitiativer såsom tilbagetagelse af affald med henblik på genanvendelse, renovering, forskning eller for at forbedre produktdesignet støttes.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Unionen indgav i oktober 2020 en anmeldelse vedrørende overførsel af affald inden for Unionen til Baselkonventionens sekretariat i henhold til konventionens artikel 11. I overensstemmelse med denne artikel kan Unionen derfor fastsætte specifikke bestemmelser for overførsler af affald inden for Unionen, som ikke er mindre miljømæssigt forsvarlige end dem, der er fastsat i Baselkonventionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Unionen indgav i oktober 2020 en anmeldelse vedrørende overførsel af affald inden for Unionen til Baselkonventionens sekretariat i henhold til konventionens artikel 11. I overensstemmelse med denne artikel kan Unionen derfor fastsætte specifikke bestemmelser for overførsler af affald inden for Unionen, som ikke er mindre miljømæssigt forsvarlige end dem, der er fastsat i Baselkonventionen.

udgår

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | Forskning og innovation bør være en integreret del af den europæiske affaldshåndteringssektor. Forsknings- og innovationsnetværket for affald bør omfatte industrien, universiteter og andre forskningsinstitutioner. Revisioner af denne forordning og dens relevante tilknyttede retsakter bør derfor tage hensyn til innovation inden for affaldshåndteringsteknikker, hvor sådanne teknikker bidrager til en miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

Forskning og innovation bør være en integreret del af den europæiske affaldshåndteringssektor. Forsknings- og innovationsnetværket for affald bør omfatte industrien, universiteter og andre forskningsinstitutioner. Revisioner af denne forordning og dens relevante tilknyttede retsakter bør derfor tage hensyn til innovation inden for affaldshåndteringsteknikker, hvor sådanne teknikker bidrager til en miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 10 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10b) | For at sikre en reel overgang til en cirkulær økonomi for overførsler af affald fra dets oprindelsessted til det bedste sted for behandling af sådant affald bør der tages hensyn til princippet om nærhed, materialeeffektivitet og behovet for at reducere affaldets miljøaftryk. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10b)

For at sikre en reel overgang til en cirkulær økonomi for overførsler af affald fra dets oprindelsessted til det bedste sted for behandling af sådant affald bør der tages hensyn til princippet om nærhed, materialeeffektivitet og behovet for at reducere affaldets miljøaftryk.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Denne forordning bør skabe retssikkerhed og sikre ensartet anvendelse af EU-lovgivningen på affaldshåndteringsområdet for at lette overholdelsen af de relevante bestemmelser om beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed. Urimelige administrative byrder, navnlig for små og mellemstore virksomheder, bør undgås. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Denne forordning bør skabe retssikkerhed og sikre ensartet anvendelse af EU-lovgivningen på affaldshåndteringsområdet for at lette overholdelsen af de relevante bestemmelser om beskyttelse af miljøet og menneskers sundhed. Urimelige administrative byrder, navnlig for små og mellemstore virksomheder, bør undgås.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 16 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16a) | Det er afgørende, at bilag IIIB løbende ajourføres for at tage højde for innovation inden for affaldshåndteringsteknologier med hensyn til miljømæssigt forsvarlig håndtering samt ændringer i forbrugeradfærd for så vidt angår sortering af affald. Kommissionen bør navnlig vurdere, om der skal tilføjes oplysninger om brugt fodtøj, brugte beklædningsgenstande og andre tekstilprodukter, mineraluld og madrasser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16a)

Det er afgørende, at bilag IIIB løbende ajourføres for at tage højde for innovation inden for affaldshåndteringsteknologier med hensyn til miljømæssigt forsvarlig håndtering samt ændringer i forbrugeradfærd for så vidt angår sortering af affald. Kommissionen bør navnlig vurdere, om der skal tilføjes oplysninger om brugt fodtøj, brugte beklædningsgenstande og andre tekstilprodukter, mineraluld og madrasser.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 16 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (16b) | Et velfungerende EU-marked for overførsel af affald bør prioritere nærhed, tilstrækkelig egenkapacitet og anvendelse af den bedste tilgængelige teknik inden for affaldshåndtering som vejledende principper. Det er afgørende at opnå en retfærdig omstilling til en cirkulær økonomi for at opnå en klimaneutral, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig EU-økonomi, der er bæredygtig på lang sigt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16b)

Et velfungerende EU-marked for overførsel af affald bør prioritere nærhed, tilstrækkelig egenkapacitet og anvendelse af den bedste tilgængelige teknik inden for affaldshåndtering som vejledende principper. Det er afgørende at opnå en retfærdig omstilling til en cirkulær økonomi for at opnå en klimaneutral, ressourceeffektiv og konkurrencedygtig EU-økonomi, der er bæredygtig på lang sigt.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Af hensyn til retssikkerheden og for at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning og et velfungerende indre marked er det nødvendigt at fastsætte, hvilke proceduremæssige skridt og forholdsregler der skal overholdes, når en anmelder ønsker at overføre affald
  , der er omfattet af proceduren med forudgående skriftlig anmeldelse og samtykke
  . Det er også nødvendigt i overensstemmelse med Baselkonventionens artikel 6, stk. 11, at sikre, at omkostningerne som opstår i situationer, hvor overførsel af affald, der er underlagt forudgående skriftlig anmeldelse og samtykke, ikke kan fuldføres eller er ulovlig, afholdes af de relevante operatører. Til dette formål bør anmelderen stille en finansiel sikkerhed eller en tilsvarende forsikring for hver overførsel af
  sådant
  affald. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Af hensyn til retssikkerheden og for at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning og et velfungerende indre marked er det nødvendigt at fastsætte, hvilke proceduremæssige skridt og forholdsregler der skal overholdes, når en anmelder ønsker at overføre affald
  , der er omfattet af proceduren med forudgående skriftlig anmeldelse og samtykke
  . Det er også nødvendigt i overensstemmelse med Baselkonventionens artikel 6, stk. 11, at sikre, at omkostningerne som opstår i situationer, hvor overførsel af affald, der er underlagt forudgående skriftlig anmeldelse og samtykke, ikke kan fuldføres eller er ulovlig, afholdes af de relevante operatører. Til dette formål bør anmelderen stille en finansiel sikkerhed eller en tilsvarende forsikring for hver overførsel af
  sådant
  affald.

| (20) | Af hensyn til retssikkerheden og for at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning og et velfungerende indre marked
  , der bidrager til Unionens konkurrenceevne på lang sigt,
  er det nødvendigt at fastsætte, hvilke proceduremæssige skridt og forholdsregler der skal overholdes, når en anmelder ønsker at overføre affald. Det er også nødvendigt i overensstemmelse med Baselkonventionens artikel 6, stk. 11, at sikre, at omkostningerne som opstår i situationer, hvor overførsel af affald, der er underlagt forudgående skriftlig anmeldelse og samtykke, ikke kan fuldføres eller er ulovlig, afholdes af de relevante operatører. Til dette formål bør anmelderen stille en finansiel sikkerhed eller en tilsvarende forsikring for hver overførsel af affald. |
| --- | --- |

(20)

Af hensyn til retssikkerheden og for at sikre en ensartet anvendelse af denne forordning og et velfungerende indre marked
  , der bidrager til Unionens konkurrenceevne på lang sigt,
  er det nødvendigt at fastsætte, hvilke proceduremæssige skridt og forholdsregler der skal overholdes, når en anmelder ønsker at overføre affald. Det er også nødvendigt i overensstemmelse med Baselkonventionens artikel 6, stk. 11, at sikre, at omkostningerne som opstår i situationer, hvor overførsel af affald, der er underlagt forudgående skriftlig anmeldelse og samtykke, ikke kan fuldføres eller er ulovlig, afholdes af de relevante operatører. Til dette formål bør anmelderen stille en finansiel sikkerhed eller en tilsvarende forsikring for hver overførsel af affald.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | For at nedbringe forsinkelserne i forbindelse med behandlingen af anmeldelser af overførsel af affald og lette udvekslingen af oplysninger mellem de relevante myndigheder er det nødvendigt, at udstedelsen og udvekslingen af oplysninger og data vedrørende individuelle overførsler af affald inden for Unionen sker elektronisk. Det er også nødvendigt at tillægge Kommissionen beføjelse til at fastlægge de proceduremæssige og operationelle krav til den praktiske gennemførelse af de systemer, der skal sikre denne elektroniske indsendelse og udveksling af oplysninger (f.eks. sammenkobling, arkitektur og sikkerhed). Det er også nødvendigt at give de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og de økonomiske operatører tilstrækkelig tid til at forberede overgangen fra en papirbaseret tilgang som fastsat i forordning (EF) nr. 1013/2006 til en tilgang baseret på elektronisk udveksling af oplysninger og dokumenter. Denne nye forpligtelse bør derfor finde anvendelse 24 måneder efter datoen for denne forordnings
  anvendelse
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

For at nedbringe forsinkelserne i forbindelse med behandlingen af anmeldelser af overførsel af affald og lette udvekslingen af oplysninger mellem de relevante myndigheder er det nødvendigt, at udstedelsen og udvekslingen af oplysninger og data vedrørende individuelle overførsler af affald inden for Unionen sker elektronisk. Det er også nødvendigt at tillægge Kommissionen beføjelse til at fastlægge de proceduremæssige og operationelle krav til den praktiske gennemførelse af de systemer, der skal sikre denne elektroniske indsendelse og udveksling af oplysninger (f.eks. sammenkobling, arkitektur og sikkerhed). Det er også nødvendigt at give de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og de økonomiske operatører tilstrækkelig tid til at forberede overgangen fra en papirbaseret tilgang som fastsat i forordning (EF) nr. 1013/2006 til en tilgang baseret på elektronisk udveksling af oplysninger og dokumenter. Denne nye forpligtelse bør derfor finde anvendelse 24 måneder efter datoen for denne forordnings
  anvendelse
  .

| (22) | For at nedbringe forsinkelserne i forbindelse med behandlingen af anmeldelser af overførsel af affald og lette udvekslingen af oplysninger mellem de relevante myndigheder
  og de økonomiske operatører
  er det
  bydende
  nødvendigt, at udstedelsen og udvekslingen af oplysninger og data vedrørende individuelle overførsler af affald inden for Unionen sker elektronisk.
  Det centrale system og det nationale system bør være indbyrdes forbundne og fuldt operationelle. For at gøre det lettere at nedbringe forsinkelser er det afgørende, at disse systemer giver mulighed for dokumentdeling og indeholder en fuldt søgbar database med oplysninger om specifikke overførsler af affald.
  Det er også nødvendigt at tillægge Kommissionen beføjelse til at fastlægge de proceduremæssige og operationelle krav til den praktiske gennemførelse af de systemer, der skal sikre denne elektroniske indsendelse og udveksling af oplysninger (f.eks. sammenkobling, arkitektur og sikkerhed). Det er også nødvendigt at give de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og de økonomiske operatører tilstrækkelig tid til at forberede overgangen fra en papirbaseret tilgang som fastsat i forordning (EF) nr. 1013/2006 til en tilgang baseret på elektronisk udveksling af oplysninger og dokumenter. Denne nye forpligtelse bør derfor finde anvendelse 24 måneder efter datoen for denne forordnings
  ikrafttræden, inden hvilken adgang til det centrale system i den endelige udgave bør gives til de relevante myndigheder med henblik på testning og læring
  . |
| --- | --- |

(22)

For at nedbringe forsinkelserne i forbindelse med behandlingen af anmeldelser af overførsel af affald og lette udvekslingen af oplysninger mellem de relevante myndigheder
  og de økonomiske operatører
  er det
  bydende
  nødvendigt, at udstedelsen og udvekslingen af oplysninger og data vedrørende individuelle overførsler af affald inden for Unionen sker elektronisk.
  Det centrale system og det nationale system bør være indbyrdes forbundne og fuldt operationelle. For at gøre det lettere at nedbringe forsinkelser er det afgørende, at disse systemer giver mulighed for dokumentdeling og indeholder en fuldt søgbar database med oplysninger om specifikke overførsler af affald.
  Det er også nødvendigt at tillægge Kommissionen beføjelse til at fastlægge de proceduremæssige og operationelle krav til den praktiske gennemførelse af de systemer, der skal sikre denne elektroniske indsendelse og udveksling af oplysninger (f.eks. sammenkobling, arkitektur og sikkerhed). Det er også nødvendigt at give de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og de økonomiske operatører tilstrækkelig tid til at forberede overgangen fra en papirbaseret tilgang som fastsat i forordning (EF) nr. 1013/2006 til en tilgang baseret på elektronisk udveksling af oplysninger og dokumenter. Denne nye forpligtelse bør derfor finde anvendelse 24 måneder efter datoen for denne forordnings
  ikrafttræden, inden hvilken adgang til det centrale system i den endelige udgave bør gives til de relevante myndigheder med henblik på testning og læring
  .

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | De kompetente myndigheder bør sikre, at der findes alternative procedurer som sikkerhedsgarantier i det elektroniske system. I tilfælde af et midlertidigt svigt i det centrale system bør data fortsat beskyttes og være tilgængelige, og procedurer i forbindelse med overførsler bør gennemføres uden unødige forsinkelser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

De kompetente myndigheder bør sikre, at der findes alternative procedurer som sikkerhedsgarantier i det elektroniske system. I tilfælde af et midlertidigt svigt i det centrale system bør data fortsat beskyttes og være tilgængelige, og procedurer i forbindelse med overførsler bør gennemføres uden unødige forsinkelser.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 30

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (30) | For at sikre, at de kompetente myndigheder er i stand til på korrekt vis at behandle de dokumenter, de får forelagt, vedrørende overførsel af affald,
  er det nødvendigt at pålægge
  anmelderen
  en pligt til at forelægge
  en autoriseret oversættelse af disse dokumenter
  på
  et
  for
  disse myndigheder
  acceptabelt sprog
  , hvis de anmoder herom. |

Kommissionens forslag

Ændring

(30)

For at sikre, at de kompetente myndigheder er i stand til på korrekt vis at behandle de dokumenter, de får forelagt, vedrørende overførsel af affald,
  er det nødvendigt at pålægge
  anmelderen
  en pligt til at forelægge
  en autoriseret oversættelse af disse dokumenter
  på
  et
  for
  disse myndigheder
  acceptabelt sprog
  , hvis de anmoder herom.

| (30) | For at sikre, at de kompetente myndigheder er i stand til på korrekt vis at behandle de dokumenter, de får forelagt, vedrørende overførsel af affald,
  og samtidig undgå en unødig byrde, bør
  anmelderen
  forelægge anmeldelser, oplysninger, dokumentation eller anden kommunikation på de berørte kompetente nationale myndigheders officielle sprog eller på engelsk. Der bør forelægges
  en autoriseret oversættelse af disse dokumenter
  til
  et
  sprog, som
  disse myndigheder
  kan acceptere
  , hvis de
  kompetente myndigheder
  anmoder herom
  , men kun i behørigt begrundede tilfælde
  . |
| --- | --- |

(30)

For at sikre, at de kompetente myndigheder er i stand til på korrekt vis at behandle de dokumenter, de får forelagt, vedrørende overførsel af affald,
  og samtidig undgå en unødig byrde, bør
  anmelderen
  forelægge anmeldelser, oplysninger, dokumentation eller anden kommunikation på de berørte kompetente nationale myndigheders officielle sprog eller på engelsk. Der bør forelægges
  en autoriseret oversættelse af disse dokumenter
  til
  et
  sprog, som
  disse myndigheder
  kan acceptere
  , hvis de
  kompetente myndigheder
  anmoder herom
  , men kun i behørigt begrundede tilfælde
  .

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | For at undgå afbrydelser i overførsler af affald eller varer som følge af uenighed mellem de kompetente myndigheder om affalds eller varers status er det nødvendigt at fastlægge en procedure for bilæggelse af sådanne tvister. Det er i den forbindelse vigtigt, at de kompetente myndigheder baserer deres afgørelser på bestemmelserne vedrørende status som biprodukter og om affaldsfasens ophør i direktiv 2008/98/EF. Det er også nødvendigt at fastlægge
  en procedure for bilæggelse
  af
  tvister mellem kompetente myndigheder om, hvorvidt
  affald
  bør være omfattet af anmeldelsesproceduren. For at sikre en bedre harmonisering i hele Unionen af betingelserne for, hvornår affald bør være omfattet af anmeldelsesproceduren, bør Kommissionen også tillægges beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter, der fastsætter kriterier for klassificering af specifikt affald i de relevante bilag til denne forordning, og dette vil afgøre, om det er omfattet af anmeldelsesproceduren. For at
  undgå, at affald fejlagtigt angives som brugte varer,
  og for at skabe juridisk klarhed bør Kommissionen desuden tillægges beføjelser til
  at
  vedtage gennemførelsesretsakter, hvori der fastsættes
  kriterier for at skelne mellem brugte varer og affald for specifikke varer, for hvilke en sådan sondring er vigtig, navnlig i forbindelse med eksport heraf fra Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

For at undgå afbrydelser i overførsler af affald eller varer som følge af uenighed mellem de kompetente myndigheder om affalds eller varers status er det nødvendigt at fastlægge en procedure for bilæggelse af sådanne tvister. Det er i den forbindelse vigtigt, at de kompetente myndigheder baserer deres afgørelser på bestemmelserne vedrørende status som biprodukter og om affaldsfasens ophør i direktiv 2008/98/EF. Det er også nødvendigt at fastlægge
  en procedure for bilæggelse
  af
  tvister mellem kompetente myndigheder om, hvorvidt
  affald
  bør være omfattet af anmeldelsesproceduren. For at sikre en bedre harmonisering i hele Unionen af betingelserne for, hvornår affald bør være omfattet af anmeldelsesproceduren, bør Kommissionen også tillægges beføjelse til at vedtage gennemførelsesretsakter, der fastsætter kriterier for klassificering af specifikt affald i de relevante bilag til denne forordning, og dette vil afgøre, om det er omfattet af anmeldelsesproceduren. For at
  undgå, at affald fejlagtigt angives som brugte varer,
  og for at skabe juridisk klarhed bør Kommissionen desuden tillægges beføjelser til
  at
  vedtage gennemførelsesretsakter, hvori der fastsættes
  kriterier for at skelne mellem brugte varer og affald for specifikke varer, for hvilke en sådan sondring er vigtig, navnlig i forbindelse med eksport heraf fra Unionen.

| (31) | For at undgå afbrydelser i overførsler af affald eller varer som følge af uenighed mellem de kompetente myndigheder om affalds eller varers status er det nødvendigt at fastlægge en procedure for bilæggelse af sådanne tvister. Det er i den forbindelse vigtigt, at de kompetente myndigheder baserer deres afgørelser på bestemmelserne vedrørende status som biprodukter og om affaldsfasens ophør i direktiv 2008/98/EF. Det er også nødvendigt at fastlægge
  kriterier til klassificering
  af
  specifikt
  affald
  i bilagene til denne forordning og
  at
  fastlægge
  en
  procedure for bilæggelse af tvister mellem kompetente myndigheder om
  ,
  hvorvidt
  affald bør være omfattet af anmeldelsesproceduren
  . For
  at
  skabe retssikkerhed
  og undgå, at affald fejlagtigt angives som brugte varer,
  er det nødvendigt
  at
  fastsætte
  kriterier for at skelne mellem brugte varer og affald for specifikke varer, for hvilke en sådan sondring er vigtig, navnlig i forbindelse med eksport heraf fra Unionen. |
| --- | --- |

(31)

For at undgå afbrydelser i overførsler af affald eller varer som følge af uenighed mellem de kompetente myndigheder om affalds eller varers status er det nødvendigt at fastlægge en procedure for bilæggelse af sådanne tvister. Det er i den forbindelse vigtigt, at de kompetente myndigheder baserer deres afgørelser på bestemmelserne vedrørende status som biprodukter og om affaldsfasens ophør i direktiv 2008/98/EF. Det er også nødvendigt at fastlægge
  kriterier til klassificering
  af
  specifikt
  affald
  i bilagene til denne forordning og
  at
  fastlægge
  en
  procedure for bilæggelse af tvister mellem kompetente myndigheder om
  ,
  hvorvidt
  affald bør være omfattet af anmeldelsesproceduren
  . For
  at
  skabe retssikkerhed
  og undgå, at affald fejlagtigt angives som brugte varer,
  er det nødvendigt
  at
  fastsætte
  kriterier for at skelne mellem brugte varer og affald for specifikke varer, for hvilke en sådan sondring er vigtig, navnlig i forbindelse med eksport heraf fra Unionen.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 36

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (36) | For at beskytte miljøet i de pågældende lande er det nødvendigt at præcisere omfanget af forbuddet mod eksport af farligt affald bestemt til nyttiggørelse i et land, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen, i overensstemmelse med Baselkonventionen. Det er især nødvendigt at præcisere listen over det affald, som forbuddet omfatter, og sikre, at det ligeledes omfatter affald fra bilag II til Baselkonventionen, dvs. indsamlet husholdningsaffald, rester fra forbrænding af husholdningsaffald og svært genanvendeligt plastaffald. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36)

For at beskytte miljøet i de pågældende lande er det nødvendigt at præcisere omfanget af forbuddet mod eksport af farligt affald bestemt til nyttiggørelse i et land, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen, i overensstemmelse med Baselkonventionen. Det er især nødvendigt at præcisere listen over det affald, som forbuddet omfatter, og sikre, at det ligeledes omfatter affald fra bilag II til Baselkonventionen, dvs. indsamlet husholdningsaffald, rester fra forbrænding af husholdningsaffald og svært genanvendeligt plastaffald.

| (36) | For at beskytte miljøet i de pågældende lande er det nødvendigt at præcisere omfanget af forbuddet mod eksport af farligt affald bestemt til nyttiggørelse i et land, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen, i overensstemmelse med Baselkonventionen. Det er især nødvendigt at præcisere listen over det affald, som forbuddet omfatter, og sikre, at det ligeledes omfatter affald fra bilag II til Baselkonventionen, dvs. indsamlet husholdningsaffald, rester fra forbrænding af husholdningsaffald og svært genanvendeligt
  , forurenet eller blandet
  plastaffald. |
| --- | --- |

(36)

For at beskytte miljøet i de pågældende lande er det nødvendigt at præcisere omfanget af forbuddet mod eksport af farligt affald bestemt til nyttiggørelse i et land, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen, i overensstemmelse med Baselkonventionen. Det er især nødvendigt at præcisere listen over det affald, som forbuddet omfatter, og sikre, at det ligeledes omfatter affald fra bilag II til Baselkonventionen, dvs. indsamlet husholdningsaffald, rester fra forbrænding af husholdningsaffald og svært genanvendeligt
  , forurenet eller blandet
  plastaffald.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 36 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36a) | Unionen bør grundigt genoverveje håndteringen af sit plastaffald, begyndende med forebyggelse og sikring af, at dette affald indsamles, genbruges og genanvendes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36a)

Unionen bør grundigt genoverveje håndteringen af sit plastaffald, begyndende med forebyggelse og sikring af, at dette affald indsamles, genbruges og genanvendes.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 36 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36b) | Plastaffald udgør særlige udfordringer. Der er en bred vifte af polymerer, og det indeholder ofte farlige tilsætningsstoffer og adskillige forurenende stoffer. Måling af niveauerne af farlige tilsætningsstoffer og af forurenende stoffer i forbindelse med eksportkontrol kræver bekostelige afprøvningsprocedurer. Genanvendelsesniveauet for plastaffald er lavt, og genanvendelse af plastaffald kan skabe store mængder restaffald. Nogle store rederier har forpligtet sig til at indstille deres transport af plastaffald for at bidrage til at begrænse forureningen. I lyset af de forskellige problemer, der opstår som følge af håndteringen af plastaffald i tredjelande, bør Unionen gradvist udfase eksporten af alle former for plastaffald til lande uden for Unionen og EFTA-landene. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36b)

Plastaffald udgør særlige udfordringer. Der er en bred vifte af polymerer, og det indeholder ofte farlige tilsætningsstoffer og adskillige forurenende stoffer. Måling af niveauerne af farlige tilsætningsstoffer og af forurenende stoffer i forbindelse med eksportkontrol kræver bekostelige afprøvningsprocedurer. Genanvendelsesniveauet for plastaffald er lavt, og genanvendelse af plastaffald kan skabe store mængder restaffald. Nogle store rederier har forpligtet sig til at indstille deres transport af plastaffald for at bidrage til at begrænse forureningen. I lyset af de forskellige problemer, der opstår som følge af håndteringen af plastaffald i tredjelande, bør Unionen gradvist udfase eksporten af alle former for plastaffald til lande uden for Unionen og EFTA-landene.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 36 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36c) | For at sikre en effektiv håndhævelse af udfasningen af eksport af plastaffald til lande uden for Unionen og EFTA-landene er det nødvendigt at foretage regelmæssig overvågning og inspektion ved kontrolpunkter, herunder for at forhindre enhver omgåelse af udfasningskravet gennem falske påstande om, at der ikke er tale om affald. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36c)

For at sikre en effektiv håndhævelse af udfasningen af eksport af plastaffald til lande uden for Unionen og EFTA-landene er det nødvendigt at foretage regelmæssig overvågning og inspektion ved kontrolpunkter, herunder for at forhindre enhver omgåelse af udfasningskravet gennem falske påstande om, at der ikke er tale om affald.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 36 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (36d) | For at fremme genanvendelse af plast i Unionen bør der ydes støtte til et marked for produkter, der indeholder genanvendt plast. Kommissionen bør vurdere indførelsen af mål for genanvendt indhold i, navnlig, men ikke begrænset til, produkter, der er fremstillet af plast, og, hvor det er relevant, forelægge et lovgivningsforslag i overensstemmelse hermed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(36d)

For at fremme genanvendelse af plast i Unionen bør der ydes støtte til et marked for produkter, der indeholder genanvendt plast. Kommissionen bør vurdere indførelsen af mål for genanvendt indhold i, navnlig, men ikke begrænset til, produkter, der er fremstillet af plast, og, hvor det er relevant, forelægge et lovgivningsforslag i overensstemmelse hermed.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 37 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (37a) | Det er nødvendigt at sikre, at den overførsel af affald, der er nødvendig for at opbygge stærke værdikæder, lettes inden for det indre marked, samtidig med at det sikres, at der er indført passende kontrol. Styrkelse af centrale værdikæder vil fremskynde udviklingen af vores modstandsdygtighed og øge Unionens strategisk autonomi. |

Kommissionens forslag

Ændring

(37a)

Det er nødvendigt at sikre, at den overførsel af affald, der er nødvendig for at opbygge stærke værdikæder, lettes inden for det indre marked, samtidig med at det sikres, at der er indført passende kontrol. Styrkelse af centrale værdikæder vil fremskynde udviklingen af vores modstandsdygtighed og øge Unionens strategisk autonomi.

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 38

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (38) | Lande, der er omfattet af OECD-beslutningen, er underlagt OECD's regler og henstillinger angående overførsel og håndtering af affald og har generelt højere standarder for affaldshåndtering end lande, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen. Det er imidlertid vigtigt, at eksport fra Unionen af ikkefarligt affald bestemt til nyttiggørelse ikke forårsager skade på miljøet og folkesundheden i lande, der er omfattet af OECD-beslutningen. Det er derfor nødvendigt at indføre en ordning med henblik på at overvåge overførsler af ikkefarligt affald til sådanne lande. I tilfælde, hvor
  eksporten af ikkefarligt affald fra Unionen til det pågældende land er steget betydeligt inden for et kort tidsrum, og
  der ikke er oplysninger til rådighed til at dokumentere, at det pågældende land evner at nyttiggøre dette affald på en miljømæssigt forsvarlig måde, bør Kommissionen indlede en dialog med det pågældende land og, hvis oplysningerne ikke er tilstrækkelige til at bevise, at affaldet nyttiggøres på en miljømæssigt forsvarlig måde, have beføjelse til at suspendere en sådan eksport. |

Kommissionens forslag

Ændring

(38)

Lande, der er omfattet af OECD-beslutningen, er underlagt OECD's regler og henstillinger angående overførsel og håndtering af affald og har generelt højere standarder for affaldshåndtering end lande, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen. Det er imidlertid vigtigt, at eksport fra Unionen af ikkefarligt affald bestemt til nyttiggørelse ikke forårsager skade på miljøet og folkesundheden i lande, der er omfattet af OECD-beslutningen. Det er derfor nødvendigt at indføre en ordning med henblik på at overvåge overførsler af ikkefarligt affald til sådanne lande. I tilfælde, hvor
  eksporten af ikkefarligt affald fra Unionen til det pågældende land er steget betydeligt inden for et kort tidsrum, og
  der ikke er oplysninger til rådighed til at dokumentere, at det pågældende land evner at nyttiggøre dette affald på en miljømæssigt forsvarlig måde, bør Kommissionen indlede en dialog med det pågældende land og, hvis oplysningerne ikke er tilstrækkelige til at bevise, at affaldet nyttiggøres på en miljømæssigt forsvarlig måde, have beføjelse til at suspendere en sådan eksport.

| (38) | Lande, der er omfattet af OECD-beslutningen, er underlagt OECD's regler og henstillinger angående overførsel og håndtering af affald og har generelt højere standarder for affaldshåndtering end lande, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen. Det er imidlertid vigtigt, at eksport fra Unionen af ikkefarligt affald bestemt til nyttiggørelse ikke forårsager skade på miljøet og folkesundheden i lande, der er omfattet af OECD-beslutningen. Det er derfor nødvendigt at indføre en ordning med henblik på at overvåge overførsler af ikkefarligt affald til sådanne lande. I tilfælde, hvor der ikke er oplysninger til rådighed til at dokumentere, at det pågældende land evner at nyttiggøre dette affald på en miljømæssigt forsvarlig måde
  , samt oplysninger om negative indvirkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald i det pågældende land
  , bør Kommissionen indlede en dialog med det pågældende land og, hvis oplysningerne ikke er tilstrækkelige til at bevise, at affaldet nyttiggøres på en miljømæssigt forsvarlig måde, have beføjelse til at suspendere en sådan eksport. |
| --- | --- |

(38)

Lande, der er omfattet af OECD-beslutningen, er underlagt OECD's regler og henstillinger angående overførsel og håndtering af affald og har generelt højere standarder for affaldshåndtering end lande, der ikke er omfattet af OECD-beslutningen. Det er imidlertid vigtigt, at eksport fra Unionen af ikkefarligt affald bestemt til nyttiggørelse ikke forårsager skade på miljøet og folkesundheden i lande, der er omfattet af OECD-beslutningen. Det er derfor nødvendigt at indføre en ordning med henblik på at overvåge overførsler af ikkefarligt affald til sådanne lande. I tilfælde, hvor der ikke er oplysninger til rådighed til at dokumentere, at det pågældende land evner at nyttiggøre dette affald på en miljømæssigt forsvarlig måde
  , samt oplysninger om negative indvirkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald i det pågældende land
  , bør Kommissionen indlede en dialog med det pågældende land og, hvis oplysningerne ikke er tilstrækkelige til at bevise, at affaldet nyttiggøres på en miljømæssigt forsvarlig måde, have beføjelse til at suspendere en sådan eksport.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 49

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (49) | For at støtte og supplere medlemsstaternes håndhævelsesaktiviteter bør Kommissionen have beføjelse til at foretage efterforsknings- og koordineringsforanstaltninger vedrørende ulovlige overførsler, som kan have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed eller miljøet. Ved udførelsen af disse aktiviteter bør Kommissionen handle i fuld overensstemmelse med de proceduremæssige garantier. Kommissionen kan som led i sin interne organisation overveje at overdrage visse håndhævelsesforanstaltninger i henhold til denne forordning til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), som har relevant ekspertise på dette område. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49)

For at støtte og supplere medlemsstaternes håndhævelsesaktiviteter bør Kommissionen have beføjelse til at foretage efterforsknings- og koordineringsforanstaltninger vedrørende ulovlige overførsler, som kan have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed eller miljøet. Ved udførelsen af disse aktiviteter bør Kommissionen handle i fuld overensstemmelse med de proceduremæssige garantier. Kommissionen kan som led i sin interne organisation overveje at overdrage visse håndhævelsesforanstaltninger i henhold til denne forordning til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), som har relevant ekspertise på dette område.

| (49) | For at støtte og supplere medlemsstaternes håndhævelsesaktiviteter bør Kommissionen have beføjelse til at foretage efterforsknings- og koordineringsforanstaltninger vedrørende ulovlige overførsler, som kan have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed eller miljøet. Ved udførelsen af disse aktiviteter bør Kommissionen handle i fuld overensstemmelse med de proceduremæssige garantier. Kommissionen kan som led i sin interne organisation overveje at overdrage visse håndhævelsesforanstaltninger i henhold til denne forordning til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), som har relevant ekspertise på dette område.
  Hvis de kompetente myndigheder i afsendelses- og bestemmelsesmedlemsstaterne underrettes om en ulovlig overførsel af affald, bør de overveje, hvordan de kan øge deres kontrolforanstaltninger for lignende overførsler med henblik på at identificere ulovlige overførsler af affald på et tidligt tidspunkt. |
| --- | --- |

(49)

For at støtte og supplere medlemsstaternes håndhævelsesaktiviteter bør Kommissionen have beføjelse til at foretage efterforsknings- og koordineringsforanstaltninger vedrørende ulovlige overførsler, som kan have alvorlige negative virkninger for menneskers sundhed eller miljøet. Ved udførelsen af disse aktiviteter bør Kommissionen handle i fuld overensstemmelse med de proceduremæssige garantier. Kommissionen kan som led i sin interne organisation overveje at overdrage visse håndhævelsesforanstaltninger i henhold til denne forordning til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), som har relevant ekspertise på dette område.
  Hvis de kompetente myndigheder i afsendelses- og bestemmelsesmedlemsstaterne underrettes om en ulovlig overførsel af affald, bør de overveje, hvordan de kan øge deres kontrolforanstaltninger for lignende overførsler med henblik på at identificere ulovlige overførsler af affald på et tidligt tidspunkt.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 50

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (50) | Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om gennemførelsen af denne forordning, både ved hjælp af de rapporter, der sendes til Baselkonventionens sekretariat, og ved hjælp af et særskilt spørgeskema. Kommissionen bør hvert
  fjerde
  år udarbejde en rapport om gennemførelsen af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og andre oplysninger, som Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur navnlig indsamler gennem ad hoc-rapporter om overførsler af plastaffald og andre specifikke affaldsstrømme, der giver anledning til betænkeligheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(50)

Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om gennemførelsen af denne forordning, både ved hjælp af de rapporter, der sendes til Baselkonventionens sekretariat, og ved hjælp af et særskilt spørgeskema. Kommissionen bør hvert
  fjerde
  år udarbejde en rapport om gennemførelsen af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og andre oplysninger, som Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur navnlig indsamler gennem ad hoc-rapporter om overførsler af plastaffald og andre specifikke affaldsstrømme, der giver anledning til betænkeligheder.

| (50) | Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om gennemførelsen af denne forordning, både ved hjælp af de rapporter, der sendes til Baselkonventionens sekretariat, og ved hjælp af et særskilt spørgeskema. Kommissionen bør hvert
  tredje
  år udarbejde en rapport om gennemførelsen af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og andre oplysninger, som Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur navnlig indsamler gennem ad hoc-rapporter om overførsler af plastaffald og andre specifikke affaldsstrømme, der giver anledning til betænkeligheder.
  Det centrale system for elektronisk indsendelse og udveksling af oplysninger og dokumenter bør udformes på en sådan måde, at data kan udtrækkes fra systemet med henblik på disse rapporter. |
| --- | --- |

(50)

Medlemsstaterne bør underrette Kommissionen om gennemførelsen af denne forordning, både ved hjælp af de rapporter, der sendes til Baselkonventionens sekretariat, og ved hjælp af et særskilt spørgeskema. Kommissionen bør hvert
  tredje
  år udarbejde en rapport om gennemførelsen af denne forordning på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og andre oplysninger, som Kommissionen og Det Europæiske Miljøagentur navnlig indsamler gennem ad hoc-rapporter om overførsler af plastaffald og andre specifikke affaldsstrømme, der giver anledning til betænkeligheder.
  Det centrale system for elektronisk indsendelse og udveksling af oplysninger og dokumenter bør udformes på en sådan måde, at data kan udtrækkes fra systemet med henblik på disse rapporter.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 52

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (52) | For at lette udvekslingen af oplysninger og samarbejdet med henblik på
  gennemførelsen
  af denne forordning bør medlemsstaterne udpege kompetente myndigheder og kontaktorganer og meddele disse til Kommissionen, som bør gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(52)

For at lette udvekslingen af oplysninger og samarbejdet med henblik på
  gennemførelsen
  af denne forordning bør medlemsstaterne udpege kompetente myndigheder og kontaktorganer og meddele disse til Kommissionen, som bør gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige.

| (52) | For at lette udvekslingen af oplysninger og samarbejdet med henblik på
  en harmoniseret gennemførelse
  af denne forordning bør medlemsstaterne udpege kompetente myndigheder og kontaktorganer og meddele disse til Kommissionen, som bør gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige. |
| --- | --- |

(52)

For at lette udvekslingen af oplysninger og samarbejdet med henblik på
  en harmoniseret gennemførelse
  af denne forordning bør medlemsstaterne udpege kompetente myndigheder og kontaktorganer og meddele disse til Kommissionen, som bør gøre disse oplysninger offentligt tilgængelige.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 54

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (54) | For at supplere eller ændre denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår artikel
  37
  , stk.
  13
  , artikel
  40
  , stk.
  8
  , og artikel
  72
  i denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (52). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(54)

For at supplere eller ændre denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår artikel
  37
  , stk.
  13
  , artikel
  40
  , stk.
  8
  , og artikel
  72
  i denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (52). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

| (54) | For at supplere eller ændre denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår artikel 
  14
  , stk. 
  3
  , artikel 
  28
  , stk. 
  4, artikel 38, stk. 1, artikel 42, stk. 4
  , og artikel 
  75
  i denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (52). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter. |
| --- | --- |

(54)

For at supplere eller ændre denne forordning bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår artikel 
  14
  , stk. 
  3
  , artikel 
  28
  , stk. 
  4, artikel 38, stk. 1, artikel 42, stk. 4
  , og artikel 
  75
  i denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (52). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 55

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (55) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage
  foranstaltninger vedrørende en
  harmoniseret metode til at beregne den finansielle sikkerhed eller en tilsvarende forsikring
  , til at præcisere klassificeringen af affald i henhold til denne forordning (herunder fastsættelse af tærskelværdier for forureningsniveauet for visse typer af affald) og til at præcisere sondringen mellem brugte varer og affald ved grænseoverskridende overførsel for visse typer varer
  . Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (53). |

Kommissionens forslag

Ændring

(55)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage
  foranstaltninger vedrørende en
  harmoniseret metode til at beregne den finansielle sikkerhed eller en tilsvarende forsikring
  , til at præcisere klassificeringen af affald i henhold til denne forordning (herunder fastsættelse af tærskelværdier for forureningsniveauet for visse typer af affald) og til at præcisere sondringen mellem brugte varer og affald ved grænseoverskridende overførsel for visse typer varer
  . Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (53).

| (55) | For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage
  en enkel, risikobaseret og
  harmoniseret metode til at beregne den finansielle sikkerhed eller en tilsvarende forsikring. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (53).
  Hvis Kommissionen fastslår, at en harmoniseret beregningsmetode for den finansielle sikkerhed eller en tilsvarende forsikring er hensigtsmæssig, bør den overveje, hvordan det centrale system kan anvendes til at muliggøre innovative metoder til fastsættelse af finansiel sikkerhed. |
| --- | --- |

(55)

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage
  en enkel, risikobaseret og
  harmoniseret metode til at beregne den finansielle sikkerhed eller en tilsvarende forsikring. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (53).
  Hvis Kommissionen fastslår, at en harmoniseret beregningsmetode for den finansielle sikkerhed eller en tilsvarende forsikring er hensigtsmæssig, bør den overveje, hvordan det centrale system kan anvendes til at muliggøre innovative metoder til fastsættelse af finansiel sikkerhed.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 55 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (55a) | For yderligere at lette harmoniseringen af det indre marked og praksis mellem medlemsstaterne i forbindelse med overførsel af affald bør Kommissionen undersøge, om yderligere standardisering af kontrakter er mulig i overensstemmelse med nærhedsprincippet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(55a)

For yderligere at lette harmoniseringen af det indre marked og praksis mellem medlemsstaterne i forbindelse med overførsel af affald bør Kommissionen undersøge, om yderligere standardisering af kontrakter er mulig i overensstemmelse med nærhedsprincippet.

Ændring 29

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ved denne forordning fastsættes foranstaltninger, der har til formål at beskytte miljøet og menneskers sundhed ved at forebygge eller mindske de skadelige virkninger, som overførsel af affald kan medføre. Ved forordningen indføres procedurer og kontrolordninger for overførsel af affald, der afhænger af overførslens oprindelse, bestemmelsessted og rute, affaldstypen og den behandling, affaldet skal gennemgå ved bestemmelsesstedet. | Ved denne forordning fastsættes foranstaltninger, der har til formål at beskytte miljøet og menneskers sundhed ved at forebygge eller mindske de skadelige virkninger, som overførsel af affald kan medføre
  , herunder i tredjelande
  . Ved forordningen indføres procedurer og kontrolordninger for overførsel af affald, der afhænger af overførslens oprindelse, bestemmelsessted og rute, affaldstypen og den behandling, affaldet skal gennemgå ved bestemmelsesstedet.
  Denne forordning har til formål at bidrage til at opnå en cirkulær økonomi, ressourceeffektivitet, klimaneutralitet og nulforureningsmålsætningen om at opnå et giftfrit miljø ved at anvende principperne om nærhed og tilstrækkelig egenkapacitet som fastsat i direktiv 2008/98/EF. Den har også til formål at mindske den administrative byrde ved at harmonisere reglerne for overførsel af affald inden for Unionen og ved at digitalisere udvekslingen af oplysninger om overførsler af affald. |

Kommissionens forslag

Ændring

Ved denne forordning fastsættes foranstaltninger, der har til formål at beskytte miljøet og menneskers sundhed ved at forebygge eller mindske de skadelige virkninger, som overførsel af affald kan medføre. Ved forordningen indføres procedurer og kontrolordninger for overførsel af affald, der afhænger af overførslens oprindelse, bestemmelsessted og rute, affaldstypen og den behandling, affaldet skal gennemgå ved bestemmelsesstedet.

Ved denne forordning fastsættes foranstaltninger, der har til formål at beskytte miljøet og menneskers sundhed ved at forebygge eller mindske de skadelige virkninger, som overførsel af affald kan medføre
  , herunder i tredjelande
  . Ved forordningen indføres procedurer og kontrolordninger for overførsel af affald, der afhænger af overførslens oprindelse, bestemmelsessted og rute, affaldstypen og den behandling, affaldet skal gennemgå ved bestemmelsesstedet.
  Denne forordning har til formål at bidrage til at opnå en cirkulær økonomi, ressourceeffektivitet, klimaneutralitet og nulforureningsmålsætningen om at opnå et giftfrit miljø ved at anvende principperne om nærhed og tilstrækkelig egenkapacitet som fastsat i direktiv 2008/98/EF. Den har også til formål at mindske den administrative byrde ved at harmonisere reglerne for overførsel af affald inden for Unionen og ved at digitalisere udvekslingen af oplysninger om overførsler af affald.

Ændring 30

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | »miljømæssigt forsvarlig håndtering«: alle praktisk mulige foranstaltninger er truffet til at sikre, at affald håndteres på en sådan måde, at menneskers sundhed og miljøet beskyttes mod de negative virkninger, der måtte opstå i forbindelse med sådant affald |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

»miljømæssigt forsvarlig håndtering«: alle praktisk mulige foranstaltninger er truffet til at sikre, at affald håndteres på en sådan måde, at menneskers sundhed og miljøet beskyttes mod de negative virkninger, der måtte opstå i forbindelse med sådant affald

| 4) | »miljømæssigt forsvarlig håndtering«: alle praktisk mulige foranstaltninger er truffet til at sikre, at affald håndteres på en sådan måde, at menneskers sundhed
  , klimaet
  og miljøet beskyttes mod de negative virkninger, der måtte opstå i forbindelse med sådant affald
  og behandlingen deraf |
| --- | --- |

4)

»miljømæssigt forsvarlig håndtering«: alle praktisk mulige foranstaltninger er truffet til at sikre, at affald håndteres på en sådan måde, at menneskers sundhed
  , klimaet
  og miljøet beskyttes mod de negative virkninger, der måtte opstå i forbindelse med sådant affald
  og behandlingen deraf

Ændring 31

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Desuden gælder definitionerne af »affald«, »farligt affald«, »behandling«, »bortskaffelse«, »nyttiggørelse«, »forberedelse med henblik på genbrug«, »genbrug«, »genanvendelse«, »affaldsproducent«, »affaldsindehaver«, »forhandler« og »mægler« i henholdsvis artikel 3, nr. 1), 2), 14), 19), 15), 16), 13), 17), 5), 6), 7) og 8) i direktiv 2008/98/EF. | Desuden gælder definitionerne af »affald«, »farligt affald«, »behandling«, »bortskaffelse«, »nyttiggørelse«,
  »materialenyttiggørelse«,
  »forberedelse med henblik på genbrug«, »genbrug«, »genanvendelse«, »affaldsproducent«, »affaldsindehaver«, »forhandler« og »mægler« i henholdsvis artikel 3, nr. 1), 2), 14), 19), 15),
  15a),
  16), 13), 17), 5), 6), 7) og 8) i direktiv 2008/98/EF. |

Kommissionens forslag

Ændring

Desuden gælder definitionerne af »affald«, »farligt affald«, »behandling«, »bortskaffelse«, »nyttiggørelse«, »forberedelse med henblik på genbrug«, »genbrug«, »genanvendelse«, »affaldsproducent«, »affaldsindehaver«, »forhandler« og »mægler« i henholdsvis artikel 3, nr. 1), 2), 14), 19), 15), 16), 13), 17), 5), 6), 7) og 8) i direktiv 2008/98/EF.

Desuden gælder definitionerne af »affald«, »farligt affald«, »behandling«, »bortskaffelse«, »nyttiggørelse«,
  »materialenyttiggørelse«,
  »forberedelse med henblik på genbrug«, »genbrug«, »genanvendelse«, »affaldsproducent«, »affaldsindehaver«, »forhandler« og »mægler« i henholdsvis artikel 3, nr. 1), 2), 14), 19), 15),
  15a),
  16), 13), 17), 5), 6), 7) og 8) i direktiv 2008/98/EF.

Ændring 32

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | affald, der indeholder eller er forurenet med et stof, som er opført i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte, hvis det ikke er opført andetsteds |

Kommissionens forslag

Ændring

aa)

affald, der indeholder eller er forurenet med et stof, som er opført i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte, hvis det ikke er opført andetsteds

Ændring 33

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 4 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | mængden af affald overstiger ikke 150 kg eller en større mængde, som de berørte kompetente myndigheder og anmelderen er blevet enige om fra sag til sag. |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

mængden af affald overstiger ikke 150 kg eller en større mængde, som de berørte kompetente myndigheder og anmelderen er blevet enige om fra sag til sag.

| b) | mængden af affald overstiger ikke 150 kg
  til laboratorieanalyser, 2 000  kg til eksperimentelle behandlingsforsøg
  eller en større mængde, som de berørte kompetente myndigheder og anmelderen er blevet enige om fra sag til sag. |
| --- | --- |

b)

mængden af affald overstiger ikke 150 kg
  til laboratorieanalyser, 2 000  kg til eksperimentelle behandlingsforsøg
  eller en større mængde, som de berørte kompetente myndigheder og anmelderen er blevet enige om fra sag til sag.

Ændring 34

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Stk. 2 finder anvendelse på overførsel af blandet kommunalt affald, der indsamles fra private husholdninger og/eller andre affaldsproducenter, samt på blandet kommunalt affald, der har gennemgået en affaldsbehandlingsoperation, der ikke grundlæggende har ændret dets egenskaber, når sådant affald er bestemt til nyttiggørelse. Overførsel af sådant affald bestemt til bortskaffelse er forbudt. | 5.   Stk. 2 finder anvendelse på overførsel af blandet kommunalt affald, der indsamles fra private husholdninger og/eller andre affaldsproducenter, samt på blandet kommunalt affald, der har gennemgået en affaldsbehandlingsoperation, der ikke grundlæggende har ændret dets egenskaber
  , f.eks. affaldsbaseret brændsel
  , når sådant affald er bestemt til nyttiggørelse. Overførsel af sådant affald bestemt til bortskaffelse er forbudt. |

Kommissionens forslag

Ændring

5.   Stk. 2 finder anvendelse på overførsel af blandet kommunalt affald, der indsamles fra private husholdninger og/eller andre affaldsproducenter, samt på blandet kommunalt affald, der har gennemgået en affaldsbehandlingsoperation, der ikke grundlæggende har ændret dets egenskaber, når sådant affald er bestemt til nyttiggørelse. Overførsel af sådant affald bestemt til bortskaffelse er forbudt.

5.   Stk. 2 finder anvendelse på overførsel af blandet kommunalt affald, der indsamles fra private husholdninger og/eller andre affaldsproducenter, samt på blandet kommunalt affald, der har gennemgået en affaldsbehandlingsoperation, der ikke grundlæggende har ændret dets egenskaber
  , f.eks. affaldsbaseret brændsel
  , når sådant affald er bestemt til nyttiggørelse. Overførsel af sådant affald bestemt til bortskaffelse er forbudt.

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 5 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Anmeldere
  skal have
  opnået en tilladelse eller
  være
  registreret i henhold til kapitel IV i direktiv 2008/98/EF
  for at kunne
  indgive en forudgående skriftlig anmeldelse (»anmeldelse«). | Anmeldere
  , som har
  opnået en tilladelse eller
  er
  registreret i henhold til kapitel IV i direktiv 2008/98/EF
  , eller operatører af eksperimentelle behandlingsforsøg eller laboratorier kan
  indgive en forudgående skriftlig anmeldelse (»anmeldelse«). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Anmeldere
  skal have
  opnået en tilladelse eller
  være
  registreret i henhold til kapitel IV i direktiv 2008/98/EF
  for at kunne
  indgive en forudgående skriftlig anmeldelse (»anmeldelse«).

skal have

være

for at kunne

Anmeldere
  , som har
  opnået en tilladelse eller
  er
  registreret i henhold til kapitel IV i direktiv 2008/98/EF
  , eller operatører af eksperimentelle behandlingsforsøg eller laboratorier kan
  indgive en forudgående skriftlig anmeldelse (»anmeldelse«).

, som har

er

, eller operatører af eksperimentelle behandlingsforsøg eller laboratorier kan

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 3

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Er anmelderen ikke den oprindelige affaldsproducent, der er nævnt i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. i), sikrer anmelderen, at den oprindelige affaldsproducent eller en af de i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. ii) eller
  iii
  ), anførte personer også underskriver anmeldelsesformularen. | Er anmelderen ikke den oprindelige affaldsproducent, der er nævnt i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. i), sikrer anmelderen, at den oprindelige affaldsproducent eller en af de i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. ii)
  , iii),
  eller
  iv
  ), anførte personer også underskriver anmeldelsesformularen.
  Forhandlere eller mæglere skal sikre, at de har en skriftlig tilladelse fra en af de i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. i), ii) eller iii), anførte personer til at handle på deres vegne, og at denne skriftlige tilladelse fremgår af anmeldelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Er anmelderen ikke den oprindelige affaldsproducent, der er nævnt i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. i), sikrer anmelderen, at den oprindelige affaldsproducent eller en af de i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. ii) eller
  iii
  ), anførte personer også underskriver anmeldelsesformularen.

iii

Er anmelderen ikke den oprindelige affaldsproducent, der er nævnt i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. i), sikrer anmelderen, at den oprindelige affaldsproducent eller en af de i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. ii)
  , iii),
  eller
  iv
  ), anførte personer også underskriver anmeldelsesformularen.
  Forhandlere eller mæglere skal sikre, at de har en skriftlig tilladelse fra en af de i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. i), ii) eller iii), anførte personer til at handle på deres vegne, og at denne skriftlige tilladelse fremgår af anmeldelsen.

, iii),

iv

Forhandlere eller mæglere skal sikre, at de har en skriftlig tilladelse fra en af de i artikel 3, nr. 6), litra a), nr. i), ii) eller iii), anførte personer til at handle på deres vegne, og at denne skriftlige tilladelse fremgår af anmeldelsen.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 6

Artikel 7 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Hvis overførslen af affald er bestemt til midlertidige nyttiggørelsesoperationer eller bortskaffelsesoperationer, og en yderligere nyttiggørelsesoperation eller bortskaffelsesoperation finder sted i bestemmelseslandet, kan den finansielle sikkerhed eller tilsvarende forsikring som en undtagelse fra stk. 5 frigives, når affaldet forlader det anlæg, der udfører den midlertidige behandling, og den berørte kompetente myndighed har modtaget den attest, der er omhandlet i artikel 16, stk. 4. I så fald skal enhver yderligere overførsel til et nyttiggørelses- eller bortskaffelsesanlæg dækkes af en ny finansiel sikkerhed eller tilsvarende forsikring, medmindre den kompetente bestemmelsesmyndighed accepterer, at en sådan finansiel sikkerhed eller tilsvarende forsikring ikke er nødvendig. Under disse omstændigheder bærer den kompetente bestemmelsesmyndighed ansvaret for at opfylde de forpligtelser, der opstår i forbindelse med tilbagetagelse, hvis overførslen eller den yderligere nyttiggørelses- eller bortskaffelsesoperation ikke kan fuldføres som planlagt, jf. artikel 22, eller hvis der er tale om en ulovlig overførsel, jf. artikel 24. | 6.   Hvis overførslen af affald er bestemt til midlertidige nyttiggørelsesoperationer eller bortskaffelsesoperationer, og en yderligere nyttiggørelsesoperation eller bortskaffelsesoperation finder sted i bestemmelseslandet, kan den finansielle sikkerhed eller tilsvarende forsikring som en undtagelse fra stk. 5 frigives, når affaldet forlader det anlæg, der udfører den midlertidige behandling, og den berørte kompetente myndighed har modtaget den attest, der er omhandlet i artikel 16, stk. 4. I så fald skal enhver yderligere overførsel til et nyttiggørelses- eller bortskaffelsesanlæg dækkes af en ny finansiel sikkerhed eller tilsvarende forsikring, medmindre
  overførslen foretages mellem to anlæg, der er underlagt den samme juridiske enheds kontrol, eller
  den kompetente bestemmelsesmyndighed accepterer, at en sådan finansiel sikkerhed eller tilsvarende forsikring ikke er nødvendig. Under disse omstændigheder bærer den kompetente bestemmelsesmyndighed ansvaret for at opfylde de forpligtelser, der opstår i forbindelse med tilbagetagelse, hvis overførslen eller den yderligere nyttiggørelses- eller bortskaffelsesoperation ikke kan fuldføres som planlagt, jf. artikel 22, eller hvis der er tale om en ulovlig overførsel, jf. artikel 24. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Hvis overførslen af affald er bestemt til midlertidige nyttiggørelsesoperationer eller bortskaffelsesoperationer, og en yderligere nyttiggørelsesoperation eller bortskaffelsesoperation finder sted i bestemmelseslandet, kan den finansielle sikkerhed eller tilsvarende forsikring som en undtagelse fra stk. 5 frigives, når affaldet forlader det anlæg, der udfører den midlertidige behandling, og den berørte kompetente myndighed har modtaget den attest, der er omhandlet i artikel 16, stk. 4. I så fald skal enhver yderligere overførsel til et nyttiggørelses- eller bortskaffelsesanlæg dækkes af en ny finansiel sikkerhed eller tilsvarende forsikring, medmindre den kompetente bestemmelsesmyndighed accepterer, at en sådan finansiel sikkerhed eller tilsvarende forsikring ikke er nødvendig. Under disse omstændigheder bærer den kompetente bestemmelsesmyndighed ansvaret for at opfylde de forpligtelser, der opstår i forbindelse med tilbagetagelse, hvis overførslen eller den yderligere nyttiggørelses- eller bortskaffelsesoperation ikke kan fuldføres som planlagt, jf. artikel 22, eller hvis der er tale om en ulovlig overførsel, jf. artikel 24.

6.   Hvis overførslen af affald er bestemt til midlertidige nyttiggørelsesoperationer eller bortskaffelsesoperationer, og en yderligere nyttiggørelsesoperation eller bortskaffelsesoperation finder sted i bestemmelseslandet, kan den finansielle sikkerhed eller tilsvarende forsikring som en undtagelse fra stk. 5 frigives, når affaldet forlader det anlæg, der udfører den midlertidige behandling, og den berørte kompetente myndighed har modtaget den attest, der er omhandlet i artikel 16, stk. 4. I så fald skal enhver yderligere overførsel til et nyttiggørelses- eller bortskaffelsesanlæg dækkes af en ny finansiel sikkerhed eller tilsvarende forsikring, medmindre
  overførslen foretages mellem to anlæg, der er underlagt den samme juridiske enheds kontrol, eller
  den kompetente bestemmelsesmyndighed accepterer, at en sådan finansiel sikkerhed eller tilsvarende forsikring ikke er nødvendig. Under disse omstændigheder bærer den kompetente bestemmelsesmyndighed ansvaret for at opfylde de forpligtelser, der opstår i forbindelse med tilbagetagelse, hvis overførslen eller den yderligere nyttiggørelses- eller bortskaffelsesoperation ikke kan fuldføres som planlagt, jf. artikel 22, eller hvis der er tale om en ulovlig overførsel, jf. artikel 24.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 10 — afsnit 1

Artikel 7 — stk. 10 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen vurderer senest den [OP: Indsæt venligst dato — to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], om det er muligt at fastlægge en harmoniseret beregningsmetode til bestemmelse af størrelsen af den finansielle sikkerhed eller tilsvarende forsikring, og vedtager, hvis det er relevant, en gennemførelsesretsakt for at fastlægge en sådan harmoniseret beregningsmetode. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 77, stk. 2. | Kommissionen vurderer senest den [OP: Indsæt venligst dato — to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], om det er muligt at fastlægge en
  enkel, risikobaseret og
  harmoniseret beregningsmetode til bestemmelse af størrelsen af den finansielle sikkerhed eller tilsvarende forsikring, og vedtager, hvis det er relevant,
  senest den ... [Indsæt venligst dato — tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  en gennemførelsesretsakt for at fastlægge en sådan
  enkel, risikobaseret og
  harmoniseret beregningsmetode. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 77, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen vurderer senest den [OP: Indsæt venligst dato — to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], om det er muligt at fastlægge en harmoniseret beregningsmetode til bestemmelse af størrelsen af den finansielle sikkerhed eller tilsvarende forsikring, og vedtager, hvis det er relevant, en gennemførelsesretsakt for at fastlægge en sådan harmoniseret beregningsmetode. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 77, stk. 2.

Kommissionen vurderer senest den [OP: Indsæt venligst dato — to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], om det er muligt at fastlægge en
  enkel, risikobaseret og
  harmoniseret beregningsmetode til bestemmelse af størrelsen af den finansielle sikkerhed eller tilsvarende forsikring, og vedtager, hvis det er relevant,
  senest den ... [Indsæt venligst dato — tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  en gennemførelsesretsakt for at fastlægge en sådan
  enkel, risikobaseret og
  harmoniseret beregningsmetode. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 77, stk. 2.

enkel, risikobaseret og

senest den ... [Indsæt venligst dato — tre år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]

enkel, risikobaseret og

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis den kompetente bestemmelsesmyndighed ikke inden for 30 dage efter indgivelsen af en anmeldelse
  har truffet en afgørelse i henhold til stk. 1, skal den efter anmodning fra anmelderen
  give vedkommende en begrundet forklaring. | Hvis den kompetente bestemmelsesmyndighed ikke
  kan træffe en afgørelse i henhold til stk. 1
  inden for 30 dage efter indgivelsen af en anmeldelse
  , skal den underrette anmelderen herom inden for de disse 30 dage og uopfordret
  give vedkommende en begrundet forklaring. 
  Den kompetente myndighed skal træffe en endelig afgørelse senest 60 dage efter anmeldelsens indgivelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis den kompetente bestemmelsesmyndighed ikke inden for 30 dage efter indgivelsen af en anmeldelse
  har truffet en afgørelse i henhold til stk. 1, skal den efter anmodning fra anmelderen
  give vedkommende en begrundet forklaring.

har truffet en afgørelse i henhold til stk. 1, skal den efter anmodning fra anmelderen

Hvis den kompetente bestemmelsesmyndighed ikke
  kan træffe en afgørelse i henhold til stk. 1
  inden for 30 dage efter indgivelsen af en anmeldelse
  , skal den underrette anmelderen herom inden for de disse 30 dage og uopfordret
  give vedkommende en begrundet forklaring. 
  Den kompetente myndighed skal træffe en endelig afgørelse senest 60 dage efter anmeldelsens indgivelse.

kan træffe en afgørelse i henhold til stk. 1

, skal den underrette anmelderen herom inden for de disse 30 dage og uopfordret

Den kompetente myndighed skal træffe en endelig afgørelse senest 60 dage efter anmeldelsens indgivelse.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3

Artikel 9 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Et skriftligt samtykke til en planlagt overførsel udløber på den senere dato, som er angivet i anmeldelsesformularen. Den
  må højst
  dække en periode på
  et
  kalenderår eller eventuelt en kortere periode, hvis de berørte kompetente myndigheder har angivet dette i deres afgørelse. | 3.   Et skriftligt samtykke til en planlagt overførsel udløber på den senere dato, som er angivet i anmeldelsesformularen. Den
  skal
  dække en periode på
  to
  kalenderår eller eventuelt en kortere periode, hvis de berørte kompetente myndigheder har angivet dette i deres afgørelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Et skriftligt samtykke til en planlagt overførsel udløber på den senere dato, som er angivet i anmeldelsesformularen. Den
  må højst
  dække en periode på
  et
  kalenderår eller eventuelt en kortere periode, hvis de berørte kompetente myndigheder har angivet dette i deres afgørelse.

3.   Et skriftligt samtykke til en planlagt overførsel udløber på den senere dato, som er angivet i anmeldelsesformularen. Den
  skal
  dække en periode på
  to
  kalenderår eller eventuelt en kortere periode, hvis de berørte kompetente myndigheder har angivet dette i deres afgørelse.

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 4

Artikel 9 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Den planlagte overførsel må kun finde sted, hvis de krav, der er fastsat i artikel 16, stk. 1
  , litra a) og b)
  , er opfyldt, og kun i den periode, i hvilken alle de berørte kompetente myndigheders stiltiende eller skriftlige samtykke er gyldigt. En overførsel skal have forladt afsendelseslandet senest ved udløbet af gyldighedsperioden for alle berørte kompetente myndigheders stiltiende eller skriftlige samtykker. | 4.   Den planlagte overførsel må kun finde sted, hvis de krav, der er fastsat i artikel 16, stk. 1, er opfyldt, og kun i den periode, i hvilken alle de berørte kompetente myndigheders stiltiende eller skriftlige samtykke er gyldigt. En overførsel skal have forladt afsendelseslandet senest ved udløbet af gyldighedsperioden for alle berørte kompetente myndigheders stiltiende eller skriftlige samtykker. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Den planlagte overførsel må kun finde sted, hvis de krav, der er fastsat i artikel 16, stk. 1
  , litra a) og b)
  , er opfyldt, og kun i den periode, i hvilken alle de berørte kompetente myndigheders stiltiende eller skriftlige samtykke er gyldigt. En overførsel skal have forladt afsendelseslandet senest ved udløbet af gyldighedsperioden for alle berørte kompetente myndigheders stiltiende eller skriftlige samtykker.

4.   Den planlagte overførsel må kun finde sted, hvis de krav, der er fastsat i artikel 16, stk. 1, er opfyldt, og kun i den periode, i hvilken alle de berørte kompetente myndigheders stiltiende eller skriftlige samtykke er gyldigt. En overførsel skal have forladt afsendelseslandet senest ved udløbet af gyldighedsperioden for alle berørte kompetente myndigheders stiltiende eller skriftlige samtykker.

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 7

Artikel 9 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   En tilbagekaldelse af samtykke sker ved hjælp af en officiel meddelelse til anmelderen, de
  øvrige
  berørte kompetente myndigheder og modtageren. | 7.   En tilbagekaldelse af samtykke
  samt begrundelsen for en sådan tilbagekaldelse
  sker ved hjælp af en officiel meddelelse til anmelderen, de berørte kompetente myndigheder og modtageren
  og Kommissionen med henblik på rapportering
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   En tilbagekaldelse af samtykke sker ved hjælp af en officiel meddelelse til anmelderen, de
  øvrige
  berørte kompetente myndigheder og modtageren.

7.   En tilbagekaldelse af samtykke
  samt begrundelsen for en sådan tilbagekaldelse
  sker ved hjælp af en officiel meddelelse til anmelderen, de berørte kompetente myndigheder og modtageren
  og Kommissionen med henblik på rapportering
  .

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra a — nr. i

Artikel 11 — stk. 1 — litra a — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | affaldet ikke kan nyttiggøres på en teknisk mulig
  og
  økonomisk rentabel måde eller skal bortskaffes på grund af retlige forpligtelser i henhold til EU-retten eller folkeretten |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

affaldet ikke kan nyttiggøres på en teknisk mulig
  og
  økonomisk rentabel måde eller skal bortskaffes på grund af retlige forpligtelser i henhold til EU-retten eller folkeretten

og

| i) | affaldet ikke kan nyttiggøres på en teknisk mulig, økonomisk rentabel
  og miljømæssigt forsvarlig
  måde eller skal bortskaffes på grund af retlige forpligtelser i henhold til EU-retten eller folkeretten |
| --- | --- |

i)

affaldet ikke kan nyttiggøres på en teknisk mulig, økonomisk rentabel
  og miljømæssigt forsvarlig
  måde eller skal bortskaffes på grund af retlige forpligtelser i henhold til EU-retten eller folkeretten

og miljømæssigt forsvarlig

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra a — nr. ii

Artikel 11 — stk. 1 — litra a — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | affaldet ikke kan bortskaffes på en teknisk gennemførlig
  og
  økonomisk rentabel måde i det land, hvor det blev produceret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

affaldet ikke kan bortskaffes på en teknisk gennemførlig
  og
  økonomisk rentabel måde i det land, hvor det blev produceret

og

| ii) | affaldet ikke kan bortskaffes på en teknisk gennemførlig, økonomisk rentabel
  og miljømæssigt forsvarlig
  måde i det land, hvor det blev produceret |
| --- | --- |

ii)

affaldet ikke kan bortskaffes på en teknisk gennemførlig, økonomisk rentabel
  og miljømæssigt forsvarlig
  måde i det land, hvor det blev produceret

og miljømæssigt forsvarlig

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra a — nr. iii

Artikel 11 — stk. 1 — litra a — nr. iii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| iii) | den planlagte overførsel eller bortskaffelse er i overensstemmelse med affaldshierarkiet og principperne om nærhed og tilstrækkelig egenkapacitet
  på EU-plan og nationalt plan
  som fastsat i direktiv 2008/98/EF |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

iii)

den planlagte overførsel eller bortskaffelse er i overensstemmelse med affaldshierarkiet og principperne om nærhed og tilstrækkelig egenkapacitet
  på EU-plan og nationalt plan
  som fastsat i direktiv 2008/98/EF

på EU-plan og nationalt plan

| iii) | den planlagte overførsel eller bortskaffelse er i overensstemmelse med affaldshierarkiet og principperne om nærhed og tilstrækkelig egenkapacitet som fastsat i direktiv 2008/98/EF |
| --- | --- |

iii)

den planlagte overførsel eller bortskaffelse er i overensstemmelse med affaldshierarkiet og principperne om nærhed og tilstrækkelig egenkapacitet som fastsat i direktiv 2008/98/EF

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — litra b

Artikel 11 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | hverken anmelderen eller modtageren er tidligere straffet for ulovlige overførsler eller nogen anden ulovlig handling i forbindelse med miljøbeskyttelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

hverken anmelderen eller modtageren er tidligere straffet for ulovlige overførsler eller nogen anden ulovlig handling i forbindelse med miljøbeskyttelse

| b) | hverken anmelderen eller modtageren er tidligere straffet for ulovlige overførsler eller nogen anden ulovlig handling i forbindelse med miljøbeskyttelse
  eller beskyttelse af menneskers sundhed |
| --- | --- |

b)

hverken anmelderen eller modtageren er tidligere straffet for ulovlige overførsler eller nogen anden ulovlig handling i forbindelse med miljøbeskyttelse
  eller beskyttelse af menneskers sundhed

eller beskyttelse af menneskers sundhed

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 3

Artikel 11 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis de berørte kompetente myndigheder ikke har godkendt en planlagt overførsel af affald bestemt til bortskaffelse inden for
  den
  frist på
  30
  dage
  , der er omhandlet i artikel 9, stk. 1
  , er anmeldelsen af denne overførsel ikke længere gyldig, og overførslen er forbudt i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1. Hvis anmelderen fortsat agter at udføre overførslen, skal der foretages en ny anmeldelse, medmindre alle berørte kompetente myndigheder og anmelderen er enige om en anden løsning. | 3.   Hvis de berørte kompetente myndigheder ikke har godkendt en planlagt overførsel af affald bestemt til bortskaffelse inden for
  en
  frist på
  60
   dage, er anmeldelsen af denne overførsel ikke længere gyldig, og overførslen er forbudt i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1. Hvis anmelderen fortsat agter at udføre overførslen, skal der foretages en ny anmeldelse, medmindre alle berørte kompetente myndigheder og anmelderen er enige om en anden løsning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis de berørte kompetente myndigheder ikke har godkendt en planlagt overførsel af affald bestemt til bortskaffelse inden for
  den
  frist på
  30
  dage
  , der er omhandlet i artikel 9, stk. 1
  , er anmeldelsen af denne overførsel ikke længere gyldig, og overførslen er forbudt i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1. Hvis anmelderen fortsat agter at udføre overførslen, skal der foretages en ny anmeldelse, medmindre alle berørte kompetente myndigheder og anmelderen er enige om en anden løsning.

3.   Hvis de berørte kompetente myndigheder ikke har godkendt en planlagt overførsel af affald bestemt til bortskaffelse inden for
  en
  frist på
  60
   dage, er anmeldelsen af denne overførsel ikke længere gyldig, og overførslen er forbudt i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1. Hvis anmelderen fortsat agter at udføre overførslen, skal der foretages en ny anmeldelse, medmindre alle berørte kompetente myndigheder og anmelderen er enige om en anden løsning.

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra d — nr. ii

Artikel 12 — stk. 1 — litra d — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | nyttiggørelsesoperationen i bestemmelseslandet finder sted under betingelser, der
  stort set svarer
  til dem, der er foreskrevet i afsendelseslandets nationale lovgivning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

nyttiggørelsesoperationen i bestemmelseslandet finder sted under betingelser, der
  stort set svarer
  til dem, der er foreskrevet i afsendelseslandets nationale lovgivning

stort set svarer

| ii) | nyttiggørelsesoperationen i bestemmelseslandet finder sted under betingelser, der
  anses for at svare
  til dem, der er foreskrevet i afsendelseslandets nationale lovgivning |
| --- | --- |

ii)

nyttiggørelsesoperationen i bestemmelseslandet finder sted under betingelser, der
  anses for at svare
  til dem, der er foreskrevet i afsendelseslandets nationale lovgivning

anses for at svare

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra e

Artikel 12 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | det er nødvendigt for en medlemsstat at begrænse indgående overførsler af affald bestemt til
  andre
  nyttiggørelsesoperationer
  end genanvendelse og forberedelse med henblik på genbrug
  for at beskytte sit affaldshåndteringsnet, hvis det fastslås, at sådanne overførsler vil medføre, at indenlandsk produceret affald vil skulle bortskaffes eller behandles på en måde, der ikke er i overensstemmelse med medlemsstatens affaldshåndteringsplaner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

det er nødvendigt for en medlemsstat at begrænse indgående overførsler af affald bestemt til
  andre
  nyttiggørelsesoperationer
  end genanvendelse og forberedelse med henblik på genbrug
  for at beskytte sit affaldshåndteringsnet, hvis det fastslås, at sådanne overførsler vil medføre, at indenlandsk produceret affald vil skulle bortskaffes eller behandles på en måde, der ikke er i overensstemmelse med medlemsstatens affaldshåndteringsplaner

andre

end genanvendelse og forberedelse med henblik på genbrug

| e) | det er nødvendigt for en medlemsstat at begrænse indgående overførsler af affald bestemt til nyttiggørelsesoperationer for at beskytte sit affaldshåndteringsnet, hvis det
  kan
  fastslås, at sådanne overførsler vil medføre, at indenlandsk produceret affald vil skulle bortskaffes eller behandles på en måde, der ikke er i overensstemmelse med medlemsstatens affaldshåndteringsplaner |
| --- | --- |

e)

det er nødvendigt for en medlemsstat at begrænse indgående overførsler af affald bestemt til nyttiggørelsesoperationer for at beskytte sit affaldshåndteringsnet, hvis det
  kan
  fastslås, at sådanne overførsler vil medføre, at indenlandsk produceret affald vil skulle bortskaffes eller behandles på en måde, der ikke er i overensstemmelse med medlemsstatens affaldshåndteringsplaner

kan

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra f

Artikel 12 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | anmelderen eller modtageren er tidligere straffet for ulovlige overførsler eller en anden ulovlig handling i forbindelse med miljøbeskyttelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

anmelderen eller modtageren er tidligere straffet for ulovlige overførsler eller en anden ulovlig handling i forbindelse med miljøbeskyttelse

| f) | anmelderen eller modtageren er tidligere straffet for ulovlige overførsler eller en anden ulovlig handling i forbindelse med miljøbeskyttelse
  eller beskyttelse af menneskers sundhed |
| --- | --- |

f)

anmelderen eller modtageren er tidligere straffet for ulovlige overførsler eller en anden ulovlig handling i forbindelse med miljøbeskyttelse
  eller beskyttelse af menneskers sundhed

eller beskyttelse af menneskers sundhed

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5

Artikel 12 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterne underretter i overensstemmelse med artikel 68 Kommissionen om indsigelser fra de kompetente myndigheder baseret på de grunde, som er fastsat i denne artikels stk. 1
  , litra d) og e)
  . | 5.   Medlemsstaterne underretter i overensstemmelse med artikel 68 Kommissionen om indsigelser
  , herunder det specifikke grundlag for indsigelse,
  fra de kompetente myndigheder baseret på de grunde, som er fastsat i denne artikels stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Medlemsstaterne underretter i overensstemmelse med artikel 68 Kommissionen om indsigelser fra de kompetente myndigheder baseret på de grunde, som er fastsat i denne artikels stk. 1
  , litra d) og e)
  .

5.   Medlemsstaterne underretter i overensstemmelse med artikel 68 Kommissionen om indsigelser
  , herunder det specifikke grundlag for indsigelse,
  fra de kompetente myndigheder baseret på de grunde, som er fastsat i denne artikels stk. 1.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 12 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  De kompetente myndigheder underretter anmelderen om det specifikke grundlag for deres indsigelse mod en planlagt overførsel af affald. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  De kompetente myndigheder underretter anmelderen om det specifikke grundlag for deres indsigelse mod en planlagt overførsel af affald.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 — litra a

Artikel 13 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | affaldet i de forskellige overførsler har i det væsentlige ensartede fysiske og kemiske egenskaber |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

affaldet i de forskellige overførsler har i det væsentlige ensartede fysiske og kemiske egenskaber

| a) | affaldet i de forskellige overførsler har i det væsentlige ensartede fysiske og kemiske egenskaber
  , som skal fortolkes i overensstemmelse med artikel 28 |
| --- | --- |

a)

affaldet i de forskellige overførsler har i det væsentlige ensartede fysiske og kemiske egenskaber
  , som skal fortolkes i overensstemmelse med artikel 28

, som skal fortolkes i overensstemmelse med artikel 28

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2 — litra c

Artikel 14 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | en beskrivelse af de anvendte teknikker, herunder R-kode(r), til den nyttiggørelsesoperation, for hvilken der anmodes om forhåndsgodkendelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

en beskrivelse af de anvendte teknikker, herunder R-kode(r), til den nyttiggørelsesoperation, for hvilken der anmodes om forhåndsgodkendelse

| c) | en beskrivelse af de anvendte teknikker, herunder R-kode(r), til den nyttiggørelsesoperation, for hvilken der anmodes om forhåndsgodkendelse
  , samt teknologier, der anvendes til drivhusgasbesparelser, energiproduktion, materialenyttiggørelse, effektiv ressourceanvendelse og andre relevante teknologier |
| --- | --- |

c)

en beskrivelse af de anvendte teknikker, herunder R-kode(r), til den nyttiggørelsesoperation, for hvilken der anmodes om forhåndsgodkendelse
  , samt teknologier, der anvendes til drivhusgasbesparelser, energiproduktion, materialenyttiggørelse, effektiv ressourceanvendelse og andre relevante teknologier

, samt teknologier, der anvendes til drivhusgasbesparelser, energiproduktion, materialenyttiggørelse, effektiv ressourceanvendelse og andre relevante teknologier

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2– litra e a (nyt)

Artikel 14 — stk. 2– litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | mængden af restaffald, der produceres via nyttiggørelsesoperationen, og den efterfølgende håndtering af dette affald |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

mængden af restaffald, der produceres via nyttiggørelsesoperationen, og den efterfølgende håndtering af dette affald

mængden af restaffald, der produceres via nyttiggørelsesoperationen, og den efterfølgende håndtering af dette affald

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2– litra g

Artikel 14 — stk. 2– litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | dokumentation for eller attestering af, at den juridiske eller fysiske person, der ejer eller udøver kontrol over anlægget, ikke er blevet dømt for ulovlig overførsel eller nogen anden ulovlig handling i forbindelse med affaldshåndtering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

dokumentation for eller attestering af, at den juridiske eller fysiske person, der ejer eller udøver kontrol over anlægget, ikke er blevet dømt for ulovlig overførsel eller nogen anden ulovlig handling i forbindelse med affaldshåndtering.

| g) | dokumentation for eller attestering af, at den juridiske eller fysiske person, der ejer eller udøver kontrol over anlægget, ikke er blevet dømt for ulovlig overførsel eller nogen anden ulovlig handling i forbindelse med affaldshåndtering
  , navnlig for så vidt angår beskyttelsen af miljøet eller menneskers sundhed
  . |
| --- | --- |

g)

dokumentation for eller attestering af, at den juridiske eller fysiske person, der ejer eller udøver kontrol over anlægget, ikke er blevet dømt for ulovlig overførsel eller nogen anden ulovlig handling i forbindelse med affaldshåndtering
  , navnlig for så vidt angår beskyttelsen af miljøet eller menneskers sundhed
  .

, navnlig for så vidt angår beskyttelsen af miljøet eller menneskers sundhed

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 9

Artikel 14 — stk. 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9.   Medmindre andet er angivet i afgørelsen om at godkende anmodningen om forhåndsgodkendelse, er et nyttiggørelsesanlægs forhåndsgodkendelse gyldig i syv år. | 9.   Medmindre andet er angivet i afgørelsen om at godkende anmodningen om forhåndsgodkendelse, er et nyttiggørelsesanlægs forhåndsgodkendelse gyldig i syv år
  , og de relevante myndigheder skal udføre mindst en inspektion i gyldighedsperioden med henblik på at kontrollere, at de seneste forskriftsmæssige krav overholdes
  . |
| | En forhåndsgodkendelse af et nyttiggørelsesanlæg, der er udstedt af den kompetente myndighed i en medlemsstat, er gyldig i alle medlemsstater. En kompetent myndighed kan dog beslutte ikke at acceptere forhåndsgodkendelsen fra den kompetente bestemmelsesmyndighed. Denne beslutning og begrundelsen herfor meddeles anlægget og den kompetente myndighed, der har udstedt forhåndsgodkendelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.   Medmindre andet er angivet i afgørelsen om at godkende anmodningen om forhåndsgodkendelse, er et nyttiggørelsesanlægs forhåndsgodkendelse gyldig i syv år.

9.   Medmindre andet er angivet i afgørelsen om at godkende anmodningen om forhåndsgodkendelse, er et nyttiggørelsesanlægs forhåndsgodkendelse gyldig i syv år
  , og de relevante myndigheder skal udføre mindst en inspektion i gyldighedsperioden med henblik på at kontrollere, at de seneste forskriftsmæssige krav overholdes
  .

En forhåndsgodkendelse af et nyttiggørelsesanlæg, der er udstedt af den kompetente myndighed i en medlemsstat, er gyldig i alle medlemsstater. En kompetent myndighed kan dog beslutte ikke at acceptere forhåndsgodkendelsen fra den kompetente bestemmelsesmyndighed. Denne beslutning og begrundelsen herfor meddeles anlægget og den kompetente myndighed, der har udstedt forhåndsgodkendelsen.

En forhåndsgodkendelse af et nyttiggørelsesanlæg, der er udstedt af den kompetente myndighed i en medlemsstat, er gyldig i alle medlemsstater. En kompetent myndighed kan dog beslutte ikke at acceptere forhåndsgodkendelsen fra den kompetente bestemmelsesmyndighed. Denne beslutning og begrundelsen herfor meddeles anlægget og den kompetente myndighed, der har udstedt forhåndsgodkendelsen.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 3

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Inden
  én dag
  efter at affaldet er modtaget af det anlæg, der udfører den midlertidige nyttiggørelsesoperation eller midlertidige bortskaffelsesoperation, skal dette anlæg give anmelderen en bekræftelse for modtagelse af affaldet. Denne bekræftelse skal angives i eller vedlægges transportformularen. | 3.   Inden
  to arbejdsdage
  efter at affaldet er modtaget af det anlæg, der udfører den midlertidige nyttiggørelsesoperation eller midlertidige bortskaffelsesoperation, skal dette anlæg give anmelderen en bekræftelse for modtagelse af affaldet. Denne bekræftelse skal angives i eller vedlægges transportformularen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Inden
  én dag
  efter at affaldet er modtaget af det anlæg, der udfører den midlertidige nyttiggørelsesoperation eller midlertidige bortskaffelsesoperation, skal dette anlæg give anmelderen en bekræftelse for modtagelse af affaldet. Denne bekræftelse skal angives i eller vedlægges transportformularen.

3.   Inden
  to arbejdsdage
  efter at affaldet er modtaget af det anlæg, der udfører den midlertidige nyttiggørelsesoperation eller midlertidige bortskaffelsesoperation, skal dette anlæg give anmelderen en bekræftelse for modtagelse af affaldet. Denne bekræftelse skal angives i eller vedlægges transportformularen.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 3

Artikel 16 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Anlægget skal senest
  en dag
  efter modtagelsen af affaldet over for anmelderen og de relevante myndigheder bekræfte, at affaldet er modtaget. | 3.   Anlægget skal senest
  to arbejdsdage
  efter modtagelsen af affaldet over for anmelderen og de relevante myndigheder bekræfte, at affaldet er modtaget. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Anlægget skal senest
  en dag
  efter modtagelsen af affaldet over for anmelderen og de relevante myndigheder bekræfte, at affaldet er modtaget.

3.   Anlægget skal senest
  to arbejdsdage
  efter modtagelsen af affaldet over for anmelderen og de relevante myndigheder bekræfte, at affaldet er modtaget.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 3

Artikel 17 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis de vigtige ændringer, jf. stk. 1, berører andre kompetente myndigheder end dem, der var berørt af den oprindelige anmeldelse, skal der indgives en ny anmeldelse. | 3.   Hvis de vigtige ændringer, jf. stk. 1, berører andre kompetente myndigheder end dem, der var berørt af den oprindelige anmeldelse, skal der indgives en ny anmeldelse
  , medmindre de berørte kompetente myndigheder enstemmigt kan nå til enighed om at undlade at kræve en ny anmeldelse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis de vigtige ændringer, jf. stk. 1, berører andre kompetente myndigheder end dem, der var berørt af den oprindelige anmeldelse, skal der indgives en ny anmeldelse.

3.   Hvis de vigtige ændringer, jf. stk. 1, berører andre kompetente myndigheder end dem, der var berørt af den oprindelige anmeldelse, skal der indgives en ny anmeldelse
  , medmindre de berørte kompetente myndigheder enstemmigt kan nå til enighed om at undlade at kræve en ny anmeldelse
  .

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 4

Artikel 18 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Nyttiggørelsesanlægget eller laboratoriet og modtageren eller, hvis de ikke har adgang til et system som omhandlet i artikel 26, den i stk. 2 omhandlede person skal senest
  en dag
  efter modtagelsen af affaldet bekræfte over for anmelderen og de relevante myndigheder, at affaldet er modtaget, ved at udfylde de relevante oplysninger i bilag VII. | 4.   Nyttiggørelsesanlægget eller laboratoriet og modtageren eller, hvis de ikke har adgang til et system som omhandlet i artikel 26, den i stk. 2 omhandlede person skal senest
  to arbejdsdage
  efter modtagelsen af affaldet bekræfte over for anmelderen og de relevante myndigheder, at affaldet er modtaget, ved at udfylde de relevante oplysninger i bilag VII. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Nyttiggørelsesanlægget eller laboratoriet og modtageren eller, hvis de ikke har adgang til et system som omhandlet i artikel 26, den i stk. 2 omhandlede person skal senest
  en dag
  efter modtagelsen af affaldet bekræfte over for anmelderen og de relevante myndigheder, at affaldet er modtaget, ved at udfylde de relevante oplysninger i bilag VII.

4.   Nyttiggørelsesanlægget eller laboratoriet og modtageren eller, hvis de ikke har adgang til et system som omhandlet i artikel 26, den i stk. 2 omhandlede person skal senest
  to arbejdsdage
  efter modtagelsen af affaldet bekræfte over for anmelderen og de relevante myndigheder, at affaldet er modtaget, ved at udfylde de relevante oplysninger i bilag VII.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 21 — stk. 1

Artikel 21 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De kompetente
  afsendelses-
  eller
  bestemmelsesmyndigheder offentliggør på passende vis
  oplysninger om anmeldelser af overførsler, som de har givet samtykke til eller gjort indsigelse mod, samt om overførsler af affald, der er omfattet af de generelle oplysningskrav, medmindre sådanne oplysninger er fortrolige
  ifølge
  national lovgivning eller EU-lovgivning. | Uden unødigt ophold og senest 30 dage efter at have givet samtykke eller gjort indsigelse skal
  de kompetente
  afsendelsesmyndigheder via det centrale elektroniske indsendelses- og udvekslingssystem, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2,
  eller
  det nationale system, der er omhandlet i artikel 26, stk. 3, hvis det er relevant, offentliggøre
  oplysninger om anmeldelser af overførsler, som de har givet samtykke til eller gjort indsigelse mod, samt om overførsler af affald, der er omfattet af de generelle oplysningskrav, medmindre sådanne oplysninger er fortrolige
  i henhold til
  national lovgivning eller EU-lovgivning
  eller personoplysninger, der er beskyttet i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679

   (1a). |
| | De kompetente myndigheder gør som minimum følgende oplysninger offentligt tilgængelige: |
| | a) | affaldstypen, der er angivet i henhold til den europæiske affaldskodeks i det europæiske affaldskatalog |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De kompetente
  afsendelses-
  eller
  bestemmelsesmyndigheder offentliggør på passende vis
  oplysninger om anmeldelser af overførsler, som de har givet samtykke til eller gjort indsigelse mod, samt om overførsler af affald, der er omfattet af de generelle oplysningskrav, medmindre sådanne oplysninger er fortrolige
  ifølge
  national lovgivning eller EU-lovgivning.

afsendelses-

bestemmelsesmyndigheder offentliggør på passende vis

ifølge

Uden unødigt ophold og senest 30 dage efter at have givet samtykke eller gjort indsigelse skal
  de kompetente
  afsendelsesmyndigheder via det centrale elektroniske indsendelses- og udvekslingssystem, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2,
  eller
  det nationale system, der er omhandlet i artikel 26, stk. 3, hvis det er relevant, offentliggøre
  oplysninger om anmeldelser af overførsler, som de har givet samtykke til eller gjort indsigelse mod, samt om overførsler af affald, der er omfattet af de generelle oplysningskrav, medmindre sådanne oplysninger er fortrolige
  i henhold til
  national lovgivning eller EU-lovgivning
  eller personoplysninger, der er beskyttet i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679

   (1a).

Uden unødigt ophold og senest 30 dage efter at have givet samtykke eller gjort indsigelse skal

afsendelsesmyndigheder via det centrale elektroniske indsendelses- og udvekslingssystem, der er omhandlet i artikel 26, stk. 2,

det nationale system, der er omhandlet i artikel 26, stk. 3, hvis det er relevant, offentliggøre

i henhold til

eller personoplysninger, der er beskyttet i overensstemmelse med forordning (EU) 2016/679

1a

De kompetente myndigheder gør som minimum følgende oplysninger offentligt tilgængelige:

De kompetente myndigheder gør som minimum følgende oplysninger offentligt tilgængelige:

a)

a)

affaldstypen, der er angivet i henhold til den europæiske affaldskodeks i det europæiske affaldskatalog

affaldstypen, der er angivet i henhold til den europæiske affaldskodeks i det europæiske affaldskatalog

| b) | den samlede mængde affald, der påtænkes overført |
| --- | --- |

b)

b)

den samlede mængde affald, der påtænkes overført

den samlede mængde affald, der påtænkes overført

| c) | den behandling, affaldet vil blive underkastet |
| --- | --- |

c)

c)

den behandling, affaldet vil blive underkastet

den behandling, affaldet vil blive underkastet

| d) | anlæggets navn på det endelige bestemmelsessted, og |
| --- | --- |

d)

d)

anlæggets navn på det endelige bestemmelsessted, og

anlæggets navn på det endelige bestemmelsessted, og

| e) | hvorvidt der er givet samtykke til anmeldelsen eller ej. |
| --- | --- |

e)

e)

hvorvidt der er givet samtykke til anmeldelsen eller ej.

hvorvidt der er givet samtykke til anmeldelsen eller ej.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 22 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Tilbagetagelsespligten, der er fastsat ved stk. 2, finder ikke anvendelse, hvis de involverede kompetente afsendelses-, transit- og bestemmelsesmyndigheder får vished for, at affaldet kan nyttiggøres eller bortskaffes på en alternativ måde i bestemmelseslandet eller et andet sted af anmelderen eller, hvis dette ikke er muligt, af den kompetente afsendelsesmyndighed eller af en fysisk eller juridisk person på dennes vegne. | Tilbagetagelsespligten, der er fastsat ved stk. 2, finder ikke anvendelse, hvis de involverede kompetente afsendelses-, transit- og bestemmelsesmyndigheder får vished for, at affaldet kan nyttiggøres eller bortskaffes på en alternativ
  og miljømæssigt forsvarlig
  måde
  og uden at bringe menneskers sundhed i fare
  i bestemmelseslandet eller et andet sted af anmelderen eller, hvis dette ikke er muligt, af den kompetente afsendelsesmyndighed eller af en fysisk eller juridisk person på dennes vegne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tilbagetagelsespligten, der er fastsat ved stk. 2, finder ikke anvendelse, hvis de involverede kompetente afsendelses-, transit- og bestemmelsesmyndigheder får vished for, at affaldet kan nyttiggøres eller bortskaffes på en alternativ måde i bestemmelseslandet eller et andet sted af anmelderen eller, hvis dette ikke er muligt, af den kompetente afsendelsesmyndighed eller af en fysisk eller juridisk person på dennes vegne.

Tilbagetagelsespligten, der er fastsat ved stk. 2, finder ikke anvendelse, hvis de involverede kompetente afsendelses-, transit- og bestemmelsesmyndigheder får vished for, at affaldet kan nyttiggøres eller bortskaffes på en alternativ
  og miljømæssigt forsvarlig
  måde
  og uden at bringe menneskers sundhed i fare
  i bestemmelseslandet eller et andet sted af anmelderen eller, hvis dette ikke er muligt, af den kompetente afsendelsesmyndighed eller af en fysisk eller juridisk person på dennes vegne.

og miljømæssigt forsvarlig

og uden at bringe menneskers sundhed i fare

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 24 — stk. 1

Artikel 24 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis en kompetent myndighed opdager en overførsel, som den anser for at være en ulovlig overførsel, informerer den omgående de andre berørte kompetente myndigheder. | 1.   Hvis en kompetent myndighed opdager en overførsel, som den anser for at være en ulovlig overførsel, informerer den omgående de andre berørte kompetente myndigheder.
  De berørte kompetente afsendelsesmyndigheder øger inspektionerne af efterfølgende overførsler, der ligner hinanden med hensyn til anmelder, affaldsproducent, indsamler, forhandler, mægler eller affaldsindehaver, for at forhindre yderligere ulovlige overførsler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvis en kompetent myndighed opdager en overførsel, som den anser for at være en ulovlig overførsel, informerer den omgående de andre berørte kompetente myndigheder.

1.   Hvis en kompetent myndighed opdager en overførsel, som den anser for at være en ulovlig overførsel, informerer den omgående de andre berørte kompetente myndigheder.
  De berørte kompetente afsendelsesmyndigheder øger inspektionerne af efterfølgende overførsler, der ligner hinanden med hensyn til anmelder, affaldsproducent, indsamler, forhandler, mægler eller affaldsindehaver, for at forhindre yderligere ulovlige overførsler.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1 — indledning

Artikel 26 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Følgende oplysninger og dokumenter indgives og udveksles elektronisk enten via det centrale system, der er omhandlet i stk. 2, eller via et nationalt system i overensstemmelse med stk. 3: | 1.   Følgende oplysninger
  , data
  og dokumenter indgives og udveksles elektronisk enten via det centrale system, der er omhandlet i stk. 2, eller via et nationalt system
  , der er forbundet med det centrale system,
  i overensstemmelse med stk. 3: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Følgende oplysninger og dokumenter indgives og udveksles elektronisk enten via det centrale system, der er omhandlet i stk. 2, eller via et nationalt system i overensstemmelse med stk. 3:

1.   Følgende oplysninger
  , data
  og dokumenter indgives og udveksles elektronisk enten via det centrale system, der er omhandlet i stk. 2, eller via et nationalt system
  , der er forbundet med det centrale system,
  i overensstemmelse med stk. 3:

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 26 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen driver et centralt system, der muliggør elektronisk indgivelse og udveksling af de oplysninger og dokumenter, der er omhandlet i stk. 1. Dette centrale system skal udgøre en hub, der skal anvendes til tidstro udveksling af de oplysninger og dokumenter, der er omhandlet i stk. 1, mellem de eksisterende nationale systemer for elektronisk dataudveksling. | Kommissionen driver et centralt system, der muliggør elektronisk indgivelse og udveksling af de oplysninger
  , data
  og dokumenter, der er omhandlet i stk. 1. Dette centrale system skal udgøre en hub, der skal anvendes til tidstro udveksling af de oplysninger og dokumenter, der er omhandlet i stk. 1, mellem de eksisterende nationale systemer for elektronisk dataudveksling.
  I det centrale system lagres data, der kan gøre det muligt at rapportere om og analysere bl.a. hyppigheden af indsigelser, tiden mellem indgivelsen af en anmeldelse og tidpunktet, hvor afgørelsen blev truffet, samt antallet af anmeldelser for de forskellige mulige typer nyttiggørelsesoperationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen driver et centralt system, der muliggør elektronisk indgivelse og udveksling af de oplysninger og dokumenter, der er omhandlet i stk. 1. Dette centrale system skal udgøre en hub, der skal anvendes til tidstro udveksling af de oplysninger og dokumenter, der er omhandlet i stk. 1, mellem de eksisterende nationale systemer for elektronisk dataudveksling.

Kommissionen driver et centralt system, der muliggør elektronisk indgivelse og udveksling af de oplysninger
  , data
  og dokumenter, der er omhandlet i stk. 1. Dette centrale system skal udgøre en hub, der skal anvendes til tidstro udveksling af de oplysninger og dokumenter, der er omhandlet i stk. 1, mellem de eksisterende nationale systemer for elektronisk dataudveksling.
  I det centrale system lagres data, der kan gøre det muligt at rapportere om og analysere bl.a. hyppigheden af indsigelser, tiden mellem indgivelsen af en anmeldelse og tidpunktet, hvor afgørelsen blev truffet, samt antallet af anmeldelser for de forskellige mulige typer nyttiggørelsesoperationer.

, data

I det centrale system lagres data, der kan gøre det muligt at rapportere om og analysere bl.a. hyppigheden af indsigelser, tiden mellem indgivelsen af en anmeldelse og tidpunktet, hvor afgørelsen blev truffet, samt antallet af anmeldelser for de forskellige mulige typer nyttiggørelsesoperationer.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 26 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Oplysninger, der lagres i det centrale system, gøres offentligt og let tilgængelige i et åbent dataformat, medmindre sådanne oplysninger er fortrolige i henhold til national lovgivning eller EU-lovgivning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Oplysninger, der lagres i det centrale system, gøres offentligt og let tilgængelige i et åbent dataformat, medmindre sådanne oplysninger er fortrolige i henhold til national lovgivning eller EU-lovgivning.

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 4 — afsnit 1 — litra b a (nyt)

Artikel 26 — stk. 4 — afsnit 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | alternative procedurer i tilfælde af et midlertidigt svigt i det centrale system |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

alternative procedurer i tilfælde af et midlertidigt svigt i det centrale system

alternative procedurer i tilfælde af et midlertidigt svigt i det centrale system

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 26 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Det centrale systems funktionalitet tages op til revision af Kommissionen hvert andet år. Resultaterne af disse revisioner meddeles Europa-Parlamentet og medlemsstaterne. |
| | Ved revisionen tages der bl.a. hensyn til de bemærkninger, som kontaktorganerne har fremsat. Ved revisionen kan der desuden tages hensyn til feedback fra andre brugere såsom kompetente myndigheder og anmeldere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Det centrale systems funktionalitet tages op til revision af Kommissionen hvert andet år. Resultaterne af disse revisioner meddeles Europa-Parlamentet og medlemsstaterne.

Ved revisionen tages der bl.a. hensyn til de bemærkninger, som kontaktorganerne har fremsat. Ved revisionen kan der desuden tages hensyn til feedback fra andre brugere såsom kompetente myndigheder og anmeldere.

Ved revisionen tages der bl.a. hensyn til de bemærkninger, som kontaktorganerne har fremsat. Ved revisionen kan der desuden tages hensyn til feedback fra andre brugere såsom kompetente myndigheder og anmeldere.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1

Artikel 27 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Anmeldelser, oplysninger, dokumentation eller andre meddelelser, der forelægges i medfør af bestemmelserne i dette afsnit, forelægges på et sprog, der kan accepteres af de berørte kompetente myndigheder. | 1.   Anmeldelser, oplysninger, dokumentation eller andre meddelelser, der forelægges i medfør af bestemmelserne i dette afsnit, forelægges på et sprog, der kan accepteres af de berørte kompetente myndigheder.
  Engelsk skal i alle tilfælde anses for at være et acceptabelt sprog, medmindre den pågældende kompetente myndighed giver behørig begrundelse for ikke at acceptere engelsk. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Anmeldelser, oplysninger, dokumentation eller andre meddelelser, der forelægges i medfør af bestemmelserne i dette afsnit, forelægges på et sprog, der kan accepteres af de berørte kompetente myndigheder.

1.   Anmeldelser, oplysninger, dokumentation eller andre meddelelser, der forelægges i medfør af bestemmelserne i dette afsnit, forelægges på et sprog, der kan accepteres af de berørte kompetente myndigheder.
  Engelsk skal i alle tilfælde anses for at være et acceptabelt sprog, medmindre den pågældende kompetente myndighed giver behørig begrundelse for ikke at acceptere engelsk.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 2

Artikel 27 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis de berørte kompetente myndigheder anmoder herom, skal anmelderen forelægge autoriserede oversættelser af de i stk. 1 omhandlede dokumenter til et sprog, som de kan acceptere. | 2.   Hvis de berørte kompetente myndigheder anmoder herom, skal anmelderen forelægge autoriserede oversættelser af de i stk. 1 omhandlede dokumenter til et sprog, som de kan acceptere.
  Engelsk skal i alle tilfælde anses for at være et acceptabelt sprog, medmindre den pågældende kompetente myndighed giver behørig begrundelse for ikke at acceptere engelsk. |
| | Det centraliserede databasesystem, der er oprettet i henhold til artikel 26, skal lette maskinoversættelse af alle indsendte oplysninger. Hvis der anvendes maskinoversættelse, skal de pågældende oplysninger ledsages af en angivelse om, at de er maskinoversat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis de berørte kompetente myndigheder anmoder herom, skal anmelderen forelægge autoriserede oversættelser af de i stk. 1 omhandlede dokumenter til et sprog, som de kan acceptere.

2.   Hvis de berørte kompetente myndigheder anmoder herom, skal anmelderen forelægge autoriserede oversættelser af de i stk. 1 omhandlede dokumenter til et sprog, som de kan acceptere.
  Engelsk skal i alle tilfælde anses for at være et acceptabelt sprog, medmindre den pågældende kompetente myndighed giver behørig begrundelse for ikke at acceptere engelsk.

Det centraliserede databasesystem, der er oprettet i henhold til artikel 26, skal lette maskinoversættelse af alle indsendte oplysninger. Hvis der anvendes maskinoversættelse, skal de pågældende oplysninger ledsages af en angivelse om, at de er maskinoversat.

Det centraliserede databasesystem, der er oprettet i henhold til artikel 26, skal lette maskinoversættelse af alle indsendte oplysninger. Hvis der anvendes maskinoversættelse, skal de pågældende oplysninger ledsages af en angivelse om, at de er maskinoversat.

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 28 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  I tilfælde af uenighed mellem de kompetente myndigheder om klassificeringsspørgsmål kan der rettes henvendelse til medlemsstaternes kontaktorganer, som kan afholde møder for at undersøge de rejste spørgsmål. Relevante interessenter indbydes til sådanne møder eller dele af sådanne møder, hvor det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  I tilfælde af uenighed mellem de kompetente myndigheder om klassificeringsspørgsmål kan der rettes henvendelse til medlemsstaternes kontaktorganer, som kan afholde møder for at undersøge de rejste spørgsmål. Relevante interessenter indbydes til sådanne møder eller dele af sådanne møder, hvor det er relevant.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 28 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| For at lette den harmoniserede klassificering af affald, der er opført i bilag III, bilag IIIA, bilag IIIB eller bilag IV i Unionen
  , tillægges
  Kommissionen
  beføjelser til at
  vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte kriterier, f.eks. tærskelværdier for kontaminering, som danner grundlag for, hvordan visse former for affald klassificeres i bilag III, IIIA, IIIB eller IV. | For at lette den harmoniserede klassificering af affald, der er opført i bilag III, bilag IIIA, bilag IIIB eller bilag IV, i Unionen
  skal
  Kommissionen vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere
  eller ændre
  denne forordning ved at fastsætte
  eller ændre
  kriterier, f.eks. tærskelværdier for kontaminering, som danner grundlag for, hvordan visse former for affald klassificeres i bilag III, IIIA, IIIB eller IV
  , og tærskler for, hvornår fysiske og kemiske egenskaber kan karakteriseres som i det væsentlige ensartede
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at lette den harmoniserede klassificering af affald, der er opført i bilag III, bilag IIIA, bilag IIIB eller bilag IV i Unionen
  , tillægges
  Kommissionen
  beføjelser til at
  vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte kriterier, f.eks. tærskelværdier for kontaminering, som danner grundlag for, hvordan visse former for affald klassificeres i bilag III, IIIA, IIIB eller IV.

, tillægges

beføjelser til at

For at lette den harmoniserede klassificering af affald, der er opført i bilag III, bilag IIIA, bilag IIIB eller bilag IV, i Unionen
  skal
  Kommissionen vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere
  eller ændre
  denne forordning ved at fastsætte
  eller ændre
  kriterier, f.eks. tærskelværdier for kontaminering, som danner grundlag for, hvordan visse former for affald klassificeres i bilag III, IIIA, IIIB eller IV
  , og tærskler for, hvornår fysiske og kemiske egenskaber kan karakteriseres som i det væsentlige ensartede
  .

skal

eller ændre

eller ændre

, og tærskler for, hvornår fysiske og kemiske egenskaber kan karakteriseres som i det væsentlige ensartede

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 28 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen
  tillægges ligeledes beføjelser til at
  vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte kriterier til at skelne mellem brugte varer og affald for specifikke kategorier af råvarer, for hvilke denne sondring er af særlig betydning for eksport af affald fra Unionen. | Kommissionen
  skal også
  vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76
  senest to år, efter at nærværende forordning er trådt i kraft,
  med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte kriterier til at skelne mellem brugte varer og affald for specifikke kategorier af råvarer, for hvilke denne sondring er af særlig betydning for eksport af affald fra Unionen
  , herunder for at undgå omgåelse af de i denne forordning fastsatte regler. Kriterierne i disse delegerede retsakter skal være de samme som dem, der er fastsat i direktiv 2008/98/EF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen
  tillægges ligeledes beføjelser til at
  vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte kriterier til at skelne mellem brugte varer og affald for specifikke kategorier af råvarer, for hvilke denne sondring er af særlig betydning for eksport af affald fra Unionen.

tillægges ligeledes beføjelser til at

Kommissionen
  skal også
  vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76
  senest to år, efter at nærværende forordning er trådt i kraft,
  med henblik på at supplere denne forordning ved at fastsætte kriterier til at skelne mellem brugte varer og affald for specifikke kategorier af råvarer, for hvilke denne sondring er af særlig betydning for eksport af affald fra Unionen
  , herunder for at undgå omgåelse af de i denne forordning fastsatte regler. Kriterierne i disse delegerede retsakter skal være de samme som dem, der er fastsat i direktiv 2008/98/EF.

skal også

senest to år, efter at nærværende forordning er trådt i kraft,

, herunder for at undgå omgåelse af de i denne forordning fastsatte regler. Kriterierne i disse delegerede retsakter skal være de samme som dem, der er fastsat i direktiv 2008/98/EF.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — overskrift

Artikel 30 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Grænseområdeaftaler | Multilaterale aftaler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Grænseområdeaftaler

Grænseområdeaftaler

Multilaterale aftaler

Multilaterale aftaler

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1

Artikel 30 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   I undtagelsestilfælde, og hvis den specifikke geografiske eller demografiske situation berettiger til det, kan medlemsstaterne indgå bilaterale aftaler om at lette anmeldelsesproceduren ved overførsel af specifikke affaldsstrømme for så vidt angår grænseoverskridende overførsel til det nærmeste, egnede anlæg i grænseområdet mellem de berørte medlemsstater. | 1.   I undtagelsestilfælde, og hvis den specifikke geografiske eller demografiske situation berettiger til det, kan medlemsstaterne indgå bilaterale
  eller multilaterale
  aftaler om at lette anmeldelsesproceduren ved overførsel af specifikke affaldsstrømme for så vidt angår grænseoverskridende overførsel til det nærmeste, egnede anlæg i grænseområdet mellem de berørte medlemsstater. |
| | Hvis den geografiske og demografiske situation berettiger til indgåelsen af sådanne aftaler, kan der også indgås aftaler om overførsler af affald, der er bestemt til bortskaffelse i henhold til artikel 11. I den forbindelse kan betingelserne i artikel 11, stk. 1, litra a)-f), gøres mindre strenge med hensyn til grænseoverskridende overførsler til det nærmeste egnede bortskaffelsesanlæg i overensstemmelse med direktiv 2008/98/EF og en miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald. |
| | Multilaterale aftaler skal påvise, at affaldet behandles i overensstemmelse med affaldshierarkiet og principperne om nærhed og tilstrækkelig egenkapacitet på EU-plan og nationalt plan som fastsat i direktiv 2008/98/EF; at affaldet behandles i overensstemmelse med miljøbeskyttelsesstandarderne i overensstemmelse med EU-lovgivningen; hvis anlægget er omfattet af direktiv 2010/75/EU, at den bedste tilgængelige teknik som defineret i artikel 3, nr. 10), i dette direktiv anvendes i overensstemmelse med anlæggets godkendelse; og at aftalerne ikke fører til en betydelig fragmentering af EU-markedet for overførsler af affald. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   I undtagelsestilfælde, og hvis den specifikke geografiske eller demografiske situation berettiger til det, kan medlemsstaterne indgå bilaterale aftaler om at lette anmeldelsesproceduren ved overførsel af specifikke affaldsstrømme for så vidt angår grænseoverskridende overførsel til det nærmeste, egnede anlæg i grænseområdet mellem de berørte medlemsstater.

1.   I undtagelsestilfælde, og hvis den specifikke geografiske eller demografiske situation berettiger til det, kan medlemsstaterne indgå bilaterale
  eller multilaterale
  aftaler om at lette anmeldelsesproceduren ved overførsel af specifikke affaldsstrømme for så vidt angår grænseoverskridende overførsel til det nærmeste, egnede anlæg i grænseområdet mellem de berørte medlemsstater.

Hvis den geografiske og demografiske situation berettiger til indgåelsen af sådanne aftaler, kan der også indgås aftaler om overførsler af affald, der er bestemt til bortskaffelse i henhold til artikel 11. I den forbindelse kan betingelserne i artikel 11, stk. 1, litra a)-f), gøres mindre strenge med hensyn til grænseoverskridende overførsler til det nærmeste egnede bortskaffelsesanlæg i overensstemmelse med direktiv 2008/98/EF og en miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald.

Hvis den geografiske og demografiske situation berettiger til indgåelsen af sådanne aftaler, kan der også indgås aftaler om overførsler af affald, der er bestemt til bortskaffelse i henhold til artikel 11. I den forbindelse kan betingelserne i artikel 11, stk. 1, litra a)-f), gøres mindre strenge med hensyn til grænseoverskridende overførsler til det nærmeste egnede bortskaffelsesanlæg i overensstemmelse med direktiv 2008/98/EF og en miljømæssigt forsvarlig håndtering af affald.

Multilaterale aftaler skal påvise, at affaldet behandles i overensstemmelse med affaldshierarkiet og principperne om nærhed og tilstrækkelig egenkapacitet på EU-plan og nationalt plan som fastsat i direktiv 2008/98/EF; at affaldet behandles i overensstemmelse med miljøbeskyttelsesstandarderne i overensstemmelse med EU-lovgivningen; hvis anlægget er omfattet af direktiv 2010/75/EU, at den bedste tilgængelige teknik som defineret i artikel 3, nr. 10), i dette direktiv anvendes i overensstemmelse med anlæggets godkendelse; og at aftalerne ikke fører til en betydelig fragmentering af EU-markedet for overførsler af affald.

Multilaterale aftaler skal påvise, at affaldet behandles i overensstemmelse med affaldshierarkiet og principperne om nærhed og tilstrækkelig egenkapacitet på EU-plan og nationalt plan som fastsat i direktiv 2008/98/EF; at affaldet behandles i overensstemmelse med miljøbeskyttelsesstandarderne i overensstemmelse med EU-lovgivningen; hvis anlægget er omfattet af direktiv 2010/75/EU, at den bedste tilgængelige teknik som defineret i artikel 3, nr. 10), i dette direktiv anvendes i overensstemmelse med anlæggets godkendelse; og at aftalerne ikke fører til en betydelig fragmentering af EU-markedet for overførsler af affald.

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2

Artikel 30 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   De
  bilaterale
  aftaler, der er omhandlet i stk. 1, kan også indgås, når der er tale om overførsel af affald, som afsendes fra og behandles i afsendelseslandet, men er i transit gennem en anden medlemsstat. | 2.   De aftaler, der er omhandlet i stk. 1, kan også indgås, når der er tale om overførsel af affald, som afsendes fra og behandles i afsendelseslandet, men er i transit gennem en anden medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   De
  bilaterale
  aftaler, der er omhandlet i stk. 1, kan også indgås, når der er tale om overførsel af affald, som afsendes fra og behandles i afsendelseslandet, men er i transit gennem en anden medlemsstat.

2.   De aftaler, der er omhandlet i stk. 1, kan også indgås, når der er tale om overførsel af affald, som afsendes fra og behandles i afsendelseslandet, men er i transit gennem en anden medlemsstat.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 3

Artikel 30 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterne kan også indgå de
  bilaterale
  aftaler, der er omhandlet i stk. 1, med lande, der er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. | 3.   Medlemsstaterne kan også indgå de aftaler, der er omhandlet i stk. 1, med lande, der er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Medlemsstaterne kan også indgå de
  bilaterale
  aftaler, der er omhandlet i stk. 1, med lande, der er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

3.   Medlemsstaterne kan også indgå de aftaler, der er omhandlet i stk. 1, med lande, der er parter i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 4

Artikel 30 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   De aftaler, der er omhandlet i denne artikel, meddeles Kommissionen, inden de træder i kraft. | 4.   De aftaler, der er omhandlet i denne artikel, meddeles Kommissionen
  og kontaktorganerne
  , inden de træder i kraft.
  Spørgsmål eller betænkeligheder, der er rejst over for kontaktorganerne i forbindelse med bilaterale eller multilaterale aftaler, kan behandles på møder mellem kontaktorganerne. Relevante interessenter indbydes til sådanne møder eller dele af sådanne møder, hvor det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   De aftaler, der er omhandlet i denne artikel, meddeles Kommissionen, inden de træder i kraft.

4.   De aftaler, der er omhandlet i denne artikel, meddeles Kommissionen
  og kontaktorganerne
  , inden de træder i kraft.
  Spørgsmål eller betænkeligheder, der er rejst over for kontaktorganerne i forbindelse med bilaterale eller multilaterale aftaler, kan behandles på møder mellem kontaktorganerne. Relevante interessenter indbydes til sådanne møder eller dele af sådanne møder, hvor det er relevant.

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 a (ny)

Artikel 30 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 30a




  Overførsler fra en region i den yderste periferi





  1.
     
  Uanset artikel 5, stk. 5, artikel 8, stk. 3, 4, 5 og 6, og artikel 9, stk. 1, 2, 6 og 7, når det drejer sig om overførsler af affald mellem en region i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF og dens medlemsstat, som nødvendiggør transit gennem en anden medlemsstat, anses en stiltiende afgørelse om samtykke til transit for at være truffet af transitmyndigheden, medmindre den pågældende transitmyndighed gør indsigelse senest tre dage efter modtagelsen af skriftligt samtykke fra den kompetente afsendelses- og bestemmelsesmyndighed.






  2.
     
  Dette stiltiende samtykke er gyldigt i den periode, der er angivet i den kompetente bestemmelsesmyndigheds skriftlige samtykke. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 30a

Overførsler fra en region i den yderste periferi

1.
     
  Uanset artikel 5, stk. 5, artikel 8, stk. 3, 4, 5 og 6, og artikel 9, stk. 1, 2, 6 og 7, når det drejer sig om overførsler af affald mellem en region i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i TEUF og dens medlemsstat, som nødvendiggør transit gennem en anden medlemsstat, anses en stiltiende afgørelse om samtykke til transit for at være truffet af transitmyndigheden, medmindre den pågældende transitmyndighed gør indsigelse senest tre dage efter modtagelsen af skriftligt samtykke fra den kompetente afsendelses- og bestemmelsesmyndighed.

2.
     
  Dette stiltiende samtykke er gyldigt i den periode, der er angivet i den kompetente bestemmelsesmyndigheds skriftlige samtykke.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 36 — stk. 1 — litra b a (nyt)

Artikel 36 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | affald, der indeholder eller er forurenet med et stof, som overskrider de koncentrationsniveauer, der er fastsat i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

affald, der indeholder eller er forurenet med et stof, som overskrider de koncentrationsniveauer, der er fastsat i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte

affald, der indeholder eller er forurenet med et stof, som overskrider de koncentrationsniveauer, der er fastsat i bilag IV til forordning (EU) 2019/1021 om persistente organiske miljøgifte

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 37 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Stk. 1 finder ikke anvendelse på eksport af affald bestemt til nyttiggørelse i et land, der er opført på den liste over lande, der er opstillet i overensstemmelse med artikel 38, for det affald, der er angivet på denne liste. | Stk. 1 finder ikke anvendelse på eksport af affald bestemt til nyttiggørelse i et land, der er opført på den liste over lande, der er opstillet i overensstemmelse med artikel 38, for det affald, der er angivet på denne liste.
  Eksport af plastaffald til lande, som OECD-beslutningen ikke finder anvendelse på, bortset fra EFTA-medlemsstater, er ikke omfattet af artikel 38. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Stk. 1 finder ikke anvendelse på eksport af affald bestemt til nyttiggørelse i et land, der er opført på den liste over lande, der er opstillet i overensstemmelse med artikel 38, for det affald, der er angivet på denne liste.

Stk. 1 finder ikke anvendelse på eksport af affald bestemt til nyttiggørelse i et land, der er opført på den liste over lande, der er opstillet i overensstemmelse med artikel 38, for det affald, der er angivet på denne liste.
  Eksport af plastaffald til lande, som OECD-beslutningen ikke finder anvendelse på, bortset fra EFTA-medlemsstater, er ikke omfattet af artikel 38.

Eksport af plastaffald til lande, som OECD-beslutningen ikke finder anvendelse på, bortset fra EFTA-medlemsstater, er ikke omfattet af artikel 38.

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 4 — indledning

Artikel 38 — stk. 4 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ajourfører regelmæssigt, dog mindst hvert
  andet
  år efter oprettelsen, listen over lande, hvortil eksport tillades, med henblik på at: | 4.   Kommissionen ajourfører regelmæssigt, dog mindst hvert år efter oprettelsen, listen over lande, hvortil eksport tillades, med henblik på at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen ajourfører regelmæssigt, dog mindst hvert
  andet
  år efter oprettelsen, listen over lande, hvortil eksport tillades, med henblik på at:

4.   Kommissionen ajourfører regelmæssigt, dog mindst hvert år efter oprettelsen, listen over lande, hvortil eksport tillades, med henblik på at:

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 1

Artikel 40 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen vurderer uden unødigt ophold de anmodninger, der er indgivet i henhold til artikel 39, og hvis den finder det godtgjort, at kravene i nævnte artikel er opfyldt, optager den det land, der fremsætter anmodningen, på listen over lande, hvortil eksport tillades. Vurderingen baseres på oplysninger og dokumentation fra det land, der fremsætter anmodningen, samt andre relevante oplysninger, og
  den har til formål at fastslå
  , om det land, der fremsætter anmodningen, har indført og gennemfører alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at det pågældende affald håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde, jf. artikel 56. Ved denne vurdering anvender Kommissionen som referencegrundlag de relevante bestemmelser i den lovgivning og vejledning, der er omhandlet i bilag IX. | 1.   Kommissionen vurderer uden unødigt ophold de anmodninger, der er indgivet i henhold til artikel 39, og hvis den finder det godtgjort, at kravene i nævnte artikel er opfyldt, optager den det land, der fremsætter anmodningen, på listen over lande, hvortil eksport tillades. Vurderingen baseres på oplysninger og dokumentation fra det land, der fremsætter anmodningen, samt andre relevante oplysninger og
  fastslår
  , om det land, der fremsætter anmodningen, har indført og gennemfører alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at det pågældende affald håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde, jf. artikel 56. Ved denne vurdering anvender Kommissionen som referencegrundlag de relevante bestemmelser i den lovgivning og vejledning, der er omhandlet i bilag IX.
  I forbindelse med vurderingen hører Kommissionen også interessenter, herunder nationale eksperter, relevante repræsentanter for industrien og ikkestatslige organisationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen vurderer uden unødigt ophold de anmodninger, der er indgivet i henhold til artikel 39, og hvis den finder det godtgjort, at kravene i nævnte artikel er opfyldt, optager den det land, der fremsætter anmodningen, på listen over lande, hvortil eksport tillades. Vurderingen baseres på oplysninger og dokumentation fra det land, der fremsætter anmodningen, samt andre relevante oplysninger, og
  den har til formål at fastslå
  , om det land, der fremsætter anmodningen, har indført og gennemfører alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at det pågældende affald håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde, jf. artikel 56. Ved denne vurdering anvender Kommissionen som referencegrundlag de relevante bestemmelser i den lovgivning og vejledning, der er omhandlet i bilag IX.

1.   Kommissionen vurderer uden unødigt ophold de anmodninger, der er indgivet i henhold til artikel 39, og hvis den finder det godtgjort, at kravene i nævnte artikel er opfyldt, optager den det land, der fremsætter anmodningen, på listen over lande, hvortil eksport tillades. Vurderingen baseres på oplysninger og dokumentation fra det land, der fremsætter anmodningen, samt andre relevante oplysninger og
  fastslår
  , om det land, der fremsætter anmodningen, har indført og gennemfører alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at det pågældende affald håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde, jf. artikel 56. Ved denne vurdering anvender Kommissionen som referencegrundlag de relevante bestemmelser i den lovgivning og vejledning, der er omhandlet i bilag IX.
  I forbindelse med vurderingen hører Kommissionen også interessenter, herunder nationale eksperter, relevante repræsentanter for industrien og ikkestatslige organisationer.

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 41 — stk. 2 — litra c a (nyt)

Artikel 41 — stk. 2 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | eksport af plastaffald, der er opført i bilag III, IIIA, IIIB eller IV, til lande, som OECD-beslutningen finder anvendelse på, bortset fra EFTA-lande, udfases senest den ... [Indsæt venligst dato — fire år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

eksport af plastaffald, der er opført i bilag III, IIIA, IIIB eller IV, til lande, som OECD-beslutningen finder anvendelse på, bortset fra EFTA-lande, udfases senest den ... [Indsæt venligst dato — fire år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden].

eksport af plastaffald, der er opført i bilag III, IIIA, IIIB eller IV, til lande, som OECD-beslutningen finder anvendelse på, bortset fra EFTA-lande, udfases senest den ... [Indsæt venligst dato — fire år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden].

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 1

Artikel 42 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen overvåger
  omfanget af eksport
  af affald fra Unionen til lande, der er omfattet af OECD-beslutningen, med henblik på at sikre, at denne eksport ikke
  medfører alvorlige skader på miljøet eller menneskers sundhed
  i 
  bestemmelseslandet
  . Som led i denne overvågning vurderer Kommissionen anmodninger fra fysiske eller juridiske personer, som ledsages af relevante oplysninger og data, hvoraf det fremgår, at eksport af affald fra Unionen
  medfører alvorlige skader på miljøet eller menneskers sundhed
  i et land, der er omfattet af OECD-beslutningen. | 1.   Kommissionen overvåger
  eksporten
  af affald fra Unionen til lande, der er omfattet af OECD-beslutningen, med henblik på at sikre, at denne eksport
  opfylder kravene for miljømæssigt forsvarlig håndtering som omhandlet i artikel 53 i bestemmelseslandet og
  ikke
  har væsentlige negative virkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald
  i 
  det pågældende land
  . Som led i denne overvågning vurderer Kommissionen anmodninger fra fysiske eller juridiske personer, som ledsages af relevante oplysninger og data, hvoraf det fremgår, at eksport af affald fra Unionen
  ikke opfylder kravene for miljømæssigt forsvarlig håndtering som omhandlet i artikel 53,
  i et land, der er omfattet af OECD-beslutningen
  , eller har væsentlige negative virkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald i det pågældende land
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen overvåger
  omfanget af eksport
  af affald fra Unionen til lande, der er omfattet af OECD-beslutningen, med henblik på at sikre, at denne eksport ikke
  medfører alvorlige skader på miljøet eller menneskers sundhed
  i 
  bestemmelseslandet
  . Som led i denne overvågning vurderer Kommissionen anmodninger fra fysiske eller juridiske personer, som ledsages af relevante oplysninger og data, hvoraf det fremgår, at eksport af affald fra Unionen
  medfører alvorlige skader på miljøet eller menneskers sundhed
  i et land, der er omfattet af OECD-beslutningen.

1.   Kommissionen overvåger
  eksporten
  af affald fra Unionen til lande, der er omfattet af OECD-beslutningen, med henblik på at sikre, at denne eksport
  opfylder kravene for miljømæssigt forsvarlig håndtering som omhandlet i artikel 53 i bestemmelseslandet og
  ikke
  har væsentlige negative virkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald
  i 
  det pågældende land
  . Som led i denne overvågning vurderer Kommissionen anmodninger fra fysiske eller juridiske personer, som ledsages af relevante oplysninger og data, hvoraf det fremgår, at eksport af affald fra Unionen
  ikke opfylder kravene for miljømæssigt forsvarlig håndtering som omhandlet i artikel 53,
  i et land, der er omfattet af OECD-beslutningen
  , eller har væsentlige negative virkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald i det pågældende land
  .

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 2

Artikel 42 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   I tilfælde, hvor
  eksporten af affald fra Unionen til et land, der er omfattet af OECD-beslutningen, er steget betydeligt inden for et kort tidsrum, og
  der ikke foreligger tilstrækkelig dokumentation for, at det pågældende land er i stand til at nyttiggøre dette affald på en miljømæssigt forsvarlig måde, jf. artikel 56, anmoder Kommissionen de kompetente myndigheder i det pågældende land om inden for 60 dage at forelægge oplysninger om betingelserne for nyttiggørelse af det pågældende affald og det pågældende lands evne til at håndtere affaldet. Kommissionen kan forlænge denne frist, hvis det pågældende land fremsætter en begrundet anmodning om en forlængelse heraf. | 2.   I tilfælde, hvor der ikke foreligger tilstrækkelig dokumentation for, at det pågældende land er i stand til at nyttiggøre dette affald på en miljømæssigt forsvarlig måde, jf. artikel 56
  , eller hvor der foreligger dokumentation for, at det pågældende land ikke opfylder kravene i artikel 56 for så vidt angår dette affald, eller at importen af affald fra Unionen har væsentlige negative virkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald i det pågældende land
  , anmoder Kommissionen de kompetente myndigheder i det pågældende land om inden for 60 dage at forelægge oplysninger om betingelserne for nyttiggørelse af det pågældende affald og det pågældende lands evne til at håndtere affaldet
  , herunder eventuelt indenlandsk produceret affald, der er berørt af import
  . Kommissionen kan forlænge denne frist, hvis det pågældende land fremsætter en begrundet anmodning om en forlængelse heraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   I tilfælde, hvor
  eksporten af affald fra Unionen til et land, der er omfattet af OECD-beslutningen, er steget betydeligt inden for et kort tidsrum, og
  der ikke foreligger tilstrækkelig dokumentation for, at det pågældende land er i stand til at nyttiggøre dette affald på en miljømæssigt forsvarlig måde, jf. artikel 56, anmoder Kommissionen de kompetente myndigheder i det pågældende land om inden for 60 dage at forelægge oplysninger om betingelserne for nyttiggørelse af det pågældende affald og det pågældende lands evne til at håndtere affaldet. Kommissionen kan forlænge denne frist, hvis det pågældende land fremsætter en begrundet anmodning om en forlængelse heraf.

2.   I tilfælde, hvor der ikke foreligger tilstrækkelig dokumentation for, at det pågældende land er i stand til at nyttiggøre dette affald på en miljømæssigt forsvarlig måde, jf. artikel 56
  , eller hvor der foreligger dokumentation for, at det pågældende land ikke opfylder kravene i artikel 56 for så vidt angår dette affald, eller at importen af affald fra Unionen har væsentlige negative virkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald i det pågældende land
  , anmoder Kommissionen de kompetente myndigheder i det pågældende land om inden for 60 dage at forelægge oplysninger om betingelserne for nyttiggørelse af det pågældende affald og det pågældende lands evne til at håndtere affaldet
  , herunder eventuelt indenlandsk produceret affald, der er berørt af import
  . Kommissionen kan forlænge denne frist, hvis det pågældende land fremsætter en begrundet anmodning om en forlængelse heraf.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3 — litra a

Artikel 42 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | indført og gennemført en hensigtsmæssig retlig ramme for
  import og
  håndtering af
  det pågældende
  affald samt hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre en miljømæssigt forsvarlig håndtering af det restaffald, der frembringes ved nyttiggørelsen af
  det pågældende
  affald |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

indført og gennemført en hensigtsmæssig retlig ramme for
  import og
  håndtering af
  det pågældende
  affald samt hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre en miljømæssigt forsvarlig håndtering af det restaffald, der frembringes ved nyttiggørelsen af
  det pågældende
  affald

import og

det pågældende

det pågældende

| a) | indført og gennemført en hensigtsmæssig retlig ramme for håndtering af
  indenlandsk produceret og importeret
  affald samt hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre en miljømæssigt forsvarlig håndtering af det
  affald, der importeres til det pågældende lands område, samt af det
  restaffald, der frembringes ved nyttiggørelsen af
  dette
  affald |
| --- | --- |

a)

indført og gennemført en hensigtsmæssig retlig ramme for håndtering af
  indenlandsk produceret og importeret
  affald samt hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre en miljømæssigt forsvarlig håndtering af det
  affald, der importeres til det pågældende lands område, samt af det
  restaffald, der frembringes ved nyttiggørelsen af
  dette
  affald

indenlandsk produceret og importeret

affald, der importeres til det pågældende lands område, samt af det

dette

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3– litra b

Artikel 42 — stk. 3– litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | tilstrækkelig kapacitet på dets område til, at det pågældende affald kan håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde i betragtning af den øgede mængde affald, der importeres til dets område |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

tilstrækkelig kapacitet på dets område til, at det pågældende affald kan håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde i betragtning af den øgede mængde affald, der importeres til dets område

| b) | tilstrækkelig kapacitet på dets område til, at det pågældende affald kan håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde i betragtning af den øgede mængde affald, der
  kan opstå som følge af det affald, der
  importeres til dets område |
| --- | --- |

b)

tilstrækkelig kapacitet på dets område til, at det pågældende affald kan håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde i betragtning af den øgede mængde affald, der
  kan opstå som følge af det affald, der
  importeres til dets område

kan opstå som følge af det affald, der

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3 — litra c

Artikel 42 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | indført
  en hensigtsmæssig strategi til at imødegå de mulige negative virkninger af en stigning i
  importen af det pågældende affald på indsamlingen og håndteringen af det affald, der produceres internt |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

indført
  en hensigtsmæssig strategi til at imødegå de mulige negative virkninger af en stigning i
  importen af det pågældende affald på indsamlingen og håndteringen af det affald, der produceres internt

en hensigtsmæssig strategi til at imødegå de mulige negative virkninger af en stigning i

| c) | indført
  hensigtsmæssige foranstaltninger, herunder særskilt rapportering om affald, der produceres internt, og affald, der importeres, for at sikre, at
  importen af det pågældende affald
  ikke har nogen væsentlige negative virkninger
  på indsamlingen og håndteringen af det affald, der produceres internt |
| --- | --- |

c)

indført
  hensigtsmæssige foranstaltninger, herunder særskilt rapportering om affald, der produceres internt, og affald, der importeres, for at sikre, at
  importen af det pågældende affald
  ikke har nogen væsentlige negative virkninger
  på indsamlingen og håndteringen af det affald, der produceres internt

hensigtsmæssige foranstaltninger, herunder særskilt rapportering om affald, der produceres internt, og affald, der importeres, for at sikre, at

ikke har nogen væsentlige negative virkninger

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3 — litra d

Artikel 42 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | indført og gennemført hensigtsmæssige håndhævelsesforanstaltninger til at bekæmpe eventuel ulovlig overførsel eller behandling af det pågældende affald. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

indført og gennemført hensigtsmæssige håndhævelsesforanstaltninger til at bekæmpe eventuel ulovlig overførsel eller behandling af det pågældende affald.

| d) | indført og gennemført hensigtsmæssige håndhævelsesforanstaltninger til at bekæmpe eventuel ulovlig overførsel eller behandling af det pågældende affald
  på en miljømæssigt uforsvarlig måde
  . |
| --- | --- |

d)

indført og gennemført hensigtsmæssige håndhævelsesforanstaltninger til at bekæmpe eventuel ulovlig overførsel eller behandling af det pågældende affald
  på en miljømæssigt uforsvarlig måde
  .

på en miljømæssigt uforsvarlig måde

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 42 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Med henblik på den kontrol, der er omhandlet i stk. 3, hører Kommissionen, hvor det er relevant, relevante interessenter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Med henblik på den kontrol, der er omhandlet i stk. 3, hører Kommissionen, hvor det er relevant, relevante interessenter.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 42 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis det pågældende land som opfølgning på den i stk. 2 omhandlede anmodning ikke forelægger tilstrækkelig dokumentation, jf. stk. 3, for, at affaldet håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde i overensstemmelse med artikel 56, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere denne forordning ved at forbyde eksport af det pågældende affald til dette land. | Hvis det pågældende land som opfølgning på den i stk. 2 omhandlede anmodning ikke forelægger tilstrækkelig dokumentation, jf. stk. 3, for, at affaldet håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde i overensstemmelse med artikel 56
  , eller for, at importen af affald ikke har nogen væsentlige negative virkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald
  , tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere denne forordning ved at forbyde eksport af det pågældende affald til dette land. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis det pågældende land som opfølgning på den i stk. 2 omhandlede anmodning ikke forelægger tilstrækkelig dokumentation, jf. stk. 3, for, at affaldet håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde i overensstemmelse med artikel 56, tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere denne forordning ved at forbyde eksport af det pågældende affald til dette land.

Hvis det pågældende land som opfølgning på den i stk. 2 omhandlede anmodning ikke forelægger tilstrækkelig dokumentation, jf. stk. 3, for, at affaldet håndteres på en miljømæssigt forsvarlig måde i overensstemmelse med artikel 56
  , eller for, at importen af affald ikke har nogen væsentlige negative virkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald
  , tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at supplere denne forordning ved at forbyde eksport af det pågældende affald til dette land.

, eller for, at importen af affald ikke har nogen væsentlige negative virkninger på håndteringen af indenlandsk produceret affald

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 43 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  En fysisk eller juridisk person, der eksporterer affald fra Unionen, skal desuden sikre, at anlægget, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet, har etableret interne indberetningskanaler med behørig beskyttelse af whistleblowere. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  En fysisk eller juridisk person, der eksporterer affald fra Unionen, skal desuden sikre, at anlægget, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet, har etableret interne indberetningskanaler med behørig beskyttelse af whistleblowere.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 2

Artikel 43 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   For at opfylde den forpligtelse, der er omhandlet i stk. 1, skal en fysisk eller juridisk person, der har til hensigt at eksportere affald fra Unionen, sikre, at en uafhængig og akkrediteret tredjepart med passende kvalifikationer har foretaget en audit af de anlæg, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet. | 2.   For at opfylde den forpligtelse, der er omhandlet i stk. 1, skal en fysisk eller juridisk person, der har til hensigt at eksportere affald fra Unionen, sikre, at en uafhængig og akkrediteret tredjepart med passende kvalifikationer har foretaget en audit af de anlæg, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet. 
  Den tredjepart, der foretager auditten, skal certificeres i overensstemmelse med EU-standarder eller internationalt anerkendte standarder såsom ISO 19011:2018, og eksportøren skal indhente skriftlig bekræftelse på denne certificering forud for eksporten. For at sikre at auditten er uafhængig og objektiv, må den fysiske eller juridiske person, der har bestilt den, ikke på nogen måde gribe ind i udførelsen af auditten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   For at opfylde den forpligtelse, der er omhandlet i stk. 1, skal en fysisk eller juridisk person, der har til hensigt at eksportere affald fra Unionen, sikre, at en uafhængig og akkrediteret tredjepart med passende kvalifikationer har foretaget en audit af de anlæg, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet.

2.   For at opfylde den forpligtelse, der er omhandlet i stk. 1, skal en fysisk eller juridisk person, der har til hensigt at eksportere affald fra Unionen, sikre, at en uafhængig og akkrediteret tredjepart med passende kvalifikationer har foretaget en audit af de anlæg, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet. 
  Den tredjepart, der foretager auditten, skal certificeres i overensstemmelse med EU-standarder eller internationalt anerkendte standarder såsom ISO 19011:2018, og eksportøren skal indhente skriftlig bekræftelse på denne certificering forud for eksporten. For at sikre at auditten er uafhængig og objektiv, må den fysiske eller juridiske person, der har bestilt den, ikke på nogen måde gribe ind i udførelsen af auditten.

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 43 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En fysisk eller juridisk person, der har til hensigt at eksportere affald, skal sikre, at der er foretaget en audit som omhandlet i stk. 2 af det anlæg, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet
  , før affald eksporteres til det pågældende anlæg, og at auditten gentages med jævne mellemrum efter en risikobaseret tilgang med en mindstehyppighed på tre år efter den første audit
  . | En fysisk eller juridisk person, der har til hensigt at eksportere affald, skal sikre, at der
  højst to år, før der eksporteres affald til det pågældende anlæg,
  er foretaget en audit som omhandlet i stk. 2 af det anlæg, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En fysisk eller juridisk person, der har til hensigt at eksportere affald, skal sikre, at der er foretaget en audit som omhandlet i stk. 2 af det anlæg, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet
  , før affald eksporteres til det pågældende anlæg, og at auditten gentages med jævne mellemrum efter en risikobaseret tilgang med en mindstehyppighed på tre år efter den første audit
  .

, før affald eksporteres til det pågældende anlæg, og at auditten gentages med jævne mellemrum efter en risikobaseret tilgang med en mindstehyppighed på tre år efter den første audit

En fysisk eller juridisk person, der har til hensigt at eksportere affald, skal sikre, at der
  højst to år, før der eksporteres affald til det pågældende anlæg,
  er foretaget en audit som omhandlet i stk. 2 af det anlæg, der skal håndtere affaldet i bestemmelseslandet.

højst to år, før der eksporteres affald til det pågældende anlæg,

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 43 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| En fysisk eller juridisk person, der eksporterer affald fra Unionen, skal også uden ophold foretage en ad hoc-audit, hvis vedkommende modtager
  troværdige oplysninger om
  , at et anlæg ikke længere opfylder kriterierne i bilag X. | En fysisk eller juridisk person, der eksporterer affald fra Unionen, skal også uden ophold foretage en ad hoc-audit, hvis vedkommende modtager
  dokumentation for
  , at et anlæg ikke længere opfylder kriterierne i bilag X. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

En fysisk eller juridisk person, der eksporterer affald fra Unionen, skal også uden ophold foretage en ad hoc-audit, hvis vedkommende modtager
  troværdige oplysninger om
  , at et anlæg ikke længere opfylder kriterierne i bilag X.

troværdige oplysninger om

En fysisk eller juridisk person, der eksporterer affald fra Unionen, skal også uden ophold foretage en ad hoc-audit, hvis vedkommende modtager
  dokumentation for
  , at et anlæg ikke længere opfylder kriterierne i bilag X.

dokumentation for

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 7 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 43 — stk. 7 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Fysiske eller juridiske personer, der eksporterer affald til lande uden for Unionen, fremlægger en auditrapport på grundlag af den audit, der er omhandlet i stk. 2, for Kommissionen, før affaldet eksporteres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Fysiske eller juridiske personer, der eksporterer affald til lande uden for Unionen, fremlægger en auditrapport på grundlag af den audit, der er omhandlet i stk. 2, for Kommissionen, før affaldet eksporteres.

Fysiske eller juridiske personer, der eksporterer affald til lande uden for Unionen, fremlægger en auditrapport på grundlag af den audit, der er omhandlet i stk. 2, for Kommissionen, før affaldet eksporteres.

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 7 a (nyt)

Artikel 43 — stk. 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Kommissionen opretter og vedligeholder et centralt, offentligt tilgængeligt register over auditerede anlæg. Registret skal indeholde de auditerede anlægs navne og beliggenhed samt datoen for den seneste audit. Oplysningerne må ikke omfatte fortrolige forretningsoplysninger eller oplysninger om den person, der har foretaget auditten. Videregivelse af personoplysninger, der er beskyttet i henhold til forordning (EU) 2016/679 (»GDPR«), skal også forhindres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.
     
  Kommissionen opretter og vedligeholder et centralt, offentligt tilgængeligt register over auditerede anlæg. Registret skal indeholde de auditerede anlægs navne og beliggenhed samt datoen for den seneste audit. Oplysningerne må ikke omfatte fortrolige forretningsoplysninger eller oplysninger om den person, der har foretaget auditten. Videregivelse af personoplysninger, der er beskyttet i henhold til forordning (EU) 2016/679 (»GDPR«), skal også forhindres.

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 8

Artikel 43 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Anerkendes det i en international aftale mellem Unionen og et tredjeland, der er omfattet af OECD-beslutningen, at anlæggene i det pågældende tredjeland vil håndtere affald på en miljømæssigt forsvarlig måde i overensstemmelse med kriterierne i bilag X, undtages fysiske og juridiske personer, der har til hensigt at eksportere affald til det pågældende tredjeland, fra forpligtelsen i stk. 2. | 8.   Anerkendes det i en international aftale mellem Unionen og et tredjeland, der er omfattet af OECD-beslutningen, at anlæggene i det pågældende tredjeland vil håndtere affald på en miljømæssigt forsvarlig måde
  som omhandlet i artikel 56 og
  i overensstemmelse med kriterierne i bilag X, undtages fysiske og juridiske personer, der har til hensigt at eksportere affald til det pågældende tredjeland, fra forpligtelsen i stk. 2. |
| | En fysisk eller juridisk person, der eksporterer affald fra Unionen til et anlæg i et tredjeland, som Unionen har indgået en international aftale med, skal straks foretage en ad hoc-audit, hvis vedkommende modtager dokumentation for, at et anlæg ikke længere opfylder kriterierne i bilag X. Den fysiske eller juridiske person skal i sådanne tilfælde underrette den kompetente afsendelsesmyndighed om denne dokumentation og om, hvornår vedkommende vil foretage en ad hoc-audit. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Anerkendes det i en international aftale mellem Unionen og et tredjeland, der er omfattet af OECD-beslutningen, at anlæggene i det pågældende tredjeland vil håndtere affald på en miljømæssigt forsvarlig måde i overensstemmelse med kriterierne i bilag X, undtages fysiske og juridiske personer, der har til hensigt at eksportere affald til det pågældende tredjeland, fra forpligtelsen i stk. 2.

8.   Anerkendes det i en international aftale mellem Unionen og et tredjeland, der er omfattet af OECD-beslutningen, at anlæggene i det pågældende tredjeland vil håndtere affald på en miljømæssigt forsvarlig måde
  som omhandlet i artikel 56 og
  i overensstemmelse med kriterierne i bilag X, undtages fysiske og juridiske personer, der har til hensigt at eksportere affald til det pågældende tredjeland, fra forpligtelsen i stk. 2.

En fysisk eller juridisk person, der eksporterer affald fra Unionen til et anlæg i et tredjeland, som Unionen har indgået en international aftale med, skal straks foretage en ad hoc-audit, hvis vedkommende modtager dokumentation for, at et anlæg ikke længere opfylder kriterierne i bilag X. Den fysiske eller juridiske person skal i sådanne tilfælde underrette den kompetente afsendelsesmyndighed om denne dokumentation og om, hvornår vedkommende vil foretage en ad hoc-audit.

En fysisk eller juridisk person, der eksporterer affald fra Unionen til et anlæg i et tredjeland, som Unionen har indgået en international aftale med, skal straks foretage en ad hoc-audit, hvis vedkommende modtager dokumentation for, at et anlæg ikke længere opfylder kriterierne i bilag X. Den fysiske eller juridiske person skal i sådanne tilfælde underrette den kompetente afsendelsesmyndighed om denne dokumentation og om, hvornår vedkommende vil foretage en ad hoc-audit.

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 9 a (nyt)

Artikel 43 — stk. 9 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Kommissionen udarbejder retningslinjer for anvendelse af denne artikel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9a.
     
  Kommissionen udarbejder retningslinjer for anvendelse af denne artikel.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 2

Artikel 56 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Med henblik på eksport af affald anses det overførte affald for at være miljømæssigt forsvarligt håndteret i forbindelse med den pågældende nyttiggørelses- eller bortskaffelsesoperation, hvis det kan påvises, at affaldet vil blive håndteret i overensstemmelse med krav til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet, der
  stort set er
  ækvivalente med de krav til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet, der er fastsat i EU-lovgivningen. Ved vurderingen af en sådan
  generel
  ækvivalens kræves der ikke fuld overholdelse af de krav, der følger af EU-lovgivningen, men det
  bør
  påvises, at de krav, der anvendes i bestemmelseslandet, sikrer et beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet, der svarer til de krav, der følger af EU-lovgivningen. | 2.   Med henblik på eksport af affald anses det overførte affald for at være miljømæssigt forsvarligt håndteret i forbindelse med den pågældende nyttiggørelses- eller bortskaffelsesoperation, hvis det kan påvises, at affaldet
  og eventuelt restaffald, der produceres via nyttiggørelsesoperationen,
  vil blive håndteret i overensstemmelse med krav til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet, der
  anses for at være
  ækvivalente med de krav til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet, der er fastsat i EU-lovgivningen
  , navnlig dem, der er omhandlet i del 1 i bilag IX, og ved anvendelse af den internationale vejledning, der er fastsat i del 2 i samme bilag, som referencepunkter og under hensyntagen til internationale konventioner om arbejdstagerrettigheder som omhandlet i del 2a i samme bilag
  . Ved vurderingen af en sådan ækvivalens kræves der ikke fuld overholdelse af de krav, der følger af EU-lovgivningen, men det
  skal
  påvises, at de krav, der anvendes
  og håndhæves
  i bestemmelseslandet, sikrer et beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet, der svarer til de krav, der følger af EU-lovgivningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Med henblik på eksport af affald anses det overførte affald for at være miljømæssigt forsvarligt håndteret i forbindelse med den pågældende nyttiggørelses- eller bortskaffelsesoperation, hvis det kan påvises, at affaldet vil blive håndteret i overensstemmelse med krav til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet, der
  stort set er
  ækvivalente med de krav til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet, der er fastsat i EU-lovgivningen. Ved vurderingen af en sådan
  generel
  ækvivalens kræves der ikke fuld overholdelse af de krav, der følger af EU-lovgivningen, men det
  bør
  påvises, at de krav, der anvendes i bestemmelseslandet, sikrer et beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet, der svarer til de krav, der følger af EU-lovgivningen.

2.   Med henblik på eksport af affald anses det overførte affald for at være miljømæssigt forsvarligt håndteret i forbindelse med den pågældende nyttiggørelses- eller bortskaffelsesoperation, hvis det kan påvises, at affaldet
  og eventuelt restaffald, der produceres via nyttiggørelsesoperationen,
  vil blive håndteret i overensstemmelse med krav til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet, der
  anses for at være
  ækvivalente med de krav til beskyttelse af menneskers sundhed og miljøet, der er fastsat i EU-lovgivningen
  , navnlig dem, der er omhandlet i del 1 i bilag IX, og ved anvendelse af den internationale vejledning, der er fastsat i del 2 i samme bilag, som referencepunkter og under hensyntagen til internationale konventioner om arbejdstagerrettigheder som omhandlet i del 2a i samme bilag
  . Ved vurderingen af en sådan ækvivalens kræves der ikke fuld overholdelse af de krav, der følger af EU-lovgivningen, men det
  skal
  påvises, at de krav, der anvendes
  og håndhæves
  i bestemmelseslandet, sikrer et beskyttelsesniveau for menneskers sundhed og miljøet, der svarer til de krav, der følger af EU-lovgivningen.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 56 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Senest den [Indsæt venligst dato — 18 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne forordning] vedtager Kommissionen retningslinjer, der præciserer anvendelsen af de relevante bedste tilgængelige teknikker med hensyn til vurdering af ækvivalens. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Senest den [Indsæt venligst dato — 18 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne forordning] vedtager Kommissionen retningslinjer, der præciserer anvendelsen af de relevante bedste tilgængelige teknikker med hensyn til vurdering af ækvivalens.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 56 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Senest den [Indsæt venligst dato — to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] offentliggør Kommissionen en rapport om fastsættelsen af obligatoriske mål for genanvendt indhold for produkter, navnlig, men ikke begrænset til, produkter, der er fremstillet af plast, hvis de ikke allerede finder anvendelse i henhold til EU-lovgivningen. Denne rapport ledsages, hvor det er hensigtsmæssigt, af lovgivningsforslag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2b.
     
  Senest den [Indsæt venligst dato — to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] offentliggør Kommissionen en rapport om fastsættelsen af obligatoriske mål for genanvendt indhold for produkter, navnlig, men ikke begrænset til, produkter, der er fremstillet af plast, hvis de ikke allerede finder anvendelse i henhold til EU-lovgivningen. Denne rapport ledsages, hvor det er hensigtsmæssigt, af lovgivningsforslag.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 56 — stk. 2 c (nyt)

Artikel 56 — stk. 2 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Kommissionen offentliggør senest den ... [EUT: Indsæt venligst dato — et år efter denne forordnings ikrafttræden] en rapport med en vurdering af, hvilke virkninger udfasningen af eksporten af plastaffald til lande uden for Unionen og EFTA-landene har på en miljømæssigt forsvarlig håndtering af plastaffald i Unionen. Hvor det er relevant, skal den ledsages af foranstaltninger til at afbøde identificerede negative indvirkninger på Unionens kapacitet til at sikre en miljømæssigt forsvarlig håndtering af plastaffald og fremme innovation og investeringer i denne sektor. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2c.
     
  Kommissionen offentliggør senest den ... [EUT: Indsæt venligst dato — et år efter denne forordnings ikrafttræden] en rapport med en vurdering af, hvilke virkninger udfasningen af eksporten af plastaffald til lande uden for Unionen og EFTA-landene har på en miljømæssigt forsvarlig håndtering af plastaffald i Unionen. Hvor det er relevant, skal den ledsages af foranstaltninger til at afbøde identificerede negative indvirkninger på Unionens kapacitet til at sikre en miljømæssigt forsvarlig håndtering af plastaffald og fremme innovation og investeringer i denne sektor.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 57 — stk. 2 — litra a a (nyt)

Artikel 57 — stk. 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | ved anlæg til indsamling, oplagring og sortering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

ved anlæg til indsamling, oplagring og sortering

ved anlæg til indsamling, oplagring og sortering

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 57 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 57 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne foretager inspektioner for at forebygge og opdage ulovlige overførsler af affald på grundlag af en risikobaseret udvælgelsesmekanisme for Unionen. |
| | For at sikre harmoniserede inspektioner vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter for at fastlægge de detaljerede elementer i Unionens risikobaserede udvælgelsesmekanisme. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 77, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne foretager inspektioner for at forebygge og opdage ulovlige overførsler af affald på grundlag af en risikobaseret udvælgelsesmekanisme for Unionen.

For at sikre harmoniserede inspektioner vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter for at fastlægge de detaljerede elementer i Unionens risikobaserede udvælgelsesmekanisme. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 77, stk. 2.

For at sikre harmoniserede inspektioner vedtager Kommissionen gennemførelsesretsakter for at fastlægge de detaljerede elementer i Unionens risikobaserede udvælgelsesmekanisme. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren, jf. artikel 77, stk. 2.

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 58 — stk. 1

Artikel 58 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Inspektioner af overførsler omfatter som minimum kontrol af dokumenter, bekræftelse af identiteten af de aktører, som er involveret i overførslen, og
  , hvis det er relevant,
  fysisk kontrol af affaldet. | 1.   Inspektioner af overførsler omfatter som minimum kontrol af dokumenter, bekræftelse af identiteten af de aktører, som er involveret i overførslen, og fysisk kontrol af affaldet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Inspektioner af overførsler omfatter som minimum kontrol af dokumenter, bekræftelse af identiteten af de aktører, som er involveret i overførslen, og
  , hvis det er relevant,
  fysisk kontrol af affaldet.

1.   Inspektioner af overførsler omfatter som minimum kontrol af dokumenter, bekræftelse af identiteten af de aktører, som er involveret i overførslen, og fysisk kontrol af affaldet.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 58 — stk. 2 — afsnit 1 — litra a a (nyt)

Artikel 58 — stk. 2 — afsnit 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | auditrapporten i medfør af artikel 42 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

auditrapporten i medfør af artikel 42

auditrapporten i medfør af artikel 42

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 58 — stk. 5

Artikel 58 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Med henblik på at fastslå, om en overførsel af affald, der er omfattet af de generelle oplysningskrav i artikel 18, er bestemt til nyttiggørelsesoperationer, der er i overensstemmelse med artikel 56,
  kan
  de myndigheder, der er involveret i inspektioner
  , kræve
  , at den person, der står for overførslen, forelægger relevant dokumentation, der leveres af anlægget til midlertidig og ikkemidlertidig nyttiggørelse og om nødvendigt er godkendt af den kompetente bestemmelsesmyndighed. | 5.   Med henblik på at fastslå, om en overførsel af affald, der er omfattet af de generelle oplysningskrav i artikel 18, er bestemt til nyttiggørelsesoperationer, der er i overensstemmelse med artikel 56,
  kræver
  de myndigheder, der er involveret i inspektioner, at den person, der står for overførslen, forelægger
  auditrapporten krævet i artikel 42, samt i behørigt omfang
  relevant dokumentation, der leveres af anlægget til midlertidig og ikkemidlertidig nyttiggørelse og om nødvendigt er godkendt af den kompetente bestemmelsesmyndighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Med henblik på at fastslå, om en overførsel af affald, der er omfattet af de generelle oplysningskrav i artikel 18, er bestemt til nyttiggørelsesoperationer, der er i overensstemmelse med artikel 56,
  kan
  de myndigheder, der er involveret i inspektioner
  , kræve
  , at den person, der står for overførslen, forelægger relevant dokumentation, der leveres af anlægget til midlertidig og ikkemidlertidig nyttiggørelse og om nødvendigt er godkendt af den kompetente bestemmelsesmyndighed.

5.   Med henblik på at fastslå, om en overførsel af affald, der er omfattet af de generelle oplysningskrav i artikel 18, er bestemt til nyttiggørelsesoperationer, der er i overensstemmelse med artikel 56,
  kræver
  de myndigheder, der er involveret i inspektioner, at den person, der står for overførslen, forelægger
  auditrapporten krævet i artikel 42, samt i behørigt omfang
  relevant dokumentation, der leveres af anlægget til midlertidig og ikkemidlertidig nyttiggørelse og om nødvendigt er godkendt af den kompetente bestemmelsesmyndighed.

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 58 — stk. 6

Artikel 58 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Hvis den i stk. 4 omhandlede dokumentation ikke er blevet forelagt de myndigheder, der er involveret i inspektioner, inden for den tidsfrist, som de fastsætter, eller hvis de finder, at den dokumentation og de oplysninger, som de har adgang til, er utilstrækkelige til at nå til en konklusion, anser de den pågældende overførsel for at være en ulovlig overførsel, der skal behandles i overensstemmelse med artikel 24 og 25. De myndigheder, der er involveret i inspektionerne, skal uden ophold underrette den kompetente myndighed i det land, hvor den pågældende inspektion fandt sted, herom. | 6.   Hvis den i stk. 4
  eller stk. 5
  omhandlede dokumentation ikke er blevet forelagt de myndigheder, der er involveret i inspektioner, inden for den tidsfrist, som de fastsætter, eller hvis de finder, at den dokumentation og de oplysninger, som de har adgang til, er utilstrækkelige til at nå til en konklusion, anser de den pågældende overførsel for at være en ulovlig overførsel, der skal behandles i overensstemmelse med artikel 24 og 25. De myndigheder, der er involveret i inspektionerne, skal uden ophold underrette den kompetente myndighed i det land, hvor den pågældende inspektion fandt sted, herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Hvis den i stk. 4 omhandlede dokumentation ikke er blevet forelagt de myndigheder, der er involveret i inspektioner, inden for den tidsfrist, som de fastsætter, eller hvis de finder, at den dokumentation og de oplysninger, som de har adgang til, er utilstrækkelige til at nå til en konklusion, anser de den pågældende overførsel for at være en ulovlig overførsel, der skal behandles i overensstemmelse med artikel 24 og 25. De myndigheder, der er involveret i inspektionerne, skal uden ophold underrette den kompetente myndighed i det land, hvor den pågældende inspektion fandt sted, herom.

6.   Hvis den i stk. 4
  eller stk. 5
  omhandlede dokumentation ikke er blevet forelagt de myndigheder, der er involveret i inspektioner, inden for den tidsfrist, som de fastsætter, eller hvis de finder, at den dokumentation og de oplysninger, som de har adgang til, er utilstrækkelige til at nå til en konklusion, anser de den pågældende overførsel for at være en ulovlig overførsel, der skal behandles i overensstemmelse med artikel 24 og 25. De myndigheder, der er involveret i inspektionerne, skal uden ophold underrette den kompetente myndighed i det land, hvor den pågældende inspektion fandt sted, herom.

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 59 — stk. 2 — indledning

Artikel 59 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Inspektionsplaner skal mindst indeholde følgende elementer: | 2.   
  Inspektionsplanerne skal indeholde et mindste antal fysiske kontroller af anlæg og overførsler af affald i overensstemmelse med den risikovurdering, der foretages i medfør af artikel 59, stk. 1. Planerne skal ikke indeholde nogen detaljer om operationel programplanlægning.
  Inspektionsplanerne skal mindst indeholde følgende elementer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Inspektionsplaner skal mindst indeholde følgende elementer:

2.   
  Inspektionsplanerne skal indeholde et mindste antal fysiske kontroller af anlæg og overførsler af affald i overensstemmelse med den risikovurdering, der foretages i medfør af artikel 59, stk. 1. Planerne skal ikke indeholde nogen detaljer om operationel programplanlægning.
  Inspektionsplanerne skal mindst indeholde følgende elementer:

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 59 — stk. 2 — litra c

Artikel 59 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | oplysninger om planlagte inspektioner, herunder om fysiske kontroller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

oplysninger om planlagte inspektioner, herunder om fysiske kontroller

| c) | oplysninger om
  antallet og typen af
  planlagte inspektioner, herunder om fysiske kontroller |
| --- | --- |

c)

oplysninger om
  antallet og typen af
  planlagte inspektioner, herunder om fysiske kontroller

antallet og typen af

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 59 — stk. 2 — litra g a (nyt)

Artikel 59 — stk. 2 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | oplysninger om, hvordan betænkeligheder eller uregelmæssigheder kan indberettes til en foreskreven organisation, jf. relevant EU-lovgivning om whistleblowing. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

oplysninger om, hvordan betænkeligheder eller uregelmæssigheder kan indberettes til en foreskreven organisation, jf. relevant EU-lovgivning om whistleblowing.

oplysninger om, hvordan betænkeligheder eller uregelmæssigheder kan indberettes til en foreskreven organisation, jf. relevant EU-lovgivning om whistleblowing.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 59 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 59 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at resultaterne af de inspektioner, som gennemføres i overensstemmelse med de planer, der er omhandlet i denne artikel, eventuelle afhjælpende foranstaltninger, som træffes af de relevante myndigheder som opfølgning på disse inspektioner, navnene på de operatører, der er involveret i ulovlige overførsler, og de pålagte sanktioner offentliggøres, herunder i elektronisk format. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Medlemsstaterne sikrer, at resultaterne af de inspektioner, som gennemføres i overensstemmelse med de planer, der er omhandlet i denne artikel, eventuelle afhjælpende foranstaltninger, som træffes af de relevante myndigheder som opfølgning på disse inspektioner, navnene på de operatører, der er involveret i ulovlige overførsler, og de pålagte sanktioner offentliggøres, herunder i elektronisk format.

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 59 — stk. 5

Artikel 59 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen gennemgår de inspektionsplaner, som medlemsstaterne har meddelt i henhold til stk. 4, og udarbejder
  , hvis det er relevant,
  rapporter om gennemførelsen af denne artikel på grundlag af gennemgangen af disse planer. Sådanne rapporter kan bl.a. indeholde henstillinger om prioriteter for inspektioner og om håndhævelsessamarbejde og koordinering mellem de relevante myndigheder, der er involveret i inspektioner. Sådanne rapporter kan også, hvis det er relevant, forelægges på møderne i den håndhævelsesgruppe for overførsel af affald, der nedsættes i henhold til artikel 63. | 5.   Kommissionen gennemgår de inspektionsplaner, som medlemsstaterne har meddelt i henhold til stk. 4, og udarbejder rapporter om gennemførelsen af denne artikel på grundlag af gennemgangen af disse planer
  senest et år efter modtagelse af inspektionsplanerne. Sådanne rapporter skal tage højde for strømmene, tonnagen og værdien af affald til tredjelande med henblik på at fastlægge relevante prioriteter
  . Sådanne rapporter kan bl.a. indeholde henstillinger om prioriteter for inspektioner og om håndhævelsessamarbejde og koordinering mellem de relevante myndigheder, der er involveret i inspektioner. Sådanne rapporter kan også, hvis det er relevant, forelægges på møderne i den håndhævelsesgruppe for overførsel af affald, der nedsættes i henhold til artikel 63
  , og skal stilles til rådighed for Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Kommissionen gennemgår de inspektionsplaner, som medlemsstaterne har meddelt i henhold til stk. 4, og udarbejder
  , hvis det er relevant,
  rapporter om gennemførelsen af denne artikel på grundlag af gennemgangen af disse planer. Sådanne rapporter kan bl.a. indeholde henstillinger om prioriteter for inspektioner og om håndhævelsessamarbejde og koordinering mellem de relevante myndigheder, der er involveret i inspektioner. Sådanne rapporter kan også, hvis det er relevant, forelægges på møderne i den håndhævelsesgruppe for overførsel af affald, der nedsættes i henhold til artikel 63.

5.   Kommissionen gennemgår de inspektionsplaner, som medlemsstaterne har meddelt i henhold til stk. 4, og udarbejder rapporter om gennemførelsen af denne artikel på grundlag af gennemgangen af disse planer
  senest et år efter modtagelse af inspektionsplanerne. Sådanne rapporter skal tage højde for strømmene, tonnagen og værdien af affald til tredjelande med henblik på at fastlægge relevante prioriteter
  . Sådanne rapporter kan bl.a. indeholde henstillinger om prioriteter for inspektioner og om håndhævelsessamarbejde og koordinering mellem de relevante myndigheder, der er involveret i inspektioner. Sådanne rapporter kan også, hvis det er relevant, forelægges på møderne i den håndhævelsesgruppe for overførsel af affald, der nedsættes i henhold til artikel 63
  , og skal stilles til rådighed for Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd
  .

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 63 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald offentliggør en årsrapport om tendenser inden for ulovlige overførsler og om bedste praksis til håndtering heraf som anbefalet af medlemsstaternes kompetente myndigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald offentliggør en årsrapport om tendenser inden for ulovlige overførsler og om bedste praksis til håndtering heraf som anbefalet af medlemsstaternes kompetente myndigheder.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 63 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Senest to år efter nedsættelsen af Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald foreslår den Kommissionen en handlingsplan for bekæmpelse af ulovlige overførsler af affald. Forslaget til handlingsplan ajourføres mindst hvert fjerde år på grundlag af nye eller vedvarende tendenser inden for ulovlige overførsler og håndhævelsesaktiviteter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  Senest to år efter nedsættelsen af Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald foreslår den Kommissionen en handlingsplan for bekæmpelse af ulovlige overførsler af affald. Forslaget til handlingsplan ajourføres mindst hvert fjerde år på grundlag af nye eller vedvarende tendenser inden for ulovlige overførsler og håndhævelsesaktiviteter.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 63 — stk. 4

Artikel 63 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald træder sammen mindst to gange om året. Foruden de medlemmer, der er omhandlet i stk. 2, kan formanden, hvis det er relevant, indbyde repræsentanter for andre relevante institutioner, organer, kontorer, agenturer
  eller
  netværk til at deltage i møderne. | 4.   Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald træder sammen mindst to gange om året. Foruden de medlemmer, der er omhandlet i stk. 2, kan formanden, hvis det er relevant, indbyde repræsentanter for andre relevante institutioner, organer, kontorer, agenturer, netværk
  eller andre interessenter
  til at deltage i møderne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald træder sammen mindst to gange om året. Foruden de medlemmer, der er omhandlet i stk. 2, kan formanden, hvis det er relevant, indbyde repræsentanter for andre relevante institutioner, organer, kontorer, agenturer
  eller
  netværk til at deltage i møderne.

4.   Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald træder sammen mindst to gange om året. Foruden de medlemmer, der er omhandlet i stk. 2, kan formanden, hvis det er relevant, indbyde repræsentanter for andre relevante institutioner, organer, kontorer, agenturer, netværk
  eller andre interessenter
  til at deltage i møderne.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 64 — stk. 2 — litra b

Artikel 64 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de beføjelser, der er tillagt henholdsvis Kommissionen eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i andre retsakter, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (65), Rådets forordning (EF) nr. 515/97 (66) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (67). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

de beføjelser, der er tillagt henholdsvis Kommissionen eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i andre retsakter, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (65), Rådets forordning (EF) nr. 515/97 (66) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (67).

65

66

67

| b) | de beføjelser, der er tillagt henholdsvis Kommissionen
  , Den Europæiske Anklagemyndighed
  eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i andre retsakter, navnlig
  Rådets forordning (EU) 2017/1939

   (1a)

  ,
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (65), Rådets forordning (EF) nr. 515/97 (66) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (67). |
| --- | --- |

b)

de beføjelser, der er tillagt henholdsvis Kommissionen
  , Den Europæiske Anklagemyndighed
  eller Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i andre retsakter, navnlig
  Rådets forordning (EU) 2017/1939

   (1a)

  ,
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (65), Rådets forordning (EF) nr. 515/97 (66) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (67).

, Den Europæiske Anklagemyndighed

Rådets forordning (EU) 2017/1939

1a

,

65

66

67

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 69 — stk. 4 — afsnit 3

Artikel 69 — stk. 4 — afsnit 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den i første afsnit omhandlede rapport udarbejdes for første gang den [OP: Indsæt venligst datoen for udgangen af det
  femte
  år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] og hvert
  fjerde
  år derefter. | Den i første afsnit omhandlede rapport udarbejdes for første gang den [OP: Indsæt venligst datoen for udgangen af det
  tredje
  år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] og hvert
  tredje
  år derefter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den i første afsnit omhandlede rapport udarbejdes for første gang den [OP: Indsæt venligst datoen for udgangen af det
  femte
  år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] og hvert
  fjerde
  år derefter.

femte

fjerde

Den i første afsnit omhandlede rapport udarbejdes for første gang den [OP: Indsæt venligst datoen for udgangen af det
  tredje
  år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] og hvert
  tredje
  år derefter.

tredje

tredje

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 69 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 69 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen foretager en vurdering og forelægger en rapport for Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan de finansielle forpligtelser, der gælder for udvidet producentansvar, bør finde anvendelse på brugte varer eller affald, der overføres fra Unionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Kommissionen foretager en vurdering og forelægger en rapport for Rådet og Europa-Parlamentet om, hvordan de finansielle forpligtelser, der gælder for udvidet producentansvar, bør finde anvendelse på brugte varer eller affald, der overføres fra Unionen.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 69 — stk. 4 b (nyt)

Artikel 69 — stk. 4 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Ved hjælp af data fra det centrale system og data fra rapporter fra relevante EU-agenturer skal der i denne rapport fremlægges en analyse af overførsler og behandling af specifikke affaldsstrømme, der er karakteriseret som ulovlig praksis i denne sammenhæng, af gennemførelsen af nærværende forordning, herunder de kompetente myndigheders overholdelse af de frister, der er fastsat i nærværende forordning, og af sektorens bidrag til omstillingen til en cirkulær økonomi og klimaneutralitet senest i 2050 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (»den europæiske klimalov«). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4b.
     
  Ved hjælp af data fra det centrale system og data fra rapporter fra relevante EU-agenturer skal der i denne rapport fremlægges en analyse af overførsler og behandling af specifikke affaldsstrømme, der er karakteriseret som ulovlig praksis i denne sammenhæng, af gennemførelsen af nærværende forordning, herunder de kompetente myndigheders overholdelse af de frister, der er fastsat i nærværende forordning, og af sektorens bidrag til omstillingen til en cirkulær økonomi og klimaneutralitet senest i 2050 i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 (»den europæiske klimalov«).

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 69 — stk. 4 c (nyt)

Artikel 69 — stk. 4 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald, kontaktorganerne og de sektorspecifikke klimadialoger og partnerskaber inden for affaldssektoren opfordres til at gennemgå og fremsætte bemærkninger til rapporten forud for offentliggørelsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4c.
     
  Håndhævelsesgruppen for Overførsel af Affald, kontaktorganerne og de sektorspecifikke klimadialoger og partnerskaber inden for affaldssektoren opfordres til at gennemgå og fremsætte bemærkninger til rapporten forud for offentliggørelsen.

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 69 — stk. 4 d (nyt)

Artikel 69 — stk. 4 d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4d.
     
  I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 fremmer Kommissionen sektorspecifikke klimadialoger og partnerskaber inden for økonomiens affalds- og arealanvendelsessektor. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4d.
     
  I overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1119 fremmer Kommissionen sektorspecifikke klimadialoger og partnerskaber inden for økonomiens affalds- og arealanvendelsessektor.

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 72 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 72 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Hvis medlemsstaterne anmoder herom, eller hvis det i øvrigt er hensigtsmæssigt, afholder Kommissionen regelmæssigt møder med kontaktorganerne. Under disse møder undersøger kontaktorganerne de spørgsmål, der er rejst i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, og kan også drøfte andre relevante emner i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. Der kan lægges særlig vægt på drøftelser om overvågning af situationen på EU-markedet for overførsler af affald, på at muliggøre udveksling af bedste praksis og oplysninger og fremme af samarbejdet mellem de kompetente myndigheder med henblik på at fjerne hindringer for harmonisering af praksis for overførsler af affald mellem medlemsstaterne og gennemførelsen af miljøvenlige teknikker til affaldshåndtering. |
| | Relevante interessenter indbydes til sådanne møder mellem kontaktorganerne eller dele af sådanne møder, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis medlemsstaterne anmoder herom, eller hvis det i øvrigt er hensigtsmæssigt, afholder Kommissionen regelmæssigt møder med kontaktorganerne. Under disse møder undersøger kontaktorganerne de spørgsmål, der er rejst i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, og kan også drøfte andre relevante emner i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. Der kan lægges særlig vægt på drøftelser om overvågning af situationen på EU-markedet for overførsler af affald, på at muliggøre udveksling af bedste praksis og oplysninger og fremme af samarbejdet mellem de kompetente myndigheder med henblik på at fjerne hindringer for harmonisering af praksis for overførsler af affald mellem medlemsstaterne og gennemførelsen af miljøvenlige teknikker til affaldshåndtering.

Hvis medlemsstaterne anmoder herom, eller hvis det i øvrigt er hensigtsmæssigt, afholder Kommissionen regelmæssigt møder med kontaktorganerne. Under disse møder undersøger kontaktorganerne de spørgsmål, der er rejst i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning, og kan også drøfte andre relevante emner i forbindelse med gennemførelsen af denne forordning. Der kan lægges særlig vægt på drøftelser om overvågning af situationen på EU-markedet for overførsler af affald, på at muliggøre udveksling af bedste praksis og oplysninger og fremme af samarbejdet mellem de kompetente myndigheder med henblik på at fjerne hindringer for harmonisering af praksis for overførsler af affald mellem medlemsstaterne og gennemførelsen af miljøvenlige teknikker til affaldshåndtering.

Relevante interessenter indbydes til sådanne møder mellem kontaktorganerne eller dele af sådanne møder, hvis det er relevant.

Relevante interessenter indbydes til sådanne møder mellem kontaktorganerne eller dele af sådanne møder, hvis det er relevant.

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 72 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 72 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Relevante interessenter indbydes til sådanne møder mellem kontaktorganerne eller dele af sådanne møder, hvor det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Relevante interessenter indbydes til sådanne møder mellem kontaktorganerne eller dele af sådanne møder, hvor det er relevant.

Relevante interessenter indbydes til sådanne møder mellem kontaktorganerne eller dele af sådanne møder, hvor det er relevant.

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 75 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 75 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 for at ændre bilag III, navnlig del 1, stk. 2, litra fa), for at ændre tærskelværdierne for kontaminering. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 76 for at ændre bilag III, navnlig del 1, stk. 2, litra fa), for at ændre tærskelværdierne for kontaminering.

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 75 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 75 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Senest den ... [Indsæt venligst dato — 12 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne forordning] vurderer Kommissionen, om det er nødvendigt at tilføje oplysninger om blandinger af affald såsom brugt fodtøj, brugte beklædningsgenstande og andre tekstilprodukter, herunder blandinger af disse, mineraluld samt madrasser, til bilag IIIB. Hvor det er relevant, ledsages vurderingen af en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at ændre bilag IIIB. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Senest den ... [Indsæt venligst dato — 12 måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne forordning] vurderer Kommissionen, om det er nødvendigt at tilføje oplysninger om blandinger af affald såsom brugt fodtøj, brugte beklædningsgenstande og andre tekstilprodukter, herunder blandinger af disse, mineraluld samt madrasser, til bilag IIIB. Hvor det er relevant, ledsages vurderingen af en delegeret retsakt i overensstemmelse med artikel 76 med henblik på at ændre bilag IIIB.

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 80 — stk. 1

Artikel 80 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Senest den 31. december
  2035
  foretager Kommissionen under hensyntagen til bl.a. de i artikel 69 omhandlede rapporter og den gennemgang, der er omhandlet i artikel 59, stk. 5, en gennemgang af denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne heraf, eventuelt ledsaget af et lovgivningsforslag, hvis Kommissionen anser dette for hensigtsmæssigt. | Senest den 31. december
  2030
  foretager Kommissionen under hensyntagen til bl.a. de i artikel 69 omhandlede rapporter og den gennemgang, der er omhandlet i artikel 59, stk. 5, en gennemgang af denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne heraf, eventuelt ledsaget af et lovgivningsforslag, hvis Kommissionen anser dette for hensigtsmæssigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest den 31. december
  2035
  foretager Kommissionen under hensyntagen til bl.a. de i artikel 69 omhandlede rapporter og den gennemgang, der er omhandlet i artikel 59, stk. 5, en gennemgang af denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne heraf, eventuelt ledsaget af et lovgivningsforslag, hvis Kommissionen anser dette for hensigtsmæssigt.

2035

Senest den 31. december
  2030
  foretager Kommissionen under hensyntagen til bl.a. de i artikel 69 omhandlede rapporter og den gennemgang, der er omhandlet i artikel 59, stk. 5, en gennemgang af denne forordning og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om resultaterne heraf, eventuelt ledsaget af et lovgivningsforslag, hvis Kommissionen anser dette for hensigtsmæssigt.

2030

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 80 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 80 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Senest den 31. december [2038] gennemgår Kommissionen de data og begrundelser, der ligger til grund for beslutningen om at begrænse eksporten af plastaffald til lande uden for Unionen og EFTA-landene, med henblik på at vurdere foranstaltningens proportionalitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest den 31. december [2038] gennemgår Kommissionen de data og begrundelser, der ligger til grund for beslutningen om at begrænse eksporten af plastaffald til lande uden for Unionen og EFTA-landene, med henblik på at vurdere foranstaltningens proportionalitet.

Senest den 31. december [2038] gennemgår Kommissionen de data og begrundelser, der ligger til grund for beslutningen om at begrænse eksporten af plastaffald til lande uden for Unionen og EFTA-landene, med henblik på at vurdere foranstaltningens proportionalitet.

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IA — tabel 7

Bilag IA — tabel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EMBALLAGEARTER (rubrik 7) | EMBALLAGEARTER (rubrik 7) |
| 1. | Trumle |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EMBALLAGEARTER (rubrik 7)

EMBALLAGEARTER (rubrik 7)

1.

Trumle

| 1. | Trumle |
| --- | --- |

1.

Trumle

| 2. | Tønde (træ) |
| --- | --- |

2.

Tønde (træ)

| 2. | Tønde (træ) |
| --- | --- |

2.

Tønde (træ)

| 3. | Jerrican |
| --- | --- |

3.

Jerrican

| 3. | Jerrican |
| --- | --- |

3.

Jerrican

| 4. | Kasse |
| --- | --- |

4.

Kasse

| 4. | Kasse |
| --- | --- |

4.

Kasse

| 5. | Sæk |
| --- | --- |

5.

Sæk

| 5. | Sæk |
| --- | --- |

5.

Sæk

| 6. | Kompositemballage |
| --- | --- |

6.

Kompositemballage

| 6. | Kompositemballage |
| --- | --- |

6.

Kompositemballage

| 7. | Trykbeholder |
| --- | --- |

7.

Trykbeholder

| 7. | Trykbeholder |
| --- | --- |

7.

Trykbeholder

| 8. | Bulk |
| --- | --- |

8.

Bulk

| 8. | Bulk |
| --- | --- |

8.

Bulk

| 9. | Andet (anfør nærmere) |
| --- | --- |

9.

9.

Andet (anfør nærmere)

| 9. | Balle |
| --- | --- |

9.

9.

Balle

| 10. | Andet (anfør nærmere) |
| --- | --- |

10.

10.

Andet (anfør nærmere)

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IB — tabel 7

Bilag IB — tabel 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| EMBALLAGEARTER (rubrik 7) | EMBALLAGEARTER (rubrik 7) |
| 1. | Tromle |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

EMBALLAGEARTER (rubrik 7)

EMBALLAGEARTER (rubrik 7)

1.

Tromle

| 1. | Tromle |
| --- | --- |

1.

Tromle

| 2. | Tønde (træ) |
| --- | --- |

2.

Tønde (træ)

| 2. | Tønde (træ) |
| --- | --- |

2.

Tønde (træ)

| 3. | Jerrican |
| --- | --- |

3.

Jerrican

| 3. | Jerrican |
| --- | --- |

3.

Jerrican

| 4. | Kasse |
| --- | --- |

4.

Kasse

| 4. | Kasse |
| --- | --- |

4.

Kasse

| 5. | Sæk |
| --- | --- |

5.

Sæk

| 5. | Sæk |
| --- | --- |

5.

Sæk

| 6. | Kompositemballage |
| --- | --- |

6.

Kompositemballage

| 6. | Kompositemballage |
| --- | --- |

6.

Kompositemballage

| 7. | Trykbeholder |
| --- | --- |

7.

Trykbeholder

| 7. | Trykbeholder |
| --- | --- |

7.

Trykbeholder

| 8. | Bulk |
| --- | --- |

8.

Bulk

| 8. | Bulk |
| --- | --- |

8.

Bulk

| 9. | Andet (anfør nærmere) |
| --- | --- |

9.

9.

Andet (anfør nærmere)

| 9. | Balle |
| --- | --- |

9.

9.

Balle

| 10. | Andet (anfør nærmere) |
| --- | --- |

10.

10.

Andet (anfør nærmere)

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IC — del — V — punkt 46 — afsnit 1

Bilag IC — del — V — punkt 46 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Rubrik 18: Denne rubrik udfyldes af bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlæggets befuldmægtigede repræsentant efter modtagelsen af affaldspartiet. Afkryds boksen med den relevante anlægstype. Med hensyn til den modtagne mængde henvises til den nærmere vejledning i forbindelse med rubrik 5 (punkt 36). En underskrevet kopi af transportformularen gives til den sidste transportør. Hvis overførslen af en eller anden grund afvises, skal bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlæggets repræsentant straks kontakte sin kompetente myndighed. I henhold til denne forordnings artikel 16, stk. 3, eller, hvis relevant, artikel 15, stk. 3, og OECD-beslutningen, skal modtagelsen af affaldet bekræftes over for anmelderen og den kompetente myndighed
  senest dagen derefter
  (med undtagelse af de OECD-transitlande, der har informeret OECD-sekretariatet om, at de ikke ønsker at modtage sådanne kopier af transportformularen). Bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlægget skal beholde den originale transportformular. | Rubrik 18: Denne rubrik udfyldes af bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlæggets befuldmægtigede repræsentant efter modtagelsen af affaldspartiet. Afkryds boksen med den relevante anlægstype. Med hensyn til den modtagne mængde henvises til den nærmere vejledning i forbindelse med rubrik 5 (punkt 36). En underskrevet kopi af transportformularen gives til den sidste transportør. Hvis overførslen af en eller anden grund afvises, skal bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlæggets repræsentant straks kontakte sin kompetente myndighed. I henhold til denne forordnings artikel 16, stk. 3, eller, hvis relevant, artikel 15, stk. 3, og OECD-beslutningen, skal modtagelsen af affaldet bekræftes over for anmelderen og den kompetente myndighed
  inden for to arbejdsdage
  (med undtagelse af de OECD-transitlande, der har informeret OECD-sekretariatet om, at de ikke ønsker at modtage sådanne kopier af transportformularen). Bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlægget skal beholde den originale transportformular. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Rubrik 18: Denne rubrik udfyldes af bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlæggets befuldmægtigede repræsentant efter modtagelsen af affaldspartiet. Afkryds boksen med den relevante anlægstype. Med hensyn til den modtagne mængde henvises til den nærmere vejledning i forbindelse med rubrik 5 (punkt 36). En underskrevet kopi af transportformularen gives til den sidste transportør. Hvis overførslen af en eller anden grund afvises, skal bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlæggets repræsentant straks kontakte sin kompetente myndighed. I henhold til denne forordnings artikel 16, stk. 3, eller, hvis relevant, artikel 15, stk. 3, og OECD-beslutningen, skal modtagelsen af affaldet bekræftes over for anmelderen og den kompetente myndighed
  senest dagen derefter
  (med undtagelse af de OECD-transitlande, der har informeret OECD-sekretariatet om, at de ikke ønsker at modtage sådanne kopier af transportformularen). Bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlægget skal beholde den originale transportformular.

senest dagen derefter

Rubrik 18: Denne rubrik udfyldes af bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlæggets befuldmægtigede repræsentant efter modtagelsen af affaldspartiet. Afkryds boksen med den relevante anlægstype. Med hensyn til den modtagne mængde henvises til den nærmere vejledning i forbindelse med rubrik 5 (punkt 36). En underskrevet kopi af transportformularen gives til den sidste transportør. Hvis overførslen af en eller anden grund afvises, skal bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlæggets repræsentant straks kontakte sin kompetente myndighed. I henhold til denne forordnings artikel 16, stk. 3, eller, hvis relevant, artikel 15, stk. 3, og OECD-beslutningen, skal modtagelsen af affaldet bekræftes over for anmelderen og den kompetente myndighed
  inden for to arbejdsdage
  (med undtagelse af de OECD-transitlande, der har informeret OECD-sekretariatet om, at de ikke ønsker at modtage sådanne kopier af transportformularen). Bortskaffelses- eller nyttiggørelsesanlægget skal beholde den originale transportformular.

inden for to arbejdsdage

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del I — stk. 2 — litra f a (nyt)

Bilag III — del I — stk. 2 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | For affald, der overføres inden for Unionen, betyder henvisningen til »næsten fri for forurening og andre typer affald« [i Basellistens B3011], at indholdet af forurening ikke må overstige i alt højst 6 % af sendingen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

For affald, der overføres inden for Unionen, betyder henvisningen til »næsten fri for forurening og andre typer affald« [i Basellistens B3011], at indholdet af forurening ikke må overstige i alt højst 6 % af sendingen.

For affald, der overføres inden for Unionen, betyder henvisningen til »næsten fri for forurening og andre typer affald« [i Basellistens B3011], at indholdet af forurening ikke må overstige i alt højst 6 % af sendingen.

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del I — stk. 2 — litra g

Bilag III — del I — stk. 2 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | For affald, der overføres inden for Unionen, anvendes Basellistens B3011 ikke, i stedet anvendes: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

g)

For affald, der overføres inden for Unionen, anvendes Basellistens B3011 ikke, i stedet anvendes:

For affald, der overføres inden for Unionen, anvendes Basellistens B3011 ikke, i stedet anvendes:

udgår

udgår

[...]

(Dette ændringsforslag gælder for hele teksten. Henvisningerne til EU3011 erstattes af henvisninger til Basellistens B3011.)

(Dette ændringsforslag gælder for hele teksten. Henvisningerne til EU3011 erstattes af henvisninger til Basellistens B3011.)

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IIIA — nr. 2 — litra e a (nyt)

Bilag IIIA — nr. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | blandinger af affald, der er klassificeret under Basellistens B1010 og B2020 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

blandinger af affald, der er klassificeret under Basellistens B1010 og B2020

blandinger af affald, der er klassificeret under Basellistens B1010 og B2020

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IIIA — nr. 2 — litra e b (nyt)

Bilag IIIA — nr. 2 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | blandinger af affald, der er klassificeret under Basellistens B3011, B3040 og B1010, begrænset til affald fra vindues- og dørrammer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

blandinger af affald, der er klassificeret under Basellistens B3011, B3040 og B1010, begrænset til affald fra vindues- og dørrammer.

blandinger af affald, der er klassificeret under Basellistens B3011, B3040 og B1010, begrænset til affald fra vindues- og dørrammer.

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del I — stk. 1 — litra 1 a (nyt)

Bilag IV — del I — stk. 1 — litra 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Affald, der er klassificeret som farligt på listen over affald i henhold til artikel 7 i direktiv 2008/98/EF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Affald, der er klassificeret som farligt på listen over affald i henhold til artikel 7 i direktiv 2008/98/EF.

Affald, der er klassificeret som farligt på listen over affald i henhold til artikel 7 i direktiv 2008/98/EF.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del I — stk. 2 — litra f

Bilag IV — del I — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | For affald, der overføres inden for Unionen, anvendes Basellistens Y48 ikke, i stedet anvendes: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

f)

For affald, der overføres inden for Unionen, anvendes Basellistens Y48 ikke, i stedet anvendes:

For affald, der overføres inden for Unionen, anvendes Basellistens Y48 ikke, i stedet anvendes:

udgår

udgår

[...]

(Dette ændringsforslag gælder for hele teksten. Henvisningerne til EU48 erstattes af henvisninger til Basellistens Y48.)

(Dette ændringsforslag gælder for hele teksten. Henvisningerne til EU48 erstattes af henvisninger til Basellistens Y48.)

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag V — punkt 2 — afsnit 1

Bilag V — punkt 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Dette bilag består af to dele. I artikel 36 henvises der endvidere til den liste over affald, som er omhandlet i artikel 7 i direktiv 2008/98/EF. Med henblik på denne forordning og for at afgøre, om en given affaldstype er opført på den liste, som er omhandlet i denne forordnings artikel 36, finder listen over affald, jf. artikel 7 i direktiv 2008/98/EF, kun anvendelse, hvis del 1 i dette bilag ikke finder anvendelse. Alene i det tilfælde, at en affaldstype hverken er opført i dette bilags del 1 eller på listen over affald, jf. artikel 7 i direktiv 2008/98/EF, bør det kontrolleres, om den er opført i del 2 i dette bilag. | Dette bilag består af to dele. I artikel 36 henvises der endvidere til den liste over affald, som er omhandlet i artikel 7 i direktiv 2008/98/EF. Med henblik på denne forordning og for at afgøre, om en given affaldstype er opført på den liste, som er omhandlet i denne forordnings artikel 36, finder listen over affald, jf. artikel 7 i direktiv 2008/98/EF, kun anvendelse, hvis del 1 i dette bilag ikke finder anvendelse. Alene i det tilfælde, at en affaldstype hverken er opført i dette bilags del 1 eller
  som farligt affald
  på listen over affald, jf. artikel 7 i direktiv 2008/98/EF
  , dvs. typer af affald, der er markeret med asterisk
  , bør det kontrolleres, om den er opført i del 2 i dette bilag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Dette bilag består af to dele. I artikel 36 henvises der endvidere til den liste over affald, som er omhandlet i artikel 7 i direktiv 2008/98/EF. Med henblik på denne forordning og for at afgøre, om en given affaldstype er opført på den liste, som er omhandlet i denne forordnings artikel 36, finder listen over affald, jf. artikel 7 i direktiv 2008/98/EF, kun anvendelse, hvis del 1 i dette bilag ikke finder anvendelse. Alene i det tilfælde, at en affaldstype hverken er opført i dette bilags del 1 eller på listen over affald, jf. artikel 7 i direktiv 2008/98/EF, bør det kontrolleres, om den er opført i del 2 i dette bilag.

Dette bilag består af to dele. I artikel 36 henvises der endvidere til den liste over affald, som er omhandlet i artikel 7 i direktiv 2008/98/EF. Med henblik på denne forordning og for at afgøre, om en given affaldstype er opført på den liste, som er omhandlet i denne forordnings artikel 36, finder listen over affald, jf. artikel 7 i direktiv 2008/98/EF, kun anvendelse, hvis del 1 i dette bilag ikke finder anvendelse. Alene i det tilfælde, at en affaldstype hverken er opført i dette bilags del 1 eller
  som farligt affald
  på listen over affald, jf. artikel 7 i direktiv 2008/98/EF
  , dvs. typer af affald, der er markeret med asterisk
  , bør det kontrolleres, om den er opført i del 2 i dette bilag.

som farligt affald

, dvs. typer af affald, der er markeret med asterisk

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VIII — del 2 — nr. 7 a (nyt)

Bilag VIII — del 2 — nr. 7 a (nyt)

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

| 7a) | Grundlæggende ILO-konventioner |
| --- | --- |

7a)

7a)

Grundlæggende ILO-konventioner

Underskrift:

Underskrift:

Ratificeret:

Ratificeret:

ja □

ja □

ja □

ja □

nej □

nej □

nej □

nej □

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag VIII — del 2 a (ny)

Bilag VIII — del 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Del 2a (ny) |
| | Forpligtelse til at sikre, at affald, der modtages fra Den Europæiske Union, håndteres og behandles i overensstemmelse med artikel 56. |
| | [Den kompetente myndigheds navn og kontaktoplysninger] erklærer på vegne af [land] (i det følgende benævnt »landet«), at landet sikrer, at affald, der overføres til dets område, håndteres, uden at menneskers sundhed bringes i fare, og på en miljømæssigt forsvarlig måde i overensstemmelse med artikel 56 i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Del 2a (ny)

Del 2a (ny)

Forpligtelse til at sikre, at affald, der modtages fra Den Europæiske Union, håndteres og behandles i overensstemmelse med artikel 56.

Forpligtelse til at sikre, at affald, der modtages fra Den Europæiske Union, håndteres og behandles i overensstemmelse med artikel 56.

[Den kompetente myndigheds navn og kontaktoplysninger] erklærer på vegne af [land] (i det følgende benævnt »landet«), at landet sikrer, at affald, der overføres til dets område, håndteres, uden at menneskers sundhed bringes i fare, og på en miljømæssigt forsvarlig måde i overensstemmelse med artikel 56 i denne forordning.

[Den kompetente myndigheds navn og kontaktoplysninger] erklærer på vegne af [land] (i det følgende benævnt »landet«), at landet sikrer, at affald, der overføres til dets område, håndteres, uden at menneskers sundhed bringes i fare, og på en miljømæssigt forsvarlig måde i overensstemmelse med artikel 56 i denne forordning.

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — del 1 — nr. 2 — litra b

Bilag IX — del 1 — nr. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner.

| b) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner
  , herunder vedtagne bedste tilgængelige teknik
  . |
| --- | --- |

b)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner
  , herunder vedtagne bedste tilgængelige teknik
  .

, herunder vedtagne bedste tilgængelige teknik

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IX — nr. 2 a (nyt)

Bilag IX — nr. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a | Internationale konventioner om arbejdstagerrettigheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a

2a

Internationale konventioner om arbejdstagerrettigheder

De otte grundlæggende ILO-konventioner som fastlagt i henhold til ILO's erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen

   (1a)

De otte grundlæggende ILO-konventioner som fastlagt i henhold til ILO's erklæring om grundlæggende principper og rettigheder på arbejdspladsen

1a

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — nr. 1

Bilag X — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Ved den audit, der er omhandlet i artikel 43, stk. 2, kontrolleres det, at det anlæg, der håndterer affaldet i bestemmelseslandet, opfylder følgende betingelser: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Ved den audit, der er omhandlet i artikel 43, stk. 2, kontrolleres det, at det anlæg, der håndterer affaldet i bestemmelseslandet, opfylder følgende betingelser:

| 1. | Ved den audit, der er omhandlet i artikel 43, stk. 2, kontrolleres det, at
  de faktiske præstationer af alle aktiviteter i
  det anlæg, der håndterer affaldet i bestemmelseslandet, opfylder følgende betingelser
  , hvor det er relevant
  : |
| --- | --- |

1.

Ved den audit, der er omhandlet i artikel 43, stk. 2, kontrolleres det, at
  de faktiske præstationer af alle aktiviteter i
  det anlæg, der håndterer affaldet i bestemmelseslandet, opfylder følgende betingelser
  , hvor det er relevant
  :

de faktiske præstationer af alle aktiviteter i

, hvor det er relevant

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — nr. 1 — litra b

Bilag X — nr. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | det er projekteret, konstrueret og drives på en sikker og miljømæssigt forsvarlig måde, og det har navnlig indført de nødvendige procedurer samt den organisation og infrastruktur, der er nødvendig for at behandle det pågældende affald, og det har tegnet forsikringer, der dækker potentielle risici og erstatningsansvar. Til dette formål skal der som minimum kontrolleres oplysninger om affaldsbehandlingsmetoderne, herunder hvordan anlægget håndterer restaffald, navnlig gennem sporing i efterfølgende led |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

det er projekteret, konstrueret og drives på en sikker og miljømæssigt forsvarlig måde, og det har navnlig indført de nødvendige procedurer samt den organisation og infrastruktur, der er nødvendig for at behandle det pågældende affald, og det har tegnet forsikringer, der dækker potentielle risici og erstatningsansvar. Til dette formål skal der som minimum kontrolleres oplysninger om affaldsbehandlingsmetoderne, herunder hvordan anlægget håndterer restaffald, navnlig gennem sporing i efterfølgende led

| b) | det er projekteret, konstrueret og drives på en sikker og miljømæssigt forsvarlig måde, og det har navnlig indført de nødvendige procedurer
  , en passende genanvendelsesteknologi
  samt den organisation og infrastruktur, der er nødvendig for at behandle det pågældende affald, og det har tegnet forsikringer, der dækker potentielle risici og erstatningsansvar. Til dette formål skal der som minimum kontrolleres oplysninger om affaldsbehandlingsmetoderne, herunder hvordan anlægget håndterer restaffald, navnlig gennem sporing i efterfølgende led |
| --- | --- |

b)

det er projekteret, konstrueret og drives på en sikker og miljømæssigt forsvarlig måde, og det har navnlig indført de nødvendige procedurer
  , en passende genanvendelsesteknologi
  samt den organisation og infrastruktur, der er nødvendig for at behandle det pågældende affald, og det har tegnet forsikringer, der dækker potentielle risici og erstatningsansvar. Til dette formål skal der som minimum kontrolleres oplysninger om affaldsbehandlingsmetoderne, herunder hvordan anlægget håndterer restaffald, navnlig gennem sporing i efterfølgende led

, en passende genanvendelsesteknologi

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — nr. 1 — litra c — indledning

Bilag X — nr. 1 — litra c — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | det indfører håndterings- og overvågningssystemer, -procedurer og -teknikker, som har til formål at forebygge, reducere, minimere og så vidt muligt fjerne: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

det indfører håndterings- og overvågningssystemer, -procedurer og -teknikker, som har til formål at forebygge, reducere, minimere og så vidt muligt fjerne:

| c) | det indfører
  og driver
  håndterings- og overvågningssystemer, -procedurer og -teknikker, som har til formål at forebygge, reducere, minimere og så vidt muligt fjerne: |
| --- | --- |

c)

det indfører
  og driver
  håndterings- og overvågningssystemer, -procedurer og -teknikker, som har til formål at forebygge, reducere, minimere og så vidt muligt fjerne:

og driver

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — nr. 1 — litra f

Bilag X — nr. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | at det udarbejder og er i stand til at forelægge fortegnelser over sine affaldshåndterings- og affaldsoverførselsaktiviteter i de seneste fem år |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

at det udarbejder og er i stand til at forelægge fortegnelser over sine affaldshåndterings- og affaldsoverførselsaktiviteter i de seneste fem år

| f) | det udarbejder og er i stand til at forelægge fortegnelser over sine affaldshåndterings- og affaldsoverførselsaktiviteter i de seneste fem år;
  hvis et anlæg har været i drift i mindre end fem år, skal det udarbejde og være i stand til at forelægge fortegnelser over sine affaldshåndterings- og affaldsoverførselsaktiviteter i den tid, det har været i drift |
| --- | --- |

f)

det udarbejder og er i stand til at forelægge fortegnelser over sine affaldshåndterings- og affaldsoverførselsaktiviteter i de seneste fem år;
  hvis et anlæg har været i drift i mindre end fem år, skal det udarbejde og være i stand til at forelægge fortegnelser over sine affaldshåndterings- og affaldsoverførselsaktiviteter i den tid, det har været i drift

hvis et anlæg har været i drift i mindre end fem år, skal det udarbejde og være i stand til at forelægge fortegnelser over sine affaldshåndterings- og affaldsoverførselsaktiviteter i den tid, det har været i drift

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — nr. 2 — indledning

Bilag X — nr. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Når det kontrolleres, at et anlæg opfylder ovennævnte kriterier, skal den uafhængige tredjepart, der udfører den pågældende audit, navnlig som referencepunkt, og hvor det er relevant, tage hensyn til: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Når det kontrolleres, at et anlæg opfylder ovennævnte kriterier, skal den uafhængige tredjepart, der udfører den pågældende audit, navnlig som referencepunkt, og hvor det er relevant, tage hensyn til:

| 2. | Når det kontrolleres, at
  alle relevante aktiviteter i
  et anlæg opfylder ovennævnte kriterier, skal den uafhængige tredjepart, der udfører den pågældende audit, navnlig som referencepunkt, og hvor det er relevant, tage hensyn til: |
| --- | --- |

2.

Når det kontrolleres, at
  alle relevante aktiviteter i
  et anlæg opfylder ovennævnte kriterier, skal den uafhængige tredjepart, der udfører den pågældende audit, navnlig som referencepunkt, og hvor det er relevant, tage hensyn til:

alle relevante aktiviteter i

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag X — nr. 2 — litra b a (nyt)

Bilag X — nr. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | anden EU-lovgivning som omhandlet i del 1 i bilag IX. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

anden EU-lovgivning som omhandlet i del 1 i bilag IX.

anden EU-lovgivning som omhandlet i del 1 i bilag IX.

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0290/2022).

1

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

31

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF af 19. november 2008 om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

31

(34)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640).

34

(35)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 11.3.2020 — En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa (COM(2020)0098).

35

(36)  Rådets konklusioner med titlen »Hen imod en cirkulær og grøn genopretning« (13852/20 OJ CONS 34).

36

(37)  Europa-Parlamentets beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (2020/2077(INI)).

37

(34)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640).

34

(35)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget af 11.3.2020 — En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa (COM(2020)0098).

35

(36)  Rådets konklusioner med titlen »Hen imod en cirkulær og grøn genopretning« (13852/20 OJ CONS 34).

36

(37)  Europa-Parlamentets beslutning af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (2020/2077(INI)).

37

(52)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

52

(52)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

52

(53)  Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

53

(53)  Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

53

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(65)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

65

(66)  Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne (EFT L 82 af 22.3.1997, s. 1).

66

(67)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

67

(1a)  
  Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

1a

Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1).

(65)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1).

65

(66)  Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne (EFT L 82 af 22.3.1997, s. 1).

66

(67)  Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2).

67

(1a)  
  https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

1a

https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

---

| 16.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 214/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 214/223

---

P9_TA(2023)0004

Regler for at forhindre misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 17. januar 2023 om forslag til Rådets direktiv om regler til forebyggelse af misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål og om ændring af direktiv 2011/16/EU (COM(2021)0565 — C9-0041/2022 — 2021/0434(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2023/C 0/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0565), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2021)0565),

| — | der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 115 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0041/2022),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0293/2022),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til direktiv

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | Sikring af en retfærdig og effektiv beskatning i det indre marked og bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse er fortsat høje politiske prioriteter i Unionen. Selv om der i de seneste år er sket betydelige fremskridt på dette område, navnlig med vedtagelsen af Rådets direktiv (EU) 2016/1164 (10) om bekæmpelse af skatteundgåelse og udvidelsen af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 2011/16/EU (11) om administrativt samarbejde, er der behov for yderligere foranstaltninger for at tackle specifikt identificerede former for skatteundgåelse og skatteunddragelse, som ikke fuldt ud er omfattet af Unionens eksisterende retlige rammer. Navnlig opretter multinationale koncerner ofte virksomheder uden et minimum af indhold for at sænke deres samlede skattepligt, herunder ved at flytte overskud væk fra visse højt beskattede medlemsstater, hvor de udøver økonomisk aktivitet, og skabe værdi for deres virksomhed. Dette forslag supplerer de fremskridt, der er gjort med hensyn til virksomhedernes gennemsigtighed gennem de krav om oplysninger om reelle ejere, der er indført ved rammen for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, og som omhandler situationer, hvor virksomheder oprettes for at skjule det reelle ejerskab, hvad enten det drejer sig om selve virksomhederne eller om de aktiver, de forvalter og ejer, f.eks. fast ejendom eller ejendom af stor værdi. |

Kommissionens forslag

Ændring

1)

Sikring af en retfærdig og effektiv beskatning i det indre marked og bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse er fortsat høje politiske prioriteter i Unionen. Selv om der i de seneste år er sket betydelige fremskridt på dette område, navnlig med vedtagelsen af Rådets direktiv (EU) 2016/1164 (10) om bekæmpelse af skatteundgåelse og udvidelsen af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 2011/16/EU (11) om administrativt samarbejde, er der behov for yderligere foranstaltninger for at tackle specifikt identificerede former for skatteundgåelse og skatteunddragelse, som ikke fuldt ud er omfattet af Unionens eksisterende retlige rammer. Navnlig opretter multinationale koncerner ofte virksomheder uden et minimum af indhold for at sænke deres samlede skattepligt, herunder ved at flytte overskud væk fra visse højt beskattede medlemsstater, hvor de udøver økonomisk aktivitet, og skabe værdi for deres virksomhed. Dette forslag supplerer de fremskridt, der er gjort med hensyn til virksomhedernes gennemsigtighed gennem de krav om oplysninger om reelle ejere, der er indført ved rammen for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, og som omhandler situationer, hvor virksomheder oprettes for at skjule det reelle ejerskab, hvad enten det drejer sig om selve virksomhederne eller om de aktiver, de forvalter og ejer, f.eks. fast ejendom eller ejendom af stor værdi.

| (1) | Sikring af en retfærdig og effektiv beskatning i det indre marked og bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse er fortsat høje politiske prioriteter i Unionen. Selv om der i de seneste år er sket betydelige fremskridt på dette område, navnlig med vedtagelsen af Rådets direktiv (EU) 2016/1164 (10) om bekæmpelse af skatteundgåelse og udvidelsen af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 2011/16/EU (11) om administrativt samarbejde
  på skatteområdet
  , er der behov for yderligere foranstaltninger for at tackle specifikt identificerede former for skatteundgåelse og skatteunddragelse,
  herunder gennem misbrug af skuffeselskaber,
  som ikke fuldt ud er omfattet af Unionens eksisterende retlige rammer.
  I den forbindelse berettes der i afsløringerne i Pandorapapirerne om dannelsen af skuffeselskaber med det formål at flytte penge mellem bankkonti, undgå skatter og begå økonomisk kriminalitet, herunder hvidvask af penge, og omgå Unionens sanktioner over for russiske oligarker.
  Navnlig opretter multinationale koncerner ofte virksomheder uden et minimum af
  økonomisk
  indhold for at sænke deres samlede skattepligt, herunder ved at flytte overskud væk fra visse højt beskattede medlemsstater, hvor de udøver økonomisk aktivitet, og skabe værdi for deres virksomhed. Dette forslag supplerer de fremskridt, der er gjort med hensyn til virksomhedernes gennemsigtighed gennem de krav om oplysninger om reelle ejere, der er indført ved rammen for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, og som omhandler situationer, hvor virksomheder oprettes for at skjule det reelle ejerskab, hvad enten det drejer sig om selve virksomhederne eller om de aktiver, de forvalter og ejer, f.eks. fast ejendom eller ejendom af stor værdi. |
| --- | --- |

(1)

Sikring af en retfærdig og effektiv beskatning i det indre marked og bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse er fortsat høje politiske prioriteter i Unionen. Selv om der i de seneste år er sket betydelige fremskridt på dette område, navnlig med vedtagelsen af Rådets direktiv (EU) 2016/1164 (10) om bekæmpelse af skatteundgåelse og udvidelsen af anvendelsesområdet for Rådets direktiv 2011/16/EU (11) om administrativt samarbejde
  på skatteområdet
  , er der behov for yderligere foranstaltninger for at tackle specifikt identificerede former for skatteundgåelse og skatteunddragelse,
  herunder gennem misbrug af skuffeselskaber,
  som ikke fuldt ud er omfattet af Unionens eksisterende retlige rammer.
  I den forbindelse berettes der i afsløringerne i Pandorapapirerne om dannelsen af skuffeselskaber med det formål at flytte penge mellem bankkonti, undgå skatter og begå økonomisk kriminalitet, herunder hvidvask af penge, og omgå Unionens sanktioner over for russiske oligarker.
  Navnlig opretter multinationale koncerner ofte virksomheder uden et minimum af
  økonomisk
  indhold for at sænke deres samlede skattepligt, herunder ved at flytte overskud væk fra visse højt beskattede medlemsstater, hvor de udøver økonomisk aktivitet, og skabe værdi for deres virksomhed. Dette forslag supplerer de fremskridt, der er gjort med hensyn til virksomhedernes gennemsigtighed gennem de krav om oplysninger om reelle ejere, der er indført ved rammen for bekæmpelse af hvidvaskning af penge, og som omhandler situationer, hvor virksomheder oprettes for at skjule det reelle ejerskab, hvad enten det drejer sig om selve virksomhederne eller om de aktiver, de forvalter og ejer, f.eks. fast ejendom eller ejendom af stor værdi.

Ændring 2

Forslag til direktiv

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Der kan være gyldige grunde til at anvende virksomheder med et minimum af økonomisk indhold. Det er derfor vigtigt at sikre en forholdsmæssig retlig ramme, der beskytter stillingen for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som anvender retlige strukturer til at fremme investeringer, overholde national lovgivning eller operere på forskellige nationale markeder, samtidig med at der konkret lovgives om misbrug af skuffeselskaber for at undgå beskatning.


  Datakvalitet og fuldstændighed af data er derfor afgørende for at høste de største fordele af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Der kan være gyldige grunde til at anvende virksomheder med et minimum af økonomisk indhold. Det er derfor vigtigt at sikre en forholdsmæssig retlig ramme, der beskytter stillingen for små og mellemstore virksomheder (SMV'er), som anvender retlige strukturer til at fremme investeringer, overholde national lovgivning eller operere på forskellige nationale markeder, samtidig med at der konkret lovgives om misbrug af skuffeselskaber for at undgå beskatning.


  Datakvalitet og fuldstændighed af data er derfor afgørende for at høste de største fordele af dette direktiv.

Ændring 3

Forslag til direktiv

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | Det forhold, at der ikke findes et internationalt instrument vedrørende misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål skaber et betydeligt smuthul i den globale indsats for at bekæmpe skattesvig og skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.


  Desuden skaber det ulige vilkår for virksomhederne. Manglen på et sådant instrument bekræfter betydningen af de retlige standarder, som er fastlagt i dette direktiv. Det er vigtigt at sikre, at de forpligtelser, der er fastsat i dette direktiv, er forholdsmæssige og effektive ud fra et skattemæssigt synspunkt, og at konkurrenceevnen for Unionens virksomheder bevares. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1b)

Det forhold, at der ikke findes et internationalt instrument vedrørende misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål skaber et betydeligt smuthul i den globale indsats for at bekæmpe skattesvig og skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.


  Desuden skaber det ulige vilkår for virksomhederne. Manglen på et sådant instrument bekræfter betydningen af de retlige standarder, som er fastlagt i dette direktiv. Det er vigtigt at sikre, at de forpligtelser, der er fastsat i dette direktiv, er forholdsmæssige og effektive ud fra et skattemæssigt synspunkt, og at konkurrenceevnen for Unionens virksomheder bevares.

Ændring 4

Forslag til direktiv

Betragtning 1 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1c) | Misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål fører til en reduktion af skattebyrden og til tab af skatteindtægter i Unionen. Det er derfor afgørende, at dette direktiv fastsætter ambitiøse og forholdsmæssige standarder for fastlæggelsen af fælles krav vedrørende minimumsindhold for at forbedre udvekslingen af oplysninger mellem de nationale skattemyndigheder og for at afskrække mod brugen af skuffeselskaber, som fremmes af visse formidlere. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1c)

Misbrug af skuffeselskaber til skattemæssige formål fører til en reduktion af skattebyrden og til tab af skatteindtægter i Unionen. Det er derfor afgørende, at dette direktiv fastsætter ambitiøse og forholdsmæssige standarder for fastlæggelsen af fælles krav vedrørende minimumsindhold for at forbedre udvekslingen af oplysninger mellem de nationale skattemyndigheder og for at afskrække mod brugen af skuffeselskaber, som fremmes af visse formidlere.

Ændring 5

Forslag til direktiv

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | Det anerkendes, at virksomheder, der ikke har noget minimum af indhold, kan oprettes i en medlemsstat med det hovedformål at opnå en skattefordel, navnlig ved at udhule beskatningsgrundlaget i en anden medlemsstat. Nogle medlemsstater har udviklet en lovgivningsmæssig eller administrativ ramme for at beskytte deres skattegrundlag mod sådanne ordninger, men de relevante regler har ofte en begrænset virkning, da de kun finder anvendelse på en enkelt medlemsstats område og ikke effektivt tager højde for situationer, der involverer mere end én medlemsstat. Desuden er de nationale regler, der gælder på dette område, meget forskellige i Unionen, mens nogle medlemsstater slet ikke har nogen regler til at bekæmpe misbrug af virksomheder uden eller med et minimum af indhold i skattemæssig henseende. |

Kommissionens forslag

Ændring

2)

Det anerkendes, at virksomheder, der ikke har noget minimum af indhold, kan oprettes i en medlemsstat med det hovedformål at opnå en skattefordel, navnlig ved at udhule beskatningsgrundlaget i en anden medlemsstat. Nogle medlemsstater har udviklet en lovgivningsmæssig eller administrativ ramme for at beskytte deres skattegrundlag mod sådanne ordninger, men de relevante regler har ofte en begrænset virkning, da de kun finder anvendelse på en enkelt medlemsstats område og ikke effektivt tager højde for situationer, der involverer mere end én medlemsstat. Desuden er de nationale regler, der gælder på dette område, meget forskellige i Unionen, mens nogle medlemsstater slet ikke har nogen regler til at bekæmpe misbrug af virksomheder uden eller med et minimum af indhold i skattemæssig henseende.

| (2) | Det anerkendes, at virksomheder, der ikke har noget minimum af indhold, kan oprettes i en medlemsstat med det hovedformål at opnå en skattefordel, navnlig ved at udhule beskatningsgrundlaget i en anden medlemsstat
  , hvilket skaber et vindue af muligheder for aggressiv skatteplanlægning
  . Nogle medlemsstater har udviklet en lovgivningsmæssig eller administrativ ramme for at beskytte deres skattegrundlag mod sådanne ordninger, men de relevante regler har ofte en begrænset virkning, da de kun finder anvendelse på en enkelt medlemsstats område og ikke effektivt tager højde for situationer, der involverer mere end én medlemsstat. Desuden er de nationale regler, der gælder på dette område, meget forskellige i Unionen, mens nogle medlemsstater slet ikke har nogen regler til at bekæmpe misbrug af virksomheder uden eller med et minimum af indhold i skattemæssig henseende.
  Det er derfor vigtigt at skabe en EU-dækkende juridisk tilgang for at sikre en ramme for beskyttelse af det indre markeds integritet under fuld overholdelse af de højeste standarder for tilgængelighed, enkelhed og gennemsigtighed. |
| --- | --- |

(2)

Det anerkendes, at virksomheder, der ikke har noget minimum af indhold, kan oprettes i en medlemsstat med det hovedformål at opnå en skattefordel, navnlig ved at udhule beskatningsgrundlaget i en anden medlemsstat
  , hvilket skaber et vindue af muligheder for aggressiv skatteplanlægning
  . Nogle medlemsstater har udviklet en lovgivningsmæssig eller administrativ ramme for at beskytte deres skattegrundlag mod sådanne ordninger, men de relevante regler har ofte en begrænset virkning, da de kun finder anvendelse på en enkelt medlemsstats område og ikke effektivt tager højde for situationer, der involverer mere end én medlemsstat. Desuden er de nationale regler, der gælder på dette område, meget forskellige i Unionen, mens nogle medlemsstater slet ikke har nogen regler til at bekæmpe misbrug af virksomheder uden eller med et minimum af indhold i skattemæssig henseende.
  Det er derfor vigtigt at skabe en EU-dækkende juridisk tilgang for at sikre en ramme for beskyttelse af det indre markeds integritet under fuld overholdelse af de højeste standarder for tilgængelighed, enkelhed og gennemsigtighed.

Ændring 6

Forslag til direktiv

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | Det er nødvendigt at fastlægge en fælles ramme for at styrke medlemsstaternes modstandsdygtighed over for metoder til skatteundgåelse og skatteunddragelse i forbindelse med brug af virksomheder, der ikke udøver økonomisk virksomhed, selv om de formodentlig udøver økonomisk aktivitet og derfor ikke har noget eller kun har et minimum af indhold i skattemæssig henseende. Dette sker for at sikre, at virksomheder, der mangler et minimum af indhold, ikke anvendes som instrumenter til skatteunddragelse eller skatteundgåelse. Da disse virksomheder kan være etableret i én medlemsstat, men kan anvendes med det resultat, at skattegrundlaget i en anden medlemsstat udhules, er det afgørende at nå til enighed om et fælles regelsæt til bestemmelse af, hvad der bør betragtes som utilstrækkeligt til skattemæssige formål i det indre marked, og til at afgrænse de specifikke skattemæssige konsekvenser, der er forbundet med et sådant utilstrækkeligt indhold. Hvis det er afgjort, at en virksomhed har tilstrækkeligt indhold i henhold til dette direktiv, bør dette ikke forhindre medlemsstaterne i fortsat at anvende regler til bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse, forudsat at disse er i overensstemmelse med EU-retten. |

Kommissionens forslag

Ændring

3)

Det er nødvendigt at fastlægge en fælles ramme for at styrke medlemsstaternes modstandsdygtighed over for metoder til skatteundgåelse og skatteunddragelse i forbindelse med brug af virksomheder, der ikke udøver økonomisk virksomhed, selv om de formodentlig udøver økonomisk aktivitet og derfor ikke har noget eller kun har et minimum af indhold i skattemæssig henseende. Dette sker for at sikre, at virksomheder, der mangler et minimum af indhold, ikke anvendes som instrumenter til skatteunddragelse eller skatteundgåelse. Da disse virksomheder kan være etableret i én medlemsstat, men kan anvendes med det resultat, at skattegrundlaget i en anden medlemsstat udhules, er det afgørende at nå til enighed om et fælles regelsæt til bestemmelse af, hvad der bør betragtes som utilstrækkeligt til skattemæssige formål i det indre marked, og til at afgrænse de specifikke skattemæssige konsekvenser, der er forbundet med et sådant utilstrækkeligt indhold. Hvis det er afgjort, at en virksomhed har tilstrækkeligt indhold i henhold til dette direktiv, bør dette ikke forhindre medlemsstaterne i fortsat at anvende regler til bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse, forudsat at disse er i overensstemmelse med EU-retten.

| (3) | Det er nødvendigt at fastlægge en fælles ramme for at styrke medlemsstaternes modstandsdygtighed over for metoder til skatteundgåelse og skatteunddragelse i forbindelse med brug af virksomheder, der ikke udøver økonomisk virksomhed, selv om de formodentlig udøver økonomisk aktivitet og derfor ikke har noget eller kun har et minimum af indhold i skattemæssig henseende. Dette sker for at sikre, at virksomheder, der mangler et minimum af indhold, ikke anvendes som instrumenter til skatteunddragelse eller skatteundgåelse. Da disse virksomheder kan være etableret i én medlemsstat, men kan anvendes med det resultat, at skattegrundlaget i en anden medlemsstat udhules, er det afgørende at nå til enighed om et fælles regelsæt til bestemmelse af, hvad der bør betragtes som utilstrækkeligt til skattemæssige formål i det indre marked, og til at afgrænse de specifikke skattemæssige konsekvenser, der er forbundet med et sådant utilstrækkeligt indhold. Hvis det er afgjort, at en virksomhed har tilstrækkeligt indhold i henhold til dette direktiv, bør dette ikke forhindre medlemsstaterne i fortsat at anvende
  strammere regler om minimumsindhold og andre
  regler til bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse, forudsat at disse er i overensstemmelse med EU-retten. |
| --- | --- |

(3)

Det er nødvendigt at fastlægge en fælles ramme for at styrke medlemsstaternes modstandsdygtighed over for metoder til skatteundgåelse og skatteunddragelse i forbindelse med brug af virksomheder, der ikke udøver økonomisk virksomhed, selv om de formodentlig udøver økonomisk aktivitet og derfor ikke har noget eller kun har et minimum af indhold i skattemæssig henseende. Dette sker for at sikre, at virksomheder, der mangler et minimum af indhold, ikke anvendes som instrumenter til skatteunddragelse eller skatteundgåelse. Da disse virksomheder kan være etableret i én medlemsstat, men kan anvendes med det resultat, at skattegrundlaget i en anden medlemsstat udhules, er det afgørende at nå til enighed om et fælles regelsæt til bestemmelse af, hvad der bør betragtes som utilstrækkeligt til skattemæssige formål i det indre marked, og til at afgrænse de specifikke skattemæssige konsekvenser, der er forbundet med et sådant utilstrækkeligt indhold. Hvis det er afgjort, at en virksomhed har tilstrækkeligt indhold i henhold til dette direktiv, bør dette ikke forhindre medlemsstaterne i fortsat at anvende
  strammere regler om minimumsindhold og andre
  regler til bekæmpelse af skatteundgåelse og skatteunddragelse, forudsat at disse er i overensstemmelse med EU-retten.

Ændring 7

Forslag til direktiv

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | For at nå målene i dette direktiv er det yderst vigtigt at øge skatteforvaltningernes kapacitet og forbedre udvekslingen af oplysninger i hele Unionen. Det er nødvendigt, at medlemsstaterne udveksler de relevante oplysninger, som de har adgang til, indfører systemer til støtte for udvekslingen af disse oplysninger og som et sidste skridt håndhæver foreslåede sanktioner over for enheder, der ikke overholder reglerne. Til støtte for dette direktiv bør Kommissionen foreslå specifikke aktiviteter inden for Fiscalis-programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

For at nå målene i dette direktiv er det yderst vigtigt at øge skatteforvaltningernes kapacitet og forbedre udvekslingen af oplysninger i hele Unionen. Det er nødvendigt, at medlemsstaterne udveksler de relevante oplysninger, som de har adgang til, indfører systemer til støtte for udvekslingen af disse oplysninger og som et sidste skridt håndhæver foreslåede sanktioner over for enheder, der ikke overholder reglerne. Til støtte for dette direktiv bør Kommissionen foreslå specifikke aktiviteter inden for Fiscalis-programmet.

Ændring 8

Forslag til direktiv

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | For at sikre en samlet tilgang bør reglerne finde anvendelse på
  alle
  virksomheder i Unionen, der er skattepligtige i en medlemsstat, uanset deres retlige form og status, så længe de har deres skattemæssige hjemsted i en medlemsstat og er berettiget til at opnå et certifikat for skattemæssigt hjemsted i den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Ændring

4)

For at sikre en samlet tilgang bør reglerne finde anvendelse på
  alle
  virksomheder i Unionen, der er skattepligtige i en medlemsstat, uanset deres retlige form og status, så længe de har deres skattemæssige hjemsted i en medlemsstat og er berettiget til at opnå et certifikat for skattemæssigt hjemsted i den pågældende medlemsstat.

| (4) | For at sikre en samlet
  og forholdsmæssig
  tilgang bør reglerne finde anvendelse på virksomheder i Unionen, der er skattepligtige i en medlemsstat, uanset deres retlige form og status, så længe de har deres skattemæssige hjemsted i en medlemsstat og er berettiget til at opnå et certifikat for skattemæssigt hjemsted i den pågældende medlemsstat.
  Dette brede anvendelsesområde indskrænkes af et sæt standarder for de økonomiske aktiviteter i de virksomheder, som er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(4)

For at sikre en samlet
  og forholdsmæssig
  tilgang bør reglerne finde anvendelse på virksomheder i Unionen, der er skattepligtige i en medlemsstat, uanset deres retlige form og status, så længe de har deres skattemæssige hjemsted i en medlemsstat og er berettiget til at opnå et certifikat for skattemæssigt hjemsted i den pågældende medlemsstat.
  Dette brede anvendelsesområde indskrænkes af et sæt standarder for de økonomiske aktiviteter i de virksomheder, som er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde.

Ændring 9

Forslag til direktiv

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5) | For at sikre et velfungerende indre marked og eventuelle reglers proportionalitet og effektivitet vil det være ønskeligt at begrænse deres anvendelsesområde til virksomheder, der risikerer at mangle et minimum af indhold og
  anvendes med det hovedformål
  at opnå en skattefordel. Det vil derfor være vigtigt at fastsætte et gateway-kriterium i form af tre kumulative, vejledende betingelser for at konkludere, hvilke virksomheder der er tilstrækkeligt risikobehæftede som nævnt ovenfor til at begrunde, at de skal underlægges indberetningskrav. En første betingelse bør gøre det muligt at identificere virksomheder, der formodentlig hovedsagelig beskæftiger sig med geografisk mobile økonomiske aktiviteter, da det normalt er vanskeligere at identificere det sted, hvor sådanne aktiviteter faktisk udføres. Sådanne aktiviteter giver normalt anledning til store passive indkomststrømme. Virksomheder, hvis indkomst hovedsagelig består af passive indtægtsstrømme, vil således opfylde denne betingelse. Det bør også tages i betragtning, at enheder, der besidder aktiver til privat brug, såsom fast ejendom, lystyachter, jetfly,
  kunstværker
  eller egenkapital alene, måske ikke har indtægter i længere tid, men stadig giver mulighed for betydelige skattefordele ved at eje disse aktiver. Da rent indenlandske situationer ikke udgør en risiko for et velfungerende indre marked og bedst kan behandles på nationalt plan, bør en anden betingelse fokusere på virksomheder, der er involveret i grænseoverskridende aktiviteter. Engagement i grænseoverskridende aktiviteter bør fastlægges under hensyntagen dels til arten af virksomhedens transaktioner, indenlandske eller udenlandske, dels til dens ejendom, da enheder, der kun besidder aktiver til privat
  , ikke-erhvervsmæssig
  brug, ikke nødvendigvis deltager i transaktioner i en længere periode. Desuden bør en tredje betingelse pege på de virksomheder, der ikke har nogen eller ikke har tilstrækkelige egne ressourcer til at udføre centrale ledelsesaktiviteter. I denne forbindelse har virksomheder, der ikke har tilstrækkelige egne ressourcer, tendens til at ansætte tredjepartsleverandører af tjenesteydelser inden for administration, ledelse, korrespondance og overholdelse af lovgivningen eller indgå relevante aftaler med tilknyttede virksomheder om levering af sådanne tjenesteydelser med henblik på at etablere og opretholde en retlig og skattemæssig tilstedeværelse. Outsourcing af visse accessoriske tjenester alene, såsom
  udelukkende
  bogføringstjenester, mens de centrale aktiviteter forbliver hos virksomheden, er ikke i sig selv nok til, at en virksomhed kan opfylde denne betingelse. Selv om sådanne tjenesteydere kan være reguleret til andre, ikkeskattemæssige formål, kan deres forpligtelser til sådanne andre formål ikke altid afbøde risikoen for, at de gør det muligt at oprette og opretholde virksomheder, der misbruges til skatteunddragelse og skatteundgåelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

5)

For at sikre et velfungerende indre marked og eventuelle reglers proportionalitet og effektivitet vil det være ønskeligt at begrænse deres anvendelsesområde til virksomheder, der risikerer at mangle et minimum af indhold og
  anvendes med det hovedformål
  at opnå en skattefordel. Det vil derfor være vigtigt at fastsætte et gateway-kriterium i form af tre kumulative, vejledende betingelser for at konkludere, hvilke virksomheder der er tilstrækkeligt risikobehæftede som nævnt ovenfor til at begrunde, at de skal underlægges indberetningskrav. En første betingelse bør gøre det muligt at identificere virksomheder, der formodentlig hovedsagelig beskæftiger sig med geografisk mobile økonomiske aktiviteter, da det normalt er vanskeligere at identificere det sted, hvor sådanne aktiviteter faktisk udføres. Sådanne aktiviteter giver normalt anledning til store passive indkomststrømme. Virksomheder, hvis indkomst hovedsagelig består af passive indtægtsstrømme, vil således opfylde denne betingelse. Det bør også tages i betragtning, at enheder, der besidder aktiver til privat brug, såsom fast ejendom, lystyachter, jetfly,
  kunstværker
  eller egenkapital alene, måske ikke har indtægter i længere tid, men stadig giver mulighed for betydelige skattefordele ved at eje disse aktiver. Da rent indenlandske situationer ikke udgør en risiko for et velfungerende indre marked og bedst kan behandles på nationalt plan, bør en anden betingelse fokusere på virksomheder, der er involveret i grænseoverskridende aktiviteter. Engagement i grænseoverskridende aktiviteter bør fastlægges under hensyntagen dels til arten af virksomhedens transaktioner, indenlandske eller udenlandske, dels til dens ejendom, da enheder, der kun besidder aktiver til privat
  , ikke-erhvervsmæssig
  brug, ikke nødvendigvis deltager i transaktioner i en længere periode. Desuden bør en tredje betingelse pege på de virksomheder, der ikke har nogen eller ikke har tilstrækkelige egne ressourcer til at udføre centrale ledelsesaktiviteter. I denne forbindelse har virksomheder, der ikke har tilstrækkelige egne ressourcer, tendens til at ansætte tredjepartsleverandører af tjenesteydelser inden for administration, ledelse, korrespondance og overholdelse af lovgivningen eller indgå relevante aftaler med tilknyttede virksomheder om levering af sådanne tjenesteydelser med henblik på at etablere og opretholde en retlig og skattemæssig tilstedeværelse. Outsourcing af visse accessoriske tjenester alene, såsom
  udelukkende
  bogføringstjenester, mens de centrale aktiviteter forbliver hos virksomheden, er ikke i sig selv nok til, at en virksomhed kan opfylde denne betingelse. Selv om sådanne tjenesteydere kan være reguleret til andre, ikkeskattemæssige formål, kan deres forpligtelser til sådanne andre formål ikke altid afbøde risikoen for, at de gør det muligt at oprette og opretholde virksomheder, der misbruges til skatteunddragelse og skatteundgåelse.

| (5) | For at sikre et velfungerende indre marked og eventuelle reglers proportionalitet og effektivitet vil det være ønskeligt at begrænse deres anvendelsesområde til virksomheder, der risikerer at mangle et minimum af indhold, og
  som primært anvendes til
  at opnå en skattefordel. Det vil derfor være vigtigt at fastsætte et gateway-kriterium i form af tre kumulative, vejledende betingelser for at konkludere, hvilke virksomheder der er tilstrækkeligt risikobehæftede som nævnt ovenfor til at begrunde, at de skal underlægges indberetningskrav.
  Virksomhederne bør selv foretage gateway-testen i form af en selvevaluering.
  En første betingelse bør gøre det muligt at identificere virksomheder, der formodentlig hovedsagelig beskæftiger sig med geografisk mobile økonomiske aktiviteter, da det normalt er vanskeligere at identificere det sted, hvor sådanne aktiviteter faktisk udføres. Sådanne aktiviteter giver normalt anledning til store passive indkomststrømme. Virksomheder, hvis indkomst hovedsagelig består af passive indtægtsstrømme, vil således opfylde denne betingelse. Det bør også tages i betragtning, at enheder, der besidder aktiver til privat brug, såsom fast ejendom, lystyachter, jetfly,
  kunst
  eller egenkapital alene, måske ikke har indtægter i længere tid, men stadig giver mulighed for betydelige skattefordele ved at eje disse aktiver. Da rent indenlandske situationer ikke udgør en risiko for et velfungerende indre marked og bedst kan behandles på nationalt plan, bør en anden betingelse fokusere på virksomheder, der er involveret i grænseoverskridende aktiviteter. Engagement i grænseoverskridende aktiviteter bør fastlægges under hensyntagen dels til arten af virksomhedens transaktioner, indenlandske eller udenlandske, dels til dens ejendom, da enheder, der kun besidder aktiver til privat brug, ikke nødvendigvis deltager i transaktioner i en længere periode. Desuden bør en tredje betingelse pege på de virksomheder, der ikke har nogen eller ikke har tilstrækkelige egne ressourcer til at udføre centrale ledelsesaktiviteter. I denne forbindelse har virksomheder, der ikke har tilstrækkelige egne ressourcer, tendens til at ansætte tredjepartsleverandører af tjenesteydelser inden for administration, ledelse, korrespondance og overholdelse af lovgivningen eller indgå relevante aftaler med tilknyttede virksomheder om levering af sådanne tjenesteydelser med henblik på at etablere og opretholde en retlig og skattemæssig tilstedeværelse. Outsourcing af visse accessoriske tjenester alene, såsom bogføringstjenester, mens de centrale aktiviteter forbliver hos virksomheden, er ikke i sig selv nok til, at en virksomhed kan opfylde denne betingelse. Selv om sådanne tjenesteydere kan være reguleret til andre, ikkeskattemæssige formål, kan deres forpligtelser til sådanne andre formål ikke altid afbøde risikoen for, at de gør det muligt at oprette og opretholde virksomheder, der misbruges til skatteunddragelse og skatteundgåelse. |
| --- | --- |

(5)

For at sikre et velfungerende indre marked og eventuelle reglers proportionalitet og effektivitet vil det være ønskeligt at begrænse deres anvendelsesområde til virksomheder, der risikerer at mangle et minimum af indhold, og
  som primært anvendes til
  at opnå en skattefordel. Det vil derfor være vigtigt at fastsætte et gateway-kriterium i form af tre kumulative, vejledende betingelser for at konkludere, hvilke virksomheder der er tilstrækkeligt risikobehæftede som nævnt ovenfor til at begrunde, at de skal underlægges indberetningskrav.
  Virksomhederne bør selv foretage gateway-testen i form af en selvevaluering.
  En første betingelse bør gøre det muligt at identificere virksomheder, der formodentlig hovedsagelig beskæftiger sig med geografisk mobile økonomiske aktiviteter, da det normalt er vanskeligere at identificere det sted, hvor sådanne aktiviteter faktisk udføres. Sådanne aktiviteter giver normalt anledning til store passive indkomststrømme. Virksomheder, hvis indkomst hovedsagelig består af passive indtægtsstrømme, vil således opfylde denne betingelse. Det bør også tages i betragtning, at enheder, der besidder aktiver til privat brug, såsom fast ejendom, lystyachter, jetfly,
  kunst
  eller egenkapital alene, måske ikke har indtægter i længere tid, men stadig giver mulighed for betydelige skattefordele ved at eje disse aktiver. Da rent indenlandske situationer ikke udgør en risiko for et velfungerende indre marked og bedst kan behandles på nationalt plan, bør en anden betingelse fokusere på virksomheder, der er involveret i grænseoverskridende aktiviteter. Engagement i grænseoverskridende aktiviteter bør fastlægges under hensyntagen dels til arten af virksomhedens transaktioner, indenlandske eller udenlandske, dels til dens ejendom, da enheder, der kun besidder aktiver til privat brug, ikke nødvendigvis deltager i transaktioner i en længere periode. Desuden bør en tredje betingelse pege på de virksomheder, der ikke har nogen eller ikke har tilstrækkelige egne ressourcer til at udføre centrale ledelsesaktiviteter. I denne forbindelse har virksomheder, der ikke har tilstrækkelige egne ressourcer, tendens til at ansætte tredjepartsleverandører af tjenesteydelser inden for administration, ledelse, korrespondance og overholdelse af lovgivningen eller indgå relevante aftaler med tilknyttede virksomheder om levering af sådanne tjenesteydelser med henblik på at etablere og opretholde en retlig og skattemæssig tilstedeværelse. Outsourcing af visse accessoriske tjenester alene, såsom bogføringstjenester, mens de centrale aktiviteter forbliver hos virksomheden, er ikke i sig selv nok til, at en virksomhed kan opfylde denne betingelse. Selv om sådanne tjenesteydere kan være reguleret til andre, ikkeskattemæssige formål, kan deres forpligtelser til sådanne andre formål ikke altid afbøde risikoen for, at de gør det muligt at oprette og opretholde virksomheder, der misbruges til skatteunddragelse og skatteundgåelse.

Ændring 10

Forslag til direktiv

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6) | En udelukkelse fra de påtænkte regler
  ville være rimeligt
  for virksomheder, hvis aktiviteter er underlagt en tilstrækkelig grad af gennemsigtighed og derfor ikke udgør en risiko for manglende indhold i skattemæssig henseende. Virksomheder, hvis værdipapirer er optaget til handel eller noteret på et reguleret marked eller en multilateral handelsfacilitet, samt visse finansielle virksomheder, der er stærkt reguleret i Unionen, direkte eller indirekte, og som er underlagt øgede krav om gennemsigtighed og tilsyn, bør ligeledes udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde. Rene holdingselskaber, der er beliggende i samme jurisdiktion som det operationelle datterselskab og deres reelle ejer(e), kan sandsynligvis heller ikke tjene målet om at opnå en skattefordel. Tilsvarende er tilfældet med underholdingselskaber, der er beliggende i samme jurisdiktion som deres aktionær eller ultimative moderselskab. På dette grundlag bør de også udelukkes.
  Virksomheder, der beskæftiger et tilstrækkeligt antal personer på fuld tid og udelukkende med henblik på at udføre deres aktiviteter, bør heller ikke anses for at mangle et minimum af indhold. Selv om de ikke med rimelighed forventes at opfylde gateway-kriteriet, bør de udtrykkeligt udelukkes af hensyn til retssikkerheden. |

Kommissionens forslag

Ændring

6)

En udelukkelse fra de påtænkte regler
  ville være rimeligt
  for virksomheder, hvis aktiviteter er underlagt en tilstrækkelig grad af gennemsigtighed og derfor ikke udgør en risiko for manglende indhold i skattemæssig henseende. Virksomheder, hvis værdipapirer er optaget til handel eller noteret på et reguleret marked eller en multilateral handelsfacilitet, samt visse finansielle virksomheder, der er stærkt reguleret i Unionen, direkte eller indirekte, og som er underlagt øgede krav om gennemsigtighed og tilsyn, bør ligeledes udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde. Rene holdingselskaber, der er beliggende i samme jurisdiktion som det operationelle datterselskab og deres reelle ejer(e), kan sandsynligvis heller ikke tjene målet om at opnå en skattefordel. Tilsvarende er tilfældet med underholdingselskaber, der er beliggende i samme jurisdiktion som deres aktionær eller ultimative moderselskab. På dette grundlag bør de også udelukkes.
  Virksomheder, der beskæftiger et tilstrækkeligt antal personer på fuld tid og udelukkende med henblik på at udføre deres aktiviteter, bør heller ikke anses for at mangle et minimum af indhold. Selv om de ikke med rimelighed forventes at opfylde gateway-kriteriet, bør de udtrykkeligt udelukkes af hensyn til retssikkerheden.

| (6) | En udelukkelse fra de påtænkte regler
  er rimelig og forholdsmæssig
  for virksomheder, hvis aktiviteter er underlagt en tilstrækkelig grad af gennemsigtighed
  og skattemæssigt tilsyn
  og derfor ikke udgør en risiko for manglende indhold i skattemæssig henseende. Virksomheder, hvis værdipapirer er optaget til handel eller noteret på et reguleret marked eller en multilateral handelsfacilitet, samt visse finansielle virksomheder, der er stærkt reguleret i Unionen, direkte eller indirekte, og som er underlagt øgede krav om gennemsigtighed og tilsyn, bør ligeledes udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde. Rene holdingselskaber, der er beliggende i samme jurisdiktion som det operationelle datterselskab og deres reelle ejer(e), kan sandsynligvis heller ikke tjene målet om at opnå en skattefordel. Tilsvarende er tilfældet med underholdingselskaber, der er beliggende i samme jurisdiktion som deres aktionær eller ultimative moderselskab. På dette grundlag bør de også udelukkes.
  Denne udelukkelse gælder udtrykkeligt for virksomheder, der er regulerede, eller som kun frembyder ringe risiko for at mangle indhold. Udelukkelsen bør betragtes enhed-for-enhed og ikke udvides til at omfatte en hel koncern. |
| --- | --- |

(6)

En udelukkelse fra de påtænkte regler
  er rimelig og forholdsmæssig
  for virksomheder, hvis aktiviteter er underlagt en tilstrækkelig grad af gennemsigtighed
  og skattemæssigt tilsyn
  og derfor ikke udgør en risiko for manglende indhold i skattemæssig henseende. Virksomheder, hvis værdipapirer er optaget til handel eller noteret på et reguleret marked eller en multilateral handelsfacilitet, samt visse finansielle virksomheder, der er stærkt reguleret i Unionen, direkte eller indirekte, og som er underlagt øgede krav om gennemsigtighed og tilsyn, bør ligeledes udelukkes fra dette direktivs anvendelsesområde. Rene holdingselskaber, der er beliggende i samme jurisdiktion som det operationelle datterselskab og deres reelle ejer(e), kan sandsynligvis heller ikke tjene målet om at opnå en skattefordel. Tilsvarende er tilfældet med underholdingselskaber, der er beliggende i samme jurisdiktion som deres aktionær eller ultimative moderselskab. På dette grundlag bør de også udelukkes.
  Denne udelukkelse gælder udtrykkeligt for virksomheder, der er regulerede, eller som kun frembyder ringe risiko for at mangle indhold. Udelukkelsen bør betragtes enhed-for-enhed og ikke udvides til at omfatte en hel koncern.

Ændring 11

Forslag til direktiv

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8) | For at lette gennemførelsen af dette direktiv bør virksomheder, der risikerer at mangle indhold og anvendes med det hovedformål at opnå en skattefordel, i deres årlige selvangivelse angive, at de råder over et minimumsniveau af ressourcer
  såsom
  personer og lokaler i den medlemsstat, hvor de har skattemæssigt hjemsted, og fremlægge dokumentation herfor, hvis dette er tilfældet. Selv om det erkendes, at forskellige aktiviteter kan kræve et andet niveau af eller en anden type ressourcer, vil der under alle omstændigheder kunne forventes et fælles minimumsniveau af ressourcer. Denne vurdering bør udelukkende tage sigte på at identificere virksomhedernes indhold i skattemæssig henseende og sætter ikke spørgsmålstegn ved den rolle, som »udbydere af tjenester til truster og selskaber«, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 (12), spiller i forbindelse med identifikation af hvidvaskning af penge, de dertil knyttede lovovertrædelser og finansiering af terrorisme. Omvendt kan manglen på et minimumsniveau af ressourcer anses for at være et tegn på en mangel på indhold, når en virksomhed allerede risikerer at blive anset for at mangle indhold i skattemæssig henseende. For at sikre forenelighed med relevante internationale standarder bør et fælles minimumsniveau bygge på de eksisterende EU-standarder og internationale standarder for væsentlig økonomisk aktivitet i forbindelse med præferentielle skatteordninger eller i mangel af selskabsbeskatning (13) som udviklet inden for rammerne af forummet om skadelig skattepraksis. Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser om fremlæggelse af dokumentation sammen med selvangivelsen til støtte for erklæringen fra virksomheden om, at den råder over et minimum af ressourcer. Det er også nødvendigt for at gøre det muligt for administrationen at danne sig et synspunkt baseret på virksomhedens faktiske forhold og omstændigheder og beslutte, om der skal indledes en revisionsprocedure. |

Kommissionens forslag

Ændring

8)

For at lette gennemførelsen af dette direktiv bør virksomheder, der risikerer at mangle indhold og anvendes med det hovedformål at opnå en skattefordel, i deres årlige selvangivelse angive, at de råder over et minimumsniveau af ressourcer
  såsom
  personer og lokaler i den medlemsstat, hvor de har skattemæssigt hjemsted, og fremlægge dokumentation herfor, hvis dette er tilfældet. Selv om det erkendes, at forskellige aktiviteter kan kræve et andet niveau af eller en anden type ressourcer, vil der under alle omstændigheder kunne forventes et fælles minimumsniveau af ressourcer. Denne vurdering bør udelukkende tage sigte på at identificere virksomhedernes indhold i skattemæssig henseende og sætter ikke spørgsmålstegn ved den rolle, som »udbydere af tjenester til truster og selskaber«, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 (12), spiller i forbindelse med identifikation af hvidvaskning af penge, de dertil knyttede lovovertrædelser og finansiering af terrorisme. Omvendt kan manglen på et minimumsniveau af ressourcer anses for at være et tegn på en mangel på indhold, når en virksomhed allerede risikerer at blive anset for at mangle indhold i skattemæssig henseende. For at sikre forenelighed med relevante internationale standarder bør et fælles minimumsniveau bygge på de eksisterende EU-standarder og internationale standarder for væsentlig økonomisk aktivitet i forbindelse med præferentielle skatteordninger eller i mangel af selskabsbeskatning (13) som udviklet inden for rammerne af forummet om skadelig skattepraksis. Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser om fremlæggelse af dokumentation sammen med selvangivelsen til støtte for erklæringen fra virksomheden om, at den råder over et minimum af ressourcer. Det er også nødvendigt for at gøre det muligt for administrationen at danne sig et synspunkt baseret på virksomhedens faktiske forhold og omstændigheder og beslutte, om der skal indledes en revisionsprocedure.

| (8) | For at lette gennemførelsen af dette direktiv bør virksomheder, der
  er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, og som
  risikerer at mangle indhold og anvendes med det hovedformål at opnå en skattefordel, i deres årlige selvangivelse angive, at de råder over et minimumsniveau af ressourcer
  , dvs.
  personer og lokaler i den medlemsstat, hvor de har skattemæssigt hjemsted, og fremlægge dokumentation herfor, hvis dette er tilfældet
  . Kravet om lokaler i en medlemsstat bør tage hensyn til den stigende udbredelse af fjernarbejde, hvor lovlige virksomheder indskrænker deres lokaler og bevæger sig væk fra at beholde lokaler, som udelukkende er til rådighed for virksomheden
  . Selv om det erkendes, at forskellige aktiviteter kan kræve et andet niveau af eller en anden type ressourcer, vil der under alle omstændigheder kunne forventes et fælles minimumsniveau af ressourcer. Denne vurdering bør udelukkende tage sigte på at identificere virksomhedernes indhold i skattemæssig henseende og sætter ikke spørgsmålstegn ved den rolle, som »udbydere af tjenester til truster og selskaber«, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 (12), spiller i forbindelse med identifikation af hvidvaskning af penge, de dertil knyttede lovovertrædelser og finansiering af terrorisme. Omvendt kan manglen på et minimumsniveau af ressourcer anses for at være et tegn på en mangel på indhold, når en virksomhed allerede risikerer at blive anset for at mangle indhold i skattemæssig henseende. For at sikre forenelighed med relevante internationale standarder bør et fælles minimumsniveau bygge på de eksisterende EU-standarder og internationale standarder for væsentlig økonomisk aktivitet i forbindelse med præferentielle skatteordninger eller i mangel af selskabsbeskatning (13) som udviklet inden for rammerne af forummet om skadelig skattepraksis. Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser om fremlæggelse af dokumentation sammen med selvangivelsen til støtte for erklæringen fra virksomheden om, at den råder over et minimum af ressourcer. Det er også nødvendigt for at gøre det muligt for administrationen at danne sig et synspunkt baseret på virksomhedens faktiske forhold og omstændigheder og beslutte, om der skal indledes en revisionsprocedure. |
| --- | --- |

(8)

For at lette gennemførelsen af dette direktiv bør virksomheder, der
  er omfattet af dette direktivs anvendelsesområde, og som
  risikerer at mangle indhold og anvendes med det hovedformål at opnå en skattefordel, i deres årlige selvangivelse angive, at de råder over et minimumsniveau af ressourcer
  , dvs.
  personer og lokaler i den medlemsstat, hvor de har skattemæssigt hjemsted, og fremlægge dokumentation herfor, hvis dette er tilfældet
  . Kravet om lokaler i en medlemsstat bør tage hensyn til den stigende udbredelse af fjernarbejde, hvor lovlige virksomheder indskrænker deres lokaler og bevæger sig væk fra at beholde lokaler, som udelukkende er til rådighed for virksomheden
  . Selv om det erkendes, at forskellige aktiviteter kan kræve et andet niveau af eller en anden type ressourcer, vil der under alle omstændigheder kunne forventes et fælles minimumsniveau af ressourcer. Denne vurdering bør udelukkende tage sigte på at identificere virksomhedernes indhold i skattemæssig henseende og sætter ikke spørgsmålstegn ved den rolle, som »udbydere af tjenester til truster og selskaber«, som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 (12), spiller i forbindelse med identifikation af hvidvaskning af penge, de dertil knyttede lovovertrædelser og finansiering af terrorisme. Omvendt kan manglen på et minimumsniveau af ressourcer anses for at være et tegn på en mangel på indhold, når en virksomhed allerede risikerer at blive anset for at mangle indhold i skattemæssig henseende. For at sikre forenelighed med relevante internationale standarder bør et fælles minimumsniveau bygge på de eksisterende EU-standarder og internationale standarder for væsentlig økonomisk aktivitet i forbindelse med præferentielle skatteordninger eller i mangel af selskabsbeskatning (13) som udviklet inden for rammerne af forummet om skadelig skattepraksis. Det er nødvendigt at fastsætte bestemmelser om fremlæggelse af dokumentation sammen med selvangivelsen til støtte for erklæringen fra virksomheden om, at den råder over et minimum af ressourcer. Det er også nødvendigt for at gøre det muligt for administrationen at danne sig et synspunkt baseret på virksomhedens faktiske forhold og omstændigheder og beslutte, om der skal indledes en revisionsprocedure.

Ændring 12

Forslag til direktiv

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9) | Af hensyn til retssikkerheden på skatteområdet er det bydende nødvendigt at fastsætte fælles regler for indholdet af virksomhedernes angivelser. Virksomheder, der opfylder gateway-kriteriet og derfor er underlagt indberetningskrav, bør formodes ikke at have tilstrækkeligt indhold til skattemæssige formål, hvis de også erklærer ikke at besidde et eller flere af de elementer, der tilsammen udgør et minimum af indhold, eller ikke fremlægger den krævede dokumentation. Virksomheder, der erklærer at besidde alle elementerne i minimumsindholdet og fremlægger den krævede dokumentation, bør i stedet formodes at have et minimum af indhold i skattemæssig henseende og bør ikke pålægges yderligere forpligtelser og konsekvenser i henhold til dette direktiv. Dette bør dog ikke berøre gældende ret og administrationens ret til at foretage en revision, herunder på grundlag af den tilhørende dokumentation
  , og eventuelt nå frem
  til en
  anden konklusion
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

9)

Af hensyn til retssikkerheden på skatteområdet er det bydende nødvendigt at fastsætte fælles regler for indholdet af virksomhedernes angivelser. Virksomheder, der opfylder gateway-kriteriet og derfor er underlagt indberetningskrav, bør formodes ikke at have tilstrækkeligt indhold til skattemæssige formål, hvis de også erklærer ikke at besidde et eller flere af de elementer, der tilsammen udgør et minimum af indhold, eller ikke fremlægger den krævede dokumentation. Virksomheder, der erklærer at besidde alle elementerne i minimumsindholdet og fremlægger den krævede dokumentation, bør i stedet formodes at have et minimum af indhold i skattemæssig henseende og bør ikke pålægges yderligere forpligtelser og konsekvenser i henhold til dette direktiv. Dette bør dog ikke berøre gældende ret og administrationens ret til at foretage en revision, herunder på grundlag af den tilhørende dokumentation
  , og eventuelt nå frem
  til en
  anden konklusion
  .

| (9) | Af hensyn til retssikkerheden
  og stabiliteten
  på skatteområdet er det bydende nødvendigt at fastsætte fælles regler for indholdet af virksomhedernes angivelser. Virksomheder, der opfylder gateway-kriteriet og derfor er underlagt indberetningskrav, bør formodes ikke at have tilstrækkeligt indhold til skattemæssige formål, hvis de også erklærer ikke at besidde et eller flere af de elementer, der tilsammen udgør et minimum af indhold, eller ikke fremlægger den krævede dokumentation. Virksomheder, der erklærer at besidde alle elementerne i minimumsindholdet og fremlægger den krævede dokumentation, bør i stedet formodes at have et minimum af indhold i skattemæssig henseende og bør ikke pålægges yderligere forpligtelser og konsekvenser i henhold til dette direktiv. Dette bør dog ikke berøre gældende ret og administrationens ret til at foretage en revision, herunder på grundlag af den tilhørende dokumentation
  . For at gøre det muligt for medlemsstaterne at fordele deres skattemyndigheders ressourcer på effektiv vis bør medlemsstaterne have mulighed for at fastsætte en periode, hvori virksomheden formodes at have et minimum af indhold, forudsat at virksomhedens faktiske og retlige omstændigheder forbliver uændrede i denne periode. |
| --- | --- |

(9)

Af hensyn til retssikkerheden
  og stabiliteten
  på skatteområdet er det bydende nødvendigt at fastsætte fælles regler for indholdet af virksomhedernes angivelser. Virksomheder, der opfylder gateway-kriteriet og derfor er underlagt indberetningskrav, bør formodes ikke at have tilstrækkeligt indhold til skattemæssige formål, hvis de også erklærer ikke at besidde et eller flere af de elementer, der tilsammen udgør et minimum af indhold, eller ikke fremlægger den krævede dokumentation. Virksomheder, der erklærer at besidde alle elementerne i minimumsindholdet og fremlægger den krævede dokumentation, bør i stedet formodes at have et minimum af indhold i skattemæssig henseende og bør ikke pålægges yderligere forpligtelser og konsekvenser i henhold til dette direktiv. Dette bør dog ikke berøre gældende ret og administrationens ret til at foretage en revision, herunder på grundlag af den tilhørende dokumentation
  . For at gøre det muligt for medlemsstaterne at fordele deres skattemyndigheders ressourcer på effektiv vis bør medlemsstaterne have mulighed for at fastsætte en periode, hvori virksomheden formodes at have et minimum af indhold, forudsat at virksomhedens faktiske og retlige omstændigheder forbliver uændrede i denne periode.

Ændring 13

Forslag til direktiv

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10) | Det erkendes, at spørgsmålet om
  , hvorvidt en virksomhed faktisk udøver økonomisk virksomhed i skattemæssig henseende eller hovedsageligt tjener til skatteundgåelse eller skatteunddragelse, i sidste ende er et spørgsmål om faktiske forhold og omstændigheder. Dette bør vurderes fra sag til sag for hver enkelt virksomhed. Virksomheder, der formodes ikke at have et minimum af indhold i skattemæssig henseende, bør derfor have ret til at bevise det modsatte, herunder til at bevise, at de ikke primært tjener skattemæssige formål, og afkræfte en sådan formodning. Når de har opfyldt deres indberetningsforpligtelser i henhold til dette direktiv, bør de give
  yderligere
  oplysninger til administrationen i den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende. Selv om de kan fremlægge yderligere oplysninger, som de finder hensigtsmæssige, er det vigtigt at fastsætte fælles krav til, hvad der kan udgøre passende supplerende bevismateriale, og som derfor bør kræves i alle tilfælde. Hvis medlemsstaten på grundlag af sådanne yderligere beviser finder, at en virksomhed har afkræftet en formodning om manglende indhold på tilfredsstillende vis, bør den kunne træffe afgørelse om at attestere, at virksomheden har et minimum af indhold i skattemæssig henseende i overensstemmelse med dette direktiv. En sådan afgørelse kan forblive gyldig i den periode, hvor de faktiske og retlige omstændigheder i virksomheden forbliver uændrede, og indtil
  seks
  år efter beslutningens udstedelse. Dette vil gøre det muligt at begrænse de ressourcer, der afsættes til sager, der bevisligt ikke udgør et skuffeselskab i henhold til direktivet. |

Kommissionens forslag

Ændring

10)

Det erkendes, at spørgsmålet om
  , hvorvidt en virksomhed faktisk udøver økonomisk virksomhed i skattemæssig henseende eller hovedsageligt tjener til skatteundgåelse eller skatteunddragelse, i sidste ende er et spørgsmål om faktiske forhold og omstændigheder. Dette bør vurderes fra sag til sag for hver enkelt virksomhed. Virksomheder, der formodes ikke at have et minimum af indhold i skattemæssig henseende, bør derfor have ret til at bevise det modsatte, herunder til at bevise, at de ikke primært tjener skattemæssige formål, og afkræfte en sådan formodning. Når de har opfyldt deres indberetningsforpligtelser i henhold til dette direktiv, bør de give
  yderligere
  oplysninger til administrationen i den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende. Selv om de kan fremlægge yderligere oplysninger, som de finder hensigtsmæssige, er det vigtigt at fastsætte fælles krav til, hvad der kan udgøre passende supplerende bevismateriale, og som derfor bør kræves i alle tilfælde. Hvis medlemsstaten på grundlag af sådanne yderligere beviser finder, at en virksomhed har afkræftet en formodning om manglende indhold på tilfredsstillende vis, bør den kunne træffe afgørelse om at attestere, at virksomheden har et minimum af indhold i skattemæssig henseende i overensstemmelse med dette direktiv. En sådan afgørelse kan forblive gyldig i den periode, hvor de faktiske og retlige omstændigheder i virksomheden forbliver uændrede, og indtil
  seks
  år efter beslutningens udstedelse. Dette vil gøre det muligt at begrænse de ressourcer, der afsættes til sager, der bevisligt ikke udgør et skuffeselskab i henhold til direktivet.

| (10) | Evalueringen af
  , hvorvidt en virksomhed faktisk udøver økonomisk virksomhed i skattemæssig henseende eller hovedsageligt tjener til skatteundgåelse eller skatteunddragelse, er i sidste ende et spørgsmål om faktiske forhold og omstændigheder. Dette bør vurderes fra sag til sag for hver enkelt virksomhed. Virksomheder, der formodes ikke at have et minimum af indhold i skattemæssig henseende, bør derfor have ret til at bevise det modsatte, herunder til at bevise, at de ikke primært tjener skattemæssige formål, og afkræfte en sådan formodning. Når de har opfyldt deres indberetningsforpligtelser i henhold til dette direktiv, bør de give
  de nødvendige
  oplysninger til administrationen i den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende. Selv om de kan fremlægge yderligere oplysninger, som de finder hensigtsmæssige, er det vigtigt at fastsætte fælles krav til, hvad der kan udgøre passende supplerende bevismateriale, og som derfor bør kræves i alle tilfælde. Hvis medlemsstaten på grundlag af sådanne yderligere beviser finder, at en virksomhed har afkræftet en formodning om manglende indhold på tilfredsstillende vis, bør den kunne træffe afgørelse om at attestere, at virksomheden har et minimum af indhold i skattemæssig henseende i overensstemmelse med dette direktiv. En sådan afgørelse kan forblive gyldig i den periode, hvor de faktiske og retlige omstændigheder i virksomheden forbliver uændrede, og indtil
  fem
  år efter beslutningens udstedelse. Dette vil gøre det muligt at begrænse de ressourcer, der afsættes til sager, der bevisligt ikke udgør et skuffeselskab i henhold til direktivet. |
| --- | --- |

(10)

Evalueringen af
  , hvorvidt en virksomhed faktisk udøver økonomisk virksomhed i skattemæssig henseende eller hovedsageligt tjener til skatteundgåelse eller skatteunddragelse, er i sidste ende et spørgsmål om faktiske forhold og omstændigheder. Dette bør vurderes fra sag til sag for hver enkelt virksomhed. Virksomheder, der formodes ikke at have et minimum af indhold i skattemæssig henseende, bør derfor have ret til at bevise det modsatte, herunder til at bevise, at de ikke primært tjener skattemæssige formål, og afkræfte en sådan formodning. Når de har opfyldt deres indberetningsforpligtelser i henhold til dette direktiv, bør de give
  de nødvendige
  oplysninger til administrationen i den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende. Selv om de kan fremlægge yderligere oplysninger, som de finder hensigtsmæssige, er det vigtigt at fastsætte fælles krav til, hvad der kan udgøre passende supplerende bevismateriale, og som derfor bør kræves i alle tilfælde. Hvis medlemsstaten på grundlag af sådanne yderligere beviser finder, at en virksomhed har afkræftet en formodning om manglende indhold på tilfredsstillende vis, bør den kunne træffe afgørelse om at attestere, at virksomheden har et minimum af indhold i skattemæssig henseende i overensstemmelse med dette direktiv. En sådan afgørelse kan forblive gyldig i den periode, hvor de faktiske og retlige omstændigheder i virksomheden forbliver uændrede, og indtil
  fem
  år efter beslutningens udstedelse. Dette vil gøre det muligt at begrænse de ressourcer, der afsættes til sager, der bevisligt ikke udgør et skuffeselskab i henhold til direktivet.

Ændring 14

Forslag til direktiv

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 11) | Da formålet med dette direktiv er at forhindre skatteundgåelse og -unddragelse
  , der sandsynligvis vil trives
  gennem handlinger foretaget af virksomheder uden et minimum af indhold, og for at sikre skattemæssig sikkerhed og forbedre det indre markeds funktion, er det af afgørende betydning at give mulighed for fritagelse for virksomheder, der opfylder »gateway-kriteriet«, men hvis mellemkomst ikke har nogen reel fordelagtig indvirkning på den samlede skattesituation for virksomhedens koncern eller den eller de reelle ejere. Derfor bør sådanne virksomheder have ret til at anmode administrationen i den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, om at træffe en afgørelse, som fritager dem for helt og på forhånd at overholde de foreslåede regler. En sådan undtagelse bør også være tidsbegrænset for at give administrationen mulighed for regelmæssigt at kontrollere, at de faktiske og retlige omstændigheder, der ligger til grund for afgørelsen om undtagelse, fortsat er gyldige. Samtidig vil en eventuel forlænget varighed af en sådan afgørelse gøre det muligt at begrænse de ressourcer, der afsættes til sager, der bør være undtaget fra direktivets anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

11)

Da formålet med dette direktiv er at forhindre skatteundgåelse og -unddragelse
  , der sandsynligvis vil trives
  gennem handlinger foretaget af virksomheder uden et minimum af indhold, og for at sikre skattemæssig sikkerhed og forbedre det indre markeds funktion, er det af afgørende betydning at give mulighed for fritagelse for virksomheder, der opfylder »gateway-kriteriet«, men hvis mellemkomst ikke har nogen reel fordelagtig indvirkning på den samlede skattesituation for virksomhedens koncern eller den eller de reelle ejere. Derfor bør sådanne virksomheder have ret til at anmode administrationen i den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, om at træffe en afgørelse, som fritager dem for helt og på forhånd at overholde de foreslåede regler. En sådan undtagelse bør også være tidsbegrænset for at give administrationen mulighed for regelmæssigt at kontrollere, at de faktiske og retlige omstændigheder, der ligger til grund for afgørelsen om undtagelse, fortsat er gyldige. Samtidig vil en eventuel forlænget varighed af en sådan afgørelse gøre det muligt at begrænse de ressourcer, der afsættes til sager, der bør være undtaget fra direktivets anvendelsesområde.

| (11) | Da formålet med dette direktiv er at forhindre skatteundgåelse og -unddragelse gennem handlinger foretaget af virksomheder uden et minimum af indhold, og for at sikre skattemæssig sikkerhed og forbedre det indre markeds funktion, er det af afgørende betydning at give mulighed for fritagelse for virksomheder, der opfylder »gateway-kriteriet«, men hvis mellemkomst ikke har nogen reel fordelagtig indvirkning på den samlede skattesituation for virksomhedens koncern eller den eller de reelle ejere. Derfor bør sådanne virksomheder have ret til at anmode administrationen i den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, om at træffe en afgørelse, som fritager dem for helt og på forhånd at overholde de foreslåede regler
  , uden at det kræves, at virksomheden foretager en indholdstest, hvis den kan bevise, at den pågældende enhed ikke har opnået en skattefordel
  . En sådan undtagelse bør også være tidsbegrænset for at give administrationen mulighed for regelmæssigt at kontrollere, at de faktiske og retlige omstændigheder, der ligger til grund for afgørelsen om undtagelse, fortsat er gyldige. Samtidig vil en eventuel forlænget varighed af en sådan afgørelse gøre det muligt at begrænse de ressourcer, der afsættes til sager, der bør være undtaget fra direktivets anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(11)

Da formålet med dette direktiv er at forhindre skatteundgåelse og -unddragelse gennem handlinger foretaget af virksomheder uden et minimum af indhold, og for at sikre skattemæssig sikkerhed og forbedre det indre markeds funktion, er det af afgørende betydning at give mulighed for fritagelse for virksomheder, der opfylder »gateway-kriteriet«, men hvis mellemkomst ikke har nogen reel fordelagtig indvirkning på den samlede skattesituation for virksomhedens koncern eller den eller de reelle ejere. Derfor bør sådanne virksomheder have ret til at anmode administrationen i den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, om at træffe en afgørelse, som fritager dem for helt og på forhånd at overholde de foreslåede regler
  , uden at det kræves, at virksomheden foretager en indholdstest, hvis den kan bevise, at den pågældende enhed ikke har opnået en skattefordel
  . En sådan undtagelse bør også være tidsbegrænset for at give administrationen mulighed for regelmæssigt at kontrollere, at de faktiske og retlige omstændigheder, der ligger til grund for afgørelsen om undtagelse, fortsat er gyldige. Samtidig vil en eventuel forlænget varighed af en sådan afgørelse gøre det muligt at begrænse de ressourcer, der afsættes til sager, der bør være undtaget fra direktivets anvendelsesområde.

Ændring 15

Forslag til direktiv

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 13) | For at sikre effektiviteten af den foreslåede ramme er det nødvendigt at fastsætte passende skattemæssige konsekvenser for virksomheder, der ikke har et minimum af indhold i skattemæssig henseende. Virksomheder, der har opfyldt »gateway-kriteriet«, og som formodes at mangle indhold i skattemæssig henseende, samtidig med at de ikke har fremlagt beviser for det modsatte eller beviser for, at de ikke har til formål at opnå en skattefordel, bør ikke kunne drage fordel af bestemmelserne i de aftaler og overenskomster om afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og i givet fald kapital, som den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, er part i, og af alle andre aftaler, herunder bestemmelser i internationale aftaler om fremme og beskyttelse af investeringer, med tilsvarende formål eller virkning. Sådanne virksomheder bør ikke kunne drage fordel af Rådets direktiv 2011/96/EU (14) og Rådets direktiv 2003/49/EF (15). Med henblik herpå bør disse virksomheder ikke have ret til en attest for skattemæssigt hjemsted, for så vidt som dette tjener til at opnå disse fordele. Den medlemsstat, hvor virksomheden er skattemæssigt hjemmehørende, bør derfor nægte at udstede en attest for skattemæssigt hjemsted
  . Alternativt bør den pågældende medlemsstat kunne
  udstede en
  sådan attest, samtidig
  med
  at den ved hjælp
  af
  en advarsel angiver
  ,
  at virksomheden ikke bør anvende den
  til
  at opnå skattefordele som nævnt ovenfor
  . Denne nægtelse af en
  attest for skattemæssigt hjemsted eller alternativt udstedelse af en særlig
  attest for skattemæssigt hjemsted bør ikke tilsidesætte de nationale regler i den medlemsstat, hvor virksomheden er hjemmehørende, for så vidt angår skattemæssigt hjemsted og relevante forpligtelser i forbindelse hermed. Det bør snarere tjene til at underrette andre medlemsstater og tredjelande om, at der ikke bør indrømmes fritagelse eller tilbagebetaling for transaktioner, der involverer denne virksomhed, på grundlag af en traktat med den medlemsstat, hvor virksomheden er etableret, eller EU-direktiver, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Ændring

13)

For at sikre effektiviteten af den foreslåede ramme er det nødvendigt at fastsætte passende skattemæssige konsekvenser for virksomheder, der ikke har et minimum af indhold i skattemæssig henseende. Virksomheder, der har opfyldt »gateway-kriteriet«, og som formodes at mangle indhold i skattemæssig henseende, samtidig med at de ikke har fremlagt beviser for det modsatte eller beviser for, at de ikke har til formål at opnå en skattefordel, bør ikke kunne drage fordel af bestemmelserne i de aftaler og overenskomster om afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og i givet fald kapital, som den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, er part i, og af alle andre aftaler, herunder bestemmelser i internationale aftaler om fremme og beskyttelse af investeringer, med tilsvarende formål eller virkning. Sådanne virksomheder bør ikke kunne drage fordel af Rådets direktiv 2011/96/EU (14) og Rådets direktiv 2003/49/EF (15). Med henblik herpå bør disse virksomheder ikke have ret til en attest for skattemæssigt hjemsted, for så vidt som dette tjener til at opnå disse fordele. Den medlemsstat, hvor virksomheden er skattemæssigt hjemmehørende, bør derfor nægte at udstede en attest for skattemæssigt hjemsted
  . Alternativt bør den pågældende medlemsstat kunne
  udstede en
  sådan attest, samtidig
  med
  at den ved hjælp
  af
  en advarsel angiver
  ,
  at virksomheden ikke bør anvende den
  til
  at opnå skattefordele som nævnt ovenfor
  . Denne nægtelse af en
  attest for skattemæssigt hjemsted eller alternativt udstedelse af en særlig
  attest for skattemæssigt hjemsted bør ikke tilsidesætte de nationale regler i den medlemsstat, hvor virksomheden er hjemmehørende, for så vidt angår skattemæssigt hjemsted og relevante forpligtelser i forbindelse hermed. Det bør snarere tjene til at underrette andre medlemsstater og tredjelande om, at der ikke bør indrømmes fritagelse eller tilbagebetaling for transaktioner, der involverer denne virksomhed, på grundlag af en traktat med den medlemsstat, hvor virksomheden er etableret, eller EU-direktiver, hvis det er relevant.

| (13) | For at sikre effektiviteten af den foreslåede ramme er det nødvendigt at fastsætte passende skattemæssige konsekvenser for virksomheder, der ikke har et minimum af indhold i skattemæssig henseende. Virksomheder, der har opfyldt »gateway-kriteriet«, og som formodes at mangle indhold i skattemæssig henseende, samtidig med at de ikke har fremlagt beviser for det modsatte eller beviser for, at de ikke har til formål at opnå en skattefordel, bør ikke kunne drage fordel af bestemmelserne i de aftaler og overenskomster om afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og i givet fald kapital, som den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, er part i, og af alle andre aftaler, herunder bestemmelser i internationale aftaler om fremme og beskyttelse af investeringer, med tilsvarende formål eller virkning. Sådanne virksomheder bør ikke kunne drage fordel af Rådets direktiv 2011/96/EU (14) og Rådets direktiv 2003/49/EF (15). Med henblik herpå bør disse virksomheder ikke have ret til en attest for skattemæssigt hjemsted, for så vidt som dette tjener til at opnå disse fordele. Den medlemsstat, hvor virksomheden er skattemæssigt hjemmehørende, bør derfor nægte at udstede en attest for skattemæssigt hjemsted
  og
  udstede en
  erklæring
  med
  angivelse
  af
  de årsager
  ,
  der ligger
  til
  grund for afgørelsen
  . Denne nægtelse af en attest for skattemæssigt hjemsted bør ikke tilsidesætte de nationale regler i den medlemsstat, hvor virksomheden er hjemmehørende, for så vidt angår skattemæssigt hjemsted og relevante forpligtelser i forbindelse hermed. Det bør snarere tjene til at underrette andre medlemsstater og tredjelande om, at der ikke bør indrømmes fritagelse eller tilbagebetaling for transaktioner, der involverer denne virksomhed, på grundlag af en traktat med den medlemsstat, hvor virksomheden er etableret, eller EU-direktiver, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

(13)

For at sikre effektiviteten af den foreslåede ramme er det nødvendigt at fastsætte passende skattemæssige konsekvenser for virksomheder, der ikke har et minimum af indhold i skattemæssig henseende. Virksomheder, der har opfyldt »gateway-kriteriet«, og som formodes at mangle indhold i skattemæssig henseende, samtidig med at de ikke har fremlagt beviser for det modsatte eller beviser for, at de ikke har til formål at opnå en skattefordel, bør ikke kunne drage fordel af bestemmelserne i de aftaler og overenskomster om afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og i givet fald kapital, som den medlemsstat, hvor de er skattemæssigt hjemmehørende, er part i, og af alle andre aftaler, herunder bestemmelser i internationale aftaler om fremme og beskyttelse af investeringer, med tilsvarende formål eller virkning. Sådanne virksomheder bør ikke kunne drage fordel af Rådets direktiv 2011/96/EU (14) og Rådets direktiv 2003/49/EF (15). Med henblik herpå bør disse virksomheder ikke have ret til en attest for skattemæssigt hjemsted, for så vidt som dette tjener til at opnå disse fordele. Den medlemsstat, hvor virksomheden er skattemæssigt hjemmehørende, bør derfor nægte at udstede en attest for skattemæssigt hjemsted
  og
  udstede en
  erklæring
  med
  angivelse
  af
  de årsager
  ,
  der ligger
  til
  grund for afgørelsen
  . Denne nægtelse af en attest for skattemæssigt hjemsted bør ikke tilsidesætte de nationale regler i den medlemsstat, hvor virksomheden er hjemmehørende, for så vidt angår skattemæssigt hjemsted og relevante forpligtelser i forbindelse hermed. Det bør snarere tjene til at underrette andre medlemsstater og tredjelande om, at der ikke bør indrømmes fritagelse eller tilbagebetaling for transaktioner, der involverer denne virksomhed, på grundlag af en traktat med den medlemsstat, hvor virksomheden er etableret, eller EU-direktiver, hvis det er relevant.

Ændring 16

Forslag til direktiv

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at disse skattemæssige konsekvenser formuleres på en ensartet måde i forhold til eksisterende bilaterale skatteaftaler, der er indgået mellem medlemsstaterne og tredjelande. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Kommissionen og medlemsstaterne bør sikre, at disse skattemæssige konsekvenser formuleres på en ensartet måde i forhold til eksisterende bilaterale skatteaftaler, der er indgået mellem medlemsstaterne og tredjelande.

Ændring 17

Forslag til direktiv

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 15) | Direktiv 2011/16/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed. |

Kommissionens forslag

Ændring

15)

Direktiv 2011/16/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

| (15) | I lyset af, at der i
  direktiv 2011/16/EU
  om administrativt samarbejde (DAC) er fastsat regler og procedurer for samarbejde mellem medlemsstaterne om udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes skattemyndigheder, navnlig automatisk udveksling af oplysninger til skatteformål,
  bør
  dette direktiv
  derfor ændres i overensstemmelse hermed
  , således at medlemsstaterne automatisk kan udveksle de oplysninger, der modtages inden for rammerne af dette direktiv
  . |
| --- | --- |

(15)

I lyset af, at der i
  direktiv 2011/16/EU
  om administrativt samarbejde (DAC) er fastsat regler og procedurer for samarbejde mellem medlemsstaterne om udveksling af oplysninger mellem medlemsstaternes skattemyndigheder, navnlig automatisk udveksling af oplysninger til skatteformål,
  bør
  dette direktiv
  derfor ændres i overensstemmelse hermed
  , således at medlemsstaterne automatisk kan udveksle de oplysninger, der modtages inden for rammerne af dette direktiv
  .

Ændring 18

Forslag til direktiv

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 16) | For at forbedre effektiviteten bør medlemsstaterne fastsætte sanktioner for overtrædelse af de nationale regler, der gennemfører dette direktiv. De bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. For at sikre skattemæssig sikkerhed og et minimumsniveau for koordinering på tværs af alle medlemsstater er det nødvendigt at fastsætte en minimumsbøde, der også tager hensyn til situationen i hver enkelt virksomhed. De påtænkte regler er baseret på
  virksomhedernes
  selvevaluering
  med hensyn til
  , om de opfylder gateway-kriterierne eller ej. For at sikre effektiviteten af bestemmelserne, tilskynde til tilstrækkelig overholdelse i hele Unionen og under hensyntagen til, at et skuffeselskab i en medlemsstat kan anvendes til at udhule en anden medlemsstats skattegrundlag, er det vigtigt, at enhver medlemsstat har ret til at anmode en anden medlemsstat om at foretage skatterevisioner af virksomheder, der risikerer ikke at opfylde kravet om et minimum af indhold som defineret i dette direktiv.
  For at styrke effektiviteten er det derfor afgørende, at den anmodede medlemsstat er forpligtet til at foretage en sådan revision og udveksle oplysninger om resultatet, selv når der ikke er fundet et skuffeselskab. |

Kommissionens forslag

Ændring

16)

For at forbedre effektiviteten bør medlemsstaterne fastsætte sanktioner for overtrædelse af de nationale regler, der gennemfører dette direktiv. De bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. For at sikre skattemæssig sikkerhed og et minimumsniveau for koordinering på tværs af alle medlemsstater er det nødvendigt at fastsætte en minimumsbøde, der også tager hensyn til situationen i hver enkelt virksomhed. De påtænkte regler er baseret på
  virksomhedernes
  selvevaluering
  med hensyn til
  , om de opfylder gateway-kriterierne eller ej. For at sikre effektiviteten af bestemmelserne, tilskynde til tilstrækkelig overholdelse i hele Unionen og under hensyntagen til, at et skuffeselskab i en medlemsstat kan anvendes til at udhule en anden medlemsstats skattegrundlag, er det vigtigt, at enhver medlemsstat har ret til at anmode en anden medlemsstat om at foretage skatterevisioner af virksomheder, der risikerer ikke at opfylde kravet om et minimum af indhold som defineret i dette direktiv.
  For at styrke effektiviteten er det derfor afgørende, at den anmodede medlemsstat er forpligtet til at foretage en sådan revision og udveksle oplysninger om resultatet, selv når der ikke er fundet et skuffeselskab.

| (16) | For at forbedre effektiviteten bør medlemsstaterne fastsætte sanktioner for overtrædelse af de nationale regler, der gennemfører dette direktiv. De bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. For at sikre skattemæssig sikkerhed og et minimumsniveau for koordinering på tværs af alle medlemsstater er det nødvendigt at fastsætte en minimumsbøde, der også tager hensyn til situationen i hver enkelt virksomhed. De påtænkte regler er baseret på
  en
  selvevaluering
  foretaget af virksomhederne for at fastslå
  , om de opfylder gateway-kriterierne eller ej. For at sikre effektiviteten af bestemmelserne, tilskynde til tilstrækkelig overholdelse i hele Unionen og under hensyntagen til, at et skuffeselskab i en medlemsstat kan anvendes til at udhule en anden medlemsstats skattegrundlag, er det vigtigt, at enhver medlemsstat har ret til at anmode en anden medlemsstat om at foretage
  fælles
  skatterevisioner af virksomheder, der risikerer ikke at opfylde kravet om et minimum af indhold som defineret i dette direktiv.
  Fælles revisioner gør det muligt at samle ekspertise og dermed sikre en fuldstændig fastlæggelse af de faktiske omstændigheder og fremme accepten af revisionsresultaterne. Rådets direktiv (EU) 2021/514

   (16)

  skabte en ensartet ramme for fælles revisioner, og de bør derfor i relevante tilfælde anvendes. |
| --- | --- |

(16)

For at forbedre effektiviteten bør medlemsstaterne fastsætte sanktioner for overtrædelse af de nationale regler, der gennemfører dette direktiv. De bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. For at sikre skattemæssig sikkerhed og et minimumsniveau for koordinering på tværs af alle medlemsstater er det nødvendigt at fastsætte en minimumsbøde, der også tager hensyn til situationen i hver enkelt virksomhed. De påtænkte regler er baseret på
  en
  selvevaluering
  foretaget af virksomhederne for at fastslå
  , om de opfylder gateway-kriterierne eller ej. For at sikre effektiviteten af bestemmelserne, tilskynde til tilstrækkelig overholdelse i hele Unionen og under hensyntagen til, at et skuffeselskab i en medlemsstat kan anvendes til at udhule en anden medlemsstats skattegrundlag, er det vigtigt, at enhver medlemsstat har ret til at anmode en anden medlemsstat om at foretage
  fælles
  skatterevisioner af virksomheder, der risikerer ikke at opfylde kravet om et minimum af indhold som defineret i dette direktiv.
  Fælles revisioner gør det muligt at samle ekspertise og dermed sikre en fuldstændig fastlæggelse af de faktiske omstændigheder og fremme accepten af revisionsresultaterne. Rådets direktiv (EU) 2021/514

   (16)

  skabte en ensartet ramme for fælles revisioner, og de bør derfor i relevante tilfælde anvendes.

Ændring 19

Forslag til direktiv

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 18) | For at vurdere effektiviteten af de foreslåede nye regler bør Kommissionen udarbejde en evaluering på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og andre tilgængelige data. Kommissionens rapport bør offentliggøres. |

Kommissionens forslag

Ændring

18)

For at vurdere effektiviteten af de foreslåede nye regler bør Kommissionen udarbejde en evaluering på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og andre tilgængelige data. Kommissionens rapport bør offentliggøres.

| (18) | For at vurdere effektiviteten af de foreslåede nye regler
  samt deres indvirkning på skatteindtægterne i medlemsstaterne og på skatteforvaltningernes kapacitet
  bør Kommissionen udarbejde en evaluering på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og andre tilgængelige data. Kommissionens rapport bør offentliggøres
  og, hvis det er relevant, ledsages af en revision med henblik på at øge direktivets effektivitet og af et lovgivningsforslag om ændring af dette direktiv
  . |
| --- | --- |

(18)

For at vurdere effektiviteten af de foreslåede nye regler
  samt deres indvirkning på skatteindtægterne i medlemsstaterne og på skatteforvaltningernes kapacitet
  bør Kommissionen udarbejde en evaluering på grundlag af oplysninger fra medlemsstaterne og andre tilgængelige data. Kommissionens rapport bør offentliggøres
  og, hvis det er relevant, ledsages af en revision med henblik på at øge direktivets effektivitet og af et lovgivningsforslag om ændring af dette direktiv
  .

Ændring 20

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | »reel ejer«: reel ejer som defineret i artikel
  6
  , nr.
  3
  , i 
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 »virksomhedens aktionærer«: |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

»reel ejer«: reel ejer som defineret i artikel
  6
  , nr.
  3
  , i 
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 »virksomhedens aktionærer«:

| (5) | »reel ejer«: reel ejer som defineret i artikel 
  2

  , nr.

  22)

  , i

  [indsæt venligst henvisning — forslag til forordning om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme — COM(2021)0420]. |
| --- | --- |

(5)

»reel ejer«: reel ejer som defineret i artikel 
  2

  , nr.

  22)

  , i

  [indsæt venligst henvisning — forslag til forordning om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme — COM(2021)0420].

Ændring 21

Forslag til direktiv

Artikel 3 — stk. 1 — nr. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | »skattefordel«: en reduktion af en virksomheds obligatoriske forpligtelser over for den stat, hvor den har skattemæssigt hjemsted. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Ændring 22

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 1 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne kræver, at virksomheder, der opfylder følgende kriterier, indberetter følgende til medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 7: | 1.   Medlemsstaterne kræver, at virksomheder, der opfylder følgende
  kumulative
  kriterier, indberetter følgende til medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 7: |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Medlemsstaterne kræver, at virksomheder, der opfylder følgende kriterier, indberetter følgende til medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 7:

1.   Medlemsstaterne kræver, at virksomheder, der opfylder følgende
  kumulative
  kriterier, indberetter følgende til medlemsstaternes kompetente myndigheder i overensstemmelse med artikel 7:

Ændring 23

Ændring 23

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a

Artikel 6 — stk. 1 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | mere end
  75
   % af virksomhedens indtægter i de to foregående skatteår er relevant indkomst |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

mere end
  75
   % af virksomhedens indtægter i de to foregående skatteår er relevant indkomst

75

| a) | mere end
  65
   % af virksomhedens indtægter i de to foregående skatteår er relevant indkomst |
| --- | --- |

a)

mere end
  65
   % af virksomhedens indtægter i de to foregående skatteår er relevant indkomst

65

Ændring 24

Ændring 24

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 1 — afsnit 1 — litra b — nr. i

Artikel 6 — stk. 1 — afsnit 1 — litra b — nr. i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | mere end
  60
   % af den bogførte værdi af virksomhedens aktiver, der er omfattet af artikel 4, litra e) og f), var beliggende uden for virksomhedens medlemsstat i de to foregående skatteår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

mere end
  60
   % af den bogførte værdi af virksomhedens aktiver, der er omfattet af artikel 4, litra e) og f), var beliggende uden for virksomhedens medlemsstat i de to foregående skatteår

60

| i) | mere end
  55
   % af den bogførte værdi af virksomhedens aktiver, der er omfattet af artikel 4, litra e) og f), var beliggende uden for virksomhedens medlemsstat i de to foregående skatteår |
| --- | --- |

i)

mere end
  55
   % af den bogførte værdi af virksomhedens aktiver, der er omfattet af artikel 4, litra e) og f), var beliggende uden for virksomhedens medlemsstat i de to foregående skatteår

55

Ændring 25

Ændring 25

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 1 — afsnit 1 — litra b — nr. ii

Artikel 6 — stk. 1 — afsnit 1 — litra b — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | mindst 60
   % af selskabets relevante indkomst tjenes eller udbetales via grænseoverskridende transaktioner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

mindst 60
   % af selskabets relevante indkomst tjenes eller udbetales via grænseoverskridende transaktioner

mindst 60

| ii) | mere end 55
   % af selskabets relevante indkomst tjenes eller udbetales via grænseoverskridende transaktioner |
| --- | --- |

ii)

mere end 55
   % af selskabets relevante indkomst tjenes eller udbetales via grænseoverskridende transaktioner

mere end 55

Ændring 26

Ændring 26

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c

Artikel 6 — stk. 1 — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | i de to foregående skatteår har virksomheden outsourcet administrationen af den daglige drift og beslutningstagningen vedrørende væsentlige funktioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

i de to foregående skatteår har virksomheden outsourcet administrationen af den daglige drift og beslutningstagningen vedrørende væsentlige funktioner.

| c) | i de to foregående skatteår har virksomheden outsourcet administrationen af den daglige drift og beslutningstagningen vedrørende væsentlige funktioner
  til en tredjepart
  . |
| --- | --- |

c)

i de to foregående skatteår har virksomheden outsourcet administrationen af den daglige drift og beslutningstagningen vedrørende væsentlige funktioner
  til en tredjepart
  .

til en tredjepart

Ændring 27

Ændring 27

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 2 — afsnit 1 — indledning

Artikel 6 — stk. 2 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Uanset stk. 1 sikrer medlemsstaterne, at virksomheder,
  der henhører under en af
  følgende
  kategorier
  , ikke er underlagt kravene i artikel 7: | 2.   Uanset stk. 1 sikrer medlemsstaterne, at
  følgende
  virksomheder ikke er underlagt kravene i artikel 7: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Uanset stk. 1 sikrer medlemsstaterne, at virksomheder,
  der henhører under en af
  følgende
  kategorier
  , ikke er underlagt kravene i artikel 7:

2.   Uanset stk. 1 sikrer medlemsstaterne, at
  følgende
  virksomheder ikke er underlagt kravene i artikel 7:

Ændring 28

Ændring 28

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 6 — stk. 2 — afsnit 1 — litra e

Artikel 6 — stk. 2 — afsnit 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | virksomheder med mindst fem egne fuldtidsansatte eller medarbejdere, der udelukkende udfører de aktiviteter, der genererer den relevante indkomst |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

virksomheder med mindst fem egne fuldtidsansatte eller medarbejdere, der udelukkende udfører de aktiviteter, der genererer den relevante indkomst

udgår

udgår

Ændring 29

Ændring 29

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 1 — litra a

Artikel 7 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | virksomheden har egne lokaler i medlemsstaten
  eller
  lokaler udelukkende til brug for virksomheden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

virksomheden har egne lokaler i medlemsstaten
  eller
  lokaler udelukkende til brug for virksomheden

eller

| a) | virksomheden har egne lokaler i medlemsstaten, lokaler udelukkende til brug for virksomheden
  eller lokaler, der deles med enheder i samme koncern |
| --- | --- |

a)

virksomheden har egne lokaler i medlemsstaten, lokaler udelukkende til brug for virksomheden
  eller lokaler, der deles med enheder i samme koncern

eller lokaler, der deles med enheder i samme koncern

Ændring 30

Ændring 30

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 1 — litra b

Artikel 7 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | virksomheden har mindst én egen og aktiv bankkonto i Unionen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

virksomheden har mindst én egen og aktiv bankkonto i Unionen

| b) | virksomheden har mindst én egen og aktiv bankkonto
  eller e-pengekonto
  i Unionen
  , hvor den relevante indkomst modtages |
| --- | --- |

b)

virksomheden har mindst én egen og aktiv bankkonto
  eller e-pengekonto
  i Unionen
  , hvor den relevante indkomst modtages

eller e-pengekonto

, hvor den relevante indkomst modtages

Ændring 31

Ændring 31

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 1 — litra c — nr. i — nr. 2

Artikel 7 — stk. 1 — litra c — nr. i — nr. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2) | er
  kvalificeret og
  bemyndiget til at træffe beslutninger i forbindelse med de aktiviteter, der genererer relevante indtægter for selskabet eller i forbindelse med virksomhedens aktiver |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2)

er
  kvalificeret og
  bemyndiget til at træffe beslutninger i forbindelse med de aktiviteter, der genererer relevante indtægter for selskabet eller i forbindelse med virksomhedens aktiver

kvalificeret og

| 2) | er bemyndiget til at træffe beslutninger i forbindelse med de aktiviteter, der genererer relevante indtægter for selskabet eller i forbindelse med virksomhedens aktiver |
| --- | --- |

2)

er bemyndiget til at træffe beslutninger i forbindelse med de aktiviteter, der genererer relevante indtægter for selskabet eller i forbindelse med virksomhedens aktiver

Ændring 32

Ændring 32

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 1 — litra c — nr. i — nr. 3

Artikel 7 — stk. 1 — litra c — nr. i — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | anvender aktivt og uafhængigt regelmæssigt den i punkt (2) omhandlede tilladelse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)

3)

anvender aktivt og uafhængigt regelmæssigt den i punkt (2) omhandlede tilladelse

udgår

udgår

Ændring 33

Ændring 33

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 1 — litra c — nr. i — nr. 4

Artikel 7 — stk. 1 — litra c — nr. i — nr. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4) | er ikke ansat i en virksomhed, der ikke er et tilknyttet selskab, og de varetager ikke hvervet som direktør eller tilsvarende i andre virksomheder, der ikke er tilknyttede selskaber |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4)

4)

er ikke ansat i en virksomhed, der ikke er et tilknyttet selskab, og de varetager ikke hvervet som direktør eller tilsvarende i andre virksomheder, der ikke er tilknyttede selskaber

udgår

udgår

Ændring 34

Ændring 34

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 1 — litra c — nr. ii

Artikel 7 — stk. 1 — litra c — nr. ii

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| ii) | størstedelen af virksomhedens fuldtidsansatte
  er skattemæssigt hjemmehørende
  i den medlemsstat, hvor virksomheden er beliggende, eller er ikke længere væk fra denne medlemsstat, end at en sådan afstand er forenelig med en korrekt udførelse af deres opgaver, og disse arbejdstagere er kvalificerede til at udføre de aktiviteter, der genererer relevante indtægter for virksomheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ii)

størstedelen af virksomhedens fuldtidsansatte
  er skattemæssigt hjemmehørende
  i den medlemsstat, hvor virksomheden er beliggende, eller er ikke længere væk fra denne medlemsstat, end at en sådan afstand er forenelig med en korrekt udførelse af deres opgaver, og disse arbejdstagere er kvalificerede til at udføre de aktiviteter, der genererer relevante indtægter for virksomheden.

er skattemæssigt hjemmehørende

| ii) | størstedelen af virksomhedens fuldtidsansatte
  har deres sædvanlige opholdssted som fastsat i forordning (EF) nr. 593/2008
  i den medlemsstat, hvor virksomheden er beliggende, eller er ikke længere væk fra denne medlemsstat, end at en sådan afstand er forenelig med en korrekt udførelse af deres opgaver, og disse arbejdstagere er kvalificerede til at udføre de aktiviteter, der genererer relevante indtægter for virksomheden. |
| --- | --- |

ii)

størstedelen af virksomhedens fuldtidsansatte
  har deres sædvanlige opholdssted som fastsat i forordning (EF) nr. 593/2008
  i den medlemsstat, hvor virksomheden er beliggende, eller er ikke længere væk fra denne medlemsstat, end at en sådan afstand er forenelig med en korrekt udførelse af deres opgaver, og disse arbejdstagere er kvalificerede til at udføre de aktiviteter, der genererer relevante indtægter for virksomheden.

har deres sædvanlige opholdssted som fastsat i forordning (EF) nr. 593/2008

Ændring 35

Ændring 35

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 2 — litra g a (nyt)

Artikel 7 — stk. 2 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | en oversigt over virksomhedens og de tilknyttede virksomheders struktur og eventuelle væsentlige outsourcingaftaler, herunder rationalet bag strukturen beskrevet i et standardiseret format |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

en oversigt over virksomhedens og de tilknyttede virksomheders struktur og eventuelle væsentlige outsourcingaftaler, herunder rationalet bag strukturen beskrevet i et standardiseret format

en oversigt over virksomhedens og de tilknyttede virksomheders struktur og eventuelle væsentlige outsourcingaftaler, herunder rationalet bag strukturen beskrevet i et standardiseret format

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 7 — stk. 2 — litra g b (nyt)

Artikel 7 — stk. 2 — litra g b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gb) | en sammenfattende rapport om den dokumentation, der er forelagt i henhold til dette stykke, der navnlig indeholder:








  — | en kort beskrivelse af arten af virksomhedens aktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

gb)

gb)

en sammenfattende rapport om den dokumentation, der er forelagt i henhold til dette stykke, der navnlig indeholder:

en sammenfattende rapport om den dokumentation, der er forelagt i henhold til dette stykke, der navnlig indeholder:

—

en kort beskrivelse af arten af virksomhedens aktiviteter

en kort beskrivelse af arten af virksomhedens aktiviteter

| — | antal ansatte udregnet i fuldtidsækvivalenter |
| --- | --- |

—

antal ansatte udregnet i fuldtidsækvivalenter

antal ansatte udregnet i fuldtidsækvivalenter

| — | fortjeneste eller tab før og efter skat. |
| --- | --- |

—

fortjeneste eller tab før og efter skat.

fortjeneste eller tab før og efter skat.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   En virksomhed, der erklærer at opfylde alle de indikatorer for et minimum af indhold, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, og som fremlægger
  tilfredsstillende
  dokumentation i henhold til artikel 7, stk. 2, formodes at have et minimum af indhold i skatteåret. | 1.   En virksomhed, der erklærer at opfylde alle de indikatorer for et minimum af indhold, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, og som fremlægger
  den krævede
  dokumentation i henhold til artikel 7, stk. 2, formodes at have et minimum af indhold i skatteåret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   En virksomhed, der erklærer at opfylde alle de indikatorer for et minimum af indhold, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, og som fremlægger
  tilfredsstillende
  dokumentation i henhold til artikel 7, stk. 2, formodes at have et minimum af indhold i skatteåret.

1.   En virksomhed, der erklærer at opfylde alle de indikatorer for et minimum af indhold, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, og som fremlægger
  den krævede
  dokumentation i henhold til artikel 7, stk. 2, formodes at have et minimum af indhold i skatteåret.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   En virksomhed, der erklærer, at den ikke opfylder en eller flere af de indikatorer, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, eller ikke fremlægger
  tilstrækkelig
  dokumentation i henhold til artikel 7, stk. 2, formodes ikke at have et minimum af indhold i skatteåret. | 2.   En virksomhed, der erklærer, at den ikke opfylder en eller flere af de indikatorer, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, eller ikke fremlægger
  den krævede
  dokumentation i henhold til artikel 7, stk. 2, formodes ikke at have et minimum af indhold i skatteåret. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   En virksomhed, der erklærer, at den ikke opfylder en eller flere af de indikatorer, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, eller ikke fremlægger
  tilstrækkelig
  dokumentation i henhold til artikel 7, stk. 2, formodes ikke at have et minimum af indhold i skatteåret.

2.   En virksomhed, der erklærer, at den ikke opfylder en eller flere af de indikatorer, der er fastsat i artikel 7, stk. 1, eller ikke fremlægger
  den krævede
  dokumentation i henhold til artikel 7, stk. 2, formodes ikke at have et minimum af indhold i skatteåret.

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 1

Artikel 9 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterne træffer
  passende
  foranstaltninger til at tillade virksomheder, der formodes ikke at have et minimum af indhold i henhold til artikel 8, stk. 2, at afkræfte denne formodning ved at fremlægge yderligere dokumentation for de forretningsaktiviteter, de udfører for at generere relevante indtægter. | 1.   Medlemsstaterne træffer
  de nødvendige
  foranstaltninger til at tillade virksomheder, der formodes ikke at have et minimum af indhold i henhold til artikel 8, stk. 2, at afkræfte denne formodning
  uden unødigt ophold og for store administrative omkostninger
  ved at fremlægge yderligere dokumentation for de forretningsaktiviteter, de udfører for at generere relevante indtægter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medlemsstaterne træffer
  passende
  foranstaltninger til at tillade virksomheder, der formodes ikke at have et minimum af indhold i henhold til artikel 8, stk. 2, at afkræfte denne formodning ved at fremlægge yderligere dokumentation for de forretningsaktiviteter, de udfører for at generere relevante indtægter.

1.   Medlemsstaterne træffer
  de nødvendige
  foranstaltninger til at tillade virksomheder, der formodes ikke at have et minimum af indhold i henhold til artikel 8, stk. 2, at afkræfte denne formodning
  uden unødigt ophold og for store administrative omkostninger
  ved at fremlægge yderligere dokumentation for de forretningsaktiviteter, de udfører for at generere relevante indtægter.

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 2 — litra a

Artikel 9 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | et dokument, der gør det muligt at fastslå det forretningsmæssige rationale bag virksomhedens etablering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

et dokument, der gør det muligt at fastslå det forretningsmæssige rationale bag virksomhedens etablering

| a) | et dokument, der gør det muligt at fastslå det forretningsmæssige rationale bag virksomhedens etablering
  i den medlemsstat, hvor aktiviteten udføres |
| --- | --- |

a)

et dokument, der gør det muligt at fastslå det forretningsmæssige rationale bag virksomhedens etablering
  i den medlemsstat, hvor aktiviteten udføres

i den medlemsstat, hvor aktiviteten udføres

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 2 — litra b

Artikel 9 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | oplysninger om medarbejderprofilerne,
  herunder
  deres erfaringsniveau, deres beslutningskompetence i den overordnede organisation, rolle og placering i organisationsplanen, typen af ansættelseskontrakt, deres kvalifikationer og ansættelsesvarighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

oplysninger om medarbejderprofilerne,
  herunder
  deres erfaringsniveau, deres beslutningskompetence i den overordnede organisation, rolle og placering i organisationsplanen, typen af ansættelseskontrakt, deres kvalifikationer og ansættelsesvarighed

herunder

| b) | oplysninger om medarbejderprofilerne,
  både på fuld tid, deltid og freelance, herunder
  deres erfaringsniveau, deres beslutningskompetence i den overordnede organisation, rolle og placering i organisationsplanen, typen af ansættelseskontrakt, deres kvalifikationer og ansættelsesvarighed
  , samtidig med at der sikres et højt niveau af databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred |
| --- | --- |

b)

oplysninger om medarbejderprofilerne,
  både på fuld tid, deltid og freelance, herunder
  deres erfaringsniveau, deres beslutningskompetence i den overordnede organisation, rolle og placering i organisationsplanen, typen af ansættelseskontrakt, deres kvalifikationer og ansættelsesvarighed
  , samtidig med at der sikres et højt niveau af databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred

både på fuld tid, deltid og freelance, herunder

, samtidig med at der sikres et højt niveau af databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 9 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 9 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  En medlemsstat behandler en anmodning om afkræftelse af formodningen inden for en frist på ni måneder efter indgivelsen af anmodningen, og den anses for at være accepteret, hvis medlemsstaten ikke har svaret efter udløbet af denne frist på ni måneder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  En medlemsstat behandler en anmodning om afkræftelse af formodningen inden for en frist på ni måneder efter indgivelsen af anmodningen, og den anses for at være accepteret, hvis medlemsstaten ikke har svaret efter udløbet af denne frist på ni måneder.

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 1

Artikel 10 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   En medlemsstat træffer
  passende
  foranstaltninger for at give en virksomhed, der opfylder kriterierne i artikel 6, stk. 1, mulighed for at anmode om fritagelse for sine forpligtelser i henhold til dette direktiv, hvis virksomhedens eksistens ikke reducerer skattepligten for den eller de reelle ejere eller af den koncern, som virksomheden er medlem af. | 1.   En medlemsstat træffer
  de nødvendige
  foranstaltninger for at give en virksomhed, der opfylder kriterierne i artikel 6, stk. 1, mulighed for
  uden unødigt ophold og for store administrative omkostninger
  at anmode om fritagelse for sine forpligtelser i henhold til dette direktiv, hvis virksomhedens eksistens ikke reducerer skattepligten for den eller de reelle ejere eller af den koncern, som virksomheden er medlem af. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   En medlemsstat træffer
  passende
  foranstaltninger for at give en virksomhed, der opfylder kriterierne i artikel 6, stk. 1, mulighed for at anmode om fritagelse for sine forpligtelser i henhold til dette direktiv, hvis virksomhedens eksistens ikke reducerer skattepligten for den eller de reelle ejere eller af den koncern, som virksomheden er medlem af.

1.   En medlemsstat træffer
  de nødvendige
  foranstaltninger for at give en virksomhed, der opfylder kriterierne i artikel 6, stk. 1, mulighed for
  uden unødigt ophold og for store administrative omkostninger
  at anmode om fritagelse for sine forpligtelser i henhold til dette direktiv, hvis virksomhedens eksistens ikke reducerer skattepligten for den eller de reelle ejere eller af den koncern, som virksomheden er medlem af.

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 2

Artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   En medlemsstat kan indrømme denne fritagelse i ét skatteår, hvis virksomheden fremlægger tilstrækkelige og objektive beviser for, at dens mellemkomst ikke fører til en skattefordel for den eller de reelle ejere eller koncernen som helhed, alt efter hvad der er relevant. Dokumentationen skal omfatte oplysninger om koncernens struktur og aktiviteter. Denne dokumentation skal gøre det muligt at sammenligne det samlede skattebeløb, som den eller de reelle ejere eller koncernen som helhed, afhængigt af virksomhedens mellemkomst, skal betale, med det beløb, der ville skulle betales under de samme omstændigheder, hvis virksomheden ikke eksisterede. | 2.   En medlemsstat kan indrømme denne fritagelse i ét skatteår, hvis virksomheden fremlægger tilstrækkelige og objektive beviser for, at dens mellemkomst ikke fører til en skattefordel for den eller de reelle ejere eller koncernen som helhed, alt efter hvad der er relevant. Dokumentationen skal omfatte oplysninger om koncernens struktur og aktiviteter
  , herunder en liste over ansatte omregnet som fuldtidsbeskæftigede
  . Denne dokumentation skal gøre det muligt at sammenligne det samlede skattebeløb, som den eller de reelle ejere eller koncernen som helhed, afhængigt af virksomhedens mellemkomst, skal betale, med det beløb, der ville skulle betales under de samme omstændigheder, hvis virksomheden ikke eksisterede. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   En medlemsstat kan indrømme denne fritagelse i ét skatteår, hvis virksomheden fremlægger tilstrækkelige og objektive beviser for, at dens mellemkomst ikke fører til en skattefordel for den eller de reelle ejere eller koncernen som helhed, alt efter hvad der er relevant. Dokumentationen skal omfatte oplysninger om koncernens struktur og aktiviteter. Denne dokumentation skal gøre det muligt at sammenligne det samlede skattebeløb, som den eller de reelle ejere eller koncernen som helhed, afhængigt af virksomhedens mellemkomst, skal betale, med det beløb, der ville skulle betales under de samme omstændigheder, hvis virksomheden ikke eksisterede.

2.   En medlemsstat kan indrømme denne fritagelse i ét skatteår, hvis virksomheden fremlægger tilstrækkelige og objektive beviser for, at dens mellemkomst ikke fører til en skattefordel for den eller de reelle ejere eller koncernen som helhed, alt efter hvad der er relevant. Dokumentationen skal omfatte oplysninger om koncernens struktur og aktiviteter
  , herunder en liste over ansatte omregnet som fuldtidsbeskæftigede
  . Denne dokumentation skal gøre det muligt at sammenligne det samlede skattebeløb, som den eller de reelle ejere eller koncernen som helhed, afhængigt af virksomhedens mellemkomst, skal betale, med det beløb, der ville skulle betales under de samme omstændigheder, hvis virksomheden ikke eksisterede.

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 10 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  En medlemsstat behandler anmodningen om fritagelse inden for en frist på ni måneder efter indgivelsen af anmodningen, og den anses for at være accepteret, hvis medlemsstaten ikke har svaret efter udløbet af denne frist på ni måneder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  En medlemsstat behandler anmodningen om fritagelse inden for en frist på ni måneder efter indgivelsen af anmodningen, og den anses for at være accepteret, hvis medlemsstaten ikke har svaret efter udløbet af denne frist på ni måneder.

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — afsnit 1 — indledning

Artikel 12 — afsnit 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis en virksomhed ikke har et minimum af indhold i skattemæssig henseende i den medlemsstat, hvor den er skattemæssigt hjemmehørende,
  træffer
  denne medlemsstat en
  af følgende afgørelser: | Hvis en virksomhed ikke har et minimum af indhold i skattemæssig henseende i den medlemsstat, hvor den er skattemæssigt hjemmehørende,
  afviser
  denne medlemsstat
  enhver anmodning om
  en
  attest for skattemæssigt hjemsted til virksomheden til brug uden for denne medlemsstats jurisdiktion. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis en virksomhed ikke har et minimum af indhold i skattemæssig henseende i den medlemsstat, hvor den er skattemæssigt hjemmehørende,
  træffer
  denne medlemsstat en
  af følgende afgørelser:

træffer

af følgende afgørelser:

Hvis en virksomhed ikke har et minimum af indhold i skattemæssig henseende i den medlemsstat, hvor den er skattemæssigt hjemmehørende,
  afviser
  denne medlemsstat
  enhver anmodning om
  en
  attest for skattemæssigt hjemsted til virksomheden til brug uden for denne medlemsstats jurisdiktion.

afviser

enhver anmodning om

attest for skattemæssigt hjemsted til virksomheden til brug uden for denne medlemsstats jurisdiktion.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — afsnit 1 — litra a

Artikel 12 — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | afviser en anmodning om en attest for skattemæssigt hjemsted til brug uden for denne medlemsstats jurisdiktion |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

afviser en anmodning om en attest for skattemæssigt hjemsted til brug uden for denne medlemsstats jurisdiktion

afviser en anmodning om en attest for skattemæssigt hjemsted til brug uden for denne medlemsstats jurisdiktion

udgår

udgår

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — afsnit 1 — litra b

Artikel 12 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udsteder en attest for skattemæssigt hjemsted, hvoraf det fremgår, at virksomheden ikke er berettiget til fordelene ved aftaler og overenskomster, der foreskriver afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og, hvor det er relevant, kapital, og ved internationale aftaler med tilsvarende formål eller virkning, og ved artikel 4, 5 og 6 i direktiv 2011/96/EU og artikel 1 i direktiv 2003/49/EF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

udsteder en attest for skattemæssigt hjemsted, hvoraf det fremgår, at virksomheden ikke er berettiget til fordelene ved aftaler og overenskomster, der foreskriver afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og, hvor det er relevant, kapital, og ved internationale aftaler med tilsvarende formål eller virkning, og ved artikel 4, 5 og 6 i direktiv 2011/96/EU og artikel 1 i direktiv 2003/49/EF.

udsteder en attest for skattemæssigt hjemsted, hvoraf det fremgår, at virksomheden ikke er berettiget til fordelene ved aftaler og overenskomster, der foreskriver afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og, hvor det er relevant, kapital, og ved internationale aftaler med tilsvarende formål eller virkning, og ved artikel 4, 5 og 6 i direktiv 2011/96/EU og artikel 1 i direktiv 2003/49/EF.

udgår

udgår

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 12 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Når medlemsstaten afviser en anmodning om en sådan attest, udsteder den en officiel erklæring, der behørigt begrunder denne afgørelse og angiver, at virksomheden ikke er berettiget til fordelene ved aftaler og overenskomster, der foreskriver afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og, hvor det er relevant, kapital, eller ved internationale aftaler med tilsvarende formål eller virkning, og ved artikel 4, 5 og 6 i direktiv 2011/96/EU og artikel 1 i direktiv 2003/49/EF. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når medlemsstaten afviser en anmodning om en sådan attest, udsteder den en officiel erklæring, der behørigt begrunder denne afgørelse og angiver, at virksomheden ikke er berettiget til fordelene ved aftaler og overenskomster, der foreskriver afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og, hvor det er relevant, kapital, eller ved internationale aftaler med tilsvarende formål eller virkning, og ved artikel 4, 5 og 6 i direktiv 2011/96/EU og artikel 1 i direktiv 2003/49/EF.

Når medlemsstaten afviser en anmodning om en sådan attest, udsteder den en officiel erklæring, der behørigt begrunder denne afgørelse og angiver, at virksomheden ikke er berettiget til fordelene ved aftaler og overenskomster, der foreskriver afskaffelse af dobbeltbeskatning af indkomst og, hvor det er relevant, kapital, eller ved internationale aftaler med tilsvarende formål eller virkning, og ved artikel 4, 5 og 6 i direktiv 2011/96/EU og artikel 1 i direktiv 2003/49/EF.

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 12 — afsnit 1 b (nyt)

Artikel 12 — afsnit 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at disse skattemæssige konsekvenser er hensigtsmæssigt formuleret i forhold til eksisterende bilaterale skatteaftaler med tredjelande, således at de modtager oplysninger om de formodede skuffeselskaber. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at disse skattemæssige konsekvenser er hensigtsmæssigt formuleret i forhold til eksisterende bilaterale skatteaftaler med tredjelande, således at de modtager oplysninger om de formodede skuffeselskaber.

Kommissionen sikrer i samarbejde med medlemsstaterne, at disse skattemæssige konsekvenser er hensigtsmæssigt formuleret i forhold til eksisterende bilaterale skatteaftaler med tredjelande, således at de modtager oplysninger om de formodede skuffeselskaber.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — afsnit 1 — nr. 2

Artikel 13 — afsnit 1 — nr. 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8ad — stk. 4 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | momsnummeret
  , hvis det foreligger, for den virksomhed, der skal indberette i henhold til artikel 6 i direktiv [OP] |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

momsnummeret
  , hvis det foreligger, for den virksomhed, der skal indberette i henhold til artikel 6 i direktiv [OP]

momsnummeret

| b) | i tilfælde af, at der ikke findes et skatteregistreringsnummer, momsnummeret
  , hvis det foreligger, for den virksomhed, der skal indberette i henhold til artikel 6 i direktiv [OP] |
| --- | --- |

b)

i tilfælde af, at der ikke findes et skatteregistreringsnummer, momsnummeret
  , hvis det foreligger, for den virksomhed, der skal indberette i henhold til artikel 6 i direktiv [OP]

i tilfælde af, at der ikke findes et skatteregistreringsnummer, momsnummeret

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — afsnit 1 — nr. 2

Artikel 13 — afsnit 1 — nr. 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8ad — stk. 4 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | resumé af den dokumentation, som virksomheden har fremlagt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

resumé af den dokumentation, som virksomheden har fremlagt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2.

| g) | resumé af den
  erklæring og, hvor det er relevant, den
  dokumentation, som virksomheden har fremlagt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2. |
| --- | --- |

g)

resumé af den
  erklæring og, hvor det er relevant, den
  dokumentation, som virksomheden har fremlagt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2.

erklæring og, hvor det er relevant, den

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 13 — afsnit 1 — nr. 2

Artikel 13 — afsnit 1 — nr. 2

Direktiv 2011/16/EU

Artikel 8ad — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Hvis den kompetente myndighed i en medlemsstat i henhold til stk. 1, 2 eller 3 identificerer andre medlemsstater, der sandsynligvis vil blive berørt af virksomhedens indberetning, skal den i disse stykker omhandlede meddelelse indeholde en særlig advarsel til de medlemsstater, der anses for at være berørt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Hvis den kompetente myndighed i en medlemsstat i henhold til stk. 1, 2 eller 3 identificerer andre medlemsstater, der sandsynligvis vil blive berørt af virksomhedens indberetning, skal den i disse stykker omhandlede meddelelse indeholde en særlig advarsel til de medlemsstater, der anses for at være berørt.

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 14 — afsnit 2

Artikel 14 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne sikrer, at disse sanktioner omfatter en administrativ bøde på mindst
  5
   % af virksomhedens
  omsætning
  i det pågældende skatteår, hvis den virksomhed, der skal indberette i henhold til artikel 6, ikke opfylder dette krav for et skatteår inden for den fastsatte frist
  eller
  afgiver en urigtig angivelse i selvangivelsen i henhold til artikel 7. | Medlemsstaterne sikrer, at disse sanktioner omfatter en administrativ bøde på mindst
  2
   % af virksomhedens
  indtægter
  i det pågældende skatteår, hvis den virksomhed, der skal indberette i henhold til artikel 6, ikke opfylder dette krav for et skatteår inden for den fastsatte frist
  og en administrativ bøde på mindst 4 % af virksomhedens indtægter, hvis den virksomhed, som skal indberette i henhold til artikel 6,
  afgiver en urigtig angivelse i selvangivelsen i henhold til artikel 7.
  I tilfælde af en virksomhed med ingen eller lave indtægter, der defineres som værende under en tærskel, der er fastsat af den nationale skattemyndighed, og som ikke ligger under en minimumstærskel fastsat af Kommissionen i en gennemførelsesretsakt, bør sanktionen baseres på virksomhedens samlede aktiver. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne sikrer, at disse sanktioner omfatter en administrativ bøde på mindst
  5
   % af virksomhedens
  omsætning
  i det pågældende skatteår, hvis den virksomhed, der skal indberette i henhold til artikel 6, ikke opfylder dette krav for et skatteår inden for den fastsatte frist
  eller
  afgiver en urigtig angivelse i selvangivelsen i henhold til artikel 7.

5

omsætning

eller

Medlemsstaterne sikrer, at disse sanktioner omfatter en administrativ bøde på mindst
  2
   % af virksomhedens
  indtægter
  i det pågældende skatteår, hvis den virksomhed, der skal indberette i henhold til artikel 6, ikke opfylder dette krav for et skatteår inden for den fastsatte frist
  og en administrativ bøde på mindst 4 % af virksomhedens indtægter, hvis den virksomhed, som skal indberette i henhold til artikel 6,
  afgiver en urigtig angivelse i selvangivelsen i henhold til artikel 7.
  I tilfælde af en virksomhed med ingen eller lave indtægter, der defineres som værende under en tærskel, der er fastsat af den nationale skattemyndighed, og som ikke ligger under en minimumstærskel fastsat af Kommissionen i en gennemførelsesretsakt, bør sanktionen baseres på virksomhedens samlede aktiver.

2

indtægter

og en administrativ bøde på mindst 4 % af virksomhedens indtægter, hvis den virksomhed, som skal indberette i henhold til artikel 6,

I tilfælde af en virksomhed med ingen eller lave indtægter, der defineres som værende under en tærskel, der er fastsat af den nationale skattemyndighed, og som ikke ligger under en minimumstærskel fastsat af Kommissionen i en gennemførelsesretsakt, bør sanktionen baseres på virksomhedens samlede aktiver.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 14 — afsnit 2 a (nyt)

Artikel 14 — afsnit 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Den gennemførelsesretsakt, der er omhandlet i andet afsnit, vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18a. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den gennemførelsesretsakt, der er omhandlet i andet afsnit, vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18a.

Den gennemførelsesretsakt, der er omhandlet i andet afsnit, vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 18a.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — overskrift

Artikel 15 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Anmodning om skatterevision | Anmodning om
  fælles
  skatterevision |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Anmodning om skatterevision

Anmodning om
  fælles
  skatterevision

fælles

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — afsnit 1

Artikel 15 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis den kompetente myndighed i en medlemsstat har grund til at tro, at en virksomhed, der er skattemæssigt hjemmehørende i en anden medlemsstat, ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til dette direktiv, kan førstnævnte medlemsstat anmode den kompetente myndighed i sidstnævnte medlemsstat om at foretage en skatterevision af virksomheden. | Hvis den kompetente myndighed i en medlemsstat har grund til at tro, at en virksomhed, der er skattemæssigt hjemmehørende i en anden medlemsstat, ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til dette direktiv, kan førstnævnte medlemsstat
  under angivelse af disse grunde
  anmode den kompetente myndighed i sidstnævnte medlemsstat om at foretage en
  fælles
  skatterevision af virksomheden
  i henhold til de procedurer, der er fastlagt i artikel 12a i Rådets direktiv (EU) 2021/514

   (17). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis den kompetente myndighed i en medlemsstat har grund til at tro, at en virksomhed, der er skattemæssigt hjemmehørende i en anden medlemsstat, ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til dette direktiv, kan førstnævnte medlemsstat anmode den kompetente myndighed i sidstnævnte medlemsstat om at foretage en skatterevision af virksomheden.

Hvis den kompetente myndighed i en medlemsstat har grund til at tro, at en virksomhed, der er skattemæssigt hjemmehørende i en anden medlemsstat, ikke har opfyldt sine forpligtelser i henhold til dette direktiv, kan førstnævnte medlemsstat
  under angivelse af disse grunde
  anmode den kompetente myndighed i sidstnævnte medlemsstat om at foretage en
  fælles
  skatterevision af virksomheden
  i henhold til de procedurer, der er fastlagt i artikel 12a i Rådets direktiv (EU) 2021/514

   (17).

under angivelse af disse grunde

fælles

i henhold til de procedurer, der er fastlagt i artikel 12a i Rådets direktiv (EU) 2021/514

17

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 15 — afsnit 2

Artikel 15 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den kompetente myndighed i den anmodede medlemsstat
  indleder skatterevisionen
  inden for en måned efter modtagelsen af anmodningen og gennemfører den i overensstemmelse med reglerne for skatterevision i den anmodede medlemsstat. | Hvis den anmodende kompetente myndighed af juridiske grunde ikke er i stand til at gennemføre en fælles skatterevision, indleder
  den kompetente myndighed i den anmodede medlemsstat
  en national revision
  inden for en måned efter modtagelsen af anmodningen og gennemfører den i overensstemmelse med reglerne for skatterevision i den anmodede medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den kompetente myndighed i den anmodede medlemsstat
  indleder skatterevisionen
  inden for en måned efter modtagelsen af anmodningen og gennemfører den i overensstemmelse med reglerne for skatterevision i den anmodede medlemsstat.

indleder skatterevisionen

Hvis den anmodende kompetente myndighed af juridiske grunde ikke er i stand til at gennemføre en fælles skatterevision, indleder
  den kompetente myndighed i den anmodede medlemsstat
  en national revision
  inden for en måned efter modtagelsen af anmodningen og gennemfører den i overensstemmelse med reglerne for skatterevision i den anmodede medlemsstat.

Hvis den anmodende kompetente myndighed af juridiske grunde ikke er i stand til at gennemføre en fælles skatterevision, indleder

en national revision

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 16 — stk. 1 — litra f

Artikel 16 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | antal revisioner hos virksomheder, der opfylder betingelserne i artikel 6, stk. 1 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

antal revisioner hos virksomheder, der opfylder betingelserne i artikel 6, stk. 1

| f) | antal revisioner hos virksomheder, der opfylder betingelserne i artikel 6, stk. 1
  , opdelt efter fælles revisioner og almindelige revisioner |
| --- | --- |

f)

antal revisioner hos virksomheder, der opfylder betingelserne i artikel 6, stk. 1
  , opdelt efter fælles revisioner og almindelige revisioner

, opdelt efter fælles revisioner og almindelige revisioner

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 17 — overskrift

Artikel 17 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Rapporter | Revision |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Rapporter

Rapporter

Revision

Revision

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Senest
  den 31. december 2028 sender
  Kommissionen en rapport om gennemførelsen af dette direktiv til Europa-Parlamentet og Rådet. | 1.   Senest
  ... [fem år efter dette direktivs gennemførelsesdato] forelægger
  Kommissionen en rapport om gennemførelsen
  og anvendelsen
  af dette direktiv til Europa-Parlamentet og Rådet.
  Rapporten ledsages, hvis det er relevant, af en revision med henblik på at gøre dette direktiv mere effektivt og af et lovgivningsforslag om ændring af dette direktiv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Senest
  den 31. december 2028 sender
  Kommissionen en rapport om gennemførelsen af dette direktiv til Europa-Parlamentet og Rådet.

1.   Senest
  ... [fem år efter dette direktivs gennemførelsesdato] forelægger
  Kommissionen en rapport om gennemførelsen
  og anvendelsen
  af dette direktiv til Europa-Parlamentet og Rådet.
  Rapporten ledsages, hvis det er relevant, af en revision med henblik på at gøre dette direktiv mere effektivt og af et lovgivningsforslag om ændring af dette direktiv.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 17 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 17 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Rapporten skal indeholde en revision og vurdering af dette direktivs indvirkning på medlemsstaternes skatteindtægter, skatteforvaltningens kapacitet og navnlig af behovet for at ændre dette direktiv. Rapporten skal også vurdere, om det ville være hensigtsmæssigt at tilføje en indikator for et minimum af indhold baseret på overskud før skat pr. ansat i artikel 7 og at udvide forpligtelsen til at rapportere om indikatorer for et minimum af indhold i skattemæssig henseende som fastsat i nævnte artikel til regulerede finansielle selskaber og om nødvendigt revidere den fritagelse, de er blevet indrømmet i henhold til artikel 6, stk. 2b. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Rapporten skal indeholde en revision og vurdering af dette direktivs indvirkning på medlemsstaternes skatteindtægter, skatteforvaltningens kapacitet og navnlig af behovet for at ændre dette direktiv. Rapporten skal også vurdere, om det ville være hensigtsmæssigt at tilføje en indikator for et minimum af indhold baseret på overskud før skat pr. ansat i artikel 7 og at udvide forpligtelsen til at rapportere om indikatorer for et minimum af indhold i skattemæssig henseende som fastsat i nævnte artikel til regulerede finansielle selskaber og om nødvendigt revidere den fritagelse, de er blevet indrømmet i henhold til artikel 6, stk. 2b.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 17 — stk. 2

Artikel 17 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Ved udarbejdelsen af rapporten tager Kommissionen hensyn til de oplysninger, som medlemsstaterne har meddelt i henhold til artikel 
  15
  . | 2.   Ved udarbejdelsen af rapporten tager Kommissionen hensyn til de oplysninger, som medlemsstaterne har meddelt i henhold til artikel 
  16
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Ved udarbejdelsen af rapporten tager Kommissionen hensyn til de oplysninger, som medlemsstaterne har meddelt i henhold til artikel 
  15
  .

2.   Ved udarbejdelsen af rapporten tager Kommissionen hensyn til de oplysninger, som medlemsstaterne har meddelt i henhold til artikel 
  16
  .

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til direktiv

Forslag til direktiv

Artikel 18 a (ny)

Artikel 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 18a




  Udvalgsprocedure





  1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.






  2.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 18a

Udvalgsprocedure

1.
     
  Kommissionen bistås af et udvalg. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2.
     
  Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

---

(10)  Rådets direktiv (EU) 2016/1164 af 12. juli 2016 om regler til bekæmpelse af metoder til skatteundgåelse, der direkte indvirker på det indre markeds funktion (EUT L 193 af 19.7.2016, s. 1).

10

(11)  Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1).

11

(10)  Rådets direktiv (EU) 2016/1164 af 12. juli 2016 om regler til bekæmpelse af metoder til skatteundgåelse, der direkte indvirker på det indre markeds funktion (EUT L 193 af 19.7.2016, s. 1).

10

(11)  Rådets direktiv 2011/16/EU af 15. februar 2011 om administrativt samarbejde på beskatningsområdet og om ophævelse af direktiv 77/799/EØF (EUT L 64 af 11.3.2011, s. 1).

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).

12

(13)  Generalsekretariatet for Rådet, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Adfærdskodeks (erhvervsbeskatning), Vejledning om fortolkningen af det tredje kriterium, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance, Action 5: Final Report.

13

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).

12

(13)  Generalsekretariatet for Rådet, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Adfærdskodeks (erhvervsbeskatning), Vejledning om fortolkningen af det tredje kriterium, OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project, Countering Harmful Tax Practices More Effectively, Taking into Account Transparency and Substance, Action 5: Final Report.

13

(14)  Rådets direktiv 2011/96/EU af 30. november 2011 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (EUT L 345 af 29.12.2011, s. 8).

14

(15)  Rådets direktiv 2003/49/EF af 3. juni 2003 om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater (EUT L 157 af 26.6.2003, s. 49).

15

(14)  Rådets direktiv 2011/96/EU af 30. november 2011 om en fælles beskatningsordning for moder- og datterselskaber fra forskellige medlemsstater (EUT L 345 af 29.12.2011, s. 8).

14

(15)  Rådets direktiv 2003/49/EF af 3. juni 2003 om en fælles ordning for beskatning af renter og royalties, der betales mellem associerede selskaber i forskellige medlemsstater (EUT L 157 af 26.6.2003, s. 49).

15

(16)  
  Rådets direktiv (EU) 2021/514 af 22. marts 2021 om ændring af direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (EUT L 104 af 25.3.2021, s. 1).

16

Rådets direktiv (EU) 2021/514 af 22. marts 2021 om ændring af direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (EUT L 104 af 25.3.2021, s. 1).

(17)  
  Rådets direktiv (EU) 2021/514 af 22. marts 2021 om ændring af direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (EUT L 104 af 25.3.2021, s. 1).

17

Rådets direktiv (EU) 2021/514 af 22. marts 2021 om ændring af direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbejde på beskatningsområdet (EUT L 104 af 25.3.2021, s. 1).

---