# Europos Sąjungos C 157/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 157 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. gegužės 3d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 157

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. gegužės 3d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 153-ioji RK plenarinė sesija, 2023 2 8–2023 2 9 |
| 2023/C 157/01 | Europos regionų komiteto rezoliucija Miestų ir regionų atsakas į energetikos krizę. Tikros Europos energetikos sąjungos kūrimas | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 153-ioji RK plenarinė sesija, 2023 2 8–2023 2 9 |
| 2023/C 157/02 | Europos regionų komiteto nuomonė Pažanga įgyvendinant DVT | 6 |
| 2023/C 157/03 | Europos regionų komiteto nuomonė Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo peržiūros ataskaita | 12 |
| 2023/C 157/04 | Europos regionų komiteto nuomonė Pirmenybė žmonėms, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimas, ES atokiausių regionų potencialo atskleidimas | 18 |
| 2023/C 157/05 | Europos regionų komiteto nuomonė Socialinei ekonomikai palankios aplinkos sukūrimas. Vietos ir regionų lygmens perspektyva | 23 |
| 2023/C 157/06 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos priežiūros strategija | 28 |
| 2023/C 157/07 | Europos regionų komiteto nuomonė Pakankamos minimalios pajamos, kuriomis užtikrinama aktyvi įtrauktis. Vietos ir regionų perspektyva | 33 |
| 2023/C 157/08 | Europos regionų komiteto nuomonė ES gamtos atkūrimo teisės aktas | 38 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

153-ioji RK plenarinė sesija, 2023 2 8–2023 2 9

2023/C 157/01

Europos regionų komiteto rezoliucija Miestų ir regionų atsakas į energetikos krizę. Tikros Europos energetikos sąjungos kūrimas

1

NUOMONĖS

Regionų komitetas

153-ioji RK plenarinė sesija, 2023 2 8–2023 2 9

2023/C 157/02

Europos regionų komiteto nuomonė Pažanga įgyvendinant DVT

6

2023/C 157/03

Europos regionų komiteto nuomonė Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo peržiūros ataskaita

12

2023/C 157/04

Europos regionų komiteto nuomonė Pirmenybė žmonėms, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimas, ES atokiausių regionų potencialo atskleidimas

18

2023/C 157/05

Europos regionų komiteto nuomonė Socialinei ekonomikai palankios aplinkos sukūrimas. Vietos ir regionų lygmens perspektyva

23

2023/C 157/06

Europos regionų komiteto nuomonė Europos priežiūros strategija

28

2023/C 157/07

Europos regionų komiteto nuomonė Pakankamos minimalios pajamos, kuriomis užtikrinama aktyvi įtrauktis. Vietos ir regionų perspektyva

33

2023/C 157/08

Europos regionų komiteto nuomonė ES gamtos atkūrimo teisės aktas

38

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Regionų komitetas |
| | 153-ioji RK plenarinė sesija, 2023 2 8–2023 2 9 |
| 2023/C 157/09 | Europos regionų komiteto nuomonė Regioninės prisitaikymo strategijos siekiant sekvestruojamojo ūkininkavimo | 58 |
| 2023/C 157/10 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos sveikatos duomenų erdvė | 64 |
| 2023/C 157/11 | Europos regionų komiteto nuomonė Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonė | 82 |

III   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

153-ioji RK plenarinė sesija, 2023 2 8–2023 2 9

2023/C 157/09

Europos regionų komiteto nuomonė Regioninės prisitaikymo strategijos siekiant sekvestruojamojo ūkininkavimo

58

2023/C 157/10

Europos regionų komiteto nuomonė Europos sveikatos duomenų erdvė

64

2023/C 157/11

Europos regionų komiteto nuomonė Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonė

82

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

153-ioji RK plenarinė sesija, 2023 2 8–2023 2 9

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/1

---

Europos regionų komiteto rezoliucija „Miestų ir regionų atsakas į energetikos krizę. Tikros Europos energetikos sąjungos kūrimas“

(2023/C 157/01)

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Europos Komisijos planą „REPowerEU“ (1); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gegužės 18 d. Europos Komisijos planą „REPowerEU“ (1);

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2017/1938 ir (EB) Nr. 715/2009, kiek tai susiję su dujų laikymu (2); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2017/1938 ir (EB) Nr. 715/2009, kiek tai susiję su dujų laikymu (2);

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (3); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. rugpjūčio 5 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/1369 dėl koordinuotų dujų poreikio mažinimo priemonių (3);

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti (4); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl skubios intervencijos, skirtos didelėms energijos kainoms mažinti (4);

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl solidarumo didinimo pasitelkiant geresnį dujų pirkimo koordinavimą, tarpvalstybinius dujų mainus ir patikimus kainų lyginamuosius indeksus (5); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl solidarumo didinimo pasitelkiant geresnį dujų pirkimo koordinavimą, tarpvalstybinius dujų mainus ir patikimus kainų lyginamuosius indeksus (5);

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas (6); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas (6);

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/2578, kuriuo, siekiant apsaugoti Sąjungos piliečius ir ekonomiką nuo pernelyg didelių kainų, nustatomas rinkos koregavimo mechanizmas (7); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/2578, kuriuo, siekiant apsaugoti Sąjungos piliečius ir ekonomiką nuo pernelyg didelių kainų, nustatomas rinkos koregavimo mechanizmas (7);

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/2577, kuriuo nustatoma atsinaujinančiųjų išteklių energetikos sprendinių diegimo spartinimo sistema (8); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (ES) 2022/2577, kuriuo nustatoma atsinaujinančiųjų išteklių energetikos sprendinių diegimo spartinimo sistema (8);

| — | atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES atsako į energijos kainų padidėjimą Europoje (9); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2022 m. spalio 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl ES atsako į energijos kainų padidėjimą Europoje (9);

ES miestai ir regionai – kovos su energetikos krize priešakyje

| 1. | pabrėžia 1,2 mln. ES vietos ir regionų vadovų iš 90 000 miestų ir kaimų, 900 miestų ir 280 regionų teisinę atsakomybę ir funkciją spręsti energetikos krizės problemas, teikiant ekonominę ir socialinę pagalbą pažeidžiamiems namų ūkiams ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Nepaisant staigiai pakilusių energijos kainų ir didelės infliacijos, vietos ir regionų valdžios institucijos toliau teikė esmines paslaugas ir ėmėsi priemonių, kad užtikrintų energijos taupymą, energetikos įmonių veiklos tęstinumą ir nenumatytų atvejų planus, tuo siekdamos padidinti energetinį atsparumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta precedento neturinčias Europos Komisijos ir Europos Parlamento (EP) pastangas imtis skubių priemonių, tačiau pažymi, kad dabartinės iniciatyvos neteikia vietos ir regionų valdžios institucijoms reikiamos skubios paramos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina ES Tarybai pirmininkaujančią Švediją remtis pavyzdinėmis pirmininkavusios Čekijos pastangomis ir paspartinti likusių Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų priėmimą ir užtikrinti, kad ES teisės aktai būtų tinkami energetikos krizei įveikti, atsižvelgiant į atitinkamas RK nuomones (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad daugelis miestų ir regionų išsikėlė platesnio užmojo tikslus nei jų nacionalinės Vyriausybės savo nacionaliniuose energetikos ir klimato srities veiksmų planuose (NEKSVP); ragina visas valstybes nares, laikantis Valdymo reglamento 11 straipsnio, aktyviai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į NEKSVP persvarstymą ir atnaujinimą 2023 m. (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina geriau suderinti ir supaprastinti įvairias ES energetikos ir klimato srities iniciatyvas (12) ir teikti reikiamą finansinę ir techninę paramą vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

5.

Spartesnis perėjimas prie švarios energijos miestuose ir regionuose siekiant sukurti tikrą Europos energetikos sąjungą

| 6. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad JTBKKK COP 27 rezultatai nepadeda didinti ir spartinti išmetamo ŠESD kiekio mažinimo visame pasaulyje ir joje nebuvo paskelbtas raginimas laipsniškai visiškai atsisakyti iškastinio kuro; pabrėžia, kad nors svarbu paspartinti perėjimą prie švarios energijos ir panaikinti mūsų priklausomybę nuo iškastinio kuro, mažo anglies dioksido kiekio energijos šaltiniai vis dar padeda užtikrinti stabilią ir įperkamą energiją, tinkančią valstybių narių energijos rūšių deriniui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina sukurti tikrą Europos energetikos sąjungą su visoje ES visiškai integruota ir gerai tarpusavyje susieta rinka, kurios pagrindas būtų gerai veikianti valdymo sistema. Norint pasiekti visišką integraciją, valstybės narės turi prisiimti pareigą užtikrinti pakankamą ir stabilų energijos tiekimą, kad dėl gamybos stygiaus ir aukštų kainų nenukentėtų kitos valstybės narės; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kartoja, kad itin svarbus principas „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“ ir palankiai vertina pastangas skatinti energijos taupymo priemones visais lygmenimis visoje ES; pažymi, kad, nors kai kurios valstybės narės dar nėra numačiusios priemonių, kuriomis būtų siekiama sumažinti dujų ir elektros energijos suvartojimą namų ūkiuose, įmonėse ar viešosiose įstaigose (13), daugelis ES miestų prisijungė prie iniciatyvos „Miestų energijos taupymo sprintas“, diegdami, be kita ko, energijos taupymo priemones šildymo, apšvietimo, judumo ir informuotumo didinimo srityse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad šios priemonės neturėtų apsiriboti dabartinės krizės laikotarpiu, ir ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl savarankiško apsirūpinimo energija, kad energijos taupymas būtų įtvirtintas visose politikos srityse; ragina skatinti iš esmės keisti elgseną ir už tai tinkamai atlyginti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kartoja savo raginimą Europos Komisijai ir valstybėms narėms remti vieno langelio principu veikiančių centrų steigimą regionų ir vietos lygmenimis, kad būtų paspartintos investicijos į tausiai energiją naudojančią statybą, pastatų renovaciją ir energijos taupymo projektus, atsižvelgiant į naujojo europinio bauhauzo principus; ragina valstybes nares šiam tikslui skirti plano „REPowerEU“ lėšų ir jas naudoti bendradarbiaujant su Europos investicijų banku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina susitarimą dėl spartesnių leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijos projektams procedūrų ir ragina valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir vietos bendruomenėmis siekiant užtikrinti aplinkos apsaugą bei skatinti visuomenės pritarimą; pažymi, kad reikia skubiai parengti greitas administracines procedūras ir panaikinti biurokratines kliūtis, trukdančias diegti atsinaujinančiųjų energijos išteklių įrenginius kaimo būstuose; pabrėžia, kad kaimo vietovės turi didelį atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos potencialą, įskaitant tvarų miško biomasės kaip atsinaujinančio energijos ištekliaus naudojimą, ir joms gali būti naudingas didesnis junglumas su tinklu ir naujos užimtumo galimybės, visų pirma jaunimui ir moterims; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teigiamai vertina susitarimą nuo 2035 m. uždrausti naudoti iškastiniu kuru varomus vidaus degimo variklius naujuose lengvuosiuose automobiliuose ir furgonuose; pabrėžia, kad visuose ES regionuose reikia alternatyvių, įperkamų ir prieinamų degalų ir atitinkamų degalų papildymo ir įkrovimo stotelių; pabrėžia, kad RK Automobilių pramonės regionų aljansas reikalauja teisingos pertvarkos mechanizmo, kuriuo būtų remiama regionų, kuriuose aktyviai veikia automobilių ir automobilių tiekimo pramonė, socialinė ir ekonominė struktūra; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas plėtoti tarptautinę ir tarpregioninę elektros energijos perdavimo infrastruktūrą, kad būtų galima dalytis elektros energija, pagaminta iš įvairių atsinaujinančiųjų išteklių, kurie yra sutelkti skirtinguose regionuose, priklausomai nuo klimato sąlygų ir jų ypatumų. Kai atokiose vietovėse turima elektros energija gali būti perduodama iš vienos vietovės į kitą, tai sutrumpina elektros atjungimo laiką ir palengvina elektros energijos sistemų valdymą, be to, tokiu būdu sudaromos sąlygos 100 % elektros energijos gaminti iš atsinaujinančiųjų išteklių; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad reikia skubiai plėtoti ir dekarbonizuoti miesto ir kaimo susisiekimą, ir ragina imtis ryžtingesnių priemonių saugios infrastruktūros kūrimui skatinti ir viešosioms erdvėms perskirstyti miesto vietovėse; pabrėžia, kad regionams ir miestams reikia lanksčios sistemos, visų pirma susijusios su gairių viešųjų paslaugų įsipareigojimams peržiūra; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Komisiją pradėti įgyvendinti bendrą bandomąjį viešųjų pirkimų projektą, kad kai kurie ES miestai ir jų apylinkės būtų aprūpinti vandeniliu varomais autobusais, kurių naudojimas antrajame etape būtų toliau plečiamas į kitus miestus ir regionus visoje ES; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad švarios energijos sprendimai dažnai vis dar yra brangūs ir kad investicijų į švarios energijos projektus procedūros dažnai užima daug laiko ir yra labai biurokratiškos; ragina parengti platesnio užmojo pasiūlymų, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijos sprendimai taptų paprasčiausiu ir pigiausiu pasirinkimu rinkoje ir būtų prieinami ir mažiausias pajamas gaunantiems namų ūkiams; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Europos Komisiją ir valstybes nares dalį plano „REPowerEU“ lėšų skirti paramos priemonėms pagal Europos miestų priemonės (EUCF) modelį kurti (14), kad vietos ir regionų valdžios institucijos, visų pirma mažosios ir vidutinio dydžio, ir tos, kurios susiduria su struktūrinėmis energetikos pertvarkos kliūtimis bei remia efektyviai energiją naudojančią statybą ir būsto renovaciją, ypač kaimo vietovėse, gautų tiesioginį finansavimą rinkos sąlygomis įgyvendintiniems investicijų planams. taip pat ragina skirti dosnių dotacijų pažeidžiamiems namų ūkiams, kurie negali padengti pradinių išlaidų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | perspėja dėl tolesnių pasiūlymų perkelti dalį ESI fondų išteklių į Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP), kad būtų galima finansuoti planą „REPowerEU“, ir prieštarauja bet kokiam bandymui atimti išteklius iš regionų, nes tai prieštarauja ES principams, visų pirma aktyvaus subsidiarumo principui, ir galiojantiems susitarimams dėl pasidalijamojo valdymo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti į EGADP planų naujų „REPowerEU“ skyrių rengimo procesą siekiant užtikrinti, kad šiais naujais skyriais būtų finansuojami vietos ir regionų valdžios institucijų ir kartu su jomis parengti strateginiai projektai, taip pat nauja tarpvalstybinė infrastruktūra; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pripažįsta pirmąjį tiesioginį teigiamą energetinio solidarumo priemonių poveikį energijos kainoms ir reiškia paramą ES energetikos platformos stiprinimui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | laukia, kol bus persvarstyta direktyva dėl elektros energijos rinkos modelio, ir tikisi, kad joje bus numatytos priemonės, leidžiančios dujų ir elektros energijos kainų susiejimą sumažinti iki tokio lygio, kuris būtų proporcingas dujų, naudojamų elektros energijos gamybai, daliai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Europos Komisiją pripažinti energetikos bendrijų, gaminančių vartotojų ir vietos valdžios institucijų teisę dalyvauti vietos atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos tiekimo veikloje netampant visiškai reguliuojamais mažmeniniais tiekėjais ir užtikrinti, kad šie neprofesionalūs rinkos dalyviai turėtų vienodas prieigos prie tinklo teises; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad bet kokie trumpalaikiai veiksmai, pavyzdžiui, padidėjęs SGD importas, turi būti laikini ir neturėtų papildomai susaistyti; pabrėžia, kad investicijomis į infrastruktūrą reikėtų pasirengti pereiti prie „žaliųjų dujų“, kad būtų pasiruošta poveikio klimatui neutralumui naudojant vandenilį iš atsinaujinančiųjų išteklių ir kitą atsinaujinančiųjų išteklių kurą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kartoja savo raginimą Europos Komisijai ir teisėkūros institucijoms atliekant būsimą daugiametės finansinės programos peržiūrą didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, be kita ko, į neutralaus poveikio klimatui sprendimus, pavyzdžiui, ES misijas „Neutralaus poveikio klimatui ir pažangieji miestai“ ir „Prisitaikymas prie klimato kaitos“ ir regioninių inovacijų partnerystes, ir sukurti naujas finansavimo eilutes, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos viešojo ir privataus sektorių konsorciumams pastatų srityje ir regionų lygmens neutralaus poveikio klimatui sprendimams, laikantis naujojo europinio bauhauzo principų; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad dabartinė energetikos krizė taip pat yra ir galimybė ženkliai padidinti elektrifikaciją ir vandenilio iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gamybą, taip pat toliau remti inovatyvių technologijų, pavyzdžiui, anglies dioksido surinkimo ir naudojimo technologijų (CCUS), vystymą, ieškant švarių sprendimų mūsų ekonomikos priklausomybei nuo iškastinio kuro sumažinti; ragina Europos Komisiją remti vietos ir regionų valdžios institucijų investicijas į vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių infrastruktūrą per būsimą vandenilio banką, pasinaudojant esama geriausia regionų ir vietos lygmens praktika ir skatinant jos atkartojimą visoje ES; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį, kad svarbu investuoti į vietos ir regionų valdžios institucijų darbuotojų įgūdžių lavinimą ir kvalifikacijos kėlimą siekiant paspartinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant į 2023 m. Europos įgūdžių metus, pradėti įgyvendinti specialią šios srities iniciatyvą; |
| --- | --- |

26.

Kova su energijos ir judumo nepritekliumi nepaliekant nė vieno regiono, miesto ir piliečio nuošalyje

| 27. | apgailestauja dėl energetikos ir maisto krizių socialinio poveikio piliečiams ir MVĮ; ragina visas valstybes nares savo NEKSVP nustatyti aiškų energijos nepritekliaus mažinimo tikslą. ragina valstybes nares parengti integruotas energetikos ir socialinės politikos priemones kovai su energijos nepritekliumi ir jo panaikinimui, taip pat remiantis ES energijos nepritekliaus observatorijos ir Energijos nepritekliaus konsultacijų centro sukaupta patirtimi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Europos Komisiją ir kitas ES teisėkūros institucijas užtikrinti, kad kartu su naujomis ir esamomis politikos priemonėmis būtų parengtas solidus socialinių priemonių rinkinys ir teisingos perskirstymo priemonės, kad būtų sukurtas pagrindas teisingai energetikos pertvarkai, ypač pažeidžiamiems namų ūkiams ir jaunimui. Įgyvendinant energetikos pertvarkos politiką, pavyzdžiui, energiškai efektyvios renovacijos arba atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo, reikia teikti adekvačiai pritaikytą finansinę, techninę ir socialinę paramą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos šių priemonių įtraukumui; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad energetikos krizė daro proporcingai didesnį poveikį moterims, ir ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad jos paramos mechanizmai atitiktų lyčių aspektą, tokiu būdu užtikrinant, kad dėl jų neatsirastų tolesnės lyčių nelygybės; |
| --- | --- |

29.

| 30. | todėl palankiai vertina tai, kad nustatyti laikini solidarumo įnašai, skirti energetikos sektoriaus perteklinių pajamų perskirstymui galutiniams vartotojams, ir ragina valstybes nares skirti tikslinių lėšų vietos ir regionų valdžios institucijoms energijos ir judumo nepritekliaus problemai spręsti vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad energetikos krizė daro proporcingai didesnį poveikį mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams kaimo vietovėse, nes jų nariai turi naudotis asmeniniais automobiliais, kad galėtų naudotis pagrindinėmis paslaugomis; pabrėžia, kad viešojo transporto plėtra turėtų sumažinti erdvinę nelygybę ir judumo nepriteklių; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Europos Komisiją pasiūlyti skubių sprendimų vietos ir regionų valdžios institucijoms, jei nacionalinės Vyriausybės joms neteikia pakankamos paramos, ir primygtinai ragina į deficito skaičiavimą pagal fiskalines taisykles neįtraukti tikslinių investicijų, susijusių su energetikos krize; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Europos Komisiją susilpninti ryšius tarp energijos ir žemės ūkio rinkų, kad būtų sumažinta intensyviai energiją naudojanti žemės ūkio gamyba; ragina Europos Komisiją imtis giluminės ir struktūrinės maisto sistemos pertvarkos, kuri neleistų spekuliuoti tarptautinėse rinkose, didintų reguliavimą ir dar labiau apsaugotų ūkininkų pajamas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Europos Komisiją skatinti teikti pirmenybę biomasės naudojimui kompostavimo tikslais, siekiant gaminti organines trąšas ir taip sumažinti priklausomybę nuo sintetinių trąšų, gaminamų iš gamtinių dujų ir naftos, su sąlyga, kad pasirinkta technologija nedarys neigiamo poveikio oro kokybei; primygtinai ragina Europos Komisiją skatinti gamybos modelius, kuriuos taikant efektyviau vartojama energija, pavyzdžiui, tvarų tausųjį ūkininkavimą, kartu pabrėžiant dvejopą biomasės gamintojo, kuris yra ir potencialus biomasės naudotojas, vaidmenį tenkinant savo energijos poreikius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad didesnė biokuro paklausa gali pagilinti maisto krizę; todėl ragina Europos Komisiją ir valstybes nares prioritetą teikti žemės ūkio produktų naudojimui maistui; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad būtina toliau plėtoti esamas ES finansines priemones ir procedūras ir jas pritaikyti prie skirtingų situacijų, kad būtų galima užtikrinti skirtingų programų sąveiką (15); šiuo požiūriu, atkreipia dėmesį į ypatingas problemas, su kuriomis susiduria kaimo regionai ir geografinių kliūčių turintys regionai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą atsižvelgiant į Žaliojo kurso pramonės planą, pakeisti Laikinąją valstybės pagalbos krizės atveju sistemą į Laikinąją sistemą krizės ir pertvarkos sąlygomis, kuri paskatintų investicijas į spartesnį atsinaujinančiųjų išteklių energijos technologijų diegimą. Tai apimtų investicijų, kuriomis siekiama gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, skatinimą numatant aukštesnes pagalbos viršutines ribas ir supaprastintus pagalbos skaičiavimus, taip pat paramą pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui ir įrangos, būtinos norint iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą, gamybai. RK iš esmės pritaria požiūriui suteikti valstybėms narėms ir subnacionalinėms valdžios institucijoms daugiau lankstumo remti priemones pagrindiniuose sektoriuose, kuriuose pereinama prie nuo iškastinio kuro nepriklausomos ekonomikos, pavyzdžiui, vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių, pastatų energinio naudingumo, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo ir netaršių transporto priemonių sektoriuose; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vis dėlto pabrėžia, kad būtina kaip įmanoma vengti iškraipymų, atsirandančių dėl sušvelnintų valstybės pagalbos taisyklių, ir kad Europos Komisija turi stengtis išlaikyti pusiausvyrą tarp skirtingų valstybių narių reikalavimų. Priešingu atveju bendroji rinka gali nukentėti nuo tolesnio susiskaidymo, nes skiriasi valstybių narių finansiniai pajėgumai remti savo įmones, o tai dar labiau padidintų teritorinius skirtumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | yra pasirengęs toliau remti geriausios praktikos sklaidą ir atkartojimą bei energetikos priemonių įgyvendinimą per RK iniciatyvą „Žaliasis kursas vietos lygmeniu“, visų pirma nuolat rengiant vadovus, skirtus Žaliajam kursui vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | įsipareigoja vietos ir regionų lygmeniu stiprinti bendradarbiavimą energetinio saugumo ir įperkamumo klausimais su kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pakartoja savo raginimą Komisijai įtraukti RK kaip institucinį partnerį į Energijos nepritekliaus ir pažeidžiamų vartotojų koordinavimo grupę ir yra pasirengęs prisidėti prie šio tarpinstitucinio bendradarbiavimo per savo darbo grupę „Žaliasis kursas vietos lygmeniu“; |
| --- | --- |

41.

| 42. | paveda Komiteto pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, ES Tarybai pirmininkaujančiai Švedijai ir pirmininkausiančiai Ispanijai ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkui. |
| --- | --- |

42.

Briuselis, 2023 m. vasario 9 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 230 final.

1

final

(2)  OJ L 173, 2022 6 30, p. 17.

2

(3)  OJ L 206, 2022 8 8, p. 1

3

(4)  COM (2022) 473 final.

4

final

(5)  COM (2022) 549 final.

5

final

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/60872/2022-12-15-euco-conclusions-en.pdf

6

(7)  OL L 335, 2022 12 29, p. 45.

7

(8)  OL L 335, 2022 12 29, p. 36.

8

(9)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0347_EN.html

9

(10)  Žr. RK nuomones dėl Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos, Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos, Pastatų energinio naudingumo direktyvos ir ES sistemos, skirtos panaikinti dujų rinkų priklausomybę nuo iškastinio kuro, persvarstymo.

10

(11)  Valdymo reglamento 11 straipsnyje nustatyta, kad kiekviena valstybė narė pradeda daugiapakopį dialogą klimato ir energetikos klausimais, kuriame vietos valdžios institucijos ir kiti suinteresuotieji subjektai gali dalyvauti ir diskutuoti apie tai, kaip siekiama Reglamento 2 straipsnyje nustatyto Sąjungos neutralaus poveikio klimatui tikslo.

11

(12)  Pavyzdžiui, Merų paktą dėl klimato ir energetikos, Europos misijas „Neutralaus poveikio klimatui ir pažangieji miestai“ ir „Prisitaikymas prie klimato kaitos“, Europos klimato paktą, iniciatyvą „Švari energija ES saloms“ ir kt.

12

(13)  Saving-Energy-for-Europe-Ex.Summary.pdf (eeb.org)

13

(14)  EUCF – Home (eucityfacility.eu)

14

(15)  Žr. RK nuomonę Teisinga ir tvari pertvarka daug anglies ir energijos suvartojančiuose regionuose (OL C 498, 2022 12 30, p. 36).

15

Teisinga ir tvari pertvarka daug anglies ir energijos suvartojančiuose regionuose

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

153-ioji RK plenarinė sesija, 2023 2 8–2023 2 9

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/6

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Pažanga įgyvendinant DVT“

(2023/C 157/02)

| Pranešėjas | Ricardo RIO (PT / EPP), Bragos meras |
| --- | --- |

Pranešėjas

Ricardo RIO (PT / EPP), Bragos meras

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

1.

pabrėžia regionų ir miestų įsipareigojimą siekti darnaus vystymosi tikslų (DVT) – visuotinės koncepcijos, kuria siekiama kurti sąžiningesnį, teisingesnį, įtraukesnį, tvaresnį ir atsparesnį pasaulį, ir jų svarbą tvariam Europos ekonomikos atsigavimui ir ilgalaikiam tvariam augimui;

2.

pabrėžia savo aktyvų vaidmenį Europos lygmeniu įgyvendinant DVT. Praėjusiais metais priėmus RK nuomonę „Darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas iki 2030 m.“ buvo žengtas svarbus žingsnis, kuris dera su 2021 m. birželio mėn. priimtomis Tarybos išvadomis ir dėl kurio būtina imtis tolesnių veiksmų;

3.

pabrėžia, kad Darbotvarkė iki 2030 m. artėja prie įgyvendinimo etapo vidurio, ir akcentuoja, kad tiki DVT naudingumu, ypač visais valdymo lygmenimis skatinant politikos nuoseklumą ir įtraukumą;

4.

apgailestauja, kad pandemija, karas Ukrainoje, didėjanti infliacija, energetikos krizė Europoje ir kitos pastarojo meto tendencijos prisidėjo prie tam tikro pažangos siekiant DVT sulėtėjimo; pabrėžia savo susirūpinimą dėl lėtėjančių kovos su klimato kaita veiksmų ir didėjančio skurdo pavojaus, ypač pažeidžiamoms grupėms, migrantų kilmės žmonėms ir pabėgėliams; tačiau pakartoja, kad pritaria tam, kad į DTV ir toliau būtų sutelktas dėmesys ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis pagal jų atitinkamą kompetenciją;

5.

iš tiesų mano, kad visos pastangos ir iniciatyvos, kuriomis siekiama įveikti krizes, taip pat galėtų būti laikomos galimybe prisidėti prie DVT įgyvendinimo ir suteikti šiam procesui naują postūmį;

6.

patvirtina, kad DVT gali būti vienintelis holistinis ateities planas, kuriuo būtų galima pasiekti pusiausvyrą gausėjant įvairioms programoms ir susitarimams visais lygmenimis – tai, be kita ko, Paryžiaus susitarimas, nacionaliniai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planai (NEGADP) pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP), Biologinės įvairovės konvencija, ES žaliasis kursas, naujoji ES miestų darbotvarkė; be to, pabrėžia holistinį DVT pobūdį ir universalumą, o tai apima mokslą, ekonomiką, politiką, pilietinę visuomenę ir visus piliečius visais valdymo lygmenimis;

7.

ragina ES aktyviau dalyvauti ir parengti bendrą DVT įgyvendinimo strategiją; atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį ir išteklius ir į tai, kad nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, deja, nėra nuorodų į DVT ir teritorinį aspektą;

8.

pabrėžia, kad vis daugiau Europos miestų ir regionų naudojasi DVT savo bendrai ekonomikos augimo ir ekonomikos gaivinimo strategijai remti ir kad šiuo teritoriniu aspektu turi būti papildytas ES indėlis į 2023 m. rugsėjo mėn. vyksiantį JT aukščiausiojo lygio susitikimą DVT klausimais; mano, kad naujos JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo strategijos turėtų būti grindžiamos principu „iš apačios į viršų“, nes vietos ir regionų lygmeniu galima taikyti įtraukesnį požiūrį, be kita ko, įtraukiant įvairius suinteresuotuosius subjektus vietoje;

9.

pabrėžia poreikį gerinti Aukščiausiojo lygio susitikimo DTV klausimais koordinavimą su kitais atitinkamais procesais, pavyzdžiui, JT generalinio sekretoriaus nustatyta „Mūsų bendra darbotvarke“, Švietimo transformavimo aukščiausiojo lygio susitikimu, Aukščiausiojo lygio susitikimu ateities klausimais, Sendajaus programos laikotarpio vidurio peržiūra ir Aukšto lygio dialogu vystymosi finansavimo klausimais, kurį taip pat planuojama surengti 2023 m. rugsėjį;

10.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms patartina rengti savanoriškas vietos peržiūras ir (arba) savanoriškas subnacionalines peržiūras, kurių rezultatai būtų įtraukti į savanoriškas nacionalines peržiūras: reikia taikyti tikrą daugiapakopio valdymo koordinavimo metodą, stiprinti gebėjimus ir dalytis geriausia patirtimi, kaip jau daroma įgyvendinant projektą URBACT „Pasauliniai miestų tikslai“ ir kai taikoma Tvarių miestų orientacine sistema;

11.

atkreipia dėmesį į tai, kad dar gerokai prieš aukščiausiojo lygio susitikimą galima pasinaudoti galimybe pradėti tvirtesnį ES tarpinstitucinį dialogą, kad Europos Sąjungoje būtų propaguojamas naujas susidomėjimas DVT, veiksmingiau juos integruojant į Europos semestro veiklą ir EGADP ir sprendžiant įtraukumo, daugiapakopio valdymo, tikslų ir politikos suderinamumo klausimus; todėl ragina kitas ES institucijas šiuo klausimu bendradarbiauti su RK ir šiomis aplinkybėmis palankiai vertina tai, kad sukurtas DVT aljansas – tarpparlamentinė neoficiali grupė Europos Parlamente;

12.

palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą siekti DVT, kuris yra visų jos veiksmų orientyras ir bendras kelrodis, be kita ko, įgyvendinant savo 2023 m. darbo programą ir rengiant pirmąją ES savanorišką peržiūrą, kuri šiais metais turėtų būti pateikta Jungtinėms Tautoms;

13.

giria Europos Komisiją už jos darbą integruojant DVT į Europos semestrą ir integruojant juos į geresnio reglamentavimo priemones;

14.

vis dėlto pažymi, kad šie ilgalaikiai procesai, ir ragina ir toliau dėti pastangas, taip pat didinti DVT matomumą visose ES priemonėse, be kita ko, įgyvendinant EGADP;

15.

reiškia didelį susirūpinimą dėl nepakankamo DVT integravimo į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Dauguma valstybių narių tik netiesiogiai mini DVT. Kaip matyti iš RK atlikto tyrimo, labai nedaug valstybių narių aiškiai susieja NEGADP komponentus su DVT (1). Be to, bendras DVT integravimo į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus lygis yra gana žemas, o didžiausias balas (vis dar mažesnis nei 50 proc.) gautas už ekonominius DVT (2);

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad DVT turėtų būti įtraukti į Europos semestro dokumentus, ir ragina Europos Komisijoje ir Taryboje imtis vadovaujamojo vaidmens aukščiausiu lygmeniu, kad būtų racionalizuotas ir supaprastintas atnaujinamas Europos semestras, pripažintas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo Europos semestre, daugiausia dėmesio skiriant „konkurenciniam tvarumui“;

17.

rekomenduoja metinėje tvaraus augimo apžvalgoje užtikrinti didesnį DVT matomumą ir konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų konstatuojamosiose dalyse aiškiai nurodyti DVT, taip parodant, kad rekomendacijomis siekiama įgyvendinti DVT;

18.

pakartoja savo raginimą greitai priimti Europos elgesio kodeksą, kad į Europos semestro valdymą būtų įtrauktos vietos ir regionų valdžios institucijos, ir pažymi, kad Europos Komisija turėtų rodyti pavyzdį ir užmegzti Europos semestrui skirtą struktūruotą dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, ypač todėl, kad atsirado spraga neatnaujinus ES aukšto lygio suinteresuotųjų subjektų platformos DVT klausimais;

Vietos ir regionų valdžios indėlis

Vietos ir regionų valdžios indėlis

| 19. | dar kartą patvirtina, kad žaliojo kurso įgyvendinimas gali būti sėkmingas tik tuo atveju, jei bus šiame procese bus siekiama DVT, o tam reikia sąsajų tarp DVT pritaikymo prie vietos aplinkybių ir žaliojo kurso vietos lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia svarbų RK darbo grupės „Žaliasis kursas vietos lygmeniu“ indėlį, visų pirma dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

19.

dar kartą patvirtina, kad žaliojo kurso įgyvendinimas gali būti sėkmingas tik tuo atveju, jei bus šiame procese bus siekiama DVT, o tam reikia sąsajų tarp DVT pritaikymo prie vietos aplinkybių ir žaliojo kurso vietos lygmeniu; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia svarbų RK darbo grupės „Žaliasis kursas vietos lygmeniu“ indėlį, visų pirma dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais;

| 20. | pažymi, kad turimi duomenys rodo, jog nuo tada, kai 2015 m. JT patvirtino DVT, vietos ir regionų valdžios institucijos nevienodai dalyvauja juos įgyvendinant. Tokį jų įsitraukimą patvirtina naujausia RK ir EBPO apklausa „Darnaus vystymosi tikslai – ekonomikos gaivinimo po COVID-19 programa miestuose ir regionuose“ (angl. SDGs as a Framework for COVID-19 Recovery in Cities and Regions) (3), nors kai kurios valstybės bando persvarstyti savo įsipareigojimus, vertindamos atsigavimą kaip DTV priešpriešą. Priešingai, vietos ir regionų valdžios institucijos mano, kad DVT yra ideali ilgalaikio atsigavimo po pandemijos sistema; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad turimi duomenys rodo, jog nuo tada, kai 2015 m. JT patvirtino DVT, vietos ir regionų valdžios institucijos nevienodai dalyvauja juos įgyvendinant. Tokį jų įsitraukimą patvirtina naujausia RK ir EBPO apklausa „Darnaus vystymosi tikslai – ekonomikos gaivinimo po COVID-19 programa miestuose ir regionuose“ (angl. SDGs as a Framework for COVID-19 Recovery in Cities and Regions

3

| 21. | pabrėžia, kad daugiapakopis valdymas yra viena iš pagrindinių DVT vertybių, ir atkreipia dėmesį į svarbų regionų ir miestų vaidmenį, nes EBPO vertinimu, 65 proc. DVT tikslų negalima pasiekti be vietos ir regionų valdžios institucijų koordinavimo ar dalyvavimo; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad daugiapakopis valdymas yra viena iš pagrindinių DVT vertybių, ir atkreipia dėmesį į svarbų regionų ir miestų vaidmenį, nes EBPO vertinimu, 65 proc. DVT tikslų negalima pasiekti be vietos ir regionų valdžios institucijų koordinavimo ar dalyvavimo;

| 22. | vertina svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų indėlį įgyvendinant DVT ir ragina kitas ES institucijas tai pripažinti, siekiant stiprinti koordinavimą ES viduje, be kita ko, decentralizuotu lygmeniu tarp regionų ir miestų. Kaip nurodoma EBPO ataskaitoje, kuri buvo parengta remiantis kartu su RK atlikta apklausa, 40 proc. iš apklausoje dalyvavusių 145 vietos ir regionų valdžios institucijų dar prieš pandemiją atsižvelgdavo į DVT ir pradėjo juos taikyti planuodami ekonomikos gaivinimo etapą. Dar 44 proc. iš jų dar nepradėjo taikyti DVT ekonomikos gaivinimo srityje, tačiau planuoja tai padaryti ateityje. 68 proc. atsakiusių regionų ir miestų atsižvelgia į DVT rengdami naujus planus, politiką ir strategijas arba pritaikydami esamus planus, politiką ir strategijas prie Darbotvarkės iki 2030 m. (4); |
| --- | --- |

22.

vertina svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų indėlį įgyvendinant DVT ir ragina kitas ES institucijas tai pripažinti, siekiant stiprinti koordinavimą ES viduje, be kita ko, decentralizuotu lygmeniu tarp regionų ir miestų. Kaip nurodoma EBPO ataskaitoje, kuri buvo parengta remiantis kartu su RK atlikta apklausa, 40 proc. iš apklausoje dalyvavusių 145 vietos ir regionų valdžios institucijų dar prieš pandemiją atsižvelgdavo į DVT ir pradėjo juos taikyti planuodami ekonomikos gaivinimo etapą. Dar 44 proc. iš jų dar nepradėjo taikyti DVT ekonomikos gaivinimo srityje, tačiau planuoja tai padaryti ateityje. 68 proc. atsakiusių regionų ir miestų atsižvelgia į DVT rengdami naujus planus, politiką ir strategijas arba pritaikydami esamus planus, politiką ir strategijas prie Darbotvarkės iki 2030 m. (4

| 23. | giria vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų nacionaliniu ir Europos lygmenimis darbą padedant regionams ir miestams pritaikyti DVT prie vietos aplinkybių, kaip pavyzdį nurodydamas Europos savivaldybių ir regionų tarybą (CEMR) ir „Platformą“ su jos leidiniais, vadovais ir gairėmis, taip pat įvairias ataskaitas, mokymus, priemones ir praktinius seminarus DVT pritaikymo prie vietos aplinkybių klausimais, „Eurocities“ ir jos darbo grupę dėl DVT ir „Regions4“ ir DVT srityje praktinę veiklą vykdančių subjektų bendruomenę; |
| --- | --- |

23.

giria vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų nacionaliniu ir Europos lygmenimis darbą padedant regionams ir miestams pritaikyti DVT prie vietos aplinkybių, kaip pavyzdį nurodydamas Europos savivaldybių ir regionų tarybą (CEMR) ir „Platformą“ su jos leidiniais, vadovais ir gairėmis, taip pat įvairias ataskaitas, mokymus, priemones ir praktinius seminarus DVT pritaikymo prie vietos aplinkybių klausimais, „Eurocities“ ir jos darbo grupę dėl DVT ir „Regions4“ ir DVT srityje praktinę veiklą vykdančių subjektų bendruomenę;

| 24. | teigiamai vertina ES Jungtinio tyrimų centro (JRC) darbą siekiant padėti miestams teikti ataskaitas apie DVT pasitelkiant savo pačių savanoriškas vietos peržiūras, taip pat naują projektą REGIONS2030, kurį remia Europos Parlamentas (5); |
| --- | --- |

24.

teigiamai vertina ES Jungtinio tyrimų centro (JRC) darbą siekiant padėti miestams teikti ataskaitas apie DVT pasitelkiant savo pačių savanoriškas vietos peržiūras, taip pat naują projektą REGIONS2030, kurį remia Europos Parlamentas (5

| 25. | tvirtai remia esminį EBPO indėlį, kurį, padedant RK, ši organizacija nuolat teikia per savo bandomąjį projektą ir priemonių rinkinį, skirtą teritoriniam požiūriui į DVT, politinio dialogo apskritojo stalo diskusijas, apklausas ir pranešimus, kuriais siekiama padėti regionams ir miestams įgyvendinti DVT; |
| --- | --- |

25.

tvirtai remia esminį EBPO indėlį, kurį, padedant RK, ši organizacija nuolat teikia per savo bandomąjį projektą ir priemonių rinkinį, skirtą teritoriniam požiūriui į DVT, politinio dialogo apskritojo stalo diskusijas, apklausas ir pranešimus, kuriais siekiama padėti regionams ir miestams įgyvendinti DVT;

| 26. | mano, kad JT institucijų, pvz., Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE), Jungtinių Tautų gyvenamųjų vietovių programos (UN-HABITAT), Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinių reikalų departamento (DESA), pastangos skatinti ir remti DVT pritaikymą prie vietos aplinkybių visame pasaulyje yra labai svarbios ir turėtų būti geriau suderintos su ES politika ir iniciatyvomis; |
| --- | --- |

26.

mano, kad JT institucijų, pvz., Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE), Jungtinių Tautų gyvenamųjų vietovių programos (UN-HABITAT), Jungtinių Tautų Ekonomikos ir socialinių reikalų departamento (DESA), pastangos skatinti ir remti DVT pritaikymą prie vietos aplinkybių visame pasaulyje yra labai svarbios ir turėtų būti geriau suderintos su ES politika ir iniciatyvomis;

| 27. | teigia, kad šios pastangos duoda rezultatų ir turėtų būti atspindėtos nuosekliau ir struktūriškiau įgyvendinant DVT ES, galbūt parengiant bendrą strategiją ir įsteigiant suinteresuotųjų subjektų platformą, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų bendrai rengti ir skatinti veiksmus; |
| --- | --- |

27.

teigia, kad šios pastangos duoda rezultatų ir turėtų būti atspindėtos nuosekliau ir struktūriškiau įgyvendinant DVT ES, galbūt parengiant bendrą strategiją ir įsteigiant suinteresuotųjų subjektų platformą, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų bendrai rengti ir skatinti veiksmus;

| 28. | siūlosi padėti koordinuoti ES dialogo ir mainų platformos sukūrimą, kad miestai ir regionai galėtų mokytis vieni iš kitų ir pasinaudoti papildoma organizacijų ir iniciatyvų bei išorės tinklų gebėjimų stiprinimo ir tarpusavio mokymosi veikla ES ir už jos ribų; |
| --- | --- |

28.

siūlosi padėti koordinuoti ES dialogo ir mainų platformos sukūrimą, kad miestai ir regionai galėtų mokytis vieni iš kitų ir pasinaudoti papildoma organizacijų ir iniciatyvų bei išorės tinklų gebėjimų stiprinimo ir tarpusavio mokymosi veikla ES ir už jos ribų;

Stebėsena, ataskaitų teikimas ir geresnis politikos derinimas

Stebėsena, ataskaitų teikimas ir geresnis politikos derinimas

| 29. | palankiai vertina tai, kad Eurostato metinė DVT stebėsenos ataskaita įtraukta į Europos semestro pavasario dokumentų rinkinį ir į ES savanorišką peržiūrą; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina tai, kad Eurostato metinė DVT stebėsenos ataskaita įtraukta į Europos semestro pavasario dokumentų rinkinį ir į ES savanorišką peržiūrą;

| 30. | yra susirūpinęs dėl to, kad stebėsenos ataskaita nėra grindžiama išmatuojamais, per nustatytą laiką įvykdytinais tikslais ir todėl negali iš tikrųjų užtikrinti DVT įgyvendinimo ES stebėsenos. Strategija ir veiksmų planas būtų leidę nustatyti tikslus ir įvertinti pažangą. Kita galimybė – reguliarios ES savanoriškos peržiūros, prireikus ir atsižvelgiant į skirtingus teisinės kompetencijos lygius, galėtų padėti įvertinti pažangą siekiant atitinkamų tikslų ir nustatyti spragas; |
| --- | --- |

30.

yra susirūpinęs dėl to, kad stebėsenos ataskaita nėra grindžiama išmatuojamais, per nustatytą laiką įvykdytinais tikslais ir todėl negali iš tikrųjų užtikrinti DVT įgyvendinimo ES stebėsenos. Strategija ir veiksmų planas būtų leidę nustatyti tikslus ir įvertinti pažangą. Kita galimybė – reguliarios ES savanoriškos peržiūros, prireikus ir atsižvelgiant į skirtingus teisinės kompetencijos lygius, galėtų padėti įvertinti pažangą siekiant atitinkamų tikslų ir nustatyti spragas;

| 31. | pabrėžia, kad centriniu ir teritoriniu lygmenimis reikia nustatyti ekonominio ir socialinio poveikio vertinimo priemones, kurios būtų naudojamos reguliariai, be kita ko, siekiant palengvinti komunikaciją su suinteresuotaisiais subjektais ir piliečiais; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad centriniu ir teritoriniu lygmenimis reikia nustatyti ekonominio ir socialinio poveikio vertinimo priemones, kurios būtų naudojamos reguliariai, be kita ko, siekiant palengvinti komunikaciją su suinteresuotaisiais subjektais ir piliečiais;

| 32. | taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad šios ataskaitos rezultatai naudojami šalims skirtose ataskaitose siekiant įvertinti DVT įgyvendinimą kiekvienoje valstybėje narėje. Atsižvelgiant į pirmiau minėtus apribojimus, balai grindžiami ES vidurkiu ir dažnai yra klaidinantys. Todėl neįmanoma lyginant rezultatus su ES vidurkiu įvertinti pažangos siekiant DVT masto; |
| --- | --- |

32.

taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad šios ataskaitos rezultatai naudojami šalims skirtose ataskaitose siekiant įvertinti DVT įgyvendinimą kiekvienoje valstybėje narėje. Atsižvelgiant į pirmiau minėtus apribojimus, balai grindžiami ES vidurkiu ir dažnai yra klaidinantys. Todėl neįmanoma lyginant rezultatus su ES vidurkiu įvertinti pažangos siekiant DVT masto;

| 33. | taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad visi vertinant DVT naudojami rodikliai yra nacionalinio lygmens. Vidutinio dydžio ir didelių šalių atveju šie vertinimai neatspindi realybės, nes tarp šalių yra didelių skirtumų. Nors Eurostato įsipareigojimas teikti aukštos kokybės duomenis yra pagirtinas ir jis labai priklauso nuo nacionalinių statistikos institutų pateiktų duomenų, labai svarbu, kad Eurostato metinėje DVT stebėsenos ataskaitoje būtų pateikti NUTS-2 lygmens duomenys ir regionų bei vietos lygmens gerosios praktikos pavyzdžiai ir nurodoma, kur dar galima tobulėti; |
| --- | --- |

33.

taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad visi vertinant DVT naudojami rodikliai yra nacionalinio lygmens. Vidutinio dydžio ir didelių šalių atveju šie vertinimai neatspindi realybės, nes tarp šalių yra didelių skirtumų. Nors Eurostato įsipareigojimas teikti aukštos kokybės duomenis yra pagirtinas ir jis labai priklauso nuo nacionalinių statistikos institutų pateiktų duomenų, labai svarbu, kad Eurostato metinėje DVT stebėsenos ataskaitoje būtų pateikti NUTS-2 lygmens duomenys ir regionų bei vietos lygmens gerosios praktikos pavyzdžiai ir nurodoma, kur dar galima tobulėti;

| 34. | pabrėžia, kad regionų ir vietos duomenys taip pat yra įrodymais grindžiamos politikos sąlyga. Mažiau nei pusė vietos ir regionų valdžios institucijų stebėdamos pažangą siekiant DVT naudoja rodiklius ir vertinimo sistemas. Vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia aukštesnio lygmens valdžios institucijų paramos, kad jos galėtų stebėti DVT. EBPO vietos rodiklių sistema, pagal kurią miestuose ir regionuose vertinamas atotrūkis nuo DVT įgyvendinimo, galėtų būti atspirties taškas vietos ir regionų valdžios institucijoms pradedant naudoti vietos DVT rodiklių sistemą (6); |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad regionų ir vietos duomenys taip pat yra įrodymais grindžiamos politikos sąlyga. Mažiau nei pusė vietos ir regionų valdžios institucijų stebėdamos pažangą siekiant DVT naudoja rodiklius ir vertinimo sistemas. Vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia aukštesnio lygmens valdžios institucijų paramos, kad jos galėtų stebėti DVT. EBPO vietos rodiklių sistema, pagal kurią miestuose ir regionuose vertinamas atotrūkis nuo DVT įgyvendinimo, galėtų būti atspirties taškas vietos ir regionų valdžios institucijoms pradedant naudoti vietos DVT rodiklių sistemą (6

| 35. | pabrėžia, kad RK, vietos ir regionų valdžios institucijos ir jų asociacijos yra svarbūs duomenų rinkėjai ir gali praktiškai prisidėti prie ES DVT stebėsenos ataskaitos tobulinimo; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad RK, vietos ir regionų valdžios institucijos ir jų asociacijos yra svarbūs duomenų rinkėjai ir gali praktiškai prisidėti prie ES DVT stebėsenos ataskaitos tobulinimo;

| 36. | palankiai vertina ES Jungtinio tyrimų centro (JRC) darbą siekiant regionų lygmeniu nustatyti tinkamus DVT stebėsenos rodiklius ir ragina šį darbą skubiai įtraukti į ES DVT stebėsenos ataskaitą; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina ES Jungtinio tyrimų centro (JRC) darbą siekiant regionų lygmeniu nustatyti tinkamus DVT stebėsenos rodiklius ir ragina šį darbą skubiai įtraukti į ES DVT stebėsenos ataskaitą;

| 37. | ragina šią tendenciją remti Europos Sąjungą ir visas valstybes nares, ypač tas, kurios šiais metais pateiks savanorišką nacionalinę peržiūrą; |
| --- | --- |

37.

ragina šią tendenciją remti Europos Sąjungą ir visas valstybes nares, ypač tas, kurios šiais metais pateiks savanorišką nacionalinę peržiūrą;

| 38. | primygtinai ragina Europos Komisiją ir Tarybos Darbotvarkės iki 2030 m. darbo grupę užtikrinti, kad šios pastangos būtų atspindėtos ES savanoriškoje peržiūroje ir atitinkamose savanoriškose nacionalinėse peržiūrose, padedant geriau suderinti politiką visais lygmenimis ir parodyti visą Europos Sąjungos pastangų (plačiąja prasme), dedamų siekiant DVT, mastą. Dar yra daug tobulinimo galimybių, atsižvelgiant į tai, kad pusė miestų ir regionų pranešė, kad jie nedalyvavo Europos Sąjungoje rengiant savanoriškas nacionalines peržiūras; |
| --- | --- |

38.

primygtinai ragina Europos Komisiją ir Tarybos Darbotvarkės iki 2030 m. darbo grupę užtikrinti, kad šios pastangos būtų atspindėtos ES savanoriškoje peržiūroje ir atitinkamose savanoriškose nacionalinėse peržiūrose, padedant geriau suderinti politiką visais lygmenimis ir parodyti visą Europos Sąjungos pastangų (plačiąja prasme), dedamų siekiant DVT, mastą. Dar yra daug tobulinimo galimybių, atsižvelgiant į tai, kad pusė miestų ir regionų pranešė, kad jie nedalyvavo Europos Sąjungoje rengiant savanoriškas nacionalines peržiūras;

| 39. | palankiai vertina Europos Komisijos pastangas dėl ES savanoriškos peržiūros bendradarbiauti su regionais ir miestais, taip pat su pilietine visuomene ir ragina įtraukti RK indėlį į savanoriškos peržiūros dokumentą, skiriant tinkamą dėmesį daugiapakopiam valdymui; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina Europos Komisijos pastangas dėl ES savanoriškos peržiūros bendradarbiauti su regionais ir miestais, taip pat su pilietine visuomene ir ragina įtraukti RK indėlį į savanoriškos peržiūros dokumentą, skiriant tinkamą dėmesį daugiapakopiam valdymui;

| 40. | ragina ES savanorišką peržiūrą oficialiai pristatyti JT, dalyvaujant visų ES institucijų atstovams, kad būtų atspindėtas daugiapakopio valdymo požiūris siekiant DVT; |
| --- | --- |

40.

ragina ES savanorišką peržiūrą oficialiai pristatyti JT, dalyvaujant visų ES institucijų atstovams, kad būtų atspindėtas daugiapakopio valdymo požiūris siekiant DVT;

| 41. | primygtinai ragina Tarybos vadovybę užtikrinti, kad ES nemažintų savo pastangų siekiant DVT; |
| --- | --- |

41.

primygtinai ragina Tarybos vadovybę užtikrinti, kad ES nemažintų savo pastangų siekiant DVT;

| 42. | primygtinai ragina pirmininkausiančią Ispaniją surengti aukšto lygio debatus dėl ES lygmeniu reikalingo postūmio, norint laiku įgyvendinti DVT. Šie debatai turėtų vykti Bendrųjų reikalų taryboje ministrų lygmeniu ir pasiųsti aiškų signalą Europos Komisijai apie DVT svarbą; |
| --- | --- |

42.

primygtinai ragina pirmininkausiančią Ispaniją surengti aukšto lygio debatus dėl ES lygmeniu reikalingo postūmio, norint laiku įgyvendinti DVT. Šie debatai turėtų vykti Bendrųjų reikalų taryboje ministrų lygmeniu ir pasiųsti aiškų signalą Europos Komisijai apie DVT svarbą;

Iššūkiai ir tolesni veiksmai

Iššūkiai ir tolesni veiksmai

| 43. | pabrėžia, kad reikia geriau susieti DVT ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes 47 proc. miestų ir regionų finansavimas yra pagrindinė kliūtis įgyvendinant DVT (7), o valstybėms narėms pagal EGADP vis dar yra paskirta 225 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad reikia geriau susieti DVT ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes 47 proc. miestų ir regionų finansavimas yra pagrindinė kliūtis įgyvendinant DVT (7

| 44. | taip pat ragina visus valdžios lygmenis įtraukti DVT į savo biudžetą ir finansines priemones, kad būtų pašalintas finansavimo trūkumas; |
| --- | --- |

44.

taip pat ragina visus valdžios lygmenis įtraukti DVT į savo biudžetą ir finansines priemones, kad būtų pašalintas finansavimo trūkumas;

| 45. | pabrėžia, kokia svarbi ES parama mokymo ir gebėjimų stiprinimo veiklai plėtoti, nes 44 proc. miestų ir regionų susiduria su gebėjimais susijusiais sunkumais tiek kompetencijos, tiek darbuotojų požiūriu (8); |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kokia svarbi ES parama mokymo ir gebėjimų stiprinimo veiklai plėtoti, nes 44 proc. miestų ir regionų susiduria su gebėjimais susijusiais sunkumais tiek kompetencijos, tiek darbuotojų požiūriu (8

| 46. | ragina mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) parengti ir įgyvendinti tvarumo strategijas savo versle, nes šiuo metu tik 24 proc. iš jų turi konkrečius planus, kaip sumažinti anglies pėdsaką (9); pabrėžia, kad reikia remti MVĮ šiame procese ir stiprinti atitinkamas priemones Europos, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

46.

ragina mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) parengti ir įgyvendinti tvarumo strategijas savo versle, nes šiuo metu tik 24 proc. iš jų turi konkrečius planus, kaip sumažinti anglies pėdsaką (9

| 47. | ragina užtikrinti geresnį ir labiau struktūruotą valdžios lygmenų koordinavimą ir ES rodyti pavyzdį šiuo aspektu, be kita ko, užtikrinant įtraukesnį Europos semestro valdymą ir struktūrinį dialogą su suinteresuotaisiais subjektais DVT klausimais; |
| --- | --- |

47.

ragina užtikrinti geresnį ir labiau struktūruotą valdžios lygmenų koordinavimą ir ES rodyti pavyzdį šiuo aspektu, be kita ko, užtikrinant įtraukesnį Europos semestro valdymą ir struktūrinį dialogą su suinteresuotaisiais subjektais DVT klausimais;

| 48. | ragina ES institucijas atlikti aktyvesnį vaidmenį informuojant apie DVT. Ne visi suinteresuotieji subjektai yra susipažinę su šia sistema, tad DVT prioritetų nustatymas ES ir nacionaliniu lygmenimis galėtų padėti sustiprinti politinį įsipareigojimą visais lygmenimis ir toliau didinti informuotumą apie DVT vietoje; |
| --- | --- |

48.

ragina ES institucijas atlikti aktyvesnį vaidmenį informuojant apie DVT. Ne visi suinteresuotieji subjektai yra susipažinę su šia sistema, tad DVT prioritetų nustatymas ES ir nacionaliniu lygmenimis galėtų padėti sustiprinti politinį įsipareigojimą visais lygmenimis ir toliau didinti informuotumą apie DVT vietoje;

| 49. | rekomenduoja, remiantis EBPO rekomendacijomis, taikyti DVT siekiant pirmenybę teikti Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimui, socialinių ir bendruomenės paslaugų socialiai remtinoms grupėms stiprinimui, skatinti mažinti pastatų priklausomybę nuo iškastinio kuro, plėsti dviratininkams, pėstiesiems ir elektra varomoms transporto priemonėms skirtą tvarią infrastruktūrą ir didinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą pritaikant DVT prie vietos aplinkybių ekonomikos gaivinimo požiūriu; |
| --- | --- |

49.

rekomenduoja, remiantis EBPO rekomendacijomis, taikyti DVT siekiant pirmenybę teikti Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimui, socialinių ir bendruomenės paslaugų socialiai remtinoms grupėms stiprinimui, skatinti mažinti pastatų priklausomybę nuo iškastinio kuro, plėsti dviratininkams, pėstiesiems ir elektra varomoms transporto priemonėms skirtą tvarią infrastruktūrą ir didinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą pritaikant DVT prie vietos aplinkybių ekonomikos gaivinimo požiūriu;

| 50. | mano, kad, papildydama žaliąją taksonomiją, kuria prisidedama prie žaliojo kurso įgyvendinimo, Komisija turėtų skubiai pateikti pasiūlymą dėl socialinės taksonomijos sukūrimo. Be socialinės taksonomijos investuotojams ir įmonėms trūksta aiškių gairių, kurios investicijos sukuria pridėtinę vertę socialiniu požiūriu. Dėl to sunku finansuoti socialiai motyvuotą veiklą, be kita ko, sveikatos priežiūros, socialinio būsto ir socialinių paslaugų srityse; |
| --- | --- |

50.

mano, kad, papildydama žaliąją taksonomiją, kuria prisidedama prie žaliojo kurso įgyvendinimo, Komisija turėtų skubiai pateikti pasiūlymą dėl socialinės taksonomijos sukūrimo. Be socialinės taksonomijos investuotojams ir įmonėms trūksta aiškių gairių, kurios investicijos sukuria pridėtinę vertę socialiniu požiūriu. Dėl to sunku finansuoti socialiai motyvuotą veiklą, be kita ko, sveikatos priežiūros, socialinio būsto ir socialinių paslaugų srityse;

| 51. | siūlo ES institucijoms ir valstybėms narėms remti ir finansuoti mokymo ir švietimo iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti viešųjų subjektų ir privačių organizacijų gebėjimų stiprinimą rengiant ir įgyvendinant DVT ataskaitas ir strateginius planus; |
| --- | --- |

51.

siūlo ES institucijoms ir valstybėms narėms remti ir finansuoti mokymo ir švietimo iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti viešųjų subjektų ir privačių organizacijų gebėjimų stiprinimą rengiant ir įgyvendinant DVT ataskaitas ir strateginius planus;

| 52. | pabrėžia, kad švietimas yra pagrindinė teisė, nepriklausomai nuo finansinių galimybių, ir siūlo už švietimo paslaugų teikimą atsakingiems valdžios lygmenims į švietimo programas – nuo ikimokyklinio ugdymo iki universitetinio lygmens – įtraukti tvaresnes vystymosi koncepcijas; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad švietimas yra pagrindinė teisė, nepriklausomai nuo finansinių galimybių, ir siūlo už švietimo paslaugų teikimą atsakingiems valdžios lygmenims į švietimo programas – nuo ikimokyklinio ugdymo iki universitetinio lygmens – įtraukti tvaresnes vystymosi koncepcijas;

| 53. | siūlo pradėti ES tarpinstitucinę komunikacijos kampaniją, kuria DVT įgyvendinimas visose teritorijose būtų aiškiai susietas su piliečių gyvenimo kokybės gerinimu; |
| --- | --- |

53.

siūlo pradėti ES tarpinstitucinę komunikacijos kampaniją, kuria DVT įgyvendinimas visose teritorijose būtų aiškiai susietas su piliečių gyvenimo kokybės gerinimu;

| 54. | siūlo sukurti tarpžemyninę platformą, kurioje Europos ir kitų pasaulio regionų miestai keistųsi geriausia patirtimi rengiant savanoriškas vietos peržiūras arba savanoriškas subnacionalines peržiūras, tokiu būdu propaguojant Europą kaip stiprią partnerę šioje srityje; tokios platformos veiklą galėtų koordinuoti RK; |
| --- | --- |

54.

siūlo sukurti tarpžemyninę platformą, kurioje Europos ir kitų pasaulio regionų miestai keistųsi geriausia patirtimi rengiant savanoriškas vietos peržiūras arba savanoriškas subnacionalines peržiūras, tokiu būdu propaguojant Europą kaip stiprią partnerę šioje srityje; tokios platformos veiklą galėtų koordinuoti RK;

| 55. | ragina daug veiksmingiau skleisti informaciją apie finansavimo galimybes, kurias gali suteikti tokios institucijos kaip Europos investicijų bankas, kad būtų remiamas DVT strateginių planų įgyvendinimas vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

55.

ragina daug veiksmingiau skleisti informaciją apie finansavimo galimybes, kurias gali suteikti tokios institucijos kaip Europos investicijų bankas, kad būtų remiamas DVT strateginių planų įgyvendinimas vietos ir regionų lygmeniu;

| 56. | taip pradeda bendrą diskusiją apie tai, jog svarbu užtikrinti, kad darnus vystymasis Europoje būtų visų politinių veiksmų ašis net po 2030 m., pabrėžiant galimybę sukurti tikrą gerovės ekonomiką, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama žmonėms ir planetai ir būtų siekiama tvarios ES ilgalaikėje perspektyvoje; |
| --- | --- |

56.

taip pradeda bendrą diskusiją apie tai, jog svarbu užtikrinti, kad darnus vystymasis Europoje būtų visų politinių veiksmų ašis net po 2030 m., pabrėžiant galimybę sukurti tikrą gerovės ekonomiką, kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama žmonėms ir planetai ir būtų siekiama tvarios ES ilgalaikėje perspektyvoje;

| 57. | galiausiai ragina ES institucijas, įstaigas ir agentūras, taip pat nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas apsvarstyti, kaip jos pačios galėtų tapti tvaresnės. Tai visų pirma pasakytina apie atsinaujinančiosios energijos plėtrą, pastatų energinį atnaujinimą ir tvaresnes valgyklas, taip pat klimatui palankesnių transporto rūšių ir apgyvendinimo skatinimą bei mišrių renginių ir posėdžių rengimą savo biurų pastatuose, tačiau taip pat kovą su skurdu ir badu, aktyvų lyčių lygybės užtikrinimą ir kovą su nelygybe, inovacijų skatinimą ir infrastruktūros gerinimą, vartojimo, gamybos ir žemėnaudos subalansavimą ir indėlį į taiką, teisingumą ir stiprių institucijų Europoje ir pasaulyje kūrimą. |
| --- | --- |

57.

galiausiai ragina ES institucijas, įstaigas ir agentūras, taip pat nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas apsvarstyti, kaip jos pačios galėtų tapti tvaresnės. Tai visų pirma pasakytina apie atsinaujinančiosios energijos plėtrą, pastatų energinį atnaujinimą ir tvaresnes valgyklas, taip pat klimatui palankesnių transporto rūšių ir apgyvendinimo skatinimą bei mišrių renginių ir posėdžių rengimą savo biurų pastatuose, tačiau taip pat kovą su skurdu ir badu, aktyvų lyčių lygybės užtikrinimą ir kovą su nelygybe, inovacijų skatinimą ir infrastruktūros gerinimą, vartojimo, gamybos ir žemėnaudos subalansavimą ir indėlį į taiką, teisingumą ir stiprių institucijų Europoje ir pasaulyje kūrimą.

Briuselis, 2023 m. vasario 8 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  RK (2022) „Darnaus vystymosi tikslų ir nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų sinergija. Geriausia vietos ir regionų valdžios institucijų praktika“, p. 16.

1

(2)  RK (2022) „Darnaus vystymosi tikslų ir nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų sinergija. Geriausia vietos ir regionų valdžios institucijų praktika“, p. 17.

2

(3)  Naujausi apklausos rezultatai pateikiami EBPO ataskaitoje https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

3

(4)  Naujausi apklausos rezultatai pateikiami EBPO ataskaitoje https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

4

(5)  DVT pritaikymas prie vietos aplinkybių įvairiais valdžios lygmenimis lėmė tai, kad padaugėjo savanoriškų vietos peržiūrų ir savanoriškų subnacionalinių peržiūrų: vien Šiaurės Reino-Vestfalijos regione 11 miestų parengė vietos tvarumo ataskaitą, o Bona ir Diuseldorfas JT pristatė savo savanorišką vietos peržiūrą. Didžiausi Suomijos miestai (Espas, Helsinkis, Tamperė, Turku ir Vantaa) taip pat parengė savanoriškos vietos peržiūrą. Visame pasaulyje yra atlikta 126 savanoriškos vietos peržiūros, iš kurių trečdalis – Europoje.

5

(6)  EBPO (2022) „Darnaus vystymosi tikslai – atsigavimo po COVID-19 pagrindas miestuose ir regionuose“, EBPO regioninės plėtros dokumentai, Nr. 26, EBPO leidykla, Paryžius.

6

(7)  EBPO (2022) „Darnaus vystymosi tikslai – atsigavimo po COVID-19 pagrindas miestuose ir regionuose“, EBPO regioninės plėtros dokumentai, Nr. 26, EBPO leidykla, Paryžius.

7

(8)  EBPO (2022) „Darnaus vystymosi tikslai – atsigavimo po COVID-19 pagrindas miestuose ir regionuose“, EBPO regioninės plėtros dokumentai, Nr. 26, EBPO leidykla, Paryžius.

8

(9)  Europos Komisija, 2022 m., Eurobarometer: EU SMEs working towards sustainability,

9

Eurobarometer: EU SMEs working towards sustainability

https://single-market-economy.ec.europa.eu/news/eurobarometer-eu-smes-working-towards-sustainability-2022-03-28_en.

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/12

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo peržiūros ataskaita“

(2023/C 157/03)

| Pranešėjas | Rob JONKMAN (NL/EPP) Opsterlando savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Europos Komisijos komunikatas „Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo peržiūros ataskaita“
  COM(2022) 383 final |

Pranešėjas

Rob JONKMAN (NL/EPP) Opsterlando savivaldybės tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Europos Komisijos komunikatas „Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo peržiūros ataskaita“

COM(2022) 383 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

Bendrosios pastabos

| 1. | teigiamai vertina peržiūros ataskaitą, kurioje pateikiama naudingos naujausios informacijos apie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) įgyvendinimo padėtį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 nustatytų įsipareigojimų (1) vykdymą ir bendras vertinimas, tačiau pažymi, kad ataskaitoje trūksta labai svarbios ir išsamesnės informacijos, kurios reikia norint susidaryti geresnį vaizdą apie faktinį įgyvendinimą vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad nusprendus į peržiūros ataskaitą neįtraukti kokybinės analizės, nepaisant reglamento 16 straipsnio reikalavimų, buvo praleista proga. Todėl neaišku, kaip Europos Komisija (EK) stebės, kokia pažanga daroma kokybiniu lygmeniu vykdant EGADP investicijas ir ilgalaikes reformas ir kaip į šį procesą bus įtrauktos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | taip pat apgailestauja, kad peržiūros ataskaitoje neanalizuojami šie patikimam EGADP įgyvendinimui būtini punktai:






  — | nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų (NEGADP) ir susijusių procesų valdymas; |
| --- | --- | --- |

3.

—

nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų (NEGADP) ir susijusių procesų valdymas;

| — | realus remiamų projektų papildomumas; |
| --- | --- |

—

realus remiamų projektų papildomumas;

| — | sinergija ir dubliavimosi su kitais ES finansavimo šaltiniais rizika; |
| --- | --- |

—

sinergija ir dubliavimosi su kitais ES finansavimo šaltiniais rizika;

| — | veiksmingas EGADP indėlis į sanglaudą, nepaisant to, kad sanglauda yra EGADP teisinis pagrindas; |
| --- | --- |

—

veiksmingas EGADP indėlis į sanglaudą, nepaisant to, kad sanglauda yra EGADP teisinis pagrindas;

| — | vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas; |
| --- | --- |

—

vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas;

| 4. | pritaria Europos Komisijai, kad EGADP sėkmė priklauso nuo aktyvaus socialinių partnerių, pilietinės visuomenės, vietos ir regionų valdžios institucijų ir nevyriausybinių organizacijų (NVO) dalyvavimo. Nepakanka juos paminėti tik kolektyviai, dažnai vartojant bendrą terminą „suinteresuotieji subjektai“. Ekonomiškai efektyvus ir demokratiškas įgyvendinimas turėtų būti derinamas su visapusišku subsidiarumo ir proporcingumo principų, įtvirtintų Europos Sąjungos sutartyje (2), taikymu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kaip nurodyta peržiūros ataskaitoje, sutinka, kad EGADP gali padėti valstybėms narėms spręsti moterų ir vyrų nelygybės problemą taikant priemones, kuriomis konkrečiai skiriama dėmesio lyčių lygybei, ir padedant į visus šešis politikos ramsčius integruoti lyčių aspektą (3); |
| --- | --- |

5.

| 6. | prašo Europos Komisijos įvertinti, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvauja įgyvendinimo etape ir užtikrinti, kad duomenys apie šį dalyvavimą būtų veiksmingai renkami įgyvendinant informavimo apie rezultatus sistemą – ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinę ir pasinaudojant iki šiol Europos regionų komiteto (RK), Europos politikos centro (EPC), politinių fondų ir Periferinių jūrų regionų konferencijos (CPMR) atliktais tyrimais ir studijomis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad EGADP visapusiškai taikomas bendras biudžeto apsaugos sąlygų režimas, ir primygtinai ragina Komisiją visose valstybėse narėse atidžiai stebėti, kada pakankamai tiesiogiai, pažeidžiant teisinės valstybės principą daromas poveikis patikimam Sąjungos biudžeto finansų valdymui ir ES finansiniams interesams, ir prireikus imtis veiksmų; |
| --- | --- |

7.

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant ir vykdant EGADP

| 8. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos nuo pat pradžių buvo kovos su COVID-19 pandemija ir jos socialinėmis ir ekonominėmis pasekmėmis priešakyje – tiek daugelyje sričių vykdydamos savo politinius veiksmus, tiek įgyvendindamos nacionalinių Vyriausybių sprendimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad būtent vietos ir regionų valdžios institucijos teikia daugumą viešųjų paslaugų savo gyventojams ir įmonėms ir investuoja į politikos sritis, kurioms taikomi NEGADP, visų pirma ekonominio ir socialinio atsigavimo, taip pat žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos srityse. Jei vietos ir regionų valdžios institucijos – arčiausiai visuomenės esantis politinis lygmuo – liks nuošalyje, gali nepavykti pasiekti nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose nustatytų tarpinių ir siektinų reikšmių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos geriausiai žino, kokie yra konkretūs piliečių ir įmonių poreikiai ir problemos. Kadangi dauguma NEGADP ir tikslų suformuluoti centralizuotai, nesikonsultavus su vietos ir regionų lygmenimis, jie dažnai neatitinka vietos, regionų, teritorinių poreikių ir jų išskirtinių privalumų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teigia, kad NEGADP rengimo ir vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimo būdai nepadeda skatinti atsakomybės už ekonomikos gaivinimo planus vietos ir regionų lygmeniu. Įgyvendinant Europos semestrą įgyta patirtis aiškiai rodo, kad nepakankamą konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimą iš dalies lemia nepakankama vietos ir regionų atsakomybė ir nepakankamas gebėjimas prisidėti prie konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad vadinamosios struktūrinės reformos, kurias Europos Komisija ragina vykdyti Europos semestro kontekste, turi būti apsvarstytos atsižvelgiant į subsidiarumo principą, kad jos apimtų tik tas temas, kurios iš tikrųjų priklauso ES atsakomybės sričiai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teigia, kad įgyvendindamos daugelį EGADP projektų ir programų vietos ir regionų valdžios institucijos gali naudotis teisėkūros įgaliojimais, kurie yra labai svarbūs sėkmingam EGADP įgyvendinimui. Todėl būtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos tiesiogiai dalyvautų įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, atsižvelgiant į nacionalinės teisinės sistemos joms suteikiamą ekonominio, fiskalinio ir finansinio savarankiškumo lygį ir subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad ES vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už trečdalį visų viešųjų išlaidų ir daugiau kaip pusę viešųjų investicijų, kurių didžioji dalis tenka EGADP svarbioms politikos sritims. Norint užtikrinti sėkmingą įgyvendinimą, reikia aktyvaus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo viso proceso metu; todėl atkreipia dėmesį į tokias kompetencijos sritis kaip pastatų renovacija, tvarus judumas mieste, sveikatos priežiūros sistemų atsparumas, tvarios energijos gamyba, švietimas ir veiksmingesnė viešojo administravimo reforma; |
| --- | --- |

13.

Vykdant EGADP įgyvendinimo stebėseną nepaisoma teritorinio aspekto

| 14. | 2021 m. (4) ir 2022 m. (5) RK ir CEMR surengtų konsultacijų metu ir 2022 m. atlikus palyginamąjį tyrimą (6) paaiškėjo, kad vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas planuojant, rengiant ir įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus yra labai ribotas. Nors ir yra keletas gerų pavyzdžių, jie yra labiau išimtis, nei taisyklė, ir dauguma respondentų mano, kad nesilaikoma daugiapakopio valdymo ir subsidiarumo principų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad kaip parodė RK atlikta ES vietos ir regionų politikų apklausa, tik viena iš dešimties vietos ir regionų valdžios institucijų visiškai (1 %) arba iš dalies (9 %) prisidėjo prie nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo planų rengimo (7) – šios liūdnos išvados kartoja tai, kas buvo nustatyta kituose tyrimuose ir konsultacijose, kuriuos, be kita ko, rengė RK, EPC, politiniai fondai ir Periferinių jūrų regionų konferencija (CPMR); |
| --- | --- |

15.

| 16. | apgailestauja, kad EGADP reglamento 34 konstatuojamojoje dalyje pateiktas pasiūlymas, kuriuo pabrėžiama vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo svarba, daugumoje ES šalių buvo ignoruojamas, nors vietos ir regionų valdžios institucijos ES atsakingos už 53 % viešųjų investicijų ir yra įgaliotos įgyvendinti su šešiais NEGADP ramsčiais susijusias politikos priemones; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad, kaip nurodyta peržiūros ataskaitoje, EGADP reglamente (34 konstatuojamojoje dalyje) pripažįstamas faktas, jog vietos ir regionų valdžios institucijos „gali būti svarbios partnerės įgyvendinant reformas ir investicijas“ ir todėl „su jomis turėtų būti tinkamai konsultuojamasi ir jos turėtų būti tinkamai įtrauktos pagal nacionalinę teisinę sistemą“ ir kad 18 straipsnyje reikalaujama, kad į NEGADP būtų įtraukta konsultacijų su vietos ir regionų valdžios institucijomis (be kitų) proceso santrauka ir tai, kaip jų indėlis atsispindi šiame plane; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad daugumoje valstybių narių NEGADP rengimo procesas vyko pagal principą „iš viršaus į apačią“, dėl to gali kilti svarbių viešųjų investicijų centralizavimo rizika, o galutiniai EGADP rezultatai gali būti ne tokie sėkmingi. Tai prieštarauja daugiapakopiam valdymui teikiamai svarbai, subsidiarumo principui ir decentralizavimo procesui, kuris pastaraisiais dešimtmečiais vyko daugelyje valstybių narių, visų pirma įgyvendinant Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) programas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pažymi, kad laikantis centralizuoto požiūrio peržiūros ataskaitoje neatsižvelgiama teritorinius skirtumus, t. y. nei į skirtingus iššūkius, nei į skirtingas galimybes. Todėl NEGADP veiksmingumas ir poveikis gali būti mažesni nei norima, o regionai, kurie jau iki pandemijos protrūkio buvo tarp atsiliekančiųjų, gali susidurti su dar didesniu atotrūkiu užimtumo, išsilavinimo, paramos verslui, skaitmeninimo, judumo ar kitose svarbiose politikos srityse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | taip pat pabrėžia, kad visų pirma atsižvelgiant į Europos programų ir finansinio subsidijavimo galimybių gausą, reikėtų stiprinti daugelio vietos ir regionų valdžios institucijų administracinius gebėjimus; šiuo požiūriu ragina Europos Komisiją aktyviai remti vietos ir regionų valdžios institucijas, kurioms jau praeityje buvo sunku panaudoti ES paramą, kad jos galėtų padidinti savo paramos panaudojimo pajėgumą ir kad tokiu būdu būtų pagerintas visų ES finansavimo programų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | perspėja, kad atsirado netikėta dichotomija, dėl kurios susiformavo dvi skirtingos dalyvaujančių vietos ir regionų valdžios institucijų kategorijos. Pirmoji kategorija – tai nedidelė vietos ir regionų valdžios institucijų grupė, kurios įsitraukė nuo pat pradžių, dabar dalyvauja įgyvendinimo etape ir taip sprendžia su teritoriniais ypatumais ir poreikiais susijusius klausimus, ir antroji kategorija – didesnė vietos ir regionų valdžios institucijų grupė, kuri nei nuo pat pradžių, nei vėliau nebuvo tinkamai įtraukta į EGADP įgyvendinimą. Dėl šios priežasties paaštrėjo esamos problemos, kilusios todėl, kad šios institucijos nebuvo įtrauktos (8); tai negali būti EGADP tikslas ir kelia pavojų ES teritoriniam aspektui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad Europos semestras yra pernelyg centralizuotas, principu „iš viršaus į apačią“ paremtas procesas, kuriam labai trūksta vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo. Jį reikėtų reformuoti ir išplėtoti, kai jis bus naudojamas nustatant prioritetus būsimiems (regioniniams) fondams, investicijoms arba programoms, nes šiuo metu jį įgyvendinant neatsižvelgiama į gero valdymo ir daugiapakopės partnerystės principus ir nepripažįstamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo; |
| --- | --- |

22.

Sąveika su kitais ES fondais ir programomis

| 23. | prašo Europos Komisijos patikimos stebėsenos tikslais paaiškinti, kokiu būdu EGADP reglamento 28 straipsnyje nurodyti reikalavimai, kuriais tikimasi užtikrinti fondų ir finansinių priemonių papildomumą ir sąveiką, tenkinami nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | palankiai vertina tai, kad, kaip teigiama peržiūros ataskaitoje, valstybės narės įtraukė nemažai priemonių, kuriomis remiama socialinė ir teritorinė sanglauda (9). Kadangi daugelyje valstybių narių vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindinės sanglaudos politikos vykdytojos ir yra už ją atsakingos, tačiau daugeliu atvejų jos tinkamai nedalyvauja rengiant EGADP, Komitetas baiminasi, kad nebus įvykdyti teritorinės sanglaudos tikslai (pagal 4 ramstį); |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, jog labai svarbu išvengti ekomanipuliavimo ir pabrėžia, kad reikšmingos žalos nedarymo principas yra ES piliečių pasitikėjimo EGADP įgyvendinimo atrama. Valstybės narės turėtų laikytis išsamių EGADP reglamento reikalavimų, susijusių su reikšmingos žalos nedarymo principo taikymu ir žaliųjų investicijų kategorizavimu, kad nebūtų galimai pažeistas reikalavimas 37 % išlaidų skirti žaliosioms investicijoms; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apgailestauja, kad peržiūros ataskaitoje nėra aiškiai parodyta, kaip EGADP iš tiesų dera su regionų ir (arba) vietos planavimu ir sanglaudos veiksmų programomis. RK apgailestauja dėl EGADP centralizuoto pobūdžio, regioninio matmens trūkumo ir todėl, kad su regionų ir vietos valdžios institucijomis nesikonsultuojama dėl priemonės įgyvendinimo ir valdymo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | teigia, kad kalbant apie EGADP ir kito ES finansavimo sąveiką, atsižvelgiant į skirtingą jų veikimą, grafikus ir valdymą, pagrindinė problema yra dubliavimosi rizika. Todėl, siekiant strateginio orientavimo ir įgyvendinimo, būtina nuolatinė sanglaudos politikos, kitų ES finansavimo šaltinių ir EGADP sąveika ir koordinavimas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apgailestauja, kad plano „REPowerEU“ įtraukimas į EGADP suteikia galimybę perkelti sanglaudos politikos lėšas, nepaisant to, kad jas būtina naudoti vietos ir regionų lygmeniu ekonomikos gaivinimui, žaliajai pertvarkai ir skirtumų mažinimui ES; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Europos Komisiją teikti valstybėms narėms daugiau informacijos ir gairių, kaip įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; todėl siūlo Europos Komisijai paraginti valstybes nares tiesiogiai bendrauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis dėl EGADP įgyvendinimo ir stebėsenos. Regionai ir miestai yra piliečiams artimiausias valdymo lygmuo, taigi jie turi daugiausia įgaliojimų siekti teritorinių tikslų ir yra pagrindiniai Europos sanglaudos politikos dalyviai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teigia, kad remiantis EGADP reglamento 22 straipsniu reikia įgyvendinti tvirtą stebėsenos sistemą, kuri vietos ir regionų lygmeniu nepareikalautų jokios papildomos administracinės naštos, nes vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia aiškesnių lėšų panaudojimo taisyklių. Be to, reikia bendrų gairių ir priemonių, nes valstybės narės turi užtikrinti, kad jos rinks duomenis ir Europos Komisijai suteiks prieigą prie oficialios paramos gavėjų duomenų bazės, kad būtų išvengta dvigubo finansavimo; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina EK užtikrinti, kad būtų nuosekliai laikomasi pagrindinių principų, pavyzdžiui, daugiapakopio valdymo ir subsidiarumo, ir kad jie būtų įgyvendinami. Šiuo atžvilgiu sanglaudos politika neturėtų būti įgyvendinama atskirai, o turėtų sąveikauti ir būti koordinuojama su naujomis priemonėmis, įskaitant EGADP; |
| --- | --- |

31.

Ko reikia?

| 32. | pažymi, kad svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo yra ne tik įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, bet ir vykdyti tolesnį jų vykdymo planavimą ir vertinimą, kuriems atlikti reikia ekonominio ir socialinio poveikio analizės priemonių, apimančių į vietos ir regionų lygmenį; |
| --- | --- |

32.

| 33. | todėl ragina, kad Komisijos metinės ataskaitos, kaip apibrėžta reglamento 31 straipsnyje, ir nepriklausomo vertinimo ataskaita dėl EGADP įgyvendinimo būtų pateiktos iki 2024 m. vasario 20 d., kaip numatyta EGADP reglamento 32 straipsnyje, kad RK būtų įtrauktas į parengiamąjį darbą ir kad būtų įtrauktas skirsnis apie vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą, remiantis EGADP reglamento 34 konstatuojamosios dalies ir 18 straipsnio turiniu, kad būtų galima susidaryti geresnį bendrą vaizdą apie įgyvendinimo procesus ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tinkamą nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimą ir stebėseną bei tinkamą EGADP lėšų panaudojimą vietos ir regionų lygmeniu, reikėtų efektyviai naudoti esamus valstybių narių ir vietos ir regionų valdžios institucijų administracinius gebėjimus ir juos stiprinti, laikantis techninės paramos priemonės tikslų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiškia susirūpinimą dėl ryškėjančių esminių pokyčių, kai nuo regioniniu lygmeniu valdomų struktūrinių fondų pereinama prie didesnių centralizuotų nacionaliniu lygmeniu planuojamų ir įgyvendinamų asignavimų ir koordinavimo mechanizmų, pavyzdžiui, Europos semestro; EGADP yra tik vienas pavyzdys – tas pat taikytina ir Teisingos pertvarkos fondui bei prisitaikymo prie „Brexit’o“ rezervui; |
| --- | --- |

35.

| 36. | todėl ragina apsvarstyti, kaip geriau įtvirtinti subsidiarumo ir daugiapakopio valdymo principus ES sutartyse ir kaip veiksmingiau stebėti jų taikymą praktikoje; pabrėžia, kad svarbu kelti šį klausimą atsižvelgiant į galimybę sušaukti konstitucinį konventą, skirtą ES sutarčių reformoms; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina aktyvų Europos Parlamento (EP) vaidmenį ir iki šiol atliktą darbą tikrinant ir prižiūrint EGADP įgyvendinimą; palankiai vertina tai, kad RK buvo keletą kartų pakviestas dalyvauti bendroje ECON komisijos ir BUDG komiteto darbo grupėje EGADP nagrinėjimo klausimais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | apgailestauja, kad nebuvo atsižvelgta į Europos Parlamento rezoliuciją dėl įgyvendinimo, o ypač į joje pateiktą nuorodą dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo; prašo Europos Parlamento apsvarstyti galimybę remiantis EGADP reglamento 26 straipsnio 2 dalimi, atsižvelgiant į įgyvendinant EGADP vietos ir regionų lygmeniu įgytą patirtį, parengti rezoliuciją dėl centralizuoto ES lėšų asignavimo padarinių ir poveikio; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primygtinai ragina valstybes nares ir Europos Komisiją imtis būtinų priemonių, kad dabartinis centralizuotas naratyvas būtų pakeistas daugiapakopio EGADP įgyvendinimo principu, struktūruotai ir kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis sukuriant, pavyzdžiui, daugiapakopes platformas, pagal EGADP reglamento 34 straipsnį organizuojant informacines sesijas ir renginius ir sudarant daugiapakopes darbo grupes; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primygtinai ragina Europos Komisiją pateikti griežtesnes gaires valstybėms narėms ir skatinti jas savo metinėse nacionalinėse reformų programose (NRP), vadovaujantis EGADP reglamento 18 straipsnio 4 dalies q punktu, išsamiai pranešti apie konsultacijas su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, jog siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į teritorinį aspektą, galėtų būti toliau plėtojama pažangos įgyvendinant NEGADP vertinimo rezultatų suvestinė, kaip apibrėžta reglamento 30 straipsnyje. Būtina užtikrinti kompleksinį stebėsenos procesą, kuriame dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, ir objektyvų požiūrį į įgyvendinimą; tai neturėtų sukurti pernelyg didelės naštos vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

41.

| 42. | teigia, kad į nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus įtrauktos reformos ir investicijos turėtų atitikti pagal Europos semestro sistemą pateikiamas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Siekiant įtvirtinti teritorinį aspektą reikia reformuoti Europos semestrą. Į vietos ir regionų matmenį reikia atsižvelgti ne tik remiantis patirtimi, įgyta įgyvendinant NEGADP, bet ir įgyvendinant būsimas ES programas ir ilgalaikius ES tikslus, pavyzdžiui, pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinį, skaitmeninę pertvarką, darnaus vystymosi tikslus (DVT) iki 2030 m. ir pasiekiant poveikio klimatui neutralumą iki 2050 m.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kartoja savo ankstesnėse nuomonėse (10) išsakytą pasiūlymą dėl elgesio kodekso, pagal kurį vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į Europos semestrą. Europos semestras turėtų būti skaidresnis, įtraukesnis ir demokratiškesnis įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas; tai sustiprintų atsakomybę vietos ir regionų lygmeniu ir apskritai pagerintų pageidaujamų reformų ir EGADP įgyvendinimą valstybėse narėse. |
| --- | --- |

43.

Briuselis, 2023 m. vasario 8 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, 16 straipsnis (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

1

(2)  Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnio 3 dalis ir Protokolas Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo.

2

(3)  COM(2022) 383 final; manoma, kad 2022 m. birželio 30 d. priimtų 25 nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų 129 priemonėmis akcentuojama lyčių lygybė.

3

(4)  RK –CEMR, Savivaldybių, miestų ir regionų dalyvavimas rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus:
  RK ir CEMR tikslinių konsultacijų rezultatai, 2021 m. sausio mėn.

4

, Savivaldybių, miestų ir regionų dalyvavimas rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus:

RK ir CEMR tikslinių konsultacijų rezultatai,

(5)  RK–CEMR Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo priemonės įgyvendinimas:
  vietos ir regionų valdžios institucijų perspektyvos –RK–CEMR tikslinių konsultacijų rezultatai, 2022 m. balandžio mėn.

5

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo priemonės įgyvendinimas:

vietos ir regionų valdžios institucijų perspektyvos –RK–CEMR tikslinių konsultacijų rezultatai

(6)  Regionai už ES atsigavimą, Benchmark study on the implementation of the Recovery and Resilience Facility at the regional level – Main results (Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo regionų lygmeniu lyginamasis tyrimas – pagrindiniai rezultatai), 2022 m. birželio mėn.

6

Benchmark study on the implementation of the Recovery and Resilience Facility at the regional level – Main results (Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo regionų lygmeniu lyginamasis tyrimas – pagrindiniai rezultatai)

(7)  Apklausa rėmėsi 2 698 pokalbiais su ES vietos ir regionų politikais nuo 2022 m. liepos 25 d. iki 2022 m. rugsėjo 11 d. Žr. Regionų komitetas: Regionų ir vietos barometras. (2022 m. spalio mėn.), galima rasti internete https://cor.europa.eu/en/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx.

7

2 698 pokalbiais

(8)  Apklausa rėmėsi 2 698 pokalbiais su ES vietos ir regionų politikais nuo 2022 m. liepos 25 d. iki 2022 m. rugsėjo 11 d. Žr. Regionų komitetas: Regionų ir vietos barometras. (2022 m. spalio mėn.), galima rasti internete https://cor.europa.eu/en/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx.

8

2 698 pokalbiais

(9)  EGADP reglamento 3 straipsnio d punktas, 4-asis ramstis..

9

(10)  RK nuomonė „Europos gaivinimo po COVID-19 pandemijos planas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė ir techninės paramos priemonė“ (OL C 440, 2020 12 18, p. 160).

10

RK nuomonė „Europos semestras ir sanglaudos politika: struktūrinių reformų ir ilgalaikių investicijų derinimas“ (OL C 275, 2019 8 14, p. 1).

RK nuomonė „Europos semestro valdymo gerinimas. Elgesio kodeksas dėl vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo“ (OL C 306, 2017 9 15, p. 24).

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/18

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Pirmenybė žmonėms, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimas, ES atokiausių regionų potencialo atskleidimas“

(2023/C 157/04)

| Pranešėjas | Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/EPP), Azorų salų regioninės Vyriausybės kabineto regioninis sekretorius |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pirmenybė žmonėms, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimas, ES atokiausių regionų potencialo atskleidimas“
  COM(2022) 198 final |

Pranešėjas

Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/EPP), Azorų salų regioninės Vyriausybės kabineto regioninis sekretorius

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pirmenybė žmonėms, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimas, ES atokiausių regionų potencialo atskleidimas“

COM(2022) 198 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

| 1. | pabrėžia struktūrinius apribojimus, su kuriais nuolat susiduria atokiausi regionai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 349 straipsnyje, ir kuriuos dar labiau paaštrino COVID-19 pandemija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad atokiausiems regionams skirta ES strategija pasiteisino, nes ja sustiprinamos priemonės, kuriomis siekiama išsaugoti šių ES regionų ypatumus. Tačiau dėl COVID-19 pandemijos susidariusios aplinkybės, taip pat būtinybė nedelsiant spręsti dabartines ir būsimas ekonomines, socialines, kultūrines ir aplinkos problemas parodė, kad reikia iš esmės atnaujinti 2017 m. strategiją „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina tai, kad Europos Komisija atsižvelgė į Komiteto rekomendaciją pritaikyti ES strategiją atokiausiems regionams, nes jie patyrė sunkias pandemijos pasekmes; tokia rekomendacija buvo pateikta RK nuomonėje dėl Europos Komisijos ataskaitos dėl atnaujintos strateginės partnerystės su ES atokiausiais regionais įgyvendinimo (pranešėjas Ángel Víctor Torres Pérez (1)), taip pat Europos Parlamento pranešime „Partnerystės su atokiausiais ES regionais stiprinimas“ (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad atokiausi regionai ėmėsi įvairių veiksmų atnaujinti Europos Komisijos strategiją, visų pirma Azorų salose vykusios Atokiausių regionų pirmininkų konferencijos metu 2021 m. gegužės 3 d. tarpsesijiniame posėdyje priimtą Atokiausių regionų pirmininkų politinę deklaraciją; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį, kad rengiant šią strategiją sustiprėjo Komisijos, valstybių narių ir atokiausių regionų pirmininkų sueigos partnerystė, kuri sudarė sąlygas naudingam ir nuolatiniam dialogui specializuotose platformose ir darbo grupėse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Europos Komisijos komunikatą „Pirmenybė žmonėms, tvaraus ir integracinio augimo užtikrinimas, ES atokiausių regionų potencialo atskleidimas“, kuriame laikomasi Atokiausių regionų pirmininkų sueigos pozicijų, išdėstytų 2021 m. lapkričio 18 d. galutinėje deklaracijoje (Ponta Delgada, Azorai) ir Prancūzijos, Ispanijos ir Portugalijos 2022 m. sausio 19 d. bendrai priimtoje nuomonėje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą stiprinti dialogą ir teikti šiems regionams pritaikytą paramą, kad jie galėtų visapusiškai pasinaudoti ES politika ir išnaudoti savo potencialą, ir taip prisidėti stiprinant ES dalyvavimą šių regionų įtakos srityse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta naujojo komunikato svarbą ir pabrėžia, kad valdžios institucijos turi imtis koordinuotų veiksmų viršvalstybiniu, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, taip pat skubiai įgyvendinti pasiūlytas priemones, ir, atsižvelgdamas į įvairias krizes, pabrėžia, kad reikia nedelsiant ir veiksmingai reaguoti siekiant užtikrinti ekonominį, socialinį ir tvarų atsigavimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad naujajame Komisijos komunikate nepakankamai dėmesio skirta kai kurioms atokiausių regionų vystymuisi būtinoms politikos sritims; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje pripažįstamą šių regionų pažeidžiamumą dar labiau didina masinės gaivalinės nelaimės, kurios dažnėja dėl visuotinio atšilimo ir kurių mastas ir intensyvumas atokiausiuose regionuose yra vienas iš didelį susirūpinimą keliančių klausimų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad karas Ukrainoje daro papildomą spaudimą šiems jau ir taip pažeidžiamiems regionams ir kelia grėsmę jų atsigavimui po sveikatos krizės. Namų ūkių perkamoji galia šiuo metu yra labai sumažėjusi, o įvairūs veiklos sektoriai be papildomų struktūrinių išlaidų, susijusių su struktūriniais apribojimais, darančiais poveikį šioms teritorijoms, patiria didelių papildomų išlaidų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina 2022 m. birželio 21 d. Europos Sąjungos Tarybos išvadas dėl gegužės 3 d. Komisijos komunikato ir pabrėžia jų svarbą įgyvendinant naująją atokiausiems regionams skirtą strategiją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina susijusias valstybes nares remti savo atokiausius regionus, stiprinti jų administracinius gebėjimus ir skatinti įgūdžių tobulinimą, kad jie galėtų visapusiškai naudotis ES programomis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina Europos Komisijos komunikato nuostatą, kad atokiausi regionai nėra nei faktiškai, nei teisiškai panašūs į kitus Europos regionus, turinčius specifinių geografinių ypatumų, pavyzdžiui, į salas, kalnuotas vietoves ar retai apgyvendintus regionus; |
| --- | --- |

14.

Piliečių poreikių tenkinimas

| 15. | teigiamai vertina Europos Komisijos skiriamą dėmesį atokiausių regionų gyventojų poreikiams, taip pat ekonomikos atsigavimui ir tvariam bei integraciniam augimui, kuriais siekiama patenkinti šiuos poreikius; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad būtina nedelsiant naikinti palyginti su žemynine Europa didelę socialinę ir ekonominę nelygybę esančią atokiausiuose regionuose ir ragina Europos Komisiją remti šių regionų konvergencijos su kitais Sąjungos regionais procesą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija primygtinai pabrėžia, kad svarbu remti atokiausių regionų ypatumus įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimo užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo klausimais tikslų iki 2030 m.; |
| --- | --- |

17.

Ypatingas dėmesys migracijos problemai

| 18. | ragina Europos institucijas tvirtai ir ryžtingai padėti spręsti migracijos krizių problemas, visų pirma ES išorės pasienio regionuose, kuriems tenka atsakomybė priimti į jų teritoriją atvykstančius nelydimus nepilnamečius ir sudaryti jiems galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis, taip pat padėti jiems prisitaikyti prie suaugusiųjų gyvenimo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primena, kad svarbu skirti tinkamą finansavimą iš Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) ir Vidaus saugumo fondo (VSF), užtikrinant skiriamo finansavimo regionalizavimą, kad būtų padidintas lėšų prieinamumas, ypač krizinėse situacijose, kurios nuolat daro poveikį tam tikriems atokiausiems regionams, pavyzdžiui, Kanarų salų, Gvianos ar Majoto atveju, ir palankiai vertina atitinkamus Komisijos įsipareigojimus naujoje strategijoje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tikisi tolesnės ES pažangos įgyvendinant Migracijos ir prieglobsčio paktą, remiantis patirtimi, įgyta po Rusijos invazijos į Ukrainą, taip pat išnagrinėjant galimybę taikyti Tarybos direktyvą 2001/55/EB (3) migrantams iš kitų konflikto zonų, darančių didelį poveikį ES, taip pat naujas Europos Parlamento ir Tarybos CARE reglamentu (4) nustatytas priemones, kad pavyktų pasiekti tikrą solidarumą ir teisingą migracijos naštos pasidalijimą tarp visų valstybių narių; |
| --- | --- |

20.

Žalioji pertvarka

| 21. | palankiai vertina Komisijos pripažinimą, kad atokiausiems regionams reikia specialių prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių, nes jie ypač kenčia nuo klimato kaitos padarinių, įskaitant ekstremalius meteorologinius reiškinius; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia Komisijos įsipareigojimą toliau skirti tinkamą dėmesį atokiausiems regionams įgyvendinant ES solidarumo fondą, remti rizikos prevencijos veiksmus ir atsparumo gaivalinėms nelaimėms priemones, taip pat skatinti atokiausius regionus ir jų kaimynes teritorijas keistis žiniomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina atsižvelgti į didelį poveikį, kurį darys Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinys atokiausių regionų konkurencingumui ir junglumui, sistemingai ir išsamiai taikant SESV 349 straipsnį ir parengus poveikio vertinimus, kuriais remiantis turi būti priimti šiems regionams specialiai pritaikyti sprendimai, prireikus pritaikant teisės aktus, kad būtų užtikrintos vienodos sąlygos gyventojams, kurie jau patiria papildomų išlaidų dėl atokumo. Be to, reikia užtikrinti, kad namų ūkiai ir įmonės šiuose labai pažeidžiamuose regionuose galėtų naudotis Socialinio klimato fondo ir Modernizavimo fondo lėšomis ir nedideliems projektams skirtu inovacijų fondo finansavimu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad dėl savo atokumo ir izoliuotumo nuo Europos žemyno šie regionai yra labiau pažeidžiami, taigi įspėja ir apie poveikį, kurį jiems darys naujų išmetamųjų teršalų ir degalų apmokestinimo tikslų, nustatytų Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje, įgyvendinimas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad atokiausi regionai yra izoliuotos energetikos sistemos, kurios negali būti sujungtos su žemynu, ir ragina Europos institucijas skatinti šių regionų energetinį savarankiškumą įgyvendinant politiką, kuria būtų remiama ir skatinama teisinga pertvarka, padėsianti atsisakyti priklausomybės nuo iškastinio kuro ir pereiti prie įperkamų tvarių sistemų; |
| --- | --- |

25.

Pasiekiamumo atotrūkio mažinimas

| 26. | primena, kad, nesant sausumos transporto alternatyvų, atokiausiuose regionuose gyventojų judumas ir būtiniausių prekių tiekimas visiškai priklauso nuo patikimo ir įperkamo oro ir jūrų transporto, o tai lemia didelę finansinę naštą gyventojams ir kenkia vietos ekonomikai ir viešajam interesui; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad neįmanoma skatinti atokiausių regionų lygybės ir įtraukties, taip pat jų vystymosi nepradėjus įgyvendinti jų atokumo ir izoliuotumo mažinimo strategijos, kurioje reikėtų numatyti papildomu priemonių šių regionų sudėtingam pasiekiamumui kompensuoti ir skaitmeninei atskirčiai mažinti, siekiant juos vystyti, stiprinti jų ekonomiką ir spręsti nuolatines struktūrines atokumo problemas; primena, kad taikant bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonę, būtina skirti dėmesio atokiausiems regionams, siekiant užtikrinti tiekimo grandinės veikimą kilus krizei; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kaip rekomendavo Europos Parlamentas savo pranešime „Sustiprinta ir atnaujinta strateginė partnerystė su ES atokiausiais regionais“, ragina Komisiją įvertinti, ar reikia teikti paramą transporto srityje kaip papildomą priemonę kompensuoti trūkumus ir nuostolius, atsirandančius dėl keleivių ir krovinių vežimo išlaidų; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina remti projektus, kuriais siekiama gerinti atokiausių regionų jungtis. Šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į klausimą dėl paramos jūrinių kabelių tiesimui, nes tai yra pagrindinis iššūkis siekiant užtikrinti duomenų srautų saugumą, taip pat paslaugų kokybę ir prieinamumą. Pavyzdžiui, Reunjone ir Azorų autonominiame regione netrukus teks spręsti povandeninių elektroninių ryšių kabelių nusidėvėjimo problemą. Taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę naudoti palydovines technologijas tam tikrose teritorijose, pavyzdžiui, Prancūzijos Gvianoje, nes neįmanoma įrengti šviesolaidžio visose apgyvendintose vietovėse; |
| --- | --- |

29.

Žemės ūkis ir kaimo plėtra

| 30. | pabrėžia žemės ūkio sektoriaus svarbą atokiausių regionų ekonomikai, aplinkai, teritorijų planavimui ir užimtumui, kurią pripažino ES imdamasi specialių veiksmų sukurti atokiausiems regionams ir saloms skirtą programą (POSEI) ir numatydama konkrečias nukrypti leidžiančias nuostatas bendroje žemės ūkio politikoje (BŽŪP), ir ragina išlaikyti šias nuostatas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | teigiamai vertina tai, kad valstybės pagalbos priemonės, skirtos žemės ūkiui, miškininkystei ir kaimo vietovėms remti, leidžia taikyti aukštesnius didžiausius investicijų į atokiausius regionus intensyvumo lygius ir teikti veiklos pagalbą, ir tai, kad Komisija pasiūlė šiuo metu peržiūrimose minėtose priemonėse palikti šiems regionams taikomas specialias sąlygas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vis dėlto pabrėžia, kad atokiausiems regionams yra svarbios specialios nuostatos dėl de minimis pagalbos, atsižvelgiant į papildomas išlaidas, kurių patiria visos įmonės, užsiimančios pirmine žemės ūkio gamyba šiuose regionuose; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) sprendimas centralizuotai valdyti strateginius planus prieštarauja siekiamiems supaprastinimo, naudos ir veiksmingumo tikslams, ir tikisi, kad užtikrinant tinkamą strateginių planų taikymo atokiausiuose regionuose procedūrų lankstumą ir decentralizavimą bus galima kuo labiau sumažinti neigiamą šio sprendimo poveikį; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina tęsti glaudų tarpinstitucinį bendradarbiavimą siekiant sustiprinti POSEI biudžetą, kuris yra labai svarbi paramos vietos gamybos tvarumui ir bendros žemės ūkio politikos pritaikymo prie atokiausių regionų ypatumų priemonė, ir taip spręsti nuolatinio akivaizdžiai nepakankamo biudžeto problemą ir patenkinti realius šių regionų poreikius, kad programa galėtų neatsilikti nuo šių regionų žemės ūkio sektorių raidos ir toliau būtų siekiama joje nustatytų tikslų; |
| --- | --- |

34.

Mėlynoji ekonomika ir žuvininkystė

| 35. | primena, kad atokiausi regionai stiprina Europos Sąjungos jūrų aspektą, nes dėl jų ji tampa didžiausia jūrų erdve pasaulyje, turinčia daugiau kaip 25 mln. km2 išskirtinės ekonominės zonos (IEZ), ir didelių ekonominių privalumų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palankiai vertina tai, kad pabrėžiama atokiausių regionų svarba tradicinės žuvininkystės sektoriui ir būsimoms mėlynosios ekonomikos strategijoms, taip pat Europos Komisijos įsipareigojimą persvarstyti duomenų teikimo procedūrų reikalavimus ir nuostatas, pagal kurias leidžiama teikti valstybės pagalbą žvejybos laivyno atnaujinimui šiuose regionuose, atsižvelgiant į jų ypatumus ir siekiant paremti žvejus ir taip užtikrinti tausią žvejybą; |
| --- | --- |

36.

Valstybės pagalba

| 37. | teigiamai vertina komunikate nurodytą Europos Komisijos įsipareigojimą atsižvelgti į atokiausių regionų ypatumus peržiūrint visų sektorių valstybės pagalbos reglamentus ir gaires, vadovaujantis galiojančiomis valstybės pagalbos teisės aktų nuostatomis, taikomomis šiems regionams; ragina užtikrinti didesnį valstybės pagalbos sistemų lankstumą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikia skirti valstybės pagalbos taisyklėms, kuriomis stiprinamas ir skatinamas atokiausių regionų junglumas, visų pirma valstybės pagalbos oro uostams ir oro bendrovėms ir jūrų transportui gairių persvarstymui, taip pat šiuo metu vykdomam reglamentų dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai persvarstymui, kurį atliekant turėtų būti numatyta papildoma investicinė pagalba, kuri padėtų atokiausių regionų įmonėms laikytis ES nustatytų aplinkosaugos standartų; |
| --- | --- |

38.

| 39. | prašo sukurti atokiausių regionų ir Europos Komisijos Konkurencijos generalinio direktorato forumą, kuriame būtų svarstoma „tik vietinį poveikį turinčios pagalbos“ sąvoka, atsižvelgiant į tai, kad 90 proc. atokiausiuose regionuose įsikūrusių įmonių yra ribotų finansinių išteklių turinčios labai mažos ir mažosios įmonės ir kad pagalba šiems regionams negali daryti poveikio konkurencijai vidaus rinkoje, nes ji skirta tik vietos veiklai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | be to, pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visų atokiausių regionų mokesčių sistemų tęstinumą, nes bet koks nutraukimas gali labai destabilizuoti ekonomiką ir užimtumą šiuose regionuose; |
| --- | --- |

40.

Turizmas

| 41. | atkreipia dėmesį į svarbų turizmo sektoriaus vaidmenį atokiausių regionų vystymuisi, nes turizmas – tai įvairias sritis apimanti veikla, kuri turi didelės įtakos ekonomikos augimui, užimtumui ir regionų plėtrai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena didelį COVID-19 sveikatos krizės poveikį šiam sektoriui, dėl kurios prasidėjo precedento neturintis jo veiklos nuosmukis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į turizmo sektoriaus pažeidžiamumą, nes jis patiria didelį geopolitinį, sveikatos ir klimato išorės poveikį ir yra priklausomas nuo susisiekimo oro ir jūrų transportu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad siekiant remti šio strateginio sektoriaus tvarų vystymąsi, reikia skatinti novatoriškas, tvarias ir atsparias investicijas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Europos Komisiją toliau plėtoti Europos turizmo politiką, apimančią Europos turizmo agentūros, remiančios dvejopą turizmo vietovių pertvarką, įsteigimą, ir paspartinti šio strateginio sektoriaus atnaujinimą atokiausiuose regionuose; pritaria Europos Parlamento įspėjimui, kad formuojant ir vertinant šią politiką būtina atsižvelgti į šių regionų ypatumus ir papildomus suvaržymus ir suteikti deramą finansavimą šių vietovių prieinamumui ir su klimato kaita susijusiai ir skaitmeninei pertvarkai užtikrinti; |
| --- | --- |

45.

Išorės aspektas

| 46. | pripažįsta, kad dėl trejopo atokiausių regionų priklausomumo lygmens (europinio, nacionalinio ir regioninio) jie turi pasinaudoti vidaus rinkos teikiama nauda ir geriau integruotis į artimiausią aplinką, stiprinti santykius su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis ir partneriais, be to, visada atsižvelgti į jiems rūpimus klausimus prekybos derybų ir susitarimų kontekste; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad atskiroms geografinėms vietovėms, kuriose yra atokiausi regionai, būdingi skirtingi ypatumai, iššūkiai ir galimybės, kurias reikia išnaudoti, todėl būtina kartu parengti kiekvienam iš jų skirtą strategiją, remiantis išankstiniu vertinimu, kad būtų galima nustatyti pagrindinius bendrus sunkumus ir išnaudoti visas glaudesnio bendradarbiavimo galimybes; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad šis preliminarus vertinimas turėtų būti grindžiamas dvejopais svarstymais atsižvelgiant į iššūkius, su kuriais ES susiduria šiuose regionuose, ir šių iššūkių poveikį šiuose regionuose esančioms Europos teritorijoms, taip pat galimus ES sprendimus jiems įveikti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina Europos Komisijos komunikate prisiimtą įsipareigojimą nustatyti regioninio bendradarbiavimo galimybes ir problemas, su kuriomis susiduria atokiausi regionai, nurodyti pagrindines bendradarbiavimo sritis, plėtoti bendradarbiavimo galimybes ir remti tokį bendradarbiavimą, taip pat skatinti atokiausių regionų mainus; prašo atitinkamas valstybes nares šiose srityse skatinti bendradarbiavimą tarp atokiausių regionų ir užjūrio šalių ir teritorijų, taip pat su trečiosiomis šalimis; ragina kitas valstybes nares skatinti savo regionų ir atokiausių regionų bendradarbiavimą ir mainus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prašo Komisijos persvarstant geografines strategijas atsižvelgti į atokiausių regionų vaidmenį ir ypatumus ir įtraukti šių regionų klausimą į konsultacijų mechanizmus; |
| --- | --- |

50.

Išvados

| 51. | ragina skubiai priimti pragmatiškus ir aktualius sprendimus, nuosekliai taikant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį, kad nebūtų pakenkta ekonominio, socialinio ir tvaraus atsigavimo tikslui; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia veiksmingai skatinti konkurencingumą ir iš anksto atlikti ES politikos poveikio atokiausiems regionams vertinimą, laikantis teritorinio požiūrio, užtikrinančio piliečių pajamų apsaugą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Europos Komisiją kartu su atokiausiais regionais ir jų valstybėmis narėmis parengti veiksmų planą ir jo įgyvendinimo tvarkaraštį. |
| --- | --- |

53.

Briuselis, 2023 m. vasario 8 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  OL C 37, 2021 2 2, p. 57.

1

(2)  Pranešimas „Partnerystės su ES atokiausiais regionais stiprinimas“.

2

(3)  2001 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 2001/55/EB dėl minimalių normų, suteikiant perkeltiesiems asmenims laikiną apsaugą esant masiniam srautui, ir dėl priemonių, skatinančių valstybių narių tarpusavio pastangų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio veiksmo padarinius pusiausvyrą (OL L 212, 2001 8 7, p. 12).

3

(4)  2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/562, kuriuo dėl sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 223/2014 (OL L 109, 2022 4 8, p. 1).

4

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/23

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Socialinei ekonomikai palankios aplinkos sukūrimas. Vietos ir regionų lygmens perspektyva“

(2023/C 157/05)

| Pranešėjas | Ricardo RIO (PT/EPP), Bragos meras |
| --- | --- |

Pranešėjas

Ricardo RIO (PT/EPP), Bragos meras

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

| 1. | pritaria Europos Komisijos veiksmų planui „Žmonėms tarnaujančios ekonomikos kūrimas: socialinės ekonomikos veiksmų planas“ (2021 m.) ir mano, kad buvo labai svarbu imtis spręsti itin svarbias sektoriaus problemas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta socialinės ekonomikos tarpsektorinį pobūdį ir tai, kad skirtingose šalyse ji apima įvairių rūšių subjektus ir yra skirtingai suprantama. Valdžios institucijos, ypač vietos ir regionų lygmeniu, susiduria su dideliais iššūkiais, todėl sunku parengti veiksmingą strategiją; dėl šios priežasties pabrėžia Europos regionų komiteto įtraukimo į dialogus ir bendradarbiavimo socialinės ekonomikos klausimais su Europos Komisija ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Socialinės ekonomikos veiksmų planą ir Komisijos 2023 m. darbo programoje paskelbtą paskesnį Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl socialinės ekonomikos bendrųjų sąlygų plėtojimo. Ši nuomonė yra RK parengtas vietos ir regionų lygmens indėlis į minėtas iniciatyvas ir atspindi ypač svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį remiant socialinės ekonomikos organizacijas vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad dėl dabartinės nepaprastosios klimato situacijos, dėl COVID-19 pandemijos ir Rusijos agresijos prieš Ukrainą padarinių ir dabartinės rekordinės infliacijos normos teisingas perėjimas prie atsparesnės ir tvaresnės ekonomikos tapo dar svarbesnis ir šiomis aplinkybėmis padidėjo susidomėjimas socialine ekonomika, atsižvelgiant į poreikį skatinti darnaus ir ilgalaikio vystymosi politiką ir naujus. Kitaip tariant, būtinos inovacijos ne tik paramos politikoje, bet ir įvairiose socialinės ir reguliavimo politikos srityse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nurodo, kad atėjo laikas didinti socialinės ekonomikos matomumą ir gauti naujų duomenų apie ją, be kita ko, vietos ir regionų lygmeniu, taip pat skatinti šių duomenų, geriausios praktikos ir esamų iniciatyvų sklaidą naujoms auditorijoms, įskaitant jaunimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | siūlo Europoje įsteigti oficialią socialinės ekonomikos observatoriją, kuri galėtų įtraukti įvairius suinteresuotuosius subjektus, stebėti socialinės ekonomikos sektoriaus raidą ir siūlyti iniciatyvas, kaip pagerinti socialinės ekonomikos organizacijų, dalyvaujančių kuriant viešąją nacionalinio, regionų ir vietos lygmens politiką, vystymosi sąlygas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kokios svarbios yra gyvybingos socialinės ekonomikos ekosistemos, kurios gali remtis palankiomis teisinėmis sistemomis ir finansavimo, mokesčių ir viešųjų pirkimų politika, taip pat koks svarbus yra institucinės struktūros, kuri apimtų subsidiarumo principu grindžiamus Europos, nacionalinio, regionų ir vietos valdžios lygmenų santykius, sukūrimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina ES institucijas, valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas parengti bendrą socialinės ekonomikos skatinimo planą, kuris leistų praktiškai įgyvendinti subsidiarumo viziją; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į prioritetines investicijas tiek į institucinių gebėjimų stiprinimą, tiek į žmogiškųjų išteklių mokymą, siekiant stiprinti sektoriaus gebėjimą prisitaikyti ir jo atsparumą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pritaria tam, kad būtų stiprinamos švietimo ir komunikacijos kampanijos, skatinančios verslumą socialinėje ekonomikoje, be kita ko, informuojant apie šiam sektoriui teikiamą finansavimą ir ES paramą. Tai turėtų būti daroma bendradarbiaujant su visų lygmenų valdžios institucijomis ir bendradarbiaujant su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina sukurti socialinės ekonomikos veiklos koncepciją, kuria būtų atsižvelgiama į jau esamų sistemų įvairovę ir įtraukiamos įmonės, kurios atitinka tam tikrus organizacinius ir veiklos kriterijus, kad jos tikrai gautų itin svarbią šio sektoriaus plėtrai paramą. Tai leistų užtikrinti didesnį politikos nuoseklumą ir konvergenciją Europos, nacionaliniu ir regionų lygmenimis ir palengvintų abipusį socialinės ekonomikos modelio pripažinimą (gebėjimą veikti tarpvalstybiniu mastu) ir jo matomumą; |
| --- | --- |

11.

Socialinė ekonomika Europoje ir valstybėse narėse

| 12. | pabrėžia, kad reikia spręsti klausimą dėl apibrėžčių ir teisinių sistemų įvairovės, taip pat dėl skirtingų duomenų rinkimo metodų, dėl kurių sudėtinga palyginti sektoriaus svorį ir indėlį atskirose šalyse ir regionuose; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pakartoja raginimą Europos Komisijai „sukurti Europos teisinę socialinės ekonomikos sistemą, pagal kurią būtų galima bendrai apibrėžti ir organizuoti bei integruoti tam tikrus organizacinius ir veiklos kriterijus atitinkančias įmones“ (1), kad jos tikrai gautų itin svarbią šio sektoriaus plėtrai paramą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina nacionalines, regionų ir vietos valdžios institucijas geriau išnaudoti dabartinių taisyklių dėl konkrečių visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (VESP) nuostatų potencialą, kad prireikus būtų visapusiškai pasinaudota galimybe ekonominę veiklą vykdančius socialinės ekonomikos subjektus pripažinti teikiančiais VESP; be to, ragina išnaudoti socialinės ekonomikos subjektų potencialą siekiant plėtoti ir gerinti viešąsias paslaugas šiuos subjektus įtraukiant į jų valdymą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta teigiamą ES socialinio verslo iniciatyvos ir tolesnės su ja susijusios veiklos poveikį socialinės ekonomikos ir socialinių įmonių reguliavimo ir institucinės veiklos aplinkai, tačiau apgailestauja dėl to, kad dar reikia kurti bendrą ir aiškią prieigą viešojo administravimo institucijose; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina visais valdžios institucijų lygmenimis kurti ilgalaikes ir tinkamai finansuojamas socialinės ekonomikos skatinimo strategijas, parengtas palaikant dialogą su šiuo sektoriumi ir laikantis ES socialinės ekonomikos veiksmų plano ir europinės socialinės ekonomikos apibrėžties; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad reikia sukurti labiau neformalias ir paprastesnes socialinės ekonomikos rėmimo sistemas, nes tais atvejais, kai jos egzistuoja, jos dažnai yra susijusios su daugybe formalumų ir pernelyg padidina socialinės ekonomikos organizacijų administracinę naštą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad gera praktika valstybėms narėms oficialiai įtraukti socialinės ekonomikos sąvoką į viešąją kalbą ir patvirtinti apibrėžtį, atspindinčią pagrindines ES apibrėžtyje išreikštas vertybes ir principus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | siekiant sustiprinti sektorių, prašo paskirti socialinės ekonomikos „nacionalinius ir regioninius ambasadorius“. Reikia sudaryti palankesnes sąlygas eksperimentams, bandomiesiems projektams ir gebėjimų stiprinimui socialinės ekonomikos srityje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia socialinio verslumo vaidmenį ir būtinybę jį skatinti kaip vertingą alternatyvą pelno siekiančiam ir nesiekiančiam verslui; taip pat pabrėžia tokio verslumo vaidmenį ir naudą stiprinant socialinę sanglaudą nepalankioje padėtyje esančiose ir mažiau išsivysčiusiose vietovėse, didžiulį poveikį, kurį šios struktūros daro gyventojų skaičiaus mažėjimui ir jų išsikėlimui iš kaimo į miestą, ir vykdant visuotinės svarbos uždavinius, kuriais pateisinamas skirtingų sąlygų taikymas, ypač kai tai susiję su viešąja parama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina įgyvendinti strategijas, kuriomis stiprinami socialinės ekonomikos organizacijų gebėjimai vykdyti skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, remiant jas ištekliais ir įgūdžiais, kad šios organizacijos galėtų pasikeisti ir pagerinti savo veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

21.

Tinkamos socialinės ekonomikos sistemos kūrimas

| 22. | pabrėžia, kad reikia skubiai parengti šiuolaikišką ir veiksmingą socialinės ekonomikos politiką ir teisines sistemas, kuriomis būtų sudarytos palankesnės sąlygos gauti finansavimą ir patekti į rinkas, kad būtų pasiekta aukštynkryptė regionų ir valstybių narių konvergencija, ir kad reikia sutelkti viešąjį ir privatųjį finansavimą, pritaikytą socialinės ekonomikos poreikiams; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia sukurti šiam sektoriui palankias sistemas, kad būtų galima plėtoti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir tarptautinimą. Šiomis aplinkybėmis RK teigiamai vertina Komisijos pranešimą, kad 2023 m. bus paskelbta teisėkūros iniciatyva dėl Europos tarpvalstybinių asociacijų ir ne pelno organizacijų statuto; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į papildomas socialinės ekonomikos subjektams veikti tarpvalstybiniu mastu bendrojoje rinkoje trukdančias kliūtis, kurias lemia išsamių teisinių sistemų, apimančių visas socialinės ekonomikos teisines formas, pavyzdžiui, kooperatines bendroves, darbuotojams priklausančias bendroves, savidraudos draugijas, asociacijas, fondus ir socialines įmones, įvairovė, o kartais ir jų nebuvimas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad socialinė ekonomika yra universali ir į ją reikėtų atsižvelgti įvairiose srityse. Geras šio daugialypio požiūrio pavyzdys – politika, susijusi su vidaus rinkos ir įmonių politika, pagal kurią mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir startuoliams gali būti padedama augti, plėstis ir taip kurti darbo vietas bei prisidėti prie bendradarbiavimo, partnerystės ir ES ekonomikos konkurencingumo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prašo į daugiau ar mažiau vienalytišką Europos lygmens statutą įtraukti skirtingus valstybėse narėse galiojančius statutus arba ženklus, kad būtų galima apibūdinti pelno siekiančias bei teigiamą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai darančias bendroves; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripažįsta, kad reikia gerinti su socialine ekonomika susijusius duomenis, ir siūlo ES nustatyti tinkamus socialinės ekonomikos investicijų vertinimo rodiklius; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad valdžios institucijos ir paramos gavėjai galėtų geriau pasinaudoti esamomis lankstumo teikiamomis galimybėmis, susijusiomis su valstybės pagalba socialinei ekonomikai remti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina skatinti tretinio sektoriaus, viešojo ir privačiojo sektorių aljansus ir bendrus darbo procesus, siekiant spręsti socialines, ekonomines, švietimo, aplinkosaugos ir ekologines problemas suteikiant įgūdžių, išteklių ir praktinės patirties, kad būtų pasiektas bendras tikslas; |
| --- | --- |

28.

Geriausia praktika, susijusi su vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniu

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad socialinės ekonomikos subjektai yra gerai įsitvirtinę vietos lygmeniu, todėl jie turi didelį potencialą darniai suvienyti teritoriją mažinant nelygybę ir atgaivinant jos ekonomiką, ir ragina nacionalines valdžios institucijas leisti vietos ir regionų valdžios institucijoms įgyvendinti priemones, geriausiai atitinkančias vietos sąlygas, kad būtų remiamas socialinės ekonomikos vystymasis jų teritorijose. Todėl pabrėžia, kad miestams ir regionams turėtų būti užtikrintos prieinamos, skaidrios, palyginamos ir stabilios socialinės ekonomikos finansavimo schemos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų vykdyti koordinavimo funkciją kuriant regionines susitikimų platformas arba išorės bendradarbiavimo struktūras socialinės ekonomikos srityje. Visų pirma jos turėtų skatinti kurti viešojo ir privataus sektorių tinklą, kuris remtų socialinės ekonomikos plėtojimą ir stiprinimą regione, koordinuodamas viešųjų ir privačių subjektų, visų pirma vietovės švietimo įstaigų, veiklą ir įsipareigotų siekti jų ekonominės plėtros ir socialinės sanglaudos. Ši funkcija taip pat turėtų apimti regionų ir savivaldybių politikos plėtojimo ir praktikos šioje srityje koordinavimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina socialinės ekonomikos organizacijas aktyviau dalyvauti vietos ekonominių sprendimų priėmimo procese. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų plėtoti socialiai atsakingus viešųjų pirkimų procesus ir standartus, pakankamai dėmesio skirdamos ekonominės veiklos vykdytojams, kurie pateikia socialinės įtraukties perspektyvą, ir aplinkosaugos klausimams; |
| --- | --- |

31.

| 32. | siūlo institucionalizuoti regionų ir vietos valdžios institucijų bei socialinės ekonomikos tinklų regioninius dialogo ir paramos mechanizmus, siekiant suteikti finansines galimybes, sukurti gebėjimų stiprinimo galimybes ir labiau remti vietos subjektus; šiuo tikslu mano, kad kiekviena valstybė narė turėtų turėti ministerijas, departamentus ir (arba) agentūras, kurie būtų atsakingi už socialinės ekonomikos plėtojimą ir turėtų aiškius įgaliojimus spręsti susijusius klausimus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prašo sudaryti mokymo ir gebėjimų stiprinimo galimybes vietos ir regionų lygmens ekonomikos ir socialiniams subjektams, kad jie galėtų pakeisti ir išplėsti savo verslo modelį, kad socialinės ekonomikos sektoriuje būtų užtikrintas didesnis atsparumas, savarankiškumas ir darbo vietų patrauklumas. Todėl ragina į įvairius formaliojo švietimo ir profesinio mokymo etapus, universitetų programas ir į visus švietimo lygmenis įtraukti specializuotą socialinio verslumo mokymą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad svarbu nuolat ir geriau koordinuoti vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą, susijusią su socialine ekonomika ir socialinėmis įmonėmis, tiek toje pačioje valstybėje narėje, tiek visoje ES; |
| --- | --- |

34.

| 35. | siūlo taikyti mentorystės metodą vykdant porinius projektus teritorijose, kuriose jau turima patirties kuriant vietos ir regionų ekosistemas ir susijusias socialinės ekonomikos teisines sistemas, ir teritorijose, kuriose neturima arba turima mažiau patirties; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina nuolat gilinti žinias ir koordinuoti savivaldybių ir regionų veiklą, taip pat ir valstybių narių viduje, socialinės ekonomikos ir socialinių įmonių srityje. Šis bendradarbiavimas galėtų būti skatinamas nacionalinėmis strategijomis, be kita ko, nacionaliniu lygmeniu remiant susijusius veiksmus esamuose vietos valdžios institucijų ir regionų tinkluose; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pritaria socialinio verslumo vaidmeniui siekiant palengvinti ekonomikos perėjimą prie ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu tvaresnio modelio. Šiuo tikslu vietos ir regionų valdžios institucijos turi rasti priemonių socialinės ekonomikos pripažinimo patrauklumui didinti, pavyzdžiui, vykdydamos plataus masto komunikacijos kampanijas, didindamos socialinės ekonomikos subjektų galimybes sudaryti viešųjų pirkimų sutartis ir teikdamos tikslinę finansinę paramą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina nustatyti oficialų pavadinimą – Europos socialinės ekonomikos sostinė; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pritaria būtinybei užtikrinti, kad ES priemonėse būtų atsižvelgiama į vietos ir regionų perspektyvas, taip pat skleidžiama informacija apie sėkmingas bandomąsias iniciatyvas ir gerąją praktiką, kurias, remdamiesi Vyriausybės rekomendacijomis, vykdo socialinės ekonomikos suinteresuotieji subjektai, ir skatinti jų atkartojimą pasitelkiant socialinės ekonomikos tinklus ir viešąją komunikaciją. Tai būtų galima padaryti sukūrus specialiai tam skirtą naują socialinės ekonomikos platformą, aktyviai dalyvaujant Europos regionų komitetui ir bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | siūlo gerinti vietos ir regionų valdžios institucijų galimybes gauti informaciją apie Europos fondus ir programas, pavyzdžiui, Europos struktūrinius ir investicijų fondus, ir stiprinti ES ir vietos ir (arba) regionų lygmens ryšius, taip pat didinti informuotumą apie socialinės ekonomikos sektoriaus vaidmenį vietos ir regionų bendruomenėse; |
| --- | --- |

40.

Geresnis finansavimas, apmokestinimas ir patekimas į rinkas

| 41. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą sukurti ES socialinės ekonomikos vartus, kuriuose būtų pateikiama surinkta informacija apie šiame sektoriuje vykdomą viešąją politiką ir finansavimą, ir jos pasiūlymą padidinti viešojo finansavimo prieinamumą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | nurodo, kad nepakankamos galimybės gauti finansavimą yra viena iš pagrindinių kliūčių, trukdančių socialiniam verslumui klestėti. Todėl svarbu skatinti finansavimo priemonių sinergiją ir toliau telkti privačias lėšas, ilgalaikį kapitalą ir konsultacinę paramą, pritaikytus socialinių įmonių ir socialinės ekonomikos organizacijų poreikiams; |
| --- | --- |

42.

| 43. | taip pat ragina ištyrinėti socialinės ekonomikos potencialą profesinio mokymo, universitetinio išsilavinimo ir visų švietimo ciklų ir aktyvaus užimtumo politikos srityse bei plėtoti įgūdžius ir kompetencijas, todėl Komisija turėtų remti socialinės ekonomikos darbuotojų profesinį mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą tokiose srityse kaip skaitmeninimas, dalyvaujamoji lyderystė, atsparumas ir žalioji pertvarka, kad būtų galima padėti šiems darbuotojams patekti į socialinės ekonomikos įmonių darbo rinką arba joje pasilikti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad papildydama žaliąją taksonomiją, kuria prisidedama prie žaliojo kurso įgyvendinimo, Komisija turėtų skubiai pateikti pasiūlymą dėl socialinės taksonomijos sukūrimo. Socialinė taksonomija suteiktų potencialiems investuotojams ir įmonėms aiškias gaires dėl to, ką galima laikyti „socialinėmis investicijomis“. Šiuo metu nesant socialinės taksonomijos stabdomos galimos privačios investicijos į socialinę ekonomiką; |
| --- | --- |

44.

| 45. | siūlo mažinti kliūtis, trukdančias socialinės ekonomikos subjektams gauti nacionalinių ir ES lėšų, ir geriau prisitaikyti prie vietos realijų. Pavyzdžiui, ES ir nacionalinės finansinės paramos programos turėtų būti pritaikytos konkretiems teritoriniams poreikiams ir aplinkybėms, o taip pat turėtų būti sukurta saugi ir nuspėjama socialinių paslaugų finansavimo sistema apimanti visus lygmenis – nuo centrinio iki vietos valdžios. Geras pavyzdys – pastarajame Europos biudžete propaguojami socialinių inovacijų fondai, kurie padėjo įgyvendinti naujus socialinius projektus visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | teigiamai vertina įgyvendinant priemonę „NextGenerationEU“ padarytą pažangą sanglaudos politikos srityje, susijusią su socialine ekonomika ir naujomis teikiamomis galimybėmis. Tačiau vis dar išlieka poreikis miestams ir regionams turėti tiesioginę prieigą prie šių lėšų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad ES ir valstybių narių lygmenimis reikia sukurti socialinei ekonomikai skirtą fiskalinę sistemą, kuria būtų sprendžiamas nesąžiningos konkurencijos, susijusios su tuo, kad socialinės ekonomikos subjektai daugiausia naudoja nuosavas lėšas, klausimas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina valstybes nares sutelkti ES finansavimo išteklius, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, ir pasitelkiant programą „InvestEU“ sukurti mažiems ir vidutiniams socialinės ekonomikos subjektams skirtą garantijų fondą; |
| --- | --- |

48.

| 49. | skatina vykdyti mokesčių politiką, kurioje būtų pripažįstamos visuotinės svarbos funkcijos. Pavyzdžiui, realių mokestinių sprendimų, skirtų socialinės ekonomikos sektoriui remti (koncesijos, atleidimas tiek nuo pajamų mokesčio, tiek nuo PVM), įgyvendinimas, tuo padidinant finansinę naudą, kurią gauna socialinės ekonomikos subjektas arba socialinė įmonė (tiek tiesiogiai socialinės ekonomikos subjektų, tiek asmenų arba bendrovių, kurie naudojasi paslaugomis arba perka tam tikras prekes iš socialinės ekonomikos subjektų, gaunama nauda). Todėl RK prašo Komisijos teisėkūros iniciatyvoje „Verslas Europoje: pajamų apmokestinimo sistema“ (BEFIT) ypatingą dėmesį skirti socialinės ekonominės įmonių mokestinėms nuostatoms; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad reikia skubiai įgyvendinti socialinės ekonomikos sektoriui naudingas fiskalines priemones ir užtikrinti didesnes mokesčių lengvatas (socialinę apsaugą, gyventojų pajamų mokestį), kai įdarbinami asmenys, kurie yra arba gali būti pažeidžiami, teikiant ypatingą paramą verslo modeliams, kurie įdarbina daugiausiai šių asmenų (specialius užimtumo centrus ir įdarbinimo įmones); |
| --- | --- |

50.

| 51. | pritaria tam, kad būtų nustatytos ir suderintos kvotos, kuriomis siekiama užtikrinti galimybę suaugusiesiems, turintiems tam tikrą kognityvinę negalią, patekti į darbo rinką: dabartinės taisyklės (kvotos rezervas 2 %) yra nepakankamos ir daugeliu atvejų nevykdomos. Šiuo klausimu turėtų būti vykdomos tikslinės informavimo kampanijos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad visų pirma reikia sukurti geresnį ir paprastą reglamentavimą, kad socialinėms įmonėms būtų suteikta galimybė gauti kreditą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina vykdyti politiką, kuria skatinami socialiai atsakingi viešieji pirkimai ir socialinių reikalavimų įtraukimas į konkursus, kaip priemonė, padedanti plėtoti socialinės ekonomikos sektorių; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prašo sudaryti palankesnes sąlygas socialinei ekonomikai dalyvauti viešuosiuose pirkimuose pasinaudojant galimybėmis, kurios jau numatytos Europos viešųjų pirkimų direktyvoje, ir skatinti tiek valstybės tarnautojų, tiek socialinės ekonomikos gebėjimų stiprinimą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prašo nustatyti aiškesnes valstybės pagalbos socialinės ekonomikos subjektams taisykles ir juos atskirti nuo kitų rūšių bendrovių. Be to, pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 87 straipsnio 1 dalį, socialinei ekonomikai turėtų būti taikomos skirtingos sąlygos, kiek tai susiję su valstybės pagalbos suderinamumu su bendrąja rinka. Būtų svarbu, kad socialinio sektoriaus bendrovėms būtų taikoma speciali valstybės pagalbos tvarka, kai jos veikia rinkos nepakankamumo atvejais. Pavyzdžiui, Prancūzijoje yra taupymo fondas, kuris pertvarkomas į socialinės ekonomikos investicijas (10 %). Ši šalis taip pat turi ženklą, kuris suteikiamas inovatyvioms, aplinką tausojančioms bendrovėms, atliekančioms socialinę funkciją, ir remiantis šiuo ženklu investuotojams suteikiamos mokestinės lengvatos, nes šių bendrovių pelningumas mažesnis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pritaria minčiai, kad pagal Europos teisinę sistemą pripažintoms socialinėms įmonėms turi būti sudarytos sąlygos patekti į Europos viešąsias rinkas nekonkuruojant su įprastomis įmonėmis, nes jos tenkina socialinius poreikius arba vykdo viešųjų paslaugų užduotis, kai jas įgalioja Vyriausybė. Tai galėtų būti privalumas valdžios institucijoms, kurios yra sukūrusios socialinės ekonomikos teisinį pagrindą, apimantį patvirtinimo ir finansavimo sistemą. |
| --- | --- |

56.

Briuselis, 2023 m. vasario 8 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  OL C 440, 2021 10 29, p. 62.

1

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/28

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos priežiūros strategija“

(2023/C 157/06)

| Pranešėjas | Heinrich DORNER (AT/PES), Burgenlando žemės Vyriausybės narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos priežiūros strategijos
  COM(2022) 440 final |

Pranešėjas

Heinrich DORNER (AT/PES), Burgenlando žemės Vyriausybės narys

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos priežiūros strategijos

COM(2022) 440 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

Politiniai prioritetai

| 1. | pripažįsta, kad kokybiškos priežiūros paslaugos yra būtinos tiek ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje, kad vaikai ugdytų savo kognityvinius, kalbos ir fizinius įgūdžius ir gebėjimus, išlaikytų sveiką ir aktyvų gyvenimo būdą ir nepatirtų skurdo ir socialinės atskirties, tiek ilgalaikės priežiūros srityje, kad vyresnio amžiaus žmonės ir (arba) neįgalieji galėtų išsaugoti savo savarankiškumą ir oriai gyventi. Ši strategija taip pat gali padėti spręsti demografinių pokyčių ir eksponentiškai didėjančios priežiūros paslaugų paklausos problemas. Veiksmai ankstyvuoju etapu, tinkamas sveikatingumo skatinimas ir ligų prevencija gali padėti užtikrinti ilgesnį savarankišką, sveiką ir aktyvų gyvenimą ir atidėti priežiūros poreikį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad kokybiškų priežiūros paslaugų įperkamumas ir prieinamumas yra būtinos sąlygos siekiant patenkinti vis didėjantį ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros poreikį, padėti vyresnio amžiaus žmonėms ir (arba) neįgaliesiems gyventi savarankiškai, kartu remiant šeimas ir mažinant jų artimiesiems tenkančią naštą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į ne visada pakankamą priežiūros paslaugų srityje dirbančių asmenų vertinimą, o tai dažnai matyti iš kai kuriose šalyse mokamo nepakankamo darbo užmokesčio, žemo išsilavinimo lygio, menkų karjeros perspektyvų, mokymosi galimybių trūkumo, nepakankamos psichologinės pagalbos ir priežiūros, o kartais iš mažų garantijų darbo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad priežiūros paslaugų trūkumas daro neproporcingai didelį poveikį moterims, nes papildomos arba neformaliosios priežiūros pareigos vis dar daugiausia tenka moterims, o tai daro poveikį jų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai ir jų galimybėms dirbti apmokamą darbą. Moterys sudaro 90 % priežiūros sektoriaus darbo jėgos, jos vis dar dažnai dirba mažai apmokamą ir mažų garantijų darbą. 92 % moterų ES atlieka neapmokamą priežiūros darbą reguliariai, t. y. daugiau nei vieną dieną per savaitę, o 81 % jų tai daro kasdien. 7,7 mln. moterų Europoje nedirba dėl atliekamų priežiūros pareigų (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje šalių per COVID-19 krizę priežiūros sistemoms pavyko greitai prisitaikyti ir toliau užtikrinti gerą priežiūrą; pažymi, kad vis dėlto pandemija kai kur atskleidė priežiūros sistemų atsparumo stoką, ir pabrėžia, kad priežiūros sektoriuje darbo vietas ir priežiūros tęstinumą galima užtikrinti sukuriant krizėms atsparias darbdavių struktūras, visų pirma nuosavybės struktūrą ir gauto pelno panaudojimą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad visoje Europoje trūksta kvalifikuotų darbuotojų priežiūros paslaugų srityje ir kad tai daro didelį socialinį poveikį, ypač vietovėse, kuriose mažėja gyventojų skaičius, arba atsiliekančiuose regionuose, kuriuose vyresnio amžiaus ir priklausomų asmenų priežiūra yra mažiau prieinama, kad esama didžiulio priežiūros sektoriaus potencialo darbo rinkoje, ir, atsižvelgiant į šias aplinkybes, per ateinantį dešimtmetį sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriuje gali būti sukurta aštuoni milijonai darbo vietų (2); |
| --- | --- |

6.

Principai

| 7. | įsipareigoja laikytis Europos socialinių teisių ramsčio 9 principo ir užtikrinti tėvų ir priežiūros pareigų turinčių asmenų teisę į deramas atostogas, lanksčias darbo sąlygas ir galimybę pasinaudoti priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | įsipareigoja laikytis Europos socialinių teisių ramsčio 11 principo ir užtikrinti vaikų teisę į kokybišką ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą už prieinamą kainą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | yra įsipareigojęs laikytis Europos socialinių teisių ramsčio 17 principo ir jame įtvirtintos teisės į neįgaliųjų įtrauktį ir jų teisę į finansinę paramą, jų poreikiams pritaikytą darbo aplinką, paslaugas, leidžiančias jiems dalyvauti darbo rinkoje ir visuomenės gyvenime; |
| --- | --- |

9.

| 10. | įsipareigoja laikytis Europos socialinių teisių ramsčio 18 principo ir jo aprašyme nustatytos teisės į įperkamas ir kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas, visų pirma priežiūros namuose paslaugas ir bendruomenines paslaugas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | įsipareigoja laikytis ES pagrindinių teisių chartijos ir užtikrinti vyresnio amžiaus žmonių teisę gyventi oriai ir nepriklausomai bei dalyvauti socialiniame ir kultūriniame gyvenime; |
| --- | --- |

11.

| 12. | įsipareigoja laikytis ES pagrindinių teisių chartijos (3) ir užtikrinti neįgaliųjų teisę naudotis priemonėmis, kuriomis užtikrinamas jų savarankiškumas, socialinis ir profesinis integravimas ir dalyvavimas bendruomenės gyvenime; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES valstybes nares, kurios dar neratifikavo ir neįgyvendino atitinkamų TDO konvencijų, visų pirma konvencijos Nr. 189 dėl deramo darbo namų ūkio darbuotojams, Nr. 190 dėl smurto ir priekabiavimo darbo pasaulyje ir Nr. 149 dėl slaugos darbuotojų, tai padaryti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | remia JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir joje nustatytą įsipareigojimą skatinti su neįgaliaisiais dirbančių specialistų ir darbuotojų mokymą atsižvelgiant į Konvencijoje pripažintas teises, kad būtų galima geriau teikti pagalbą ir paslaugas, kurias garantuoja šios teisės; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra įsipareigojęs laikytis JT neįgaliųjų teisių konvencijos 19 straipsnio ir joje įtvirtintos teisės suteikti neįgaliesiems galimybę naudotis įvairiomis pagalbos namuose, gyvenamosios vietos ir kitomis paslaugomis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jų gyvenimui ir integracijai į bendruomenę; |
| --- | --- |

15.

Bendrosios pastabos

| 16. | palankiai vertina tai, kad savo komunikate dėl Europos priežiūros strategijos Komisija taip pat nagrinėja problemas, kurios jau buvo nurodytos ankstesnėje RK nuomonėje savo iniciatyva (4) dėl priežiūros, ir iš dalies svarsto joje siūlomus sprendimus, pavyzdžiui, veiksmingos išsamių duomenų rinkimo ir analizės sistemos sukūrimą; pabrėžia, kad būtina skubiai aktyvuoti sektorių (visų pirma sveikatos ir socialinio sektorių) sąveikumo sistemą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad būtina bendra strategija, kurią remtų visos Europos vietos ir regionų valdžios institucijos, turinčios įgaliojimus sveikatos, priežiūros ir švietimo srityje, ir valstybės narės bei ES institucijos, užtikrindami prieinamą ilgalaikę priežiūrą, atitinkančią tiek priežiūros paslaugų gavėjų, tiek teikėjų poreikius, ir kokybišką, įperkamą bei prieinamą vaikų priežiūrą visoje Europos Sąjungoje. Todėl šią strategiją taip pat reikia integruoti į Europos semestro procesą. Laikantis subsidiarumo principo, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad priežiūra, ikimokyklinis ugdymas bei priežiūra pavienėse valstybėse narėse yra skirtingai reglamentuojami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad Europos priežiūros strategija yra svarbus ir teigiamas pirmas žingsnis siekiant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį ir gerinti priežiūros sistemą Europoje, tai taip pat galimybė prisidėti prie ilgalaikės priežiūros ir ikimokyklinio ugdymo gerinimo bei stiprinti lyčių lygybę ir socialinį teisingumą priežiūros sistemose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | supranta, kad socialinės paslaugos, pavyzdžiui, ikimokyklinis ugdymas ir priežiūra ar ilgalaikė priežiūra, priklauso svarbiam ekonomikos sektoriui, kuris tenkina priežiūros poreikius, kuria darbo vietas, padeda išvengti sveikatos priežiūros išlaidų ir taip teikia įvairialypę naudą visuomenei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymus koordinuoti ir kartu spręsti ilgalaikės priežiūros ir vaikų priežiūros klausimus taikant pagalbines priemones (pvz., bendrų analizių rengimą, keitimąsi geriausia patirtimi ir ES fondų paramą reformoms ir investicijoms) Europos lygmeniu ir kuriant politinę aplinką reformoms ir investicijoms nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis įgyvendinti; RK taip pat ragina Komisiją nukreipti viešąsias investicijas į ilgalaikės priežiūros paslaugas naudojant ES programas ir finansines priemones; taip pat būtina užtikrinti įvairių programų Europos fondų papildomumą siekiant užtikrinti kuo didesnį poveikį; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad papildydama žaliąją taksonomiją, kuria prisidedama prie žaliojo kurso įgyvendinimo, Komisija turėtų skubiai pateikti pasiūlymą dėl socialinės taksonomijos sukūrimo. Socialinė taksonomija suteiktų potencialiems investuotojams ir įmonėms aiškias gaires dėl to, ką galima laikyti „socialinėmis investicijomis“. Tai, kad nėra socialinės taksonomijos, šiuo metu trukdo galimoms privačioms investicijoms į sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę 33 % socialinių išlaidų, numatytų 25 nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, kuriuos iki šiol patvirtino Komisija ir Taryba, yra skirti sveikatos priežiūrai ir ilgalaikei priežiūrai (apie 45 mlrd. EUR), dar 33 % – švietimui ir vaikų priežiūrai (45,7 mlrd. EUR) ir 14 % – socialinei politikai (19,7 mlrd. EUR); |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad įperkamų, prieinamesnių, galimybes teikiančių ir kokybiškų priežiūros paslaugų kūrimas yra svarbus žingsnis siekiant moterų dalyvavimo darbo rinkoje, taigi ir lyčių lygybės; svarbu atlikti esamų paslaugų analizę, nustatyti papildomumą ir sumažinti sutapimą ar dubliavimąsi, kad būtų galima nukreipti išteklius ir skatinti daugiaprofesionalumo pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia vietos ir regionų MVĮ ir ne pelno organizacijų, kaip priežiūros paslaugų teikėjų, svarbą. Šiuo tikslu atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regioninės priežiūros paslaugų rinkos turėtų sudaryti sąlygas MVĮ ir ne pelno organizacijoms vienodomis sąlygomis konkuruoti su didesniais paslaugų teikėjais. ES institucijos, valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų siekti įgalinti daugelį paslaugų teikėjų ir skatinti gerai veikiančias vietos ir regionines priežiūros paslaugų rinkas. Siekiant socialiai atsakingų viešųjų pirkimų, Komitetas ragina vietos ir regionų valdžios institucijas, kaip viešuosius pirkėjus, apsvarstyti, kokį socialinį poveikį vietos ir (arba) regionų lygmeniu daro tai, kaip kuriamos, įsigyjamos ir teikiamos paslaugos; |
| --- | --- |

24.

Išvados dėl ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros

| 25. | mano, kad siūloma Barselonos tikslų peržiūra yra naudinga priemonė siekiant dar didesnių galimybių naudotis vaikų priežiūros paslaugomis, ir pabrėžia, kad ji papildo Tarybos rekomendaciją dėl Europos vaiko garantijų sistemos nustatymo (5). Dalyvavimo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programose skatinimas labiausiai atitinka vaiko interesus, susijusius su jų būsimais gyvenimo rezultatais, ir skatina socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad vertinant pažangą, padarytą teikiant ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros paslaugas valstybėse narėse, būtų prasminga įtraukti dalyvavimo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros programose intensyvumą, nes taip būtų galima tiksliau nustatyti ir įvertinti atitinkamos valstybės narės padarytą pažangą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | supranta, kad ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros srityje labai svarbios prižiūrinčiųjų asmenų darbo sąlygos, reputacija ir atlyginimas, taip pat jų tęstinis profesinis rengimas ir mokymas, siekiant užtikrinti optimalią kvalifikuotų darbuotojų priežiūrą ir taip siekti geresnių visų vaikų raidos rezultatų; |
| --- | --- |

27.

Išvados dėl ilgalaikės priežiūros

| 28. | pabrėžia, kad priežiūros sektoriaus darbo vietų patrauklumas neatsiejamas nuo darbo sąlygų gerinimo, darbo užmokesčio didinimo, bendrojo ir profesinio mokymo, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybių; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina 2023-iuosius – Europos įgūdžių metus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripažįsta stipraus atstovavimo darbuotojams svarbą nuolat gerinant darbo sąlygas priežiūros paslaugų srityje ir palaikant socialinį dialogą, nes tai yra pagrindinė Europos socialinio modelio sudedamoji. Tokiomis aplinkybėmis palankiai vertina tai, kad 2023 m. sausio mėn. Europos Komisija paskelbė, jog ES lygmeniu socialinių paslaugų srityje, įskaitant priežiūros paslaugų subsektorių, bus pradėtas naujas sektorinis socialinis dialogas, kuriame bus užtikrintas ir vietos ir regionų valdžios institucijų kaip viešojo sektoriaus darbdavių dalyvavimas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina pasiūlyme dėl Tarybos rekomendacijos dėl galimybės naudotis įperkamomis, kokybiškomis ilgalaikės priežiūros paslaugomis išdėstytus kokybės principus visiems ilgalaikės priežiūros paslaugų teikėjams ir pabrėžia, kad ateityje ilgalaikės priežiūros sektoriuje dėmesys turės būti sutelktas ne į pelno siekį, o į reguliarias investicijas į kokybės gerinimo priemones ir aukštos kvalifikacijos darbuotojus. Atsižvelgdamas į tai, RK remia Europos Parlamento raginimą Komisijai pateikti pagrindų direktyvą dėl ilgalaikės, formaliosios ir neformaliosios priežiūros, kurioje būtų nustatyti pagrindiniai principai ir įrodymais pagrįsti kriterijai prieinamoms ir integruotoms kokybiškoms ilgalaikės priežiūros ir paramos paslaugoms visoje ES (6); |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į raginimą valstybėms narėms sukurti ilgalaikės priežiūros paslaugų kokybės sistemą (atitinkamos Tarybos rekomendacijos 6 dalis (7)), priežiūros kokybės užtikrinimo sistemos dažnai jau egzistuoja nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu ir todėl turėtų būti tinkamai apsvarstytos, be kita ko, siekiant laikytis subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad investicijos į priežiūrą yra kompleksinio požiūrio, kuriuo siekiama ne tik socialinės politikos tikslų, bet ir teigiamų ekonominių paskatų, dalis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu skirti ypatingą dėmesį priežiūros paslaugas teikiančių asmenų psichologiniam paruošimui; |
| --- | --- |

33.

Rekomendacijos dėl ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros

| 34. | ragina standartizuoti duomenų rinkimą vietos ir regionų lygmeniu ir išlaikyti tarpusavio mokymosi praktiką, siekiant suteikti pagrindą tikslingai regionų paramai ir palyginamumui visoje Europoje vietos ir regionų lygmeniu, taip pat teikti paramą nacionalinėms ir regioninėms valdžios institucijoms taikant surinktus vaikų priežiūros kokybės stebėsenos rodiklius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rekomenduoja didinti ir plėsti finansinę paramą vaikų priežiūros įstaigų steigimui ir išlaikymui ar modernizavimui, siekiant atsižvelgti į skirtingą Europos Sąjungos regionų ir miestų vystymosi tempą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rekomenduoja išplėsti prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų pasiūlą tiems, kuriems jos labiausiai reikia, ir sudaryti palankesnes sąlygas taikyti savarankiško gyvenimo modelį, pavyzdžiui, asmeninę pagalbą ar pagalbą namuose; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros darbuotojų darbo sąlygų, reputacijos ir atlyginimo gerinimas yra neatsiejama priežiūros strategijos įgyvendinimo dalis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad labai svarbu panaikinti atotrūkį tarp tinkamai apmokamų arba atlyginamų motinystės, tėvystės ar vaiko priežiūros atostogų pabaigos ir ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros pradžios; šiuo tikslu siūlo valstybėms narėms apsvarstyti teisės į ikimokyklinį ugdymą ir priežiūrą nustatymą; |
| --- | --- |

38.

Rekomendacijos dėl ilgalaikės priežiūros

| 39. | siūlo apsvarstyti, ar reikia privalomų priemonių ir (arba) teisės aktų ir atitinkamai didinti sanglaudos finansavimą, siekiant užtikrinti visuotinę, lygias teises užtikrinančią ir veiksmingą prieigą prie kokybiškų priežiūros paslaugų visiems žmonėms, kuriems jos reikia, visoje Europoje ir užtikrinti deramas ir sveikas darbo sąlygas, profesionalią paramą bei deramą darbo užmokestį visiems priežiūros darbuotojams, užtikrinti kokybiškas darbo vietas ir padidinti darbo vietų patrauklumą priežiūros sektoriuje, atsižvelgiant į jų atliekamo darbo socialinę ir visuomeninę vertę; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rekomenduoja didinti ir plėsti finansinę paramą vyresnio amžiaus žmonių priežiūros įstaigų steigimui ir išlaikymui ar modernizavimui, siekiant atsižvelgti į skirtingą Europos Sąjungos regionų ir miestų vystymosi tempą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rekomenduoja parengti išsamią strategiją dėl būsimo kvalifikuotų darbuotojų poreikio Europos Sąjungoje, visų pirma siekiant sumažinti protų nutekėjimą Europos Sąjungoje iki atitinkamiems regionams priimtino lygio, ir nustatyti vienodas priežiūros darbuotojų ir namų ūkio darbuotojų iš trečiųjų šalių veiklos sąlygas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | siūlo ilgalaikės priežiūros srityje taip pat nustatyti tikslus ir rodiklius, panašius į Barselonos tikslus, ir atitinkamai rinkti duomenis vietos ir regionų lygmeniu tam, kad būtų sukurtas pagrindas tikslingai regionų paramai ir palyginamumui visoje Europoje vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina paskirti nacionalinius ilgalaikės priežiūros koordinatorius arba, atsižvelgiant į nacionalines sąlygas, kitą tinkamą koordinavimo mechanizmą, kaip vieną informacinį punktą, kuris remtų priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad svarbu pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, susijusį su vyresnių žmonių aktyvumu, kitose gyvenimo srityse, pavyzdžiui, socialinės įtraukties ir priklausymo bendruomenei, galimybių naudotis kultūra, švietimu ir būstu srityse; remiantis partneryste vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, svarbu stiprinti regionines ir vietos ekosistemas, kurios užtikrintų visų pagrindinių politikos sričių ir sektorių indėlį; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina vykdyti Europos masto kampaniją siekiant pritraukti priežiūros sektoriaus darbo vietų atstovus ir užtikrinti lyčių pusiausvyrą atitinkamuose profesiniuose sektoriuose. |
| --- | --- |

45.

Briuselis, 2023 m. vasario 9 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 440 final.

1

(2)  COM(2021) 50 final.

2

(3)  Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija (OL C 202, 2016 6 7, p. 389).

3

(4)  RK nuomonė „Ateities planas slaugytojams ir priežiūros sektoriui. Vietos ir regionų galimybės atremti Europos lygmens iššūkį“ (OL C 440, 2021 10 29, p 56).

4

(5)  2021 m. birželio 14 d. Tarybos rekomendacija (ES) 2021/1004, kuria nustatoma Europos vaiko garantijų sistema (OL L 223, 2021 6 22, p. 14).

5

(6)  2022 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija „Bendri Europos veiksmai priežiūros srityje“(OL C 47, 2023 2 7, p. 30), 61 punktas.

6

(7)  2022 m. gruodžio 8 d. Tarybos rekomendacija dėl galimybės gauti įperkamas, kokybiškas ilgalaikės priežiūros paslaugas (OL C 476, 2022 12 15, p. 1).

7

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/33

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Pakankamos minimalios pajamos, kuriomis užtikrinama aktyvi įtrauktis. Vietos ir regionų perspektyva“

(2023/C 157/07)

| Pranešėja | Anne KARJALAINEN (FI/PES), Keravos savivaldybės tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl pakankamų minimalių pajamų, kuriomis užtikrinama aktyvi įtrauktis
  COM(2022) 490 final |

Pranešėja

Anne KARJALAINEN (FI/PES), Keravos savivaldybės tarybos narė

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl pakankamų minimalių pajamų, kuriomis užtikrinama aktyvi įtrauktis

COM(2022) 490 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

5 punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Užtikrinant paskatas galintiems dirbti asmenims (vėl) integruotis į darbo rinką, pajamų rėmimas palaipsniui turėtų padėti padidinti pakankamai išteklių neturinčių asmenų pajamas, kad jos
  atitiktų bent
  vieną iš šių lygių: | Užtikrinant paskatas galintiems dirbti asmenims (vėl) integruotis į darbo rinką,
  siekiant prasmingai padėti žmonėms išbristi iš skurdo ar įveikti skurdo grėsmę,
  pajamų rėmimas palaipsniui turėtų padėti padidinti pakankamai išteklių neturinčių asmenų pajamas, kad jos
  viršytų
  vieną iš šių lygių: |
| a) | nacionalinę skurdo rizikos ribą arba |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Užtikrinant paskatas galintiems dirbti asmenims (vėl) integruotis į darbo rinką, pajamų rėmimas palaipsniui turėtų padėti padidinti pakankamai išteklių neturinčių asmenų pajamas, kad jos
  atitiktų bent
  vieną iš šių lygių:

Užtikrinant paskatas galintiems dirbti asmenims (vėl) integruotis į darbo rinką,
  siekiant prasmingai padėti žmonėms išbristi iš skurdo ar įveikti skurdo grėsmę,
  pajamų rėmimas palaipsniui turėtų padėti padidinti pakankamai išteklių neturinčių asmenų pajamas, kad jos
  viršytų
  vieną iš šių lygių:

a)

nacionalinę skurdo rizikos ribą arba

| b) | būtinų prekių
  ir paslaugų
  , įskaitant tinkamą mitybą,
  būstą, sveikatos priežiūrą
  ir pagrindines paslaugas, piniginę vertę pagal nacionalines apibrėžtis arba |
| --- | --- |

b)

būtinų prekių
  ir paslaugų
  , įskaitant tinkamą mitybą,
  būstą, sveikatos priežiūrą
  ir pagrindines paslaugas, piniginę vertę pagal nacionalines apibrėžtis arba

| c) | kitus lygius, prilygstančius a arba b punkte nurodytiems lygiams, nustatytiems pagal nacionalinę teisę ar praktiką. |
| --- | --- |

c)

kitus lygius, prilygstančius a arba b punkte nurodytiems lygiams, nustatytiems pagal nacionalinę teisę ar praktiką.

| a) | nacionalinę skurdo rizikos ribą arba |
| --- | --- |

a)

nacionalinę skurdo rizikos ribą arba

| b) | būtinų prekių, įskaitant tinkamą mitybą,
  įgalinimo
  ir pagrindines paslaugas, piniginę vertę pagal
  2 punkte nurodytas apibrėžtis, papildytas
  nacionalinėmis apibrėžtimis arba |
| --- | --- |

b)

būtinų prekių, įskaitant tinkamą mitybą,
  įgalinimo
  ir pagrindines paslaugas, piniginę vertę pagal
  2 punkte nurodytas apibrėžtis, papildytas
  nacionalinėmis apibrėžtimis arba

| c) | kitus lygius, prilygstančius a arba b punkte nurodytiems lygiams, nustatytiems pagal nacionalinę teisę ar praktiką. |
| --- | --- |

c)

kitus lygius, prilygstančius a arba b punkte nurodytiems lygiams, nustatytiems pagal nacionalinę teisę ar praktiką.

Paaiškinimas

Norint pasiekti užsibrėžtą tikslą, pakankamai išteklių neturinčių asmenų pajamos, taikant pajamų rėmimą, turėtų būti padidintos virš skurdo ribos, nes priešingu atveju tikslas nebus pasiektas.

Be to, nacionalinės „įgalinimo“ ir „pagrindinių“ paslaugų apibrėžtys turėtų būti taikomos tik tuo atveju, kai jos apima daugiau paslaugų nei tos, kurios įtrauktos į šioje rekomendacijoje siūlomas apibrėžtis.

2 pakeitimas

6 punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybėms narėms rekomenduojama 5 dalyje numatytą pakankamą pajamų rėmimo lygį pasiekti ne vėliau kaip iki
  2030 m.
  gruodžio 31 d., kartu užtikrinant viešųjų finansų tvarumą. | Valstybėms narėms rekomenduojama 5 dalyje numatytą pakankamą pajamų rėmimo lygį pasiekti ne vėliau kaip iki
  2027 m.
  gruodžio 31 d., kartu užtikrinant viešųjų finansų tvarumą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Valstybėms narėms rekomenduojama 5 dalyje numatytą pakankamą pajamų rėmimo lygį pasiekti ne vėliau kaip iki
  2030 m.
  gruodžio 31 d., kartu užtikrinant viešųjų finansų tvarumą.

Valstybėms narėms rekomenduojama 5 dalyje numatytą pakankamą pajamų rėmimo lygį pasiekti ne vėliau kaip iki
  2027 m.
  gruodžio 31 d., kartu užtikrinant viešųjų finansų tvarumą.

Paaiškinimas

Laikotarpis, per kurį valstybės narės turi pasiekti tinkamą pajamų rėmimo lygį, turėtų būti trumpesnis, kad liktų pakankamai laiko įvertinti šios politikos poveikį skurdo mažinimui ir prireikus persvarstyti pasiūlymą siekiant padidinti jo veiksmingumą.

3 pakeitimas

9 dalies a punktas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| skaidrius nediskriminacinius teisės gauti paramą kriterijus, kuriais užtikrinamos veiksmingos jaunų suaugusiųjų galimybės gauti minimalias pajamas, neatsižvelgiant į tai, ar jie turi nuolatinę gyvenamąją vietą, kartu užtikrinant, kad minimali teisėto buvimo šalyje trukmė
  būtų proporcinga
  ; | skaidrius nediskriminacinius teisės gauti paramą kriterijus, kuriais užtikrinamos veiksmingos jaunų suaugusiųjų galimybės gauti minimalias pajamas, neatsižvelgiant į tai, ar jie turi nuolatinę gyvenamąją vietą, kartu užtikrinant, kad minimali teisėto buvimo šalyje trukmė
  neviršytų 5 metų nepertraukiamo teisėto buvimo šalyje, kurio reikalaujama norint įgyti ilgalaikio gyventojo statusą
  ; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

skaidrius nediskriminacinius teisės gauti paramą kriterijus, kuriais užtikrinamos veiksmingos jaunų suaugusiųjų galimybės gauti minimalias pajamas, neatsižvelgiant į tai, ar jie turi nuolatinę gyvenamąją vietą, kartu užtikrinant, kad minimali teisėto buvimo šalyje trukmė
  būtų proporcinga
  ;

skaidrius nediskriminacinius teisės gauti paramą kriterijus, kuriais užtikrinamos veiksmingos jaunų suaugusiųjų galimybės gauti minimalias pajamas, neatsižvelgiant į tai, ar jie turi nuolatinę gyvenamąją vietą, kartu užtikrinant, kad minimali teisėto buvimo šalyje trukmė
  neviršytų 5 metų nepertraukiamo teisėto buvimo šalyje, kurio reikalaujama norint įgyti ilgalaikio gyventojo statusą
  ;

Paaiškinimas

Dideli reikalavimų, susijusių su minimalia teisėto buvimo šalyje trukme, skirtumai laikomi pagrindinėmis kliūtimis užsieniečiams gauti minimalias pajamas. Todėl labai svarbu racionalizuoti šiuos reikalavimus.

4 pakeitimas

10 punkto d papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| imtis veiksmų siekiant kovoti su stigmatizavimu ir
  nesąmoningu
  šališkumu, kurie siejami su skurdu ir socialine atskirtimi; | imtis veiksmų siekiant kovoti su stigmatizavimu ir šališkumu, kurie siejami su skurdu ir socialine atskirtimi; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

imtis veiksmų siekiant kovoti su stigmatizavimu ir
  nesąmoningu
  šališkumu, kurie siejami su skurdu ir socialine atskirtimi;

imtis veiksmų siekiant kovoti su stigmatizavimu ir šališkumu, kurie siejami su skurdu ir socialine atskirtimi;

Paaiškinimas

Reikėtų kovoti su šališkumu, susijusiu su skurdu ir socialine atskirtimi, neatsižvelgiant į tai, ar jis yra sąmoningas ar nesąmoningas.

5 pakeitimas

16 punkto e papunktis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| apžvelgti veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, visų pirma atsižvelgiant į jos poveikį skurdo ir socialinės atskirties mažinimui, užimtumo lygio didinimui ir dalyvavimo mokymuose gerinimui, ir
  iki 2032 m.
  Tarybai pateikti ataskaitą. | apžvelgti veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, visų pirma atsižvelgiant į jos poveikį skurdo ir socialinės atskirties mažinimui, užimtumo lygio didinimui ir dalyvavimo mokymuose gerinimui, ir
  kas ketverius metus teikti
  Tarybai
  ataskaitas, o iki 2030 m.
  pateikti
  galutinę
  ataskaitą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

apžvelgti veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, visų pirma atsižvelgiant į jos poveikį skurdo ir socialinės atskirties mažinimui, užimtumo lygio didinimui ir dalyvavimo mokymuose gerinimui, ir
  iki 2032 m.
  Tarybai pateikti ataskaitą.

apžvelgti veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant šią rekomendaciją, visų pirma atsižvelgiant į jos poveikį skurdo ir socialinės atskirties mažinimui, užimtumo lygio didinimui ir dalyvavimo mokymuose gerinimui, ir
  kas ketverius metus teikti
  Tarybai
  ataskaitas, o iki 2030 m.
  pateikti
  galutinę
  ataskaitą.

Paaiškinimas

Siekiama suderinti Komisijos ataskaitų teikimo Tarybai tvarkaraštį su galutiniu terminu, skirtu pagrindiniams Porto aukščiausiojo lygio susitikimo socialiniais klausimais tikslams pasiekti.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

| 1. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pripažįsta, jog būtina imtis tolesnių veiksmų kovai su skurdu visoje Europos Sąjungoje, o tam reikia sutelkti dėmesį į pagrindines skurdo priežastis ir veiksmingas kovos su skurdu ir jo prevencijos priemones. Šiuo atžvilgiu nacionalinės pajamų rėmimo sistemos ir susijusios paramos paslaugos yra pagrindinės priemonės siekiant užtikrinti žmonėms orų gyvenimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad valstybės narės turi visapusiškai įsipareigoti įgyvendinti Tarybos rekomendaciją, kad būtų pasiektas 2030 m. tikslas sumažinti žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių. Praeityje (1) RK pabrėžė, kad reikia priimti tinkamus teisės aktus, kad būtų užtikrintos minimalios pajamos, kurios būtų nors šiek tiek didesnės nei skurdo riba; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai reikalauja, kad kartu su šia rekomendacija būtų skubiai visapusiškai įgyvendinta Direktyva dėl minimaliojo darbo užmokesčio. Taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad, nors rekomendacija yra pirmas žingsnis teisinga linkme, pripažįstant, kad reikia skubiai imtis veiksmų siekiant užtikrinti minimalias pajamas visoje ES, reikia toliau svarstyti veiksmingiausią reguliavimo sistemą tokiems veiksmams įgyvendinti Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia aiškią visuomenės paramą socialinei Europai (2) ir bendrai minimalių pajamų sistemai, kaip nurodyta Konferencijoje dėl Europos ateities (3); |
| --- | --- |

4.

| 5. | nepaisant dedamų pastangų, skurdas ir socialinė atskirtis toliau didėja ir 2021 m. skurdas ir socialinė atskirtis grėsė daugiau kaip 90 mln. europiečių. Kadangi į šią padėtį būtina skubiai reaguoti, reikia griežtesnio rekomendacijos įgyvendinimo tvarkaraščio, todėl RK siūlo šį terminą paankstinti iki 2027 m. RK ragina Europos Komisiją 2027 m. atidžiau apžvelgti iki tol pasiektą pažangą, o valstybes nares – kas ketverius metus teikti ataskaitas Tarybai ir 2030 m. parengti galutinę ataskaitą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra susirūpinęs dėl to, kad rekomendacijoje nesilaikoma teisėmis grindžiamo požiūrio. Šiuolaikinėmis minimalių pajamų sistemomis įmanoma užtikrinti, kad žmonės gyventų oriai, sustiprinti jų dalyvavimą ir įtrauktį į visuomenę ir skatinti integraciją į darbo rinką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad skurdas yra žmogaus teisių pažeidimas ir kad veiksmingos minimalių pajamų sistemos ir paslaugos daro stabilizuojantį poveikį visai ekonomikai, nes skurdo panaikinimas ir pajamų nelygybės mažinimas yra svarbūs ne tik skatinant socialinį teisingumą, bet ir remiant ekonomikos augimą. Siekdamos sumažinti pajamų nelygybę, valstybės narės turi imtis tikslingų veiksmų įvairiose politikos srityse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad moterims tenka svarbus vaidmuo įveikiant iš kartos į kartą perduodamo skurdo problemą. Didinant moterų užimtumo lygį ir mažinant darbo užmokesčio skirtumą taip pat bus galima padidinti moterų pensijas ir sumažinti skurdo riziką išėjus į pensiją. Siekiant sumažinti vaikų skurdą, svarbu, kad jie turėtų galimybę naudotis visapusiškomis paslaugomis, pavyzdžiui, ikimokykliniu ugdymu ir priežiūra, pradiniu ugdymu, maitinimu mokyklose, taip pat galimybę užsiimti laisvalaikio veikla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | siūlo nacionaliniuose kovos su skurdu veiksmų planuose daugiausia dėmesio skirti minimalių pajamų sistemų kūrimui, įskaitant priemones, kuriomis siekiama užtikrinti teisingą darbo užmokestį ir deramą darbą, garantuoti kokybiškas pagrindines paslaugas ir gauti tinkamą pajamų rėmimą bei individualizuotas socialines paslaugas. Šiuo atžvilgiu kuriant tokias socialinių paslaugų sistemas svarbu atsižvelgti į tai, kad jomis turėtų būti užtikrinama kuo didesnė informavimo veikla ir dirbti galintys asmenys skatinami bei įgalinami (vėl) patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad nors tikslą sumažinti žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičių numatyta pasiekti iki 2030 m., COVID-19 pandemija, tebesitęsiantis karas Ukrainoje, išaugusios energijos kainos ir didėjanti infliacija labiausiai paveikė mažas pajamas gaunančius namų ūkius, todėl didėja skurdas ir nelygybė. Be to, ši padėtis kelia ypatingą susirūpinimą pažeidžiamoms grupėms, ypač neįgaliesiems. Todėl reikia naujų idėjų ir būtina imtis priemonių, pagrįstų ankstesnių krizių metu įgyta patirtimi ir persvarstant finansinių ir žmogiškųjų išteklių paskirstymą, kad šis pagrindinis tikslas būtų pasiektas remiantis reguliariomis žmonių, kuriems gresia skurdas, skaičiaus peržiūromis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad žalioji pertvarka ir anglies dioksido neišskirianti ekonomika turi atspindėti socialinį aspektą ir remti žmonių, kuriems gresia nedarbas, bedarbių ir ekonomiškai neaktyvių asmenų kvalifikacijos kėlimą. Minimalių pajamų sistemos turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį teikiant paramą ir paskatas reintegruoti žmones į darbo rinką. RK taip pat susidomėjęs atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą minimalaus darbo užmokesčio srityje, pripažindamas, kad „pasikeitė Komisijos požiūrio paradigma [...], t. y. kad deramas minimalusis darbo užmokestis yra pagrindinė teisė ir išankstinė sąlyga kuriant socialiai orientuotą, sąžiningą ir tvarią rinkos ekonomiką – Europos vidaus rinkos pamatinę prielaidą“ (4); |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad dėl klimato kaitos dar labiau padaugės žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, ypač vietovėse, kuriose ekonomika nėra subalansuota ir yra pažeidžiama klimato kaitos. Socialinės apsaugos sistemoms tenka reaguoti į neatidėliotiną poreikį prisitaikyti prie klimato kaitos, didėjant pagalbos poreikiui ir randantis naujoms žmonių, kuriems reikia paramos, kategorijoms; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares, bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, ieškoti konkrečių priemonių benamystei ir energijos nepritekliui mažinti ir panaikinti. Dėl kylančių energijos kainų pažeidžiamiems namų ūkiams sunku padengti energijos išlaidas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pripažįsta, jog kovojant su skurdu būtina įtraukti visus valdymo lygmenis. Vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka labai svarbus vaidmuo užtikrinant sėkmingą rekomendacijos įgyvendinimą, ypač teikiant kokybiškas socialines paslaugas. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali geriausiai užmegzti ryšį su žmonėmis, kuriems reikia paramos, ir nustatyti konkrečius asmenų poreikius, kad būtų plėtojami į žmones orientuoti aktyvios įtraukties į visuomenę būdai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad reikia atnaujintos visiškai visavertės Europos minimalių pajamų sistemų lyginamosios analizės sistemos, grindžiamos skaidriu požiūriu ir palyginamais duomenimis – tokia sistema palengvintų bendrą koncepcijos supratimą Europos ir valstybių narių lygmeniu ir geriau atspindėtų skirtingus pajamų šaltinius ir konkrečią namų ūkių padėtį bei padėtų užtikrinti, kad žmonių pajamos išliktų aukščiau nacionalinės skurdo ribos, be kita ko, suteikiant galimybę darbingiems asmenims gauti pelningą ir saugių garantijų darbą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad minimalios pajamos savo tikslą kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi pasieks tik tada, jeigu jos atitiks infliaciją, ypač didėjančias pragyvenimo išlaidas maistui ir energijai; Todėl Komitetas visiškai pritaria siūlomai rekomendacijai dėl metinės peržiūros valstybių narių lygmeniu, manydamas, kad tai yra būtina veiksmingo ir efektyvaus priemonės įgyvendinimo prielaida; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad taip pat turėtų būti įmanoma mokėti minimalias pajamas vieno asmens namų ūkiams, nes tai skatina lyčių lygybę, jaunų suaugusiųjų ir neįgaliųjų dalyvavimą bei įtrauktį į visuomenę ir integraciją į darbo rinką; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad valstybėse narėse reikia nustatyti skaidrius ir nediskriminuojančius tinkamumo gauti paramą kriterijus. RK yra susirūpinęs, kad rekomendacijoje nenurodyta, ką reiškia „proporcingi“ ar „laipsniški“ veiksmai. Kartu Komitetas ragina nustatyti bendrąją sistemą, reglamentuojančią teisėto buvimo šalyje reikalavimus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prašo nustatyti, kad rekomendacijoje pateiktos įgalinimo ir pagrindinių paslaugų apibrėžtys papildytų nacionalines apibrėžtis, o ne būtų jomis pakeistos, kad šis orientacinis paslaugų sąrašas galėtų būti taikomas visoje ES. Tai ypač pasakytina apie skaitmeninius ryšius, kuriems ne visoje ES suteikiamas pagrindinių paslaugų statusas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | siūlo materialinės padėties tikrinimo ribas nustatyti taip, kad žmonės neiškristų iš minimalių pajamų rėmimo sistemos dėl to, kad vertinant per daug dėmesio skiriama nedideliam turtui, asmeninio naudojimo būstui, būtiniausioms transporto priemonėms ar kilnojamajam turtui. Tai ypač aktualu, kai prašymus pateikia didelę krizę išgyvenantys asmenys arba pagyvenę žmonės; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad vietos, regionų ir ES lygmenimis reikia kiekybinių ir kokybinių rodiklių, kad būtų galima stebėti minimalių pajamų sistemų aprėptį, atkreipiant dėmesį į geresnį skaitmeninį prieinamumą, prieigą prie informacinių technologijų ir skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad minimalių pajamų sistemos turi turėti veiksmingus, teisingus ir individualizuotus elementus, skirtus įvairioms tikslinėms grupėms ir remiančius užimtumą, kuriais būtų pašalintos kliūtys grįžti į darbą ir likti dirbti, užtikrinta, kad dirbti apsimokėtų, ir kartu padidinta socialinė įtrauktis. Atsižvelgiant į tai, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jaunuolių, įskaitant tuos, kurie paliko vaikų apsaugos sistemą, integracijai į darbo rinką. Be to, Komitetas pabrėžia, kad svarbu remti priemones, kuriomis tikslinės grupės skatinamos, kai tik įmanoma, į darbo rinką (grįžti) vietos lygmeniu, siekiant kuo labiau sumažinti su persikraustymu susijusias problemas. Valstybės narės turėtų rinkti duomenis apie minimalias pajamas gaunančių asmenų užimtumui kylančias kliūtis, pavyzdžiui, žemą išsilavinimo lygį, ir ieškoti jų šalinimo būdų, pavyzdžiui, kurti tarpines darbo rinkas, subsidijuoti darbo užmokestį, sudaryti sąlygas kelti kvalifikaciją, persikvalifikuoti ir mokytis visą gyvenimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad svarbu teisingai, teisėtai ir veiksmingai paskirstyti išteklius; todėl visiškai pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad reikia reguliariai peržiūrėti mokesčių ir išmokų sistemų teikiamas paskatas ir atgrasomąsias priemones; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad tinkamas naudojimasis viešaisiais pirkimais gali prisidėti prie ilgalaikių bedarbių ir asmenų, kuriems gresia socialinė atskirtis ir skurdas, užimtumo didinimo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina paaiškinti, kuri institucija yra atsakinga už atskirų planų rengimą, kad būtų išvengta priemonių dubliavimosi. Ypatingas dėmesys taip pat turi būti skiriamas duomenų apsaugai keičiantis informacija. |
| --- | --- |

25.

Briuselis, 2023 m. vasario 9 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Regionų komiteto nuomonė „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas“ (OL C 166, 2011 6 7, p. 18).

1

(2)  „Eurobarometro“ apklausa socialiniais klausimais, 2021 m. kovo mėn.

2

(3)  Galutinė ataskaita (2022 m.).

3

(4)  Europos regionų komiteto nuomonė „Deramas minimalusis darbo užmokestis Europos Sąjungoje“ (COR 2020/05859) (OL C 175, 2021 5 7, p. 89).

4

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/38

---

Europos regionų komiteto nuomonė „ES gamtos atkūrimo teisės aktas“

(2023/C 157/08)

| Pranešėjas | Roby BIWER (LU/PES), Betembūro savivaldybės tarybos narys (Liuksemburgas) |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gamtos atkūrimo
  COM(2022) 304 final |

Pranešėjas

Roby BIWER (LU/PES), Betembūro savivaldybės tarybos narys (Liuksemburgas)

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gamtos atkūrimo

COM(2022) 304 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| remdamosi Direktyvomis 92/43/EEB ir 2009/147/EB ir siekdamos padėti siekti tose direktyvose nustatytų tikslų, valstybės narės turėtų nustatyti atkūrimo priemones, kad užtikrintų saugomų buveinių ir rūšių, įskaitant laukinius paukščius, atkūrimą visose Sąjungos teritorijose, taip pat tose, kurios nepriklauso tinklui „Natura 2000“; | remdamosi Direktyvomis 92/43/EEB ir 2009/147/EB ir siekdamos padėti siekti tose direktyvose nustatytų tikslų, valstybės narės turėtų nustatyti atkūrimo priemones, kad užtikrintų saugomų buveinių ir rūšių, įskaitant laukinius paukščius, atkūrimą visose Sąjungos teritorijose, taip pat tose, kurios nepriklauso tinklui „Natura 2000“
  , atsižvelgdamos į ekonominius, socialinius ir kultūrinius reikalavimus, taip pat į konkrečias regionines ir vietos aplinkybes
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

remdamosi Direktyvomis 92/43/EEB ir 2009/147/EB ir siekdamos padėti siekti tose direktyvose nustatytų tikslų, valstybės narės turėtų nustatyti atkūrimo priemones, kad užtikrintų saugomų buveinių ir rūšių, įskaitant laukinius paukščius, atkūrimą visose Sąjungos teritorijose, taip pat tose, kurios nepriklauso tinklui „Natura 2000“;

remdamosi Direktyvomis 92/43/EEB ir 2009/147/EB ir siekdamos padėti siekti tose direktyvose nustatytų tikslų, valstybės narės turėtų nustatyti atkūrimo priemones, kad užtikrintų saugomų buveinių ir rūšių, įskaitant laukinius paukščius, atkūrimą visose Sąjungos teritorijose, taip pat tose, kurios nepriklauso tinklui „Natura 2000“
  , atsižvelgdamos į ekonominius, socialinius ir kultūrinius reikalavimus, taip pat į konkrečias regionines ir vietos aplinkybes
  ;

Paaiškinimas

Įvertinimas, kokios priemonės yra būtinos gamtai atkurti tam tikroje teritorijoje, priklauso valstybių narių kompetencijai. Todėl reikėtų atsižvelgti į vietos, visuomeninius ir ekonominius aspektus, bet nepamiršti su gamta susijusių tikslų.

2 pakeitimas

39 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| tam, kad būtų pasiektas nuolatinio, ilgalaikio ir tvaraus biologinės įvairovės turtingos ir atsparios gamtos atkūrimo tikslas, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti bendros žuvininkystės politikos teikiamomis galimybėmis. Atsižvelgdamos į išimtinę Sąjungos kompetenciją jūrų biologinių išteklių išsaugojimo srityje, valstybės narės turi galimybę imtis nediskriminacinių priemonių, kad išsaugotų ir valdytų žuvų išteklius ir palaikytų ar pagerintų jūrų ekosistemų išsaugojimo būklę 12 jūrmylių ribose. Be to, tiesioginių valdymo interesų turinčios valstybės narės turi galimybę susitarti ir pateikti bendras rekomendacijas dėl išsaugojimo priemonių, kurios būtinos siekiant laikytis įpareigojimų pagal Sąjungos aplinkos teisę. Tokios priemonės bus vertinamos ir priimamos pagal bendros žuvininkystės politikos taisykles ir procedūras; | tam, kad būtų pasiektas nuolatinio, ilgalaikio ir tvaraus biologinės įvairovės turtingos ir atsparios gamtos atkūrimo tikslas, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti bendros žuvininkystės politikos teikiamomis galimybėmis. Atsižvelgdamos į išimtinę Sąjungos kompetenciją jūrų biologinių išteklių išsaugojimo srityje, valstybės narės turi galimybę imtis nediskriminacinių priemonių, kad išsaugotų ir valdytų žuvų išteklius ir palaikytų ar pagerintų jūrų ekosistemų išsaugojimo būklę 12 jūrmylių ribose. Be to, tiesioginių valdymo interesų turinčios valstybės narės turi galimybę susitarti ir pateikti bendras rekomendacijas dėl išsaugojimo priemonių, kurios būtinos siekiant laikytis įpareigojimų pagal Sąjungos aplinkos teisę. Tokios priemonės bus vertinamos ir priimamos pagal bendros žuvininkystės politikos taisykles ir procedūras; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

tam, kad būtų pasiektas nuolatinio, ilgalaikio ir tvaraus biologinės įvairovės turtingos ir atsparios gamtos atkūrimo tikslas, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti bendros žuvininkystės politikos teikiamomis galimybėmis. Atsižvelgdamos į išimtinę Sąjungos kompetenciją jūrų biologinių išteklių išsaugojimo srityje, valstybės narės turi galimybę imtis nediskriminacinių priemonių, kad išsaugotų ir valdytų žuvų išteklius ir palaikytų ar pagerintų jūrų ekosistemų išsaugojimo būklę 12 jūrmylių ribose. Be to, tiesioginių valdymo interesų turinčios valstybės narės turi galimybę susitarti ir pateikti bendras rekomendacijas dėl išsaugojimo priemonių, kurios būtinos siekiant laikytis įpareigojimų pagal Sąjungos aplinkos teisę. Tokios priemonės bus vertinamos ir priimamos pagal bendros žuvininkystės politikos taisykles ir procedūras;

tam, kad būtų pasiektas nuolatinio, ilgalaikio ir tvaraus biologinės įvairovės turtingos ir atsparios gamtos atkūrimo tikslas, valstybės narės turėtų visapusiškai pasinaudoti bendros žuvininkystės politikos teikiamomis galimybėmis. Atsižvelgdamos į išimtinę Sąjungos kompetenciją jūrų biologinių išteklių išsaugojimo srityje, valstybės narės turi galimybę imtis nediskriminacinių priemonių, kad išsaugotų ir valdytų žuvų išteklius ir palaikytų ar pagerintų jūrų ekosistemų išsaugojimo būklę 12 jūrmylių ribose. Be to, tiesioginių valdymo interesų turinčios valstybės narės turi galimybę susitarti ir pateikti bendras rekomendacijas dėl išsaugojimo priemonių, kurios būtinos siekiant laikytis įpareigojimų pagal Sąjungos aplinkos teisę. Tokios priemonės bus vertinamos ir priimamos pagal bendros žuvininkystės politikos taisykles ir procedūras;

Paaiškinimas

Vert. pastaba: pakeitimas dokumentui lietuvių kalba netaikomas.

3 pakeitimas

44 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | | |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paaiškinimas

Reikėtų visapusiškai atsižvelgti į esamus vietos valdžios institucijų žemės naudojimo planus, nes daugelis miestų į šiuos planus arba kitas vietos funkcinių zonų suskirstymo priemones jau yra įtraukę kompensacines ir (arba) papildomas priemones.

4 pakeitimas

68 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekdama užtikrinti veiksmingą šio reglamento įgyvendinimą, Komisija valstybėms narėms paprašius turėtų teikti paramą pagal techninės paramos priemonę, pagal kurią teikiama specialiai pritaikyta techninė parama reformoms kurti
  ir
  įgyvendinti. Techninė parama apima
  , pavyzdžiui,
  administracinių gebėjimų stiprinimą, teisės aktų sistemų derinimą ir dalijimąsi atitinkama geriausia patirtimi; | siekdama užtikrinti veiksmingą šio reglamento įgyvendinimą, Komisija valstybėms narėms
  , įgyvendinimo, vadovaujančiosioms institucijoms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms
  paprašius turėtų teikti paramą pagal techninės paramos priemonę, pagal kurią teikiama specialiai pritaikyta techninė parama reformoms kurti
  , įgyvendinti, vertinti ir pritaikyti
  . Techninė parama apima
  pajėgumų stiprinimą, susijusį su (tarpsektoriniais) sprendimus priimančių asmenų, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo mechanizmais ir daugiapakopio valdymo priemonėmis; su viešojo ir privačiojo sektorių investicijų pritraukimu ir racionalizavimu; specialiai pritaikytomis konsultacijomis, suteikiant technines, teisines ir finansines ekspertines žinias, kurių reikia atkūrimo priemonėms projektuoti, vykdyti ir stebėti; gairėmis dėl
  administracinių gebėjimų stiprinimo, teisės aktų sistemų derinimo ir dalijimosi atitinkama geriausia patirtimi;
  techninės paramos priemonė turėtų būti grindžiama esamomis vietos, regionų ir (arba) nacionalinėmis žinių platformomis ir paslaugomis, kuriomis jau naudojasi įvairūs suinteresuotieji subjektai, ir turėtų būti tinkamai į jas integruota; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekdama užtikrinti veiksmingą šio reglamento įgyvendinimą, Komisija valstybėms narėms paprašius turėtų teikti paramą pagal techninės paramos priemonę, pagal kurią teikiama specialiai pritaikyta techninė parama reformoms kurti
  ir
  įgyvendinti. Techninė parama apima
  , pavyzdžiui,
  administracinių gebėjimų stiprinimą, teisės aktų sistemų derinimą ir dalijimąsi atitinkama geriausia patirtimi;

siekdama užtikrinti veiksmingą šio reglamento įgyvendinimą, Komisija valstybėms narėms
  , įgyvendinimo, vadovaujančiosioms institucijoms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms
  paprašius turėtų teikti paramą pagal techninės paramos priemonę, pagal kurią teikiama specialiai pritaikyta techninė parama reformoms kurti
  , įgyvendinti, vertinti ir pritaikyti
  . Techninė parama apima
  pajėgumų stiprinimą, susijusį su (tarpsektoriniais) sprendimus priimančių asmenų, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo mechanizmais ir daugiapakopio valdymo priemonėmis; su viešojo ir privačiojo sektorių investicijų pritraukimu ir racionalizavimu; specialiai pritaikytomis konsultacijomis, suteikiant technines, teisines ir finansines ekspertines žinias, kurių reikia atkūrimo priemonėms projektuoti, vykdyti ir stebėti; gairėmis dėl
  administracinių gebėjimų stiprinimo, teisės aktų sistemų derinimo ir dalijimosi atitinkama geriausia patirtimi;
  techninės paramos priemonė turėtų būti grindžiama esamomis vietos, regionų ir (arba) nacionalinėmis žinių platformomis ir paslaugomis, kuriomis jau naudojasi įvairūs suinteresuotieji subjektai, ir turėtų būti tinkamai į jas integruota;

Paaiškinimas

Techninės paramos sistema turi būti skirta teisės aktą įgyvendinančioms vadovaujančiosioms institucijoms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms. Techninių žinių ir patirties, susijusios su (privačiojo sektoriaus) finansinėmis priemonėmis, trūkumas yra viena iš pagrindinių problemų rengiant, įgyvendinant ir stebint atkūrimo priemones. Veiksmingas sprendimus priimančių asmenų dalyvavimas ir įprastus santykius peržengiančios partnerystės yra būtina sąlyga didelio masto ekosistemų atkūrimui. Tačiau nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus rengiantiems pareigūnams dažnai trūksta patirties ir išteklių, kad galėtų įtraukti ne tik įprastus viešuosius dalyvius, bet ir kitus suinteresuotuosius subjektus, pavyzdžiui, privačius žemės savininkus. Todėl šias spragas reikia skubiai užpildyti veiksminga techninės paramos sistema.

5 pakeitimas

1 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama prisidėti prie: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama prisidėti prie:

| 1. | Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama prisidėti prie: |
| --- | --- |

1.

Šiuo reglamentu nustatomos taisyklės, kuriomis siekiama prisidėti prie:

| | a) | nuolatinio,
  ilgalaikio
  ir nepertraukiamo biologinės įvairovės turtingos ir atsparios gamtos atkūrimo visos Sąjungos sausumos ir jūros teritorijose atkuriant ekosistemas; |
| --- | --- | --- |

a)

nuolatinio,
  ilgalaikio
  ir nepertraukiamo biologinės įvairovės turtingos ir atsparios gamtos atkūrimo visos Sąjungos sausumos ir jūros teritorijose atkuriant ekosistemas;

| | a) | nuolatinio,
  ilgalaikio
  ir nepertraukiamo biologinės įvairovės turtingos ir atsparios
  vietinės
  gamtos atkūrimo visos Sąjungos sausumos ir jūros teritorijose atkuriant
  Europos
  ekosistemas; |
| --- | --- | --- |

a)

nuolatinio,
  ilgalaikio
  ir nepertraukiamo biologinės įvairovės turtingos ir atsparios
  vietinės
  gamtos atkūrimo visos Sąjungos sausumos ir jūros teritorijose atkuriant
  Europos
  ekosistemas;

| | b) | visa apimančių Sąjungos uždavinių, susijusių su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos, įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

b)

visa apimančių Sąjungos uždavinių, susijusių su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos, įgyvendinimo;

| | b) | visa apimančių Sąjungos uždavinių, susijusių su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos, įgyvendinimo; |
| --- | --- | --- |

b)

visa apimančių Sąjungos uždavinių, susijusių su klimato kaitos švelninimu ir prisitaikymu prie jos, įgyvendinimo;

| | c) | tarptautinių ES įsipareigojimų įgyvendinimo. |
| --- | --- | --- |

c)

tarptautinių ES įsipareigojimų įgyvendinimo.

| | c) | tarptautinių ES įsipareigojimų įgyvendinimo
  , kitaip tariant, prie ekonomikos gaivinimo, kuriuo siekiama atkurti prarastą ekologinę pusiausvyrą
  . |
| --- | --- | --- |

c)

tarptautinių ES įsipareigojimų įgyvendinimo
  , kitaip tariant, prie ekonomikos gaivinimo, kuriuo siekiama atkurti prarastą ekologinę pusiausvyrą
  .

Paaiškinimas

Vert. pastaba: pakeitimas dokumentui lietuvių kalba netaikomas.

Nuolatinis nevietinių augalų ir gyvūnų rūšių perkėlimas turėtų būti suprantamas kaip ekosistemų būklės blogėjimas dėl vietinių rūšių išstūmimo, konkurencijos ir išnykimo.

6 pakeitimas

1 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Šiuo reglamentu nustatoma sistema, pagal kurią valstybės narės turi nedelsdamos įdiegti veiksmingas su plotu susietas atkūrimo priemones ir iki 2030 m. užtikrinti, kad jos apimtų bent 20 % Sąjungos sausumos ir jūros teritorijų, o iki 2050 m. – visas ekosistemas, kurias reikia atkurti. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Šiuo reglamentu nustatoma sistema, pagal kurią valstybės narės turi nedelsdamos įdiegti veiksmingas su plotu susietas atkūrimo priemones ir iki 2030 m. užtikrinti, kad jos apimtų bent 20 % Sąjungos sausumos ir jūros teritorijų, o iki 2050 m. – visas ekosistemas, kurias reikia atkurti.

| 2. | Šiuo reglamentu nustatoma sistema, pagal kurią valstybės narės nedelsdamos imasi veiksmingų ir su plotu susijusių atkūrimo priemonių, kurios iki 2030 m. apima bent 20 % Sąjungos sausumos ir
  bent 20 % Sąjungos
  jūrų teritorijų, o iki 2050 m. – visas ekosistemas, kurias reikia atkurti
  , siekiant šį tikslą pritaikyti prie Kunmingo ir Monrealio pasaulinės biologinės įvairovės strategijos
  . |
| --- | --- |

2.

Šiuo reglamentu nustatoma sistema, pagal kurią valstybės narės nedelsdamos imasi veiksmingų ir su plotu susijusių atkūrimo priemonių, kurios iki 2030 m. apima bent 20 % Sąjungos sausumos ir
  bent 20 % Sąjungos
  jūrų teritorijų, o iki 2050 m. – visas ekosistemas, kurias reikia atkurti
  , siekiant šį tikslą pritaikyti prie Kunmingo ir Monrealio pasaulinės biologinės įvairovės strategijos
  .

Paaiškinimas

Visa apimantis atkūrimo tikslas turi būti suprantamas kaip apimantis ir ES sausumos, ir jūrų teritorijas, o ne jų derinį (t. y. iki 2030 m. ne mažiau kaip 20 % ES sausumos ir 20 % ES jūrų teritorijų).

7 pakeitimas

3 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | miesto žalioji erdvė – visos žaliosios miesto zonos, lapuočių miškai, spygliuočių miškai, mišrieji miškai, natūralios pievos, pelkės ir viržynai, skurdžios augmenijos zonos, esantys
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose
  ir apskaičiuoti remiantis duomenimis, surinktais naudojantis „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslauga, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(13)

miesto žalioji erdvė – visos žaliosios miesto zonos, lapuočių miškai, spygliuočių miškai, mišrieji miškai, natūralios pievos, pelkės ir viržynai, skurdžios augmenijos zonos, esantys
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose
  ir apskaičiuoti remiantis duomenimis, surinktais naudojantis „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslauga, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696.

| (13) | a) | miesto vietovė – žemės plotas, kurį sudaro teritoriniai vienetai, priskiriami miestų centrams ir miestų klasteriams remiantis tinkleliu pagrįsta tipologija pagal Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 4b straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- | --- |

(13)

a)

miesto vietovė – žemės plotas, kurį sudaro teritoriniai vienetai, priskiriami miestų centrams ir miestų klasteriams remiantis tinkleliu pagrįsta tipologija pagal Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 4b straipsnio 2 dalį;

| b) | miesto žalioji erdvė – visos žaliosios miesto zonos, lapuočių miškai, spygliuočių miškai, mišrieji miškai, natūralios pievos, pelkės ir viržynai, skurdžios augmenijos zonos
  , žaliosios erdvės, integruotos į pastatytus statinius,
  esantys
  miestų centruose ir miestų klasteriuose bei jų apylinkėse,
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose ir apskaičiuoti remiantis duomenimis, surinktais naudojantis „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslauga, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696. Miestų žaliosios erdvės apima visas žaliąsias miestų teritorijas, kurios gali skatinti biologinę įvairovę ir ekosisteminių paslaugų teikimą, padėti spręsti ekologinių jungčių ir įvairovės klausimus ir vengti bet kokios biologinei įvairovei žalingos praktikos jas projektuojant, valdant ir prižiūrint, laikantis 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos nuostatų. Tikslas – sukurti duomenų vertinimo priemones, skirtas išsamiau ir individualiai įvertinti žaliąsias erdves, kad būtų galima atsižvelgti, pavyzdžiui, į žaliuosius stogus, žaliąsias sienas ir pavienius medžius. Todėl išvardytus miesto žaliosios erdvės sąvokos elementus reikia aiškinti taip pat atsižvelgiant į atitinkamas „Copernicus“ žemės atlaso žemės naudojimo rūšis (daugiausia 14100 , 3100 ir 32000 ); |
| --- | --- |

b)

miesto žalioji erdvė – visos žaliosios miesto zonos, lapuočių miškai, spygliuočių miškai, mišrieji miškai, natūralios pievos, pelkės ir viržynai, skurdžios augmenijos zonos
  , žaliosios erdvės, integruotos į pastatytus statinius,
  esantys
  miestų centruose ir miestų klasteriuose bei jų apylinkėse,
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose ir apskaičiuoti remiantis duomenimis, surinktais naudojantis „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslauga, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696. Miestų žaliosios erdvės apima visas žaliąsias miestų teritorijas, kurios gali skatinti biologinę įvairovę ir ekosisteminių paslaugų teikimą, padėti spręsti ekologinių jungčių ir įvairovės klausimus ir vengti bet kokios biologinei įvairovei žalingos praktikos jas projektuojant, valdant ir prižiūrint, laikantis 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijos nuostatų. Tikslas – sukurti duomenų vertinimo priemones, skirtas išsamiau ir individualiai įvertinti žaliąsias erdves, kad būtų galima atsižvelgti, pavyzdžiui, į žaliuosius stogus, žaliąsias sienas ir pavienius medžius. Todėl išvardytus miesto žaliosios erdvės sąvokos elementus reikia aiškinti taip pat atsižvelgiant į atitinkamas „Copernicus“ žemės atlaso žemės naudojimo rūšis (daugiausia 14100 , 3100 ir 32000 );

Paaiškinimas

Miestų žaliosios erdvės teikia ekosistemines paslaugas ir naudą biologinei įvairovei. Tačiau tokių teritorijų pajėgumas remti biologinę įvairovę yra glaudžiai susijęs su jų kokybe, konfigūracija, struktūra ir apimtimi. Teisės akte nėra konkrečių nuostatų dėl miesto žaliųjų erdvių kokybės, struktūros ar valdymo. Siūlomame reglamente taip pat labai svarbu reglamentuoti „miestų žaliąją erdvę“, kad būtų užkirstas kelias netinkamam teisės akto įgyvendinimui vietoje ir perkėlimui į nacionalinę teisę.

8 pakeitimas

3 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | miesto medžių lajų danga – bendras medžių lajų dangos plotas didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose, apskaičiuotas remiantis medžių lajų dangos tankio duomenimis, surinktais naudojantis „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslauga, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(14)

miesto medžių lajų danga – bendras medžių lajų dangos plotas didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose, apskaičiuotas remiantis medžių lajų dangos tankio duomenimis, surinktais naudojantis „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslauga, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696.

| (14) | miesto medžių lajų danga – bendras medžių lajų dangos plotas didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose, apskaičiuotas remiantis medžių lajų dangos tankio duomenimis, surinktais naudojantis „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslauga, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696.
  Valstybėje narėje ar regione taip pat gali būti naudojami pagrindiniai žaliosios erdvės duomenys, kurie yra išsamesni nei programos „Copernicus“ duomenų rinkinys.




  Medžių rūšys medžių lajos plėtimui turėtų būti atrenkamos atitinkamos miesto valdžios institucijos nuožiūra pagal šiuos kriterijus: potencialas skatinti biologinę įvairovę; vietinės, klimato kaitos poveikiui atsparios rūšys, o ne svetimos rūšys; būtinybė uždrausti invazines svetimas rūšis; jei įmanoma medžių rūšių įvairovės skatinimas ir bet kokios monokultūros vengimas.




  Pasirenkant kokybiškos miestų medžių lajų dangos kriterijus, reikėtų atsižvelgti į galimą tokios dangos ir jos aplinkos naudą, inter alia, apsaugą nuo audrų, nepalankių klimato reiškinių ir poveikio mažinimą arba palankesnių sąlygų paukščių ir kitų rūšių migracijai sudarymą. |
| --- | --- |

(14)

miesto medžių lajų danga – bendras medžių lajų dangos plotas didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose, apskaičiuotas remiantis medžių lajų dangos tankio duomenimis, surinktais naudojantis „Copernicus“ žemės paviršiaus stebėsenos paslauga, sukurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696.
  Valstybėje narėje ar regione taip pat gali būti naudojami pagrindiniai žaliosios erdvės duomenys, kurie yra išsamesni nei programos „Copernicus“ duomenų rinkinys.

Medžių rūšys medžių lajos plėtimui turėtų būti atrenkamos atitinkamos miesto valdžios institucijos nuožiūra pagal šiuos kriterijus: potencialas skatinti biologinę įvairovę; vietinės, klimato kaitos poveikiui atsparios rūšys, o ne svetimos rūšys; būtinybė uždrausti invazines svetimas rūšis; jei įmanoma medžių rūšių įvairovės skatinimas ir bet kokios monokultūros vengimas.

Pasirenkant kokybiškos miestų medžių lajų dangos kriterijus, reikėtų atsižvelgti į galimą tokios dangos ir jos aplinkos naudą, inter alia, apsaugą nuo audrų, nepalankių klimato reiškinių ir poveikio mažinimą arba palankesnių sąlygų paukščių ir kitų rūšių migracijai sudarymą.

Paaiškinimas

Į teisės aktą turėtų būti įtrauktos specifikacijos dėl medžių rūšių savybių ir įvairovės, kurios yra svarbios teikiant ekosistemines paslaugas ir didinant biologinę įvairovę.

9 pakeitimas

4 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Valstybės narės įdiegia Direktyvos 92/43/EEB II, IV ir V prieduose išvardytų rūšių sausumos, pakrančių ir gėlo vandens buveinių ir laukinių paukščių, kuriems taikoma Direktyva 2009/147/EB, sausumos, pakrančių ir gėlo vandens buveinių atkūrimo priemones, kurių reikia tų buveinių kokybei ir kiekybei pagerinti, įskaitant jų įkūrimą iš naujo, ir jungtims tarp jų pagerinti, iki bus pasiekta pakankama tų buveinių kokybė ir kiekybė. [...] |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.

Valstybės narės įdiegia Direktyvos 92/43/EEB II, IV ir V prieduose išvardytų rūšių sausumos, pakrančių ir gėlo vandens buveinių ir laukinių paukščių, kuriems taikoma Direktyva 2009/147/EB, sausumos, pakrančių ir gėlo vandens buveinių atkūrimo priemones, kurių reikia tų buveinių kokybei ir kiekybei pagerinti, įskaitant jų įkūrimą iš naujo, ir jungtims tarp jų pagerinti, iki bus pasiekta pakankama tų buveinių kokybė ir kiekybė. [...]

| 3. | Valstybės narės įdiegia Direktyvos 92/43/EEB II, IV ir V prieduose išvardytų rūšių sausumos, pakrančių ir gėlo vandens buveinių ir laukinių paukščių, kuriems taikoma Direktyva 2009/147/EB, sausumos, pakrančių ir gėlo vandens buveinių atkūrimo priemones, kurių reikia tų buveinių kokybei ir kiekybei pagerinti, įskaitant jų įkūrimą iš naujo, ir jungtims
  per ekologinius koridorius
  tarp jų pagerinti, iki bus pasiekta pakankama tų buveinių kokybė ir kiekybė. [...] |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės įdiegia Direktyvos 92/43/EEB II, IV ir V prieduose išvardytų rūšių sausumos, pakrančių ir gėlo vandens buveinių ir laukinių paukščių, kuriems taikoma Direktyva 2009/147/EB, sausumos, pakrančių ir gėlo vandens buveinių atkūrimo priemones, kurių reikia tų buveinių kokybei ir kiekybei pagerinti, įskaitant jų įkūrimą iš naujo, ir jungtims
  per ekologinius koridorius
  tarp jų pagerinti, iki bus pasiekta pakankama tų buveinių kokybė ir kiekybė. [...]

| 5. | Nustatant 1 ir 2 dalyse nurodytas atkūrimo priemones atsižvelgiama į poreikį gerinti I priede išvardytų tipų buveinių jungtis ir į 3 dalyje nurodytų rūšių, aptinkamų tų tipų buveinėse, ekologinius poreikius. |
| --- | --- |

5.

Nustatant 1 ir 2 dalyse nurodytas atkūrimo priemones atsižvelgiama į poreikį gerinti I priede išvardytų tipų buveinių jungtis ir į 3 dalyje nurodytų rūšių, aptinkamų tų tipų buveinėse, ekologinius poreikius.

| 5. | Nustatant 1 ir 2 dalyse nurodytas atkūrimo priemones atsižvelgiama į poreikį gerinti I priede išvardytų tipų buveinių jungtis
  per ekologinius koridorius
  ir į 3 dalyje nurodytų rūšių, aptinkamų tų tipų buveinėse, ekologinius poreikius. |
| --- | --- |

5.

Nustatant 1 ir 2 dalyse nurodytas atkūrimo priemones atsižvelgiama į poreikį gerinti I priede išvardytų tipų buveinių jungtis
  per ekologinius koridorius
  ir į 3 dalyje nurodytų rūšių, aptinkamų tų tipų buveinėse, ekologinius poreikius.

Paaiškinimas

Svarbu paminėti, kad jungtimis reikėtų siekti sukurti arba iš naujo sujungti ekologinius koridorius.

10 pakeitimas

4 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Nustatant teritorijas, tinkamiausias atkūrimo priemonėms pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis diegti, remiamasi geriausiomis turimomis žiniomis ir naujausiais moksliniais įrodymais apie I priede išvardytų tipų buveinių būklę, kuri nustatoma pagal struktūrą ir funkcijas, reikalingas ilgalaikiam jų išlikimui, įskaitant joms tipiškas rūšis,
  kaip nurodyta
  Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte, ir apie
  šio straipsnio
  3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kokybę ir kiekybę. Laikoma, kad teritorijos, kuriose I priede išvardytų tipų buveinių būklė yra nežinoma,
  nėra geros būklės
  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4.

Nustatant teritorijas, tinkamiausias atkūrimo priemonėms pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis diegti, remiamasi geriausiomis turimomis žiniomis ir naujausiais moksliniais įrodymais apie I priede išvardytų tipų buveinių būklę, kuri nustatoma pagal struktūrą ir funkcijas, reikalingas ilgalaikiam jų išlikimui, įskaitant joms tipiškas rūšis,
  kaip nurodyta
  Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte, ir apie
  šio straipsnio
  3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kokybę ir kiekybę. Laikoma, kad teritorijos, kuriose I priede išvardytų tipų buveinių būklė yra nežinoma,
  nėra geros būklės
  .

| 4. | Nustatant teritorijas, tinkamiausias atkūrimo priemonėms pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis diegti, remiamasi geriausiomis turimomis žiniomis ir naujausiais moksliniais įrodymais apie I priede išvardytų tipų buveinių būklę, kuri nustatoma pagal struktūrą ir funkcijas, reikalingas ilgalaikiam jų išlikimui, įskaitant joms tipiškas rūšis, nurodytas Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte, ir apie 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kokybę ir kiekybę. Laikoma, kad dėl teritorijų, kuriose I priede išvardytų tipų buveinių būklė yra nežinoma
  , pateiktini moksliškai pagrįsti faktai apie taikytiną erdvinį plotą bus parengti kiek galima greičiau, tačiau ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams po reglamento įsigaliojimo, siekiant numatyti tinkamas atkūrimo priemones ir teritorijas. Į nacionalinę reformų programą reikia įtraukti konkretų veiksmų planą, tvarkaraštį ir nurodyti, kokie skirti šioms priemonėms reikalingi ištekliai. |
| --- | --- |

4.

Nustatant teritorijas, tinkamiausias atkūrimo priemonėms pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis diegti, remiamasi geriausiomis turimomis žiniomis ir naujausiais moksliniais įrodymais apie I priede išvardytų tipų buveinių būklę, kuri nustatoma pagal struktūrą ir funkcijas, reikalingas ilgalaikiam jų išlikimui, įskaitant joms tipiškas rūšis, nurodytas Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte, ir apie 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kokybę ir kiekybę. Laikoma, kad dėl teritorijų, kuriose I priede išvardytų tipų buveinių būklė yra nežinoma
  , pateiktini moksliškai pagrįsti faktai apie taikytiną erdvinį plotą bus parengti kiek galima greičiau, tačiau ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams po reglamento įsigaliojimo, siekiant numatyti tinkamas atkūrimo priemones ir teritorijas. Į nacionalinę reformų programą reikia įtraukti konkretų veiksmų planą, tvarkaraštį ir nurodyti, kokie skirti šioms priemonėms reikalingi ištekliai.

Paaiškinimas

Esamose kelių tipų buveinių duomenų bazėse trūksta erdviniu požiūriu aiškios vietos informacijos apie bendruomenių būklę, atskaitos lygius ar buveinių būklės prastėjimą lemiančius veiksnius, todėl jos nėra moksliškai pagrįstas pagrindas nustatyti teritorijų prioritetus arba imtis atkūrimo veiksmų. Moksliškai pagrįstus faktus reikia pateikti kiek galima greičiau, kad būtų galima netrukus pradėti rengti planus ir juos įgyvendinti.

11 pakeitimas

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8. | Teritorijose, esančiose už „Natura 2000“ teritorijų ribų, 6 ir 7 dalyse nustatytų įpareigojimų nevykdymas yra pateisinamas, jei taip atsitiko dėl: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8.

Teritorijose, esančiose už „Natura 2000“ teritorijų ribų, 6 ir 7 dalyse nustatytų įpareigojimų nevykdymas yra pateisinamas, jei taip atsitiko dėl:

| 8. | Teritorijose, esančiose už „Natura 2000“ teritorijų ribų, 6 ir 7 dalyse nustatytų įpareigojimų nevykdymas
  gali būti
  pateisinamas tik jei
  valstybės narės pateikia įtikinamų įrodymų, kad
  taip atsitiko dėl: |
| --- | --- |

8.

Teritorijose, esančiose už „Natura 2000“ teritorijų ribų, 6 ir 7 dalyse nustatytų įpareigojimų nevykdymas
  gali būti
  pateisinamas tik jei
  valstybės narės pateikia įtikinamų įrodymų, kad
  taip atsitiko dėl:

| | a) | force majeure; |
| --- | --- | --- |

a)

force majeure;

| | a) | force majeure; |
| --- | --- | --- |

a)

force majeure;

| | b) | neišvengiamų buveinių pokyčių, kuriuos tiesiogiai sukėlė klimato kaita arba |
| --- | --- | --- |

b)

neišvengiamų buveinių pokyčių, kuriuos tiesiogiai sukėlė klimato kaita arba

| | b) | neišvengiamų buveinių pokyčių, kuriuos tiesiogiai sukėlė klimato kaita arba |
| --- | --- | --- |

b)

neišvengiamų buveinių pokyčių, kuriuos tiesiogiai sukėlė klimato kaita arba

| | c) | viršesnio viešojo intereso projekto, kurio atveju mažiau žalingų alternatyvų nėra; tai svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju. |
| --- | --- | --- |

c)

viršesnio viešojo intereso projekto, kurio atveju mažiau žalingų alternatyvų nėra; tai svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju.

| | c) | viršesnio
  vykdomo ar būsimo
  viešojo intereso projekto, kurio mažiau žalingų alternatyvų nėra; tai svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju
  , su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė ėmėsi tinkamų kompensacinių priemonių, ir atsižvelgiant į nacionalinius ir su konkrečia vietove susijusius aplinkosaugos iššūkius
  . |
| --- | --- | --- |

c)

viršesnio
  vykdomo ar būsimo
  viešojo intereso projekto, kurio mažiau žalingų alternatyvų nėra; tai svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju
  , su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė ėmėsi tinkamų kompensacinių priemonių, ir atsižvelgiant į nacionalinius ir su konkrečia vietove susijusius aplinkosaugos iššūkius
  .

Paaiškinimas

Reikalavimas, kad padėtis neturėtų blogėti, neturėtų būti taikomas vykdomiems projektams, kuriais prisidedama prie kitų su pertvarka susijusių uždavinių, pavyzdžiui, energetikos pertvarkos, skaitmeninimo ir infrastruktūros tvarumo didinimo. Tekstas atitinka Buveinių direktyvos 92/43/EEB (1) 6 straipsnio 4 dalies formuluotę.

12 pakeitimas

5 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Nustatant teritorijas, tinkamiausias atkūrimo priemonėms pagal 1, 2 ir 3 dalis diegti, remiamasi geriausiomis turimomis žiniomis ir naujausiais moksliniais įrodymais apie I priede išvardytų tipų buveinių būklę, kuri nustatoma pagal struktūrą ir funkcijas, reikalingas ilgalaikiam jų išlikimui, įskaitant joms tipiškas rūšis, nurodytas Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte, ir apie 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kokybę ir kiekybę. Laikoma, kad
  teritorijos
  , kuriose I priede išvardytų tipų buveinių būklė yra nežinoma
  , nėra geros būklės. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4.

Nustatant teritorijas, tinkamiausias atkūrimo priemonėms pagal 1, 2 ir 3 dalis diegti, remiamasi geriausiomis turimomis žiniomis ir naujausiais moksliniais įrodymais apie I priede išvardytų tipų buveinių būklę, kuri nustatoma pagal struktūrą ir funkcijas, reikalingas ilgalaikiam jų išlikimui, įskaitant joms tipiškas rūšis, nurodytas Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte, ir apie 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kokybę ir kiekybę. Laikoma, kad
  teritorijos
  , kuriose I priede išvardytų tipų buveinių būklė yra nežinoma
  , nėra geros būklės.

| 4. | Nustatant teritorijas, tinkamiausias atkūrimo priemonėms pagal 1, 2 ir 3 dalis diegti, remiamasi geriausiomis turimomis žiniomis ir naujausiais moksliniais įrodymais apie I priede išvardytų tipų buveinių būklę, kuri nustatoma pagal struktūrą ir funkcijas, reikalingas ilgalaikiam jų išlikimui, įskaitant joms tipiškas rūšis, nurodytas Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte, ir apie 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kokybę ir kiekybę. Laikoma, kad dėl teritorijų, kuriose I priede išvardytų tipų buveinių būklė yra nežinoma
  , pateiktini moksliškai pagrįsti faktai apie taikytiną erdvinį plotą bus parengti kiek galima greičiau, tačiau ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams po reglamento įsigaliojimo, siekiant numatyti tinkamas atkūrimo priemones ir teritorijas. Į nacionalinę reformų programą reikia įtraukti konkretų veiksmų planą, tvarkaraštį ir nurodyti, kokie skirti šioms priemonėms reikalingi ištekliai. |
| --- | --- |

4.

Nustatant teritorijas, tinkamiausias atkūrimo priemonėms pagal 1, 2 ir 3 dalis diegti, remiamasi geriausiomis turimomis žiniomis ir naujausiais moksliniais įrodymais apie I priede išvardytų tipų buveinių būklę, kuri nustatoma pagal struktūrą ir funkcijas, reikalingas ilgalaikiam jų išlikimui, įskaitant joms tipiškas rūšis, nurodytas Direktyvos 92/43/EEB 1 straipsnio e punkte, ir apie 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kokybę ir kiekybę. Laikoma, kad dėl teritorijų, kuriose I priede išvardytų tipų buveinių būklė yra nežinoma
  , pateiktini moksliškai pagrįsti faktai apie taikytiną erdvinį plotą bus parengti kiek galima greičiau, tačiau ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams po reglamento įsigaliojimo, siekiant numatyti tinkamas atkūrimo priemones ir teritorijas. Į nacionalinę reformų programą reikia įtraukti konkretų veiksmų planą, tvarkaraštį ir nurodyti, kokie skirti šioms priemonėms reikalingi ištekliai.

Paaiškinimas

Esamose kelių tipų buveinių duomenų bazėse trūksta erdviniu požiūriu aiškios vietos informacijos apie bendruomenių būklę, atskaitos lygius ar buveinių būklės prastėjimą lemiančius veiksnius, todėl jos nėra moksliškai pagrįstas pagrindas nustatyti teritorijų prioritetus arba imtis atkūrimo veiksmų. Moksliškai pagrįstus faktus reikia pateikti kiek galima greičiau, kad būtų galima netrukus pradėti rengti planus ir juos įgyvendinti.

13 pakeitimas

5 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8. | Teritorijose, esančiose už „Natura 2000“ teritorijų ribų, 6 ir 7 dalyse nustatytų įpareigojimų nevykdymas
  yra
  pateisinamas, jei taip atsitiko dėl: |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8.

Teritorijose, esančiose už „Natura 2000“ teritorijų ribų, 6 ir 7 dalyse nustatytų įpareigojimų nevykdymas
  yra
  pateisinamas, jei taip atsitiko dėl:

| 8. | Teritorijose, esančiose už „Natura 2000“ teritorijų ribų, 6 ir 7 dalyse nustatytų įpareigojimų nevykdymas
  gali būti
  pateisinamas
  tik
  jei
  valstybės narės pateikia įtikinamų įrodymų
  ,
  kad
  taip atsitiko dėl: |
| --- | --- |

8.

Teritorijose, esančiose už „Natura 2000“ teritorijų ribų, 6 ir 7 dalyse nustatytų įpareigojimų nevykdymas
  gali būti
  pateisinamas
  tik
  jei
  valstybės narės pateikia įtikinamų įrodymų
  ,
  kad
  taip atsitiko dėl:

| | a) | force majeure; |
| --- | --- | --- |

a)

force majeure;

| | a) | force majeure; |
| --- | --- | --- |

a)

force majeure;

| | b) | neišvengiamų buveinių pokyčių, kuriuos tiesiogiai sukėlė klimato kaita arba |
| --- | --- | --- |

b)

neišvengiamų buveinių pokyčių, kuriuos tiesiogiai sukėlė klimato kaita arba

| | b) | neišvengiamų buveinių pokyčių, kuriuos tiesiogiai sukėlė klimato kaita arba |
| --- | --- | --- |

b)

neišvengiamų buveinių pokyčių, kuriuos tiesiogiai sukėlė klimato kaita arba

| | c) | viršesnio viešojo intereso projekto, kurio atveju mažiau žalingų alternatyvų nėra; tai svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju. |
| --- | --- | --- |

c)

viršesnio viešojo intereso projekto, kurio atveju mažiau žalingų alternatyvų nėra; tai svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju.

| | c) | viršesnio
  vykdomo ar būsimo
  viešojo intereso projekto, kurio mažiau žalingų alternatyvų nėra; tai svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju
  , su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė ėmėsi tinkamų kompensacinių priemonių, ir atsižvelgiant į nacionalinius ir su konkrečia vietove susijusius aplinkosaugos iššūkius
  . |
| --- | --- | --- |

c)

viršesnio
  vykdomo ar būsimo
  viešojo intereso projekto, kurio mažiau žalingų alternatyvų nėra; tai svarstoma kiekvienu konkrečiu atveju
  , su sąlyga, kad atitinkama valstybė narė ėmėsi tinkamų kompensacinių priemonių, ir atsižvelgiant į nacionalinius ir su konkrečia vietove susijusius aplinkosaugos iššūkius
  .

Paaiškinimas

Reikalavimas, kad padėtis neturėtų blogėti, neturėtų būti taikomas vykdomiems projektams, kuriais prisidedama prie kitų su pertvarka susijusių uždavinių, pavyzdžiui, energetikos pertvarkos, skaitmeninimo ir infrastruktūros tvarumo didinimo. Tekstas atitinka Buveinių direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnio 5 dalies formuluotę.

14 pakeitimas

6 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Valstybės narės užtikrina, kad nuo
  2021 m.
  iki 2030 m. 
  visuose
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose grynasis miesto žaliosios erdvės plotas
  ir
  miesto medžių lajų danga nesumažėtų. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Valstybės narės užtikrina, kad nuo
  2021 m.
  iki 2030 m. 
  visuose
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose grynasis miesto žaliosios erdvės plotas
  ir
  miesto medžių lajų danga nesumažėtų.

| 1. | Valstybės narės užtikrina, kad nuo
  2024 m.
  iki 2030 m. didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose grynasis
  miesto žaliosios erdvės pagal 3 straipsnį
  plotas, įskaitant miesto medžių lajų dangą, nesumažėtų
  . Siekdamos šio tikslo valstybės narės glaudžiai bendradarbiauja su vietos ir regionų valdžios institucijomis, taip pat su vadovaujančiosiomis institucijomis. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės užtikrina, kad nuo
  2024 m.
  iki 2030 m. didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose grynasis
  miesto žaliosios erdvės pagal 3 straipsnį
  plotas, įskaitant miesto medžių lajų dangą, nesumažėtų
  . Siekdamos šio tikslo valstybės narės glaudžiai bendradarbiauja su vietos ir regionų valdžios institucijomis, taip pat su vadovaujančiosiomis institucijomis.

| 2. | Valstybės narės užtikrina, kad iki 2040 m. bendras nacionalinis miesto žaliosios erdvės plotas didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose padidėtų bent 3 %, o iki 2050 m. – bent 5 % viso 202
  1 m.
  buvusio didmiesčių, miestų ir priemiesčių ploto. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės užtikrina, kad iki 2040 m. bendras nacionalinis miesto žaliosios erdvės plotas didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose padidėtų bent 3 %, o iki 2050 m. – bent 5 % viso 202
  1 m.
  buvusio didmiesčių, miestų ir priemiesčių ploto.

| 2. | Reikia inicijuoti priemones, kuriomis būtų siekiama geresnės buveinių ekologinės kokybės ir jungčių, atsižvelgiant į priemonių papildomumą su vietos žemės naudojimo planais ir miestų planavimu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Valstybės narės užtikrina, kad iki 2040 m. bendras miesto žaliosios erdvės žemės plotas
  pagal 3 straipsnį
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose
  kiekybės ir kokybės požiūriu
  padidėtų bent 3 %, o iki 2050 m. – bent 5 % viso 202
  4 m.
  buvusio didmiesčių, miestų ir priemiesčių žemės ploto.
  Tikslai nustatyti atsižvelgiant į bendrą vietos administracinių vienetų (VAV) miestų plotą valstybėje narėje, o ne į ataskaitiniais 2024 m. buvusias miestų žaliąsias erdves, siekiant užtikrinti teisingą požiūrį į atkūrimą miestuose, miesteliuose ir priemiesčiuose, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes. Nepaisant vietos administracinių vienetų administracinių struktūrų, miestų teritorijų klausimas turi būti sprendžiamas kaip funkcinių vienetų klausimas. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės užtikrina, kad iki 2040 m. bendras miesto žaliosios erdvės žemės plotas
  pagal 3 straipsnį
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose
  kiekybės ir kokybės požiūriu
  padidėtų bent 3 %, o iki 2050 m. – bent 5 % viso 202
  4 m.
  buvusio didmiesčių, miestų ir priemiesčių žemės ploto.
  Tikslai nustatyti atsižvelgiant į bendrą vietos administracinių vienetų (VAV) miestų plotą valstybėje narėje, o ne į ataskaitiniais 2024 m. buvusias miestų žaliąsias erdves, siekiant užtikrinti teisingą požiūrį į atkūrimą miestuose, miesteliuose ir priemiesčiuose, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes. Nepaisant vietos administracinių vienetų administracinių struktūrų, miestų teritorijų klausimas turi būti sprendžiamas kaip funkcinių vienetų klausimas.

| | Be to, valstybės narės: |
| --- | --- |

Be to, valstybės narės:

| | Be to, valstybės narės: |
| --- | --- |

Be to, valstybės narės:

| | a) | iki 2050 m. užtikrina, kad visuose didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose medžių lajų danga sudarytų bent
  10 %
  ir |
| --- | --- | --- |

a)

iki 2050 m. užtikrina, kad visuose didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose medžių lajų danga sudarytų bent
  10 %
  ir

| | a) | iki 2050 m. užtikrina, kad visuose didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose medžių lajų danga sudarytų bent
  15 %
  ir |
| --- | --- | --- |

a)

iki 2050 m. užtikrina, kad visuose didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose medžių lajų danga sudarytų bent
  15 %
  ir

| | b) | užtikrina, kad visuose didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose grynasis miesto žaliosios erdvės, integruotos į esamus ir naujus pastatus ir infrastruktūrą, be kita ko, vykdant renovaciją ir atnaujinimą, plotas didėtų. |
| --- | --- | --- |

b)

užtikrina, kad visuose didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose grynasis miesto žaliosios erdvės, integruotos į esamus ir naujus pastatus ir infrastruktūrą, be kita ko, vykdant renovaciją ir atnaujinimą, plotas didėtų.

| | b) | užtikrina, kad visuose didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose grynasis miesto žaliosios erdvės, integruotos į esamus ir naujus pastatus ir infrastruktūrą, be kita ko, vykdant renovaciją ir atnaujinimą, plotas didėtų
  , ir |
| --- | --- | --- |

b)

užtikrina, kad visuose didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose grynasis miesto žaliosios erdvės, integruotos į esamus ir naujus pastatus ir infrastruktūrą, be kita ko, vykdant renovaciją ir atnaujinimą, plotas didėtų
  , ir

| | c) | kontroliuoja invazinių svetimų rūšių paplitimą miestų žaliosiose erdvėse, taip pat skatinant vabzdžių, kurie padeda gerinti ekosistemų veikimą šiose erdvėse, biologinę įvairovę ir jų kiekį
  . |
| --- | --- | --- |

c)

kontroliuoja invazinių svetimų rūšių paplitimą miestų žaliosiose erdvėse, taip pat skatinant vabzdžių, kurie padeda gerinti ekosistemų veikimą šiose erdvėse, biologinę įvairovę ir jų kiekį
  .

Paaiškinimas

Tikslas suformuluotas taip, kad kilo nesusipratimų. Vieni subjektai suprato, kad numatoma 3 %, o vėliau 5 % padidinti bendrą nacionalinį žaliosios erdvės plotą, o poveikio vertinime aiškiai nurodyta, kad tai bendras nacionalinis plotas, į kurį įeina vietos administraciniai vienetai.

15 pakeitimas

7 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Valstybės narės sudaro paviršinių vandenų išilginių ir skersinių jungčių kliūčių sąrašą ir nustato, kurios kliūtys turi būti pašalintos, kad būtų prisidedama prie šio reglamento 4 straipsnyje nustatytų atkūrimo tikslų ir tikslo iki 2030 m. Sąjungoje atkurti
  bent 25 000  km
  upių laisvą tėkmę įgyvendinimo,
  nedarant poveikio Direktyvai 2000/60/EB, visų pirma jos 4 straipsnio 3, 5 ir 7 dalims, ir Reglamentui Nr. 1315/2013, visų pirma jo 15 straipsniui. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Valstybės narės sudaro paviršinių vandenų išilginių ir skersinių jungčių kliūčių sąrašą ir nustato, kurios kliūtys turi būti pašalintos, kad būtų prisidedama prie šio reglamento 4 straipsnyje nustatytų atkūrimo tikslų ir tikslo iki 2030 m. Sąjungoje atkurti
  bent 25 000  km
  upių laisvą tėkmę įgyvendinimo,
  nedarant poveikio Direktyvai 2000/60/EB, visų pirma jos 4 straipsnio 3, 5 ir 7 dalims, ir Reglamentui Nr. 1315/2013, visų pirma jo 15 straipsniui.

| 1. | Valstybės narės sudaro paviršinių vandenų išilginių ir skersinių jungčių kliūčių sąrašą ir nustato, kurios kliūtys turi būti pašalintos, kad būtų prisidedama prie šio reglamento 4 straipsnyje nustatytų atkūrimo tikslų ir tikslo iki 2030 m. Sąjungoje atkurti
  15 % ilgio (178 000  km visoje ES) upių
  laisvą tėkmę įgyvendinimo,
  pagerinant biologinę įvairovę šalinant užtvaras ir atkuriant susijusias salpas, kartu atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių energijos poreikius
  .


  Į šį sąrašą taip pat įtraukiami požeminiai vandeningieji sluoksniai, kurių pjezometrinį lygį reikia išlaikyti dėl to, kad jie papildo paviršinio vandens išilginius ir šoninius ruožus, taip pat šlapynes ir šaltinius. |
| --- | --- |

1.

Valstybės narės sudaro paviršinių vandenų išilginių ir skersinių jungčių kliūčių sąrašą ir nustato, kurios kliūtys turi būti pašalintos, kad būtų prisidedama prie šio reglamento 4 straipsnyje nustatytų atkūrimo tikslų ir tikslo iki 2030 m. Sąjungoje atkurti
  15 % ilgio (178 000  km visoje ES) upių
  laisvą tėkmę įgyvendinimo,
  pagerinant biologinę įvairovę šalinant užtvaras ir atkuriant susijusias salpas, kartu atsižvelgiant į atsinaujinančiųjų išteklių energijos poreikius
  .

Į šį sąrašą taip pat įtraukiami požeminiai vandeningieji sluoksniai, kurių pjezometrinį lygį reikia išlaikyti dėl to, kad jie papildo paviršinio vandens išilginius ir šoninius ruožus, taip pat šlapynes ir šaltinius.

Paaiškinimas

Pasiūlyme reikėtų iškelti kiekybinius ir per nustatytą laiką įvykdytinus tikslus, kad būtų pašalintos užtvaros ir iš tiesų atkurtos upių jungtys. Reikėtų reikalauti, kad iki 2030 m. valstybės narės atkurtų 15 % ilgio laisvai tekančias upes, pašalindamos užtvaras ir atkurdamos susijusias salpas.

16 pakeitimas

7 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Valstybės narės paviršinių vandenų išilginių ir skersinių jungčių kliūtis, nustatytas pagal šio straipsnio 1 dalį, šalina laikydamosi 12 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto jų šalinimo plano. Šalindamos kliūtis, valstybės narės pirmiausia pašalina atgyvenusias kliūtis, t. y. kurios nebereikalingos atsinaujinančiosios energijos gamybai, vidaus vandenų laivybai, vandens tiekimui ar kitoms reikmėms. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Valstybės narės paviršinių vandenų išilginių ir skersinių jungčių kliūtis, nustatytas pagal šio straipsnio 1 dalį, šalina laikydamosi 12 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto jų šalinimo plano. Šalindamos kliūtis, valstybės narės pirmiausia pašalina atgyvenusias kliūtis, t. y. kurios nebereikalingos atsinaujinančiosios energijos gamybai, vidaus vandenų laivybai, vandens tiekimui ar kitoms reikmėms.

| 2. | Valstybės narės paviršinių vandenų išilginių ir skersinių jungčių kliūtis, nustatytas pagal šio straipsnio 1 dalį, šalina laikydamosi 12 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto jų šalinimo plano. Šalindamos kliūtis, valstybės narės pirmiausia pašalina
  i) kliūtis, kurių šalinimas duoda ekologinės naudos ir ii)
   atgyvenusias kliūtis, t. y. kurios nebereikalingos atsinaujinančiosios energijos gamybai, vidaus vandenų laivybai, vandens tiekimui ar kitoms reikmėms.
  Nebereikalingos kliūtys nėra tos, kurios yra istorinio ir kultūrinio paveldo dalis, kurias išsaugant nesukuriamos neįveikiamos kliūtys ir kurios prisidėjo prie unikalių kraštovaizdžių ir biologinės įvairovės kūrimo arba kurios padeda atkurti vandeninguosius sluoksnius, nes sulėtina vandens tėkmės greitį. |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės paviršinių vandenų išilginių ir skersinių jungčių kliūtis, nustatytas pagal šio straipsnio 1 dalį, šalina laikydamosi 12 straipsnio 2 dalies f punkte nurodyto jų šalinimo plano. Šalindamos kliūtis, valstybės narės pirmiausia pašalina
  i) kliūtis, kurių šalinimas duoda ekologinės naudos ir ii)
   atgyvenusias kliūtis, t. y. kurios nebereikalingos atsinaujinančiosios energijos gamybai, vidaus vandenų laivybai, vandens tiekimui ar kitoms reikmėms.
  Nebereikalingos kliūtys nėra tos, kurios yra istorinio ir kultūrinio paveldo dalis, kurias išsaugant nesukuriamos neįveikiamos kliūtys ir kurios prisidėjo prie unikalių kraštovaizdžių ir biologinės įvairovės kūrimo arba kurios padeda atkurti vandeninguosius sluoksnius, nes sulėtina vandens tėkmės greitį.

Paaiškinimas

Kartu su pasiūlymu valstybėms narėms visų pirma šalinti atgyvenusias kliūtis dar vienas svarbus kriterijus, kuriuo vadovaujantis būtų nustatomos šalintinos kliūtys, turėtų būti susijęs su ekologine jų šalinimo nauda.

17 pakeitimas

9 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Be teritorijų, kuriose taikomos atkūrimo priemonės pagal 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis, valstybės narės papildomai nustato atkūrimo priemones, būtinas žemės ūkio ekosistemų biologinei įvairovei padidinti. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Be teritorijų, kuriose taikomos atkūrimo priemonės pagal 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis, valstybės narės papildomai nustato atkūrimo priemones, būtinas žemės ūkio ekosistemų biologinei įvairovei padidinti.

| 1. | Be teritorijų, kuriose taikomos atkūrimo priemonės pagal 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis
  , valstybės narės papildomai nustato atkūrimo priemones, būtinas žemės ūkio ekosistemų biologinei įvairovei padidinti, įskaitant skirtas fitofagų, parazitų ir plėšrūnų tarpusavio pusiausvyrai užtikrinti,
  taip siekiant sudaryti palankesnes sąlygas gamybai be augalų apsaugos produktų. |
| --- | --- |

1.

Be teritorijų, kuriose taikomos atkūrimo priemonės pagal 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalis
  , valstybės narės papildomai nustato atkūrimo priemones, būtinas žemės ūkio ekosistemų biologinei įvairovei padidinti, įskaitant skirtas fitofagų, parazitų ir plėšrūnų tarpusavio pusiausvyrai užtikrinti,
  taip siekiant sudaryti palankesnes sąlygas gamybai be augalų apsaugos produktų.

Paaiškinimas

Žemės ūkio ekosistemoms ir Europos maisto našumui pavojų kelia naujų kenkėjų patekimas į mūsų teritoriją – dėl to prarandami pasėliai, reikia masiškai naudoti pesticidus ir daromas poveikis Europos ekosistemų biologinei įvairovei.

18 pakeitimas

9 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 4. | Valstybės narės įdiegia žemės ūkio reikmėms naudojamo organinio dirvožemio, kuris yra nusausintuose durpynuose, atkūrimo priemones. Tos priemonės turi apimti: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

4.

Valstybės narės įdiegia žemės ūkio reikmėms naudojamo organinio dirvožemio, kuris yra nusausintuose durpynuose, atkūrimo priemones. Tos priemonės turi apimti:

| 4. | Valstybės narės įdiegia žemės ūkio reikmėms naudojamo organinio dirvožemio, kuris yra nusausintuose durpynuose, atkūrimo priemones. Tos priemonės turi apimti: |
| --- | --- |

4.

Valstybės narės įdiegia žemės ūkio reikmėms naudojamo organinio dirvožemio, kuris yra nusausintuose durpynuose, atkūrimo priemones. Tos priemonės turi apimti:

| | a) | 2030 m. bent 30 % tokių plotų ir bent
  ketvirtadalyje
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas; |
| --- | --- | --- |

a)

2030 m. bent 30 % tokių plotų ir bent
  ketvirtadalyje
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas;

| | a) | 2030 m. bent 30 % tokių plotų ir bent
  pusėje
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas; |
| --- | --- | --- |

a)

2030 m. bent 30 % tokių plotų ir bent
  pusėje
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas;

| | b) | 2040 m. bent 50 % tokių plotų ir bent
  pusėje
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas; |
| --- | --- | --- |

b)

2040 m. bent 50 % tokių plotų ir bent
  pusėje
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas;

| | b) | 2040 m. bent 50 % tokių plotų ir bent
  dviejuose trečdaliuose
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas; |
| --- | --- | --- |

b)

2040 m. bent 50 % tokių plotų ir bent
  dviejuose trečdaliuose
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas;

| | c) | 2050 m. bent 70 % tokių plotų ir bent
  pusėje
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas. |
| --- | --- | --- |

c)

2050 m. bent 70 % tokių plotų ir bent
  pusėje
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas.

| | c) | 2050 m. bent 70 % tokių plotų ir bent
  dviejuose trečdaliuose
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas. |
| --- | --- | --- |

c)

2050 m. bent 70 % tokių plotų ir bent
  dviejuose trečdaliuose
  iš jų turi būti atkurtas drėgnumas.

Paaiškinimas

Durpynai yra didžiausios natūralios sausumos anglies saugyklos, o apgadinti jie yra didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo šaltinis. Todėl siūloma padidinti drėgnumo atkūrimą (veiksmingiausia durpynų atkūrimo priemonė), kuris padėtų gerokai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir pasiekti bendrą tikslą.

19 pakeitimas

9 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5. | Valstybės narės taiko 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/128/EB, nustatančioje Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (OL L 309, 2009), nustatytas priemones, kad užtikrintų tausų augalų apsaugos produktų naudojimą, sumažintų jų keliamą riziką ir poveikį žmonių sveikatai bei aplinkai ir skatintų integruotą kenkėjų kontrolę bei alternatyvius metodus ir būdus, pavyzdžiui, necheminės kontrolės priemones. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.

Paaiškinimas

Labai svarbu sumažinti pesticidų ir trąšų naudojimą ir prireikus juos pakeisti saugiais natūraliais produktais ir alternatyviais netaršiais metodais.

20 pakeitimas

10 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Valstybės narės
  nacionaliniu lygmeniu
  pasiekia kiekvieno iš toliau nurodytų miškų ekosistemų rodiklių, išsamiau apibūdintų VI priede, didėjimo tendenciją, matuojamą laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki 2030 m. gruodžio 31 d., o po to – kas
  trejus
  metus, kol pasiekiamas pagal 11 straipsnio 3 dalį nustatytas patenkinamas lygis: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Valstybės narės
  nacionaliniu lygmeniu
  pasiekia kiekvieno iš toliau nurodytų miškų ekosistemų rodiklių, išsamiau apibūdintų VI priede, didėjimo tendenciją, matuojamą laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki 2030 m. gruodžio 31 d., o po to – kas
  trejus
  metus, kol pasiekiamas pagal 11 straipsnio 3 dalį nustatytas patenkinamas lygis:

| 2. | Valstybės narės
  kiekvienoje
  iš toliau nurodytų miškų ekosistemų pasiekia kiekvieno rodiklio, išsamiau apibūdinto VI priede, didėjimo tendenciją, matuojamą laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki 2030 m. gruodžio 31 d., o po to – kas
  penkerius
  metus, kol pasiekiamas pagal 11 straipsnio 3 dalį nustatytas patenkinamas lygis: |
| --- | --- |

2.

Valstybės narės
  kiekvienoje
  iš toliau nurodytų miškų ekosistemų pasiekia kiekvieno rodiklio, išsamiau apibūdinto VI priede, didėjimo tendenciją, matuojamą laikotarpiu nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos iki 2030 m. gruodžio 31 d., o po to – kas
  penkerius
  metus, kol pasiekiamas pagal 11 straipsnio 3 dalį nustatytas patenkinamas lygis:

| | a) | stovinti negyva mediena; |
| --- | --- | --- |

a)

stovinti negyva mediena;

| | a) | stovinti negyva mediena; |
| --- | --- | --- |

a)

stovinti negyva mediena;

| | b) | gulinti negyva mediena; |
| --- | --- | --- |

b)

gulinti negyva mediena;

| | b) | gulinti negyva mediena; |
| --- | --- | --- |

b)

gulinti negyva mediena;

| | c) | įvairiaamžių miškų dalis; |
| --- | --- | --- |

c)

įvairiaamžių miškų dalis;

| | c) | įvairiaamžių miškų dalis; |
| --- | --- | --- |

c)

įvairiaamžių miškų dalis;

| | d) | miškų jungtys; |
| --- | --- | --- |

d)

miškų jungtys;

| | d) | miškų jungtys; |
| --- | --- | --- |

d)

miškų jungtys;

| | e) | įprastų miško paukščių indeksas; |
| --- | --- | --- |

e)

įprastų miško paukščių indeksas;

| | e) | įprastų miško paukščių indeksas; |
| --- | --- | --- |

e)

įprastų miško paukščių indeksas;

| | f) | organinės anglies sankaupos. |
| --- | --- | --- |

f)

organinės anglies sankaupos.

| | f) | organinės anglies sankaupos. |
| --- | --- | --- |

f)

organinės anglies sankaupos.

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

21 pakeitimas

10 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3. | Valstybės narės taiko priemones, numatytas Komisijos reglamente (EB) Nr. 1737/2006, nustatančiame išsamias Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2152/2003 dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje įgyvendinimo taisykles, kuriuo iš dalies keičiamas 2004 m. gruodžio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2121/2004 ir 1999 m. spalio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2278/1999. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.

| 4. | Valstybės narės taiko Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec(2008)3 valstybėms narėms dėl Europos kraštovaizdžio konvencijos įgyvendinimo gairių. |
| --- | --- |

4.

Paaiškinimas

Būtina skubiai įgyvendinti Sąjungos reglamentuose ir rekomendacijose jau numatytas priemones, susijusias su miškų atkūrimu.

22 pakeitimas

11 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Plotą, kurį reikia atkurti, kad būtų pasiekti 4 ir 5 straipsniuose nustatyti tikslai, valstybės narės nustato atsižvelgdamos į 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų tipų buveinių būklę ir į 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kiekybę bei kokybę savo teritorijose. Plotas nustatomas remiantis, be kita ko, tokia informacija: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Plotą, kurį reikia atkurti, kad būtų pasiekti 4 ir 5 straipsniuose nustatyti tikslai, valstybės narės nustato atsižvelgdamos į 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų tipų buveinių būklę ir į 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kiekybę bei kokybę savo teritorijose. Plotas nustatomas remiantis, be kita ko, tokia informacija:

| 2. | Plotą, kurį reikia atkurti, kad būtų pasiekti 4 ir 5 straipsniuose nustatyti tikslai, valstybės narės nustato atsižvelgdamos į 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų tipų buveinių būklę ir į 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kiekybę bei kokybę savo teritorijose. Plotas nustatomas remiantis, be kita ko, tokia informacija: |
| --- | --- |

2.

Plotą, kurį reikia atkurti, kad būtų pasiekti 4 ir 5 straipsniuose nustatyti tikslai, valstybės narės nustato atsižvelgdamos į 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 5 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų tipų buveinių būklę ir į 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 3 dalyje nurodytų rūšių buveinių kiekybę bei kokybę savo teritorijose. Plotas nustatomas remiantis, be kita ko, tokia informacija:

| | a) | apie kiekvieną buveinių tipą: |
| --- | --- | --- |

a)

apie kiekvieną buveinių tipą:

| | a) | apie kiekvieną buveinių tipą: |
| --- | --- | --- |

a)

apie kiekvieną buveinių tipą:

| | | i) | bendru buveinių plotu ir jų dabartinio paplitimo žemėlapiu; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

bendru buveinių plotu ir jų dabartinio paplitimo žemėlapiu;

| | | i) | bendru buveinių plotu ir jų dabartinio paplitimo žemėlapiu; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

bendru buveinių plotu ir jų dabartinio paplitimo žemėlapiu;

| | | ii) | buveinių, kurios nėra geros būklės, plotu; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

buveinių, kurios nėra geros būklės, plotu;

| | | ii) | buveinių, kurios nėra geros būklės, plotu; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

buveinių, kurios nėra geros būklės, plotu;

| | | iii) | palankiu referenciniu plotu, atsižvelgiant į dokumentuotus nuostolius bent per pastaruosius 70 metų ir į numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

palankiu referenciniu plotu, atsižvelgiant į dokumentuotus nuostolius bent per pastaruosius 70 metų ir į numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius;

| | | iii) | palankiu referenciniu plotu, atsižvelgiant į dokumentuotus nuostolius bent per pastaruosius 70 metų ir į numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

palankiu referenciniu plotu, atsižvelgiant į dokumentuotus nuostolius bent per pastaruosius 70 metų ir į numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius;

| | | iv) | vietovėmis, kurios tinkamiausios buveinių tipams iš naujo įkurti atsižvelgiant į vykstančius ir numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

vietovėmis, kurios tinkamiausios buveinių tipams iš naujo įkurti atsižvelgiant į vykstančius ir numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius;

| | | iv) | vietovėmis, kurios tinkamiausios buveinių tipams iš naujo įkurti atsižvelgiant į vykstančius ir numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

vietovėmis, kurios tinkamiausios buveinių tipams iš naujo įkurti atsižvelgiant į vykstančius ir numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius;

| | b) | pakankama rūšių buveinių kokybe ir kiekybe, reikalinga jų palankiai apsaugos būklei pasiekti, atsižvelgiant į toms buveinėms iš naujo įkurti tinkamiausius plotus ir reikiamas buveinių jungtis, kurių reikia, kad rūšių populiacijos klestėtų, taip pat į vykstančius ir numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius. |
| --- | --- | --- |

b)

pakankama rūšių buveinių kokybe ir kiekybe, reikalinga jų palankiai apsaugos būklei pasiekti, atsižvelgiant į toms buveinėms iš naujo įkurti tinkamiausius plotus ir reikiamas buveinių jungtis, kurių reikia, kad rūšių populiacijos klestėtų, taip pat į vykstančius ir numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius.

| | b) | pakankama rūšių buveinių kokybe ir kiekybe, reikalinga jų palankiai apsaugos būklei pasiekti, atsižvelgiant į toms buveinėms iš naujo įkurti tinkamiausius plotus ir reikiamas buveinių jungtis, kurių reikia, kad rūšių populiacijos klestėtų, taip pat į vykstančius ir numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius. |
| --- | --- | --- |

b)

pakankama rūšių buveinių kokybe ir kiekybe, reikalinga jų palankiai apsaugos būklei pasiekti, atsižvelgiant į toms buveinėms iš naujo įkurti tinkamiausius plotus ir reikiamas buveinių jungtis, kurių reikia, kad rūšių populiacijos klestėtų, taip pat į vykstančius ir numatomus klimato kaitos lemiamus aplinkos sąlygų pokyčius.

| 3. | Nustatydamos miesto centrų ir miestų klasterių artumą, siekdamos apibrėžti miestų žaliąsias erdves pagal 3 straipsnį, valstybės narės įtraukia teritorijas, esančias vieno kilometro atstumu nuo miesto centrų ir miesto klasterių. |
| --- | --- |

3.

Paaiškinimas

Priklausomai nuo vietos sąlygų ir poreikių, kiekviena valstybė narė savo nacionaliniame plane turėtų apibrėžti „artumo“ prie miestų centrų ir miestų klasterių sąvoką, kad ji būtų suderinama su jos miestų struktūra, administracinėmis ribomis ir kitais svarbiais veiksniais vietos ir nacionaliniu lygmenimis.

23 pakeitimas

11 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Valstybės narės, taikydamos atvirą ir veiksmingą procesą ir vertinimą, paremtą naujausiais moksliniais įrodymais ir, jei turima, 17 straipsnio 9 dalyje nurodyta sistema, ne vėliau kaip iki 2030 m. nustato patenkinamus kiekvieno iš 8 straipsnio 1 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų rodiklių lygius. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.

Valstybės narės, taikydamos atvirą ir veiksmingą procesą ir vertinimą, paremtą naujausiais moksliniais įrodymais ir, jei turima, 17 straipsnio 9 dalyje nurodyta sistema, ne vėliau kaip iki 2030 m. nustato patenkinamus kiekvieno iš 8 straipsnio 1 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų rodiklių lygius.

| 3. | Valstybės narės, taikydamos atvirą ir veiksmingą procesą ir vertinimą, paremtą naujausiais moksliniais įrodymais, ir
  veiklą koordinuodamos su kitomis valstybėmis narėmis ir
  , jei turima,
  17 straipsnio 9 dalyje
  nurodyta sistema, ne vėliau kaip iki 2030 m. nustato patenkinamus kiekvieno iš 8 straipsnio 1 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų rodiklių lygius.
  Siekiant užtikrinti valstybių narių veiksmų derėjimą, pagal
  17 straipsnio 9 dal
  į laiku pateikiami ir patvirtinami minimalūs reikalavimai ir gairės, pagal kuriuos valstybės narės turi nustatyti patenkinamus lygius. |
| --- | --- |

3.

Valstybės narės, taikydamos atvirą ir veiksmingą procesą ir vertinimą, paremtą naujausiais moksliniais įrodymais, ir
  veiklą koordinuodamos su kitomis valstybėmis narėmis ir
  , jei turima,
  17 straipsnio 9 dalyje
  nurodyta sistema, ne vėliau kaip iki 2030 m. nustato patenkinamus kiekvieno iš 8 straipsnio 1 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų rodiklių lygius.
  Siekiant užtikrinti valstybių narių veiksmų derėjimą, pagal
  17 straipsnio 9 dal
  į laiku pateikiami ir patvirtinami minimalūs reikalavimai ir gairės, pagal kuriuos valstybės narės turi nustatyti patenkinamus lygius.

Paaiškinimas

Reikia aiškios ir bendros sistemos ir gairių dėl minimalių reikalavimų, pagal kuriuos valstybės narės nustatytų patenkinamus lygius (taikomus apdulkintojų, žemės ūkio ir miškų ekosistemų tikslams).

24 pakeitimas

11 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6. | Nacionalinių atkūrimo planų rengimą valstybės narės koordinuoja su atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų nustatymu. Rengdamos gamtos atkūrimo planus valstybės narės užtikrina sinergiją su jau nustatytomis atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamomis vietomis ir užtikrina, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų naudojimas, įskaitant Direktyvoje (ES) 2018/2001 numatytas leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamoms vietoms procedūras, liktų nepakitęs. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6.

Nacionalinių atkūrimo planų rengimą valstybės narės koordinuoja su atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų nustatymu. Rengdamos gamtos atkūrimo planus valstybės narės užtikrina sinergiją su jau nustatytomis atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamomis vietomis ir užtikrina, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų naudojimas, įskaitant Direktyvoje (ES) 2018/2001 numatytas leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamoms vietoms procedūras, liktų nepakitęs.

| 6. | Nacionalinių atkūrimo planų rengimą valstybės narės koordinuoja su atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų nustatymu. Rengdamos gamtos atkūrimo planus valstybės narės užtikrina sinergiją su jau nustatytomis atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamomis vietomis ir užtikrina, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų naudojimas, įskaitant Direktyvoje (ES) 2018/2001 numatytas leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamoms vietoms procedūras, liktų nepakitęs
  , nekeliant grėsmės biologinei įvairovei ir atkūrimo priemonėms
  . |
| --- | --- |

6.

Nacionalinių atkūrimo planų rengimą valstybės narės koordinuoja su atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų nustatymu. Rengdamos gamtos atkūrimo planus valstybės narės užtikrina sinergiją su jau nustatytomis atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamomis vietomis ir užtikrina, kad atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamų vietų naudojimas, įskaitant Direktyvoje (ES) 2018/2001 numatytas leidimų išdavimo atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamoms vietoms procedūras, liktų nepakitęs
  , nekeliant grėsmės biologinei įvairovei ir atkūrimo priemonėms
  .

Paaiškinimas

Nustatant ir paskirstant atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamas teritorijas reikėtų atsižvelgti į erdves ir ekosistemų atkūrimo priemonių, kurios turi būti įdiegtos, veikimą.

25 pakeitimas

11 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 7. | Rengdamos savo nacionalinius atkūrimo planus, valstybės narės atsižvelgia į:
  [...] |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

7.

Rengdamos savo nacionalinius atkūrimo planus, valstybės narės atsižvelgia į:

[...]

| 7. | Rengdamos savo nacionalinius atkūrimo planus, valstybės narės atsižvelgia į:
  [...] |
| --- | --- |

7.

Rengdamos savo nacionalinius atkūrimo planus, valstybės narės atsižvelgia į:

[...]

| | f) | pagal Biologinės įvairovės konvencijos 6 straipsnį parengtas nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus; |
| --- | --- | --- |

f)

pagal Biologinės įvairovės konvencijos 6 straipsnį parengtas nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | f) | pagal Biologinės įvairovės konvencijos 6 straipsnį parengtas nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus
  , taip pat į vietos biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus

   (1)

  bei bendradarbiavimo mechanizmus, skirtus integruoti pirmuosius į pastaruosius ir atvirkščiai
  ; |
| --- | --- | --- |

f)

pagal Biologinės įvairovės konvencijos 6 straipsnį parengtas nacionalines biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus
  , taip pat į vietos biologinės įvairovės strategijas ir veiksmų planus

   (1)

  bei bendradarbiavimo mechanizmus, skirtus integruoti pirmuosius į pastaruosius ir atvirkščiai
  ;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | h) | miestų žalinimo planus ir užmojus plėsti miestų žaliąsias erdves ir teritorijas, įskaitant priemones, kuriomis siekiama kurti biologine įvairove turtingus ir lengvai prieinamus miestų miškus, parkus ir sodus, miestų ūkius, žaliuosius stogus ir sienas, medžiais apsodintas gatves, miesto pievas ir gyvatvores; taip pat į ataskaitų teikimui ir stebėsenai naudojamus rodiklius. |
| --- | --- | --- |

h)

miestų žalinimo planus ir užmojus plėsti miestų žaliąsias erdves ir teritorijas, įskaitant priemones, kuriomis siekiama kurti biologine įvairove turtingus ir lengvai prieinamus miestų miškus, parkus ir sodus, miestų ūkius, žaliuosius stogus ir sienas, medžiais apsodintas gatves, miesto pievas ir gyvatvores; taip pat į ataskaitų teikimui ir stebėsenai naudojamus rodiklius.

Paaiškinimas

Galėtų būti remiamasi panašiais procesais ir dalyvavimo mechanizmais, pavyzdžiui, vietos biologinės įvairovės strategijomis ir veiksmų planais bei miestų žalinimo planais.

26 pakeitimas

11 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7. | [...]








  i) | teisės aktui įgyvendinti naudojama techninės paramos priemonė. Ši priemonė apima pajėgumus, susijusius su (tarpsektoriniais) sprendimus priimančių asmenų, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo mechanizmais, integruoto požiūrio taikymu miestų ir savivaldybių vystymo srityje ir daugiapakopio valdymo priemonėmis; viešojo ir privataus sektorių investicijų pritraukimą ir racionalizavimą; specialiai pritaikytas konsultacijas dėl techninių, teisinių ir finansinių ekspertinių žinių, kurių reikia atkūrimo priemonėms projektuoti, vykdyti ir stebėti; patogių ir nesudėtingų stebėjimo priemonių ir procesų nustatymą; ataskaitų teikimo priemonių, standartų ir protokolų derinimo įvairiuose valdymo lygiuose gaires; gerąją ekosistemų atkūrimo praktiką įvairiomis fizinės geografijos sąlygomis ir aplinkybėmis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

7.

[...]

i)

teisės aktui įgyvendinti naudojama techninės paramos priemonė. Ši priemonė apima pajėgumus, susijusius su (tarpsektoriniais) sprendimus priimančių asmenų, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo mechanizmais, integruoto požiūrio taikymu miestų ir savivaldybių vystymo srityje ir daugiapakopio valdymo priemonėmis; viešojo ir privataus sektorių investicijų pritraukimą ir racionalizavimą; specialiai pritaikytas konsultacijas dėl techninių, teisinių ir finansinių ekspertinių žinių, kurių reikia atkūrimo priemonėms projektuoti, vykdyti ir stebėti; patogių ir nesudėtingų stebėjimo priemonių ir procesų nustatymą; ataskaitų teikimo priemonių, standartų ir protokolų derinimo įvairiuose valdymo lygiuose gaires; gerąją ekosistemų atkūrimo praktiką įvairiomis fizinės geografijos sąlygomis ir aplinkybėmis;

Paaiškinimas

Techninės paramos priemonė turi būti skirta teisės aktą įgyvendinančioms vadovaujančiosioms institucijoms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms. Techninių žinių ir patirties, susijusios su (privačiojo sektoriaus) finansinėmis priemonėmis, trūkumas yra viena iš pagrindinių problemų rengiant, įgyvendinant ir stebint atkūrimo priemones. Kad būtų galima sėkmingai atkurti gamtą, techninė parama turėtų būti skiriama ir vietos integruoto požiūrio taikymui.

27 pakeitimas

11 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 12. | Valstybės narės turėtų laikytis visą valdžios sektorių apimančio požiūrio ir koordinuoti nacionalinių atkūrimo planų rengimą, išankstinį vertinimą, stebėseną ir ataskaitų teikimą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, taip pat valdančiosiomis institucijomis, atsižvelgdamos į visas ekosistemas, kurias apima vietos administraciniai vienetai.



  Valstybės narės turėtų oficialiai įtvirtinti mechanizmus, kad suinteresuotieji subjektai ir organizacijos galėtų laiku prisidėti prie nacionalinių atkūrimo planų ir juos kartu įvertinti prieš pateikimą, nustatyti grįžtamosios informacijos procesus ir pateikti gaires bei reikiamas priemones vietos, regioniniams ir nacionaliniams stebėsenos protokolams suderinti. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

12.

Valstybės narės turėtų oficialiai įtvirtinti mechanizmus, kad suinteresuotieji subjektai ir organizacijos galėtų laiku prisidėti prie nacionalinių atkūrimo planų ir juos kartu įvertinti prieš pateikimą, nustatyti grįžtamosios informacijos procesus ir pateikti gaires bei reikiamas priemones vietos, regioniniams ir nacionaliniams stebėsenos protokolams suderinti.

Paaiškinimas

Administracijų kompetencijos padalijimas trukdo įgyvendinti integruotą viziją, kurios reikia norint veiksmingai valdyti buveines ar vandens baseinus, peržengiančius administracines sienas. Siekiant sukurti tokią bendrą integruotą atkūrimo viziją ir išvengti netinkamo įgyvendinimo (pvz., kai užtikrinama rūšių apsauga vienoje teritorijoje, o kaimyninėje teritorijoje – ne), į nacionalinius atkūrimo planus labai svarbu įtraukti vietos, regionines ir nacionalines valdžios institucijas bei valdančiąsias institucijas. Siekiant veiksmingai koordinuoti ir stebėti atkūrimo veiksmus, reikės oficialiai įtvirtintų valdymo struktūrų ir procesų.

28 pakeitimas

12 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | n) | nacionalinio atkūrimo plano rengimo ir nustatymo proceso santrauką, įskaitant informaciją apie visuomenės dalyvavimą ir apie tai, kaip atsižvelgta į vietos bendruomenių ir suinteresuotųjų subjektų poreikius; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

n)

nacionalinio atkūrimo plano rengimo ir nustatymo proceso santrauką, įskaitant informaciją apie visuomenės dalyvavimą ir apie tai, kaip atsižvelgta į vietos bendruomenių ir suinteresuotųjų subjektų poreikius;

| 2. | n) | nacionalinio atkūrimo plano rengimo ir nustatymo proceso santrauką, įskaitant informaciją apie visuomenės dalyvavimą ir apie tai, kaip atsižvelgta į vietos bendruomenių ir suinteresuotųjų subjektų poreikius
  , taip pat vietos ir regionų valdžios institucijas, atitinkamas valdančiąsias institucijas ir žemės savininkus
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

n)

nacionalinio atkūrimo plano rengimo ir nustatymo proceso santrauką, įskaitant informaciją apie visuomenės dalyvavimą ir apie tai, kaip atsižvelgta į vietos bendruomenių ir suinteresuotųjų subjektų poreikius
  , taip pat vietos ir regionų valdžios institucijas, atitinkamas valdančiąsias institucijas ir žemės savininkus
  ;

Paaiškinimas

Svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, valdančiosios institucijos ir žemės savininkai būtų įtraukti į nacionalinių atkūrimo planų rengimą, nes jie galiausiai rengs, įgyvendins, stebės ir bendrai finansuos atkūrimo priemones.

29 pakeitimas

16 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2. | Kas laikoma pakankamu interesu ir teisės pažeidimu, nustato valstybės narės, laikydamosi tikslo suteikti visuomenei plačias galimybes kreiptis į teismą. Taikant 1 dalį laikoma, kad bet kuri nevyriausybinė organizacija, propaguojanti aplinkos apsaugą ir atitinkanti reikalavimus pagal nacionalinę teisę, turi teises, kurios gali būti pažeistos, ir pakankamą interesą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.

Kas laikoma pakankamu interesu ir teisės pažeidimu, nustato valstybės narės, laikydamosi tikslo suteikti visuomenei plačias galimybes kreiptis į teismą. Taikant 1 dalį laikoma, kad bet kuri nevyriausybinė organizacija, propaguojanti aplinkos apsaugą ir atitinkanti reikalavimus pagal nacionalinę teisę, turi teises, kurios gali būti pažeistos, ir pakankamą interesą.

| 2. | Kas laikoma pakankamu interesu ir teisės pažeidimu, nustato valstybės narės, laikydamosi tikslo suteikti visuomenei plačias galimybes kreiptis į teismą
  vadovaujantis Orhuso konvencija ir ypač 9 straipsniu dėl teisės kreiptis į teismą
  . Taikant 1 dalį laikoma, kad bet kuri nevyriausybinė organizacija, propaguojanti aplinkos apsaugą ir atitinkanti reikalavimus pagal nacionalinę teisę, turi teises, kurios gali būti pažeistos, ir pakankamą interesą. |
| --- | --- |

2.

Kas laikoma pakankamu interesu ir teisės pažeidimu, nustato valstybės narės, laikydamosi tikslo suteikti visuomenei plačias galimybes kreiptis į teismą
  vadovaujantis Orhuso konvencija ir ypač 9 straipsniu dėl teisės kreiptis į teismą
  . Taikant 1 dalį laikoma, kad bet kuri nevyriausybinė organizacija, propaguojanti aplinkos apsaugą ir atitinkanti reikalavimus pagal nacionalinę teisę, turi teises, kurios gali būti pažeistos, ir pakankamą interesą.

Paaiškinimas

1998 m. Orhuse priimtoje Konvencijoje dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nustatyta tinkama sistema, kuria užtikrinama, kad būtų laikomasi būtinų protokolų, susijusių su Gamtos atkūrimo teisės aktu.

30 pakeitimas

17 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | b) | miestų žaliųjų erdvių ir medžių lajų dangos ploto didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose, kaip nurodyta 6 straipsnyje; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

b)

miestų žaliųjų erdvių ir medžių lajų dangos ploto didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose, kaip nurodyta 6 straipsnyje;

| 1. | b) | miestų žaliųjų erdvių ir medžių lajų dangos ploto
  ir kokybės
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose, kaip nurodyta 6 straipsnyje; |
| --- | --- | --- |

1.

b)

miestų žaliųjų erdvių ir medžių lajų dangos ploto
  ir kokybės
  didmiesčiuose, miestuose ir priemiesčiuose, kaip nurodyta 6 straipsnyje;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

| 1. | pripažįsta, kad siūlomas ES gamtos atkūrimo teisės aktas iš esmės keičia padėtį kovojant su biologinės įvairovės nykimu ir klimato kaitos poveikiu, ir palankiai vertina jame pateikiamą požiūrį dėl teisiškai įpareigojančių, per nustatytą laiką įvykdytinų, nuoseklių tikslų siekiant užtikrinti visų ekosistemų apsaugą ir atkūrimą valstybėse narėse, kad būtų skubiai sprendžiamos jų blogėjimo problemos; mano, kad šis pasiūlymas, atlikus būtinus pakeitimus, yra esminis žingsnis į priekį, kuris padės įgyvendinti plataus užmojo Pasaulinę biologinės įvairovės strategiją po 2020 m.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad poveikio vertinime ES lygmeniu išanalizuotas žaliųjų erdvių dydis, galimybės jas išplėsti keičiant žemės naudojimą ir įvertinta, kad tikslai yra realistiški. Tačiau analizėje neatsižvelgta į skirtingas įvairių šalių, regionų ir miestų sąlygas ir pradinę padėtį; pabrėžia, kad pasiūlymas turi būti nedelsiant pritaikytas, kad būtų atsižvelgta į dabartinę skirtingų ekosistemų kiekio ir kokybės, regiono, miesto, savivaldybės ar aglomeracijos struktūros, taip pat administracinių struktūrų ir žemės nuosavybės padėtį, kuri valstybėse narėse, regionuose ir savivaldybėse skiriasi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į plataus masto aplinkos niokojimą, kurį sukėlė brutali ir neteisėta Rusijos agresija prieš Ukrainą; pabrėžia, kad aplinkos būklės blogėjimas ir su juo susijusios problemos turės tarpvalstybinių pasekmių, darančių poveikį tiek žmonių sveikatai, tiek vietos ekosistemoms; primygtinai ragina dabar imtis tinkamų veiksmų ir apsvarstyti konkrečius veiksmus, kurie turės būti įgyvendinti pasibaigus karui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį kartu rengiant nacionalinius atkūrimo planus, nustatant atkūrimo sritis ir rodiklius, grindžiamus vietos prioritetais ir bendruomenės poreikiais, viešuoju ir privačiu bendru finansavimu, suinteresuotųjų subjektų ir visuomenės dalyvavimu bei vietinių, integruotų, teritorinių atkūrimo veiksmų vykdymu; pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį stebint ir teikiant ataskaitas apie pažangą siekiant miestų ir kitų ekosistemų, kurios patenka į vietos administracinių vienetų ribas, tikslų; mano, jog svarbu užtikrinti, kad stebėsena ir ataskaitų teikimas nebūtų per didelė administracinė našta ir kad būtų galima taikyti skaitmenines priemones darbui palengvinti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primygtinai reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, atsižvelgdamos į savo vietos integruotą miestų plėtrą ir glaudžiai bendradarbiaudamos su valstybių narių valdymo institucijomis, nustatytų tikslines ekosistemas, įskaitant miestų žaliąsias zonas ir su tuo susijusį kiekybinį ir kokybinį vystymosi poreikį, kad būtų atsižvelgta į vietos miesto struktūros ir gamtines sąlygas ir užtikrintas teisingas požiūris į atkūrimą miestų ir priemiesčių teritorijose; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniuose atkūrimo planuose būtų atsižvelgta į konkrečias socialines ir ekonomines, geografines ir aplinkos sąlygas bei atitinkamos vietos ypatumus, vietos bendruomenę ir regioninį kontekstą, taip pat į atitinkamus atkūrimo poreikius, ypač susijusius su labai pažeidžiamomis ekosistemoms, pavyzdžiui, atokiausiais regionais, salomis, kalnų regionais, pelkynais ir šlapynėmis ar kitomis vietovėmis, kuriose gausu endeminių arba nykstančių rūšių, taip pat miestų ekosistemomis; ragina nacionaliniuose atkūrimo planuose aiškiai pabrėžti ypač pažeidžiamas ekosistemas, pripažįstant ypatingas jų sąlygas ir atkūrimo poreikius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina pripažinti biokultūrinės sąveikos svarbą formuojant vietos tapatybę ir skatinant didelės kultūrinės ir gamtinės vertės ūkininkavimo kraštovaizdžius, nes jie sudaro sėkmės atkuriant kultūrinę tapatybę su ekosistemomis pasauliniu mastu pagrindą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija į nacionalinius atkūrimo planus įtraukė išsamų poveikio vertinimą, susijusį su subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymu. Pateikti argumentai dėl pasiūlymo Europos pridėtinės vertės ir priemonių, priklausančių ES kompetencijai aplinkos ir klimato kaitos srityse, diegimo atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad 6 straipsnyje nėra išvardijamos tiesioginės ir netiesioginės pasekmės, pavyzdžiui, finansinės pasekmės ir poveikis valstybių narių vidaus administravimui ir teismų sistemoms; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia nepakeičiamą ekosistemų vaidmenį anglies kaupimo ir apsaugos nuo klimato kaitos poveikio srityse. Tam būtina ne tik nutraukti žalingą praktiką, pavyzdžiui, miškų kirtimą, žemės sandarinimą arba durpių gavybą, bet ir tikslingai saugoti ir atkurti, pavyzdžiui, upelius, pelkynus ir šlapžemes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad reglamente turi būti atsižvelgiama į skirtingas sąlygas ir aplinkybes tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmeniu, pavyzdžiui, susijusias su administraciniais vienetais, tankumu ir žaliosiomis erdvėmis, taip pat į vietos ir nacionalinius poreikius. Todėl reikėtų stiprinti miestų ir bendruomenių plėtros integruotą požiūrį vietos lygmeniu. Apibrėžtys ir reikalavimai turi būti aiškūs ir aktualūs visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad miestai ir savivaldybės turi didinti savo atsparumą klimato kaitai saugodami, skatindami ir atkurdami savo mėlynąją infrastruktūrą – atkurdami kanalus, upelius ir įrengdami nedidelius vandens telkinius; ragina valstybes nares pagal šį reglamentą užtikrinti, kad visi miestai ir savivaldybės, kuriuose gyvena daugiau kaip 20 000 gyventojų, parengtų, priimtų ir įgyvendintų sparčios žaliųjų ir mėlynųjų erdvių plėtros planus; |
| --- | --- |

11.

A.   Politikos integravimas ir nuoseklumas

| 12. | pakartoja, kad svarbu integruoti nacionalinius atkūrimo planus į esamą vietos, regioninę ir kitą subnacionalinio lygmens politiką ir strategijas, ir pabrėžia, kad reikia tinkamų priemonių ir mechanizmų, kuriais būtų stiprinamas privalomas teisės aktų pobūdis ir kokybinis veiksmingumas vietos ir subnacionaliniu lygmenimis; kartu pabrėžia, kad reikia stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų galimybes savo žiniomis ir vietos sprendimais prisidėti prie bendrų gamtos apsaugos tikslų įgyvendinimo, o ne joms kliudyti. Nepaisant vietos administracinių vienetų administracinių struktūrų, miestų teritorijų klausimas turi būti sprendžiamas kaip funkcinių vienetų klausimas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad atkūrimo priemonės, ypač vietos lygmeniu, yra klimato politikos veiksmų ir miestų planavimo dalis. Jas turi įgyvendinti savivaldybės, vykdydamos plataus užmojo politiką neapsiribojant administravimu ir vertindamos bendrą kiekvienos priemonės veiksmingumą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia nacionalinių atkūrimo planų integravimo į nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus ir privalomus tikslus pagal galiojančią Atsinaujinančių energijos išteklių direktyvą svarbą (vadovaujantis plane „REPowerEU“ užsibrėžtu peržiūrėtu tikslu); mano, kad labai svarbu, kad nustatytos atsinaujinančiųjų išteklių energijai gaminti tinkamos vietos nekonkuruotų su gamtos atkūrimo priemonėmis, o remtų viena kitą siekiant užsibrėžtų tikslų; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad reikia atsižvelgti į mažą atokiausių regionų ir salų dydį, kad būtų galima suderinti skirtingus teritorijos naudojimo būdus taip, kad apsaugos priemonės neapsunkintų esminės energetikos pertvarkos ir jai netrukdytų plėtojant atsinaujinančiosios energijos infrastruktūrą, ypač tose srityse, kuriose neįmanoma jų prijungti prie Europos energetikos tinklo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina panaikinti kitų politikos sričių (pvz., energetikos, žuvininkystės, maisto gamybos ir žemės ūkio) nenuoseklumą ir besikertančius interesus, kurie gali kelti pavojų sėkmingam nacionalinių atkūrimo planų įgyvendinimui arba prieštarauti viešajam interesui; ragina tvirtai suderinti perspektyvas, kad ekosistemų atkūrimui būtų suteikta daugiau „svorio“ žemės naudojimo ir žemės naudojimo planavimo srityse, taip pat sukurti teisingą kompensavimo sistemą tiems, kurie į ją turi teisę. Konkretūs su aprūpinimu maistu ir energetiniu saugumu susiję interesai, kuriuos išryškino geopolitinės aplinkybės, turėtų užtikrinti tinkamą nacionalinių atkūrimo planų ir kitų ES aplinkos teisės aktų sinergiją; |
| --- | --- |

15.

B.   Ekosistemų atkūrimo finansavimas, viešojo sektoriaus investicijų racionalizavimas ir privačiojo sektoriaus investicijų skatinimas

| 16. | atkreipia dėmesį į didžiulį finansinių išteklių poreikį, kylantį dėl pasiūlyme dėl reglamento numatytų priemonių; pabrėžia, kad atkūrimui reikėtų skirti pakankamai finansinių išteklių, nes nei ES paramos programose artimiausiais metais nėra būtinų išteklių arba jų negalima lanksčiai naudoti, nei valstybės narės, regionai ir savivaldybės yra pakankamai finansiškai lanksčios savo nacionalinių biudžetų klausimais; pakartoja, kad reikia didinti biologinei įvairovei ir ekosistemoms atkurti skirtą finansavimą ir sudaryti palankesnes sąlygas vietos ir regionų valdžios institucijoms veiksmingai ir nebiurokratiškai naudotis turimomis finansavimo priemonėmis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina numatyti nacionalinio finansavimo srautus, kurie visiškai atitiktų nustatytus vietos ir regionų valdžios institucijų prioritetus ir poreikius; ragina pripažinti regionines struktūras svarbiomis institucijomis, galinčiomis racionalizuoti ir koordinuoti vietos ir regionų valdžios institucijų prioritetus, taip sukuriant veiksmingas paramos linijas bendram finansavimui ir skatinant efektyvius atkūrimo veiksmus teritoriniu mastu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atsižvelgdamas į gamtos direktyvų įgyvendinimo spragas, ragina nustatyti griežtesnius vykdymo užtikrinimo mechanizmus ir atitikties užtikrinimo infrastruktūrą, kad dedant pastangas sumažinti visuotinį atšilimą, ekosistemų atkūrimas būtų bent toks pat svarbus, kaip ir kiti žemės naudojimo reikalavimai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad privačiojo sektoriaus investicijos bus labai svarbios siekiant panaikinti ekosistemos atkūrimo finansavimo trūkumą; atkreipia dėmesį į neišnaudotas galimybes ir būtinybę imtis veiksmų bandant rinkos priemones ir plečiant jų naudojimą, pavyzdžiui, pasitelkiant poveikio investicijas, mokėjimą už ekosistemines paslaugas arba sausumos anglies dioksido absorbavimo kreditus. Tokie bandymai turėtų būti derinami su vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimų, susijusių su tokio pobūdžio finansavimo priemonėmis, stiprinimu – idealiu atveju tai būtų viena iš techninės paramos sistemos prioritetinių sričių; |
| --- | --- |

19.

C.   Techninė parama ir vietos ir regionų valdžios institucijų pajėgumų stiprinimas

| 20. | pabrėžia, kad norint veiksmingai planuoti, vykdyti ir stebėti atkūrimo veiksmus, įgyvendinančiosioms vietos ir regionų valdžios institucijoms reikės daug techninės kompetencijos ir investicijų; pažymi, kad šiuo metu vietos ir regionų valdžios institucijoms trūksta tokios patirties; ragina ją plėtoti tarpusavyje, patirtimi dalijantis vietos ir regionų valdžios institucijoms vienoje ar keliose kaimyninėse teritorijose, arba pasitelkti išorės pagalbą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina sukurti visapusišką techninės paramos sistemą, kuri apimtų: vietos ir regionų valdžios institucijų pajėgumų stiprinimą, kad būtų įgyta reikiama techninė kompetencija; atitinkamų stebėsenos priemonių ir procesų nustatymą; ataskaitų teikimo priemonių, standartų ir protokolų derinimo įvairiais valdymo lygmenimis gaires; gerąją ekosistemų atkūrimo praktiką įvairiomis fizinės geografijos sąlygomis ir aplinkybėmis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad tokia paramos sistema turėtų būti grindžiama esamomis gebėjimų stiprinimo priemonėmis ir (arba) platformomis, pavyzdžiui, „ES miestų žalinimo platforma“, „NetworkNature“, „Biodiversa+“, „BioAgora“, „UrbanByNature“, „CitiesWithNature“ ir „RegionsWithNature“, ir turėtų būti į jas integruota; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina sukurti prieinamą, įtraukią ir standartizuotą stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą, kuri sudarytų sąlygas supaprastinti metodus, skirtus nustatyti atkūrimo teritorijas, įvertinti ekosistemų būklę, nustatyti patenkinamus rodiklių lygius ir stebėsenos tikslus. |
| --- | --- |

23.

Briuselis, 2023 m. vasario 9 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos Direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

1

(1)  
  Pripažinta BĮK COP10 susitikime priimtame sprendime X/22.

1

Pripažinta BĮK COP10 susitikime priimtame sprendime X/22.

---

III Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

153-ioji RK plenarinė sesija, 2023 2 8–2023 2 9

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/58

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Regioninės prisitaikymo strategijos siekiant sekvestruojamojo ūkininkavimo“

(2023/C 157/09)

| Pamatinis dokumentas: | Pamatinis dokumentas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo sistema, SEC (2022) 423 final, (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)
  COM (2022) 672 final – 2022/0394 (COD) |
| --- | --- |

Pamatinis dokumentas:

Pamatinis dokumentas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Sąjungos anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo sistema, SEC (2022) 423 final, (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)

COM (2022) 672 final – 2022/0394 (COD)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | primena, kad dėl pasaulinės klimato krizės privalome iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumo tikslą ir kartu stengtis kuo labiau sumažinti neigiamą ekonominį ir socialinį pertvarkos poveikį ES teritorijoms, piliečiams ir įmonėms; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad žemės ūkis, kurio išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sudaro 13 % viso ES išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, gali svariai prisidėti siekiant poveikio klimatui neutralumo tikslo iki 2050 m., be kita ko, pasitelkdamas praktiką, pagal kurią anglies dioksidas iš atmosferos sekvestruojamas fotosintezės būdu, biomasę, anglies dioksido sekvestraciją dirvožemyje ir gerokai sumažindamas išmetamų teršalų kiekį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kaip teigiama Komiteto nuomonėje dėl LULUCF reglamento peržiūros (1), pritaria Europos Komisijos pasiūlymui iki 2030 m. žemės sektoriuje nustatyti aukštesnį grynojo dėl LULUCF absorbuoto kiekio tikslą – iki 310 mln. tonų CO2 ekvivalento; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena apie Europos žemės ūkio kaip maitintojo, Europos gyventojų aprūpinimo maistu vaidmenį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad struktūriniu požiūriu grėsmė aprūpinimo maistu saugumui Europoje ir pasaulyje kyla ne tik dėl ciklinių geopolitinių krizių, tokių kaip karas Ukrainoje, bet ir dėl klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl didėjančio ekstremalių meteorologinių reiškinių, tokių kaip sausros, gaisrai, potvyniai ir pan., skaičiaus ir masto didėja Europos žemės ūkio ir miškininkystės sektorių pažeidžiamumas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad perėjimas prie tvaresnių Europos maisto tiekimo sistemų, grindžiamų agroekologijos ir žiedinės ekonomikos praktika, yra būtinas siekiant strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ ir platesniu mastu Europos žaliajame kurse nustatytų ES klimato, aprūpinimo maistu saugumo, biologinės įvairovės apsaugos, trąšų ir pesticidų naudojimo ir su miškų naikinimu susijusio importo mažinimo bei gamybos sistemų atsparumo didinimo tikslų; primena, kad į Europą importuojami žemės ūkio produktai turėtų atitikti tuos pačius aplinkosaugos reikalavimus, kaip ir ES pagaminti produktai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vis dėlto mano, kad visa Europos maisto sistemų pertvarkos politika turėtų būti siekiama stiprinti Europos apsirūpinimo maistu savarankiškumą ir užtikrinti visuotinę prieigą prie tvaraus, saugaus ir maistingo maisto už prieinamą kainą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad svarbu padėti ūkininkams įgyvendinti šią pertvarką vykdant tinkamą ES paramos politiką; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad žemės ūkio veikla turi užtikrinti ūkininkams deramas pajamas, o už ūkininkų teikiamas ekosistemų paslaugas turi būti teisingai atlyginama. Kaimo vietovėms dažnai poveikį daro gyventojų skaičiaus mažėjimas, prastesnės jungtys ir tinkamos infrastruktūros trūkumas. Atsižvelgiant į kaimo vietovių svarbą maisto gamybai, ūkininko profesija turi išlikti patraukli, kad jaunoji karta neišvyktų iš kaimo ieškodama geresnių galimybių; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena apie regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmenį remiant ūkininkus jiems pereinant prie agroekologinio ūkininkavimo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina užtikrinti, kad vykdydami šią praktiką ūkininkai galėtų gauti papildomų pajamų pagal sertifikavimo sistemą; taip pat mano, kad iš esmės būtina užtikrinti sistemos nuoseklumą, skaidrumą ir saugumą, kad šiame sektoriuje kreditus būtų galima laikyti patikimais; |
| --- | --- |

12.

Sekvestruojamojo ūkininkavimo principai ir metodai

| 13. | pritaria Komisijos komunikate „Tvarūs anglies ciklai“ išdėstytam pasiūlymui išnagrinėti naujas paramos anglies dioksido sekvestracijos praktikai formas žemės sektoriuje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tačiau mano, kad svarbu, jog visa tokio pobūdžio praktika nebūtų laikoma tik verslo modeliu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad sekvestruojamasis ūkininkavimas visų pirma turėtų būti apibrėžiamas kaip agroekologinė ir dirvožemio išsaugojimo praktika, kuria siekiama absorbuoti anglies dioksidą ir sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį, tačiau laikantis bendresnio požiūrio, kuriuo būtų siekiama atkurti biologinę įvairovę, apsaugoti vandenis ir dirvožemio kokybę, užtikrinti apsirūpinimo maistu saugumą, prisitaikyti prie klimato kaitos, išlaikyti darbo vietas kaimo vietovėse ir padidinti ūkininkų pajamas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | siūlo apibrėžiant sekvestruojamojo ūkininkavimo sąvoką atsižvelgti į du anglies dioksido poveikio neutralumo aspektus, t. y. sekvestraciją ir absoliutų išmetamo kiekio mažinimą, kad ūkininkams būtų galima atlyginti už juos abu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | šiuo klausimu pažymi, kad laikantis vien efektyvumu ir taršos anglies dioksidu intensyvumu grindžiamo požiūrio į sekvestruojamojo ūkininkavimo metodus, neatsižvelgiama į žemės ūkio gamybos sudėtingumą ir gali kilti pavojus, kad gamyba bus intensyvinama ir tai turės neigiamo poveikio aplinkai plačiąja prasme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad praktika, kuria siekiama išsaugoti arba padidinti anglies dioksido kiekį dirvožemyje, duoda daug papildomos naudos aplinkai ir ūkininkams; vis dėlto pabrėžia, kad ūkininkams, kurie savo ūkiuose taikytų tiesioginės sėjos metodą, padedantį išlaikyti anglies sankaupas dirvožemyje, gali prireikti toliau ribotai naudoti pesticidus, nes dėl tiesioginės sėjos gali labai pasikeisti kovos su kenkėjais poreikiai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad nuolat nevykdant sekvestruojamojo ūkininkavimo, kyla didelė rizika, kad anglies dioksidas žemės ūkio paskirties dirvožemyje gali būti nebesaugomas, todėl tai nebūtų nuolatinė anglies dioksido šalinimo iš atmosferos priemonė; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad sekvestruojamasis ūkininkavimas visų pirma turėtų būti plėtojamas tokiose srityse kaip durpynų apsauga ir atkūrimas, agrarinė miškininkystė ir daugiamečių pievų, kurių CO2 kaupimo ir išmetimo mažinimo potencialas yra didžiausias, išlaikymo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad svarbu taikyti praktiką, kuria siekiama stiprinti agrarinės miškininkystės sistemas, pavyzdžiui, atkurti ir tvariai valdyti gyvatvorių sistemą arba ganymo miškuose sistemas, kuriose ne tik galima kaupti anglies dioksidą: jos yra biologinės įvairovės ir ūkininkų papildomų pajamų šaltinis, be to, svarbu ją taikyti ekosistemose, kurioms gresia erozija arba kurios turi didelį anglies dioksido sekvestracijos potencialą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apgailestauja, kad daugiamečių pievų plotai ir toliau mažėja, nes pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) kompleksinio paramos susiejimo taisykles kiekvienu programavimo laikotarpiu dėl ataskaitinių metų patikslinimo atnaujinimo ir pernelyg apibendrinto priemonės valdymo leidžiama suarti 5 % jų ploto; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena, kad, kaip nurodyta nuomonėje dėl agroekologijos, pirmenybė turėtų būti teikiama ekstensyvaus ir pusiau ekstensyvaus gyvulininkystės ūkininkavimo sistemoms, pavyzdžiui, mišriam ūkininkavimui ir ganymui, kuriomis skatinama mažinti cheminio azoto kiekį ir išlaikyti pievas, nes jos daro teigiamą poveikį klimatui ir palaiko ekosistemų funkcionavimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primygtinai reikalauja išlaikyti ir didinti anglies dioksido sankaupas ariamosios žemės dirvožemyje taikant agroekologijos praktiką ir kartu perspėja dėl sunkumų, kurie gali kilti dėl pastovaus ilgalaikio anglies dioksido kaupimo ariamosios žemės dirvožemyje; |
| --- | --- |

24.

Bendrieji Europos sekvestruojamojo ūkininkavimo sertifikavimo principai

| 25. | atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą sukurti anglies dioksido sertifikavimo sistemą, kad būtų skatinama anglies dioksido sekvestracija, taip pat ir žemės sektoriuje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vis dėlto apgailestauja, kad Europos Komisijos pasiūlyme trūksta išsamios informacijos tam tikrais esminiais klausimais, be kita ko, susijusiais su sertifikavimo sistemų valdymu, ir apgailestauja, kad Europos Komisija pasirinko juos spręsti parengdama antrinės teisės; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją atsižvelgti į žemės ūkio ir miškininkystės sektoriaus ypatumus ir būsimame sertifikavime aiškiai atskirti natūraliais procesais grindžiamus metodus nuo technologinių metodų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad keliose valstybėse narėse yra įdiegti anglies dioksido ženklai ir sertifikatai, be kita ko, skirti žemės ūkiui, ir ragina Komisiją į juos atsižvelgti rengiant reiklią ES lygmens sistemą; mano, kad būtina parengti skaidrią ir aiškią metodiką, kuri užtikrintų sistemos patikimumą ir kreditų skaidrumą ir sudarytų galimybes gauti kuo didesnės naudos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Europos Komisiją išsamiau paaiškinti, kaip ji ketina išvengti konkurencijos su ne ES šalių anglies dioksido absorbavimo sertifikatais, kurie nėra grindžiami tais pačiais reikalavimais, iškraipymo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena, kad norint pasauliniu mastu pasiekti poveikio klimatui neutralumą, būtina panaudoti du pagrindinius svertus, t. y. mažinti išmetamuosius antropogeninės kilmės teršalus ir didinti anglies dioksido absorbentų kiekį apželdinant mišku, atkuriant miškus, taikant ganymo ir ūkininkavimo metodus, gerinant dirvą, taip pat kitus technologinius ir pramonės sprendimus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimas turi ir toliau būti Europos kovos su klimato kaita veiksmų prioritetu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad absorbavimas nėra alternatyva išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, ir ragina ją taikyti tik likutiniams ir neišvengiamiems išmetamiesiems teršalams absorbuoti, kad būtų išvengta spekuliacijos ir bet kokių kliūčių klimato kaitos švelninimo pastangoms; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad įsitikinimas, kad neutralumas bus pasiektas asmenų, ekonominių ir viešųjų subjektų lygmeniu kompensuojant išmetamųjų teršalų kiekį perkant anglies dioksido kreditus yra grindžiamas klaidingais moksliniais principais, nes tam tikras šiuo metu išmetamas teršalų kiekis ir kiekis, kuris bus absorbuotas ateityje ir vėliau galbūt išmestas į atmosferą, nėra lygiaverčiai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | siūlo, kad ES sertifikavimo sistema sudarytų sąlygas prisidėti prie Europos ir pasaulio poveikio klimatui neutralumo parduodant anglies dioksido sertifikatus maisto tiekimo grandinėse sektoriaus įmonėms, siekiant finansuoti priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo projektus atsižvelgiant į teritorijų poreikius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad visi ekonomikos sektoriai turi proporcingai savo išgalėms prisidėti prie kovos su klimato kaita, todėl nepritaria tam, kad anglies dioksido sertifikavimas žemės ūkio sektoriuje būtų naudojamas kompensaciniais tikslais kituose nei žemės ūkio ir žemės ūkio maisto produktų sektoriuose, išskyrus žemės ūkio maisto produktų transporto ir pateikimo į rinką sektorius. Vis dėlto pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į visus skirtingus žemės naudojimo būdus, kad reguliavimo sistema neskatintų keisti žemės paskirtį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apgailestauja, kad Europos Komisijos pasiūlyme nenustatytos ekonominės veiklos vykdytojų naudojimosi šiais anglies dioksido absorbavimo sertifikatais taisyklės ir taip sudaromos sąlygos nepageidaujamoms kompensacijoms; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rekomenduoja ateityje sertifikavimu neskatinti praktikos, kuri daro neigiamą išorinį poveikį biologinei įvairovei ir aplinkai plačiąja prasme, net jei tokia praktika padeda mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal reikšmingos žalos nedarymo principą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad sekvestruojamojo ūkininkavimo sertifikavimas turėtų būti daugialypis ir prisidėti prie maisto sistemų sisteminės agroekologinės pertvarkos įtraukiant nesudėtingus biologinės įvairovės, vandens kokybės, natūralaus dirvožemio derlingumo ir išteklių gamybos priemonių naudojimo rodiklius, apibrėžiamus pagal sutartą metodiką, ir jais remiantis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | siūlo sertifikuojant atsižvelgti tiek į žemės ūkyje išmetamų teršalų kiekio mažinimą, tiek į absorbavimą, kad būtų galima susidaryti bendrą projekto poveikio klimatui vaizdą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | taip pat mano, kad, siekiant skatinti sisteminius gamybos sistemų ir praktikos pokyčius, į Europos žemės ūkio sertifikavimo taikymo sritį turėtų būti įtrauktas ir sustiprintas viso išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas ūkių lygmeniu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | šiuo požiūriu apgailestauja, kad Europos Komisijos pasiūlyme dėmesys skiriamas tik anglies dioksido absorbavimui ir neįvertinamas bendras anglies ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų balansas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vis dėlto ragina atskirai apskaičiuoti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą ir šalinimą, kad būtų skatinamas projektų skaidrumas ir stebima anglies dioksido absorbentų ir žemės ūkio sektoriuje išmetamų teršalų kiekio raida, nesujungiant šių dviejų tikslų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rekomenduoja nustatyti tinkamą sertifikavimo lygį pagal ūkininkavimo metodą, siekiant sumažinti anglies dioksido nutekėjimo riziką ūkyje ir už jo ribų; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prašo užtikrinti, kad būsimoje sertifikavimo sistemoje būtų laikomasi autentiškumo kriterijų ir išvengiama dvigubos apskaitos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prašo Komisijos nustatyti sąžiningas taisykles siekiant išvengti iškreipto poveikio, nuo kurio nukentėtų pažangiausi valdytojai ir ūkininkai, kurie jau ėmėsi anglies dioksido sekvestracijai palankių veiksmų ir ūkininkavimo metodų, ir kad in fine geriausioje padėtyje neatsidurtų ūkininkai, pasirinkę anglies dioksido kiekio dirvožemyje požiūriu nepalankią praktiką; |
| --- | --- |

45.

| 46. | todėl siūlo sertifikuojant sekvestruojamąjį ūkininkavimą atsižvelgti ne tik į absorbuojamą kiekį, bet ir į soties lygį ir anglies dioksido sankaupų išlaikymą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena, kad anglies dioksido kaupimo dirvožemyje ir biomasėje pastovumo laikui bėgant klausimas tebėra viena iš pagrindinių su anglies dioksido sertifikavimu susijusių problemų; |
| --- | --- |

47.

| 48. | siūlo sertifikavimo sistemas grįsti ilgalaikėmis sutartimis ir negrįžtamumo įsipareigojimais, kurie galiotų ilgiau nei sutarties laikotarpis, ypač agrarinės miškininkystės ir durpynų projektų atveju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad Komisija nusprendė stebėsenos laikotarpio pabaigoje anglies dioksidą laikyti vėl išleistu į atmosferą; tačiau mano, kad labai svarbu išnagrinėti būdą, kaip užtikrinti ilgalaikį saugojimo praktikos pelningumą, siekiant skatinti nuolatinį saugojimą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rekomenduoja nustatyti griežtą sutarčių sąlygų sistemą, kad sutarties vykdymo metu kilus problemų, nepriklausomai nuo valdytojo valios, našta ir grįžtamojo poveikio rizika būtų paskirstytos teisingai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | šiuo požiūriu siūlo į sertifikavimą įtraukti rizikos valdymo sąvoką, siekiant apsaugoti ūkininkus ir valdytojus nuo pavojų, susijusių su klimato reiškiniais, pavyzdžiui, miškų gaisrais; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena, kad valstybių narių ir jų regionų gamybos sistemų sąlygos yra įvairios, ir mano, kad sertifikavimo sistema turi apimti lankstumo priemones, kurių reikia siekiant atsižvelgti į šiuos regioninius ypatumus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prašo Komisijos atlikti ES sertifikavimo sistemos poveikio žemės kainoms ir socialinio bei ekonominio poveikio tyrimą; |
| --- | --- |

53.

Stebėsena, ataskaitų teikimas ir tikrinimas

| 54. | atkreipia dėmesį į daugybę sunkumų tiksliai apskaičiuoti dirvožemyje sukaupto anglies dioksido kiekį; |
| --- | --- |

54.

| 55. | šiuo požiūriu siūlo vietoj tik rezultatais grindžiamo metodo taikyti pripažinta praktika grindžiamą metodą, siekiant padidinti ir išlaikyti išmetamo anglies dioksido kiekį dirvožemyje, kartu prisidedant prie biologinės įvairovės apsaugos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kartu ragina Komisiją, prieš pradedant taikyti būsimą sertifikavimo sistemą, toliau plėtoti anglies dioksido kaupimo žemės ūkio paskirties ir miškų dirvožemyje stebėsenos metodus ir tobulinti anglies dioksido kaupimo potencialo vertinimą; |
| --- | --- |

56.

| 57. | siūlo taikant apskaitos metodą atsižvelgti į visus tiesioginiai ar netiesioginiai ūkiuose išmetamus teršalus siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo rizikos ir skatinti sisteminę žemės ūkio sistemų pertvarką; |
| --- | --- |

57.

| 58. | šiuo požiūriu siūlo, kad stebėsenos ir tikrinimo sistema apimtų ne tik anglies dioksido apskaitos rodiklius, bet ir svarbius su biologine įvairove ir ūkių savarankiškumu susijusius rodiklius, ir, siekdamas skatinti pereiti prie ekstensyvesnio žemės ūkio ir atgrasyti nuo optimizavimo intensyvinant ūkininkavimą, išmetamą teršalų kiekį siūlo apskaičiuoti vienam hektarui, o ne pagal pagamintos produkcijos kiekį; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rekomenduoja sukurti patikimą ir prieinamą sertifikavimo stebėsenos ir vertinimo sistemą, dėl kurios nesusidarytų neproporcingai didelių administravimo ir kontrolės išlaidų; |
| --- | --- |

59.

| 60. | siūlo valstybių narių lygmeniu plėtoti specialias konsultavimo paslaugas, susijusias su sekvestruojamojo ūkininkavimo projektų stebėsenos ir vertinimo sistema, pritaikytas skirtingiems ūkių tipams ir įvairioms gamybos aplinkybėms; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rekomenduoja sukurti peržiūros mechanizmus, kad stebėsenos ir tikrinimo sistemą būtų galima pritaikyti prie žemės ūkio ir miškininkystės praktikos pokyčių; |
| --- | --- |

61.

| 62. | siūlo sukurti ES registrą, kuris padėtų užtikrinti su anglies dioksido sertifikavimu žemės ūkyje susijusių įnašų ir kreditų atsekamumą, remiantis nacionaliniu ir regionų lygiu įgyta patirtimi; |
| --- | --- |

62.

Sekvestruojamojo ūkininkavimo finansavimas

| 63. | primena, kad BŽŪP yra ir turi toliau būti pagrindine priemone, kuria siekiama orientuoti ir remti ES žemės ūkio gamybą, kad ji taptų vis atsparesnė ir tvaresnė; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mano, kad sekvestruojamojo ūkininkavimo sertifikavimo, iš dalies finansuojamo privačiojo sektoriaus, įdiegimas neturi pakeisti viešojo finansavimo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mano, kad savanoriškų kompensacinių rinkų kūrimas vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu kelia didelę finansinės veiklos suaktyvėjimo žemės ūkio srityje ir žemės ūkio paskirties žemės užgrobimo riziką ir kad Komisija dabar turėtų į šią riziką atsižvelgti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pažymi, kad šiuo metu savanoriškose rinkose nustatyta anglies dioksido tonos kaina nėra pakankama, kad būtų galima padėti ūkininkams vykdyti sistemines pertvarkas, ir, priešingai – gali nuo to atgrasyti valdytojus, ypač pačius mažiausius ir turinčius mažesnes masto ekonomijos galimybes; todėl reikėtų finansuoti nors naujos praktikos įdiegimą ir sertifikavimą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | šiuo požiūriu siūlo įvesti apsaugos sąlygas, pavyzdžiui, nustatyti maksimalią absorbavimo sertifikatų kainą, kad būtų užkirstas kelias produktyvios žemės ūkio paskirties žemės apželdinimui mišku ir žemės užgrobimui, taip pat mažiausią kainą, kad sertifikuotos sistemos būtų pakankamai patrauklios ūkininkams ir atgrasančios bendroves, nenorinčias dėti pakankamai pastangų anglies dioksido kiekiui sumažinti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją pirmenybę teikti mišriam metodui, pagal kurį dalis išankstinių išmokų būtų mokama atsižvelgiant į ūkininkavimo veiksmus ir praktiką, o likusi dalis būtų išmokama 5–10 metų daugiamečio projekto pabaigoje, atsižvelgiant į faktinius rezultatus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina nustatyti švelninimo hierarchijos principu grindžiamus kriterijus, pagal kuriuos bet kokių anglies dioksido kreditų, gautų atlikus sertifikavimą, pirkimu ir finansavimu galėtų naudotis tik tie pirkėjai ir finansuotojai, kurie jau yra įrodę gebėjimą smarkiai mažinti išmetamųjų teršalų kiekį jų susidarymo vietoje, siekiant sumažinti spekuliacijos tempą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina sertifikavimo schemas, kuriose dalyvauja privatūs finansuotojai, pirmiausia orientuoti į maisto tiekimo ir vertės grandinės suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, siekiant mažinti žemės ūkio ir maisto produktų sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro, pasitelkiant partnerystę; |
| --- | --- |

70.

| 71. | prašo su anglies dioksido sertifikavimu susijusiu finansavimu papildyti BŽŪP finansavimą; |
| --- | --- |

71.

| 72. | prašo, kad sukūrus savanoriškas rinkas stebėsenos ir vertinimo sistemos išlaidas pirmiausia padengtų kredito pirkėjas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | apgailestauja, kad Europos Komisijos pasiūlyme aiškiai nenurodyta, kaip būtų galima bendrai pasinaudoti įvairiais finansavimo šaltiniais (įskaitant papildomumą su BŽŪP), siekiant užtikrinti ūkininkams pakankamai veikti skatinantį darbo užmokestį; |
| --- | --- |

73.

| 74. | siūlo sertifikavimo sistemą naudoti kaip taksonomiją siekiant pritraukti papildomą viešąjį ar privatų finansavimą įvairiapusiams pereinamojo laikotarpio projektams, visų pirma tiems, kuriuos vykdo vietos ir regionų valdžios institucijos, kurie gali turėti neginčijamą teigiamą poveikį šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui; |
| --- | --- |

74.

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 75. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka esminį vaidmenį padedant ūkininkams plėtoti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriantį žemės ūkį, visų pirma rengia techninius mokymus naujiems dalyviams, teikia paramą jaunųjų ūkininkų įsikūrimui, konsultuoja ūkininkus, nustato žemės ūkio paskirties žemės ir miestų planavimo taisykles, kuria parodomuosius ūkius, taip pat žemės ūkio ir ekologinės pertvarkos įgyvendinimo stebėsenos priemones; taip pat skatina anglies dioksido sekvestracijos mokslinius tyrimus, atsižvelgiant į konkrečias regiono sąlygas, pavyzdžiui, klimatą ir dirvožemio tipą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vis dėlto apgailestauja, kad Komisijos pasiūlyme neatsižvelgiama į pasekmes, kurių šis naujas reglamentas galėtų turėti teritorijų planavimui ir regioninėms žemės ūkio ir maisto strategijoms; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad prie Komisijos pasiūlymo nepridėta išsami subsidiarumo vertinimo lentelė; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pažymi, kad pokyčiai, pertvarka ir praktikos raida negali vykti izoliuotai ir tik ūkio lygmeniu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | todėl ragina Komisiją struktūriškai atsižvelgti į teritorinį pertvarkų dinamikos aspektą, įskaitant perėjimą prie sekvestruojamojo ūkininkavimo, ir skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviau dalyvauti įgyvendinant žemės ūkio politiką, įskaitant būsimą sekvestruojamojo ūkininkavimo sertifikavimą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti dvejopą vaidmenį: inicijuoti ir vykdyti sekvestruojamojo ūkininkavimo projektus teritoriniu lygmeniu, kartu skatindamos įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją į Europos anglies dioksido sertifikavimo valdymą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kaip projektų, grindžiamų bendradarbiavimu tiekimo grandinėje ir susijusių su teritoriniais poreikiais ir ypatumais bei regioninėmis žemės ūkyje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo strategijomis, sėkmės garantus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | apgailestauja, kad Europos Komisijos pasiūlyme vietos ir regionų valdžios institucijos konkrečiai neminimos anglies dioksido absorbavimo sertifikavimo sistemų valdymo srityje, nes tai gali sutrikdyti tam tikrą teritorinę pusiausvyrą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu (žemės kainos, žemės grobimas, teritorijų savarankiškumas ir atsparumas apsirūpinimo maistu srityje); |
| --- | --- |

81.

| 82. | siūlo apsvarstyti galimybę regionų valdžios institucijoms kurti teritorines sertifikavimo sistemas, už kurias jos būtų atsakingos, nustatant vietos poreikiams pritaikytą valdymo sistemą ir apibrėžiant galimų kreditų skaičių remiantis žemės ūkyje išmetamų teršalų kiekio apskaičiavimu ir jų mažinimo bei kaupimo galimybėmis; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina vietos ir regionines valdžios institucijas skatinti tarpusavio mokymąsi sekvestruojamojo ūkininkavimo tema, teritoriniu lygmeniu pasitelkiant parodomuosius ūkius ir konsultantų tinklus. |
| --- | --- |

83.

Briuselis, 2023 m. vasario 8 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Europos regionų komiteto nuomonė „LULUCF reglamento ir Pastangų pasidalijimo reglamento persvarstymas“ (OL C 301, 2022 8 5, p. 221).

1

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/64

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos sveikatos duomenų erdvė“

(2023/C 157/10)

| Pranešėja: | Daniela CÎMPEAN (EPP/RO), Sibiu apskrities tarybos pirmininkė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos bendros sveikatos duomenų erdvės
  COM(2022) 197 final 2022/0140 (COD) |

Pranešėja:

Daniela CÎMPEAN (EPP/RO), Sibiu apskrities tarybos pirmininkė

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos bendros sveikatos duomenų erdvės

COM(2022) 197 final 2022/0140 (COD)

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

1 straipsnio 2 dalies a1 punktas (naujas punktas)

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu:
  [...] | Šiuo reglamentu:
  [...]








  a)



  1 | duomenų naudotojams suteikiama prieiga prie sveikatos duomenų reglamento IV skyriuje nurodytais tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Šiuo reglamentu:

[...]

Šiuo reglamentu:

[...]

a)



  1

Paaiškinimas

Duomenų naudotojų prieiga yra svarbus reglamento elementas.

2 pakeitimas

2 straipsnio 2 dalies n punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| n) | ESĮ sistema (elektroninių sveikatos įrašų sistema) – bet koks prietaisas arba programinė įranga,
  gamintojo numatyta
  naudoti elektroniniams sveikatos įrašams saugoti, perduoti, importuoti, eksportuoti, keisti, redaguoti arba peržiūrėti; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

n)

ESĮ sistema (elektroninių sveikatos įrašų sistema) – bet koks prietaisas arba programinė įranga,
  gamintojo numatyta
  naudoti elektroniniams sveikatos įrašams saugoti, perduoti, importuoti, eksportuoti, keisti, redaguoti arba peržiūrėti;

| n) | ESĮ sistema (elektroninių sveikatos įrašų sistema) – bet koks prietaisas arba programinė įranga,
  sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo
  naudojama elektroniniams sveikatos įrašams saugoti, perduoti, importuoti, eksportuoti, keisti, redaguoti arba peržiūrėti; |
| --- | --- |

n)

ESĮ sistema (elektroninių sveikatos įrašų sistema) – bet koks prietaisas arba programinė įranga,
  sveikatos priežiūros paslaugų teikėjo
  naudojama elektroniniams sveikatos įrašams saugoti, perduoti, importuoti, eksportuoti, keisti, redaguoti arba peržiūrėti;

Paaiškinimas

Ne gamintojas, o sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas nustato ESĮ sistemos naudojimo pagrindą. Pakeitimu siekiama užtikrinti vienodumą tarp šalių ir stiprinti pacientų saugą.

3 pakeitimas

2 straipsnio 2 dalies y punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| duomenų turėtojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra sveikatos ar sveikatos priežiūros sektoriaus subjektas arba įstaiga arba atlieka su šiais sektoriais susijusius mokslinius tyrimus, taip pat Sąjungos institucija, įstaiga, tarnyba ir agentūra, kuri turi teisę arba pareigą pagal šį reglamentą, taikytiną Sąjungos teisę arba nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinama Sąjungos teisė, arba ne asmens duomenų atveju, kontroliuodama produkto ir susijusių paslaugų techninį projektą, galimybę pateikti duomenis, be kita ko, registruoti, teikti tam tikrus duomenis, apriboti prieigą prie jų arba jais keistis; | duomenų turėtojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris
  nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu, priklausomai nuo valstybės narės sveikatos organizacijos,
  yra sveikatos ar sveikatos priežiūros sektoriaus subjektas arba įstaiga arba atlieka su šiais sektoriais susijusius mokslinius tyrimus, taip pat Sąjungos institucija, įstaiga, tarnyba ir agentūra, kuri turi teisę arba pareigą pagal šį reglamentą, taikytiną Sąjungos teisę arba nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinama Sąjungos teisė, arba ne asmens duomenų atveju, kontroliuodama produkto ir susijusių paslaugų techninį projektą, galimybę pateikti duomenis, be kita ko, registruoti, teikti tam tikrus duomenis, apriboti prieigą prie jų arba jais keistis; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

duomenų turėtojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris yra sveikatos ar sveikatos priežiūros sektoriaus subjektas arba įstaiga arba atlieka su šiais sektoriais susijusius mokslinius tyrimus, taip pat Sąjungos institucija, įstaiga, tarnyba ir agentūra, kuri turi teisę arba pareigą pagal šį reglamentą, taikytiną Sąjungos teisę arba nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinama Sąjungos teisė, arba ne asmens duomenų atveju, kontroliuodama produkto ir susijusių paslaugų techninį projektą, galimybę pateikti duomenis, be kita ko, registruoti, teikti tam tikrus duomenis, apriboti prieigą prie jų arba jais keistis;

duomenų turėtojas – fizinis arba juridinis asmuo, kuris
  nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu, priklausomai nuo valstybės narės sveikatos organizacijos,
  yra sveikatos ar sveikatos priežiūros sektoriaus subjektas arba įstaiga arba atlieka su šiais sektoriais susijusius mokslinius tyrimus, taip pat Sąjungos institucija, įstaiga, tarnyba ir agentūra, kuri turi teisę arba pareigą pagal šį reglamentą, taikytiną Sąjungos teisę arba nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinama Sąjungos teisė, arba ne asmens duomenų atveju, kontroliuodama produkto ir susijusių paslaugų techninį projektą, galimybę pateikti duomenis, be kita ko, registruoti, teikti tam tikrus duomenis, apriboti prieigą prie jų arba jais keistis;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

4 pakeitimas

2 straipsnio 2 dalies ad punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| duomenų kokybė –
  elektroninių
  sveikatos duomenų savybių
  tinkamumo antriniam
  naudojimui laipsnis; | duomenų kokybė – sveikatos duomenų savybių
  , atitinkančių
  naudojimo
  reikalavimus,
  laipsnis; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

duomenų kokybė –
  elektroninių
  sveikatos duomenų savybių
  tinkamumo antriniam
  naudojimui laipsnis;

duomenų kokybė – sveikatos duomenų savybių
  , atitinkančių
  naudojimo
  reikalavimus,
  laipsnis;

Paaiškinimas

Sveikatos priežiūros sektoriuje surinktos informacijos kokybės apibrėžtis negali būti grindžiama tik antriniu naudojimu. Kokybės apibrėžtimi turi būti atsižvelgiama į priežiūros teikimo tikslą. Be to, dėl skirtingos naudojimo paskirties gali būti taikomi skirtingi reikalavimai duomenims. Tie patys duomenys, atsižvelgiant į paskirtį, gali būti skirtingos kokybės.

5 pakeitimas

3 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Fiziniai asmenys savo elektroninius sveikatos duomenis gali įrašyti į savo arba fizinių asmenų, su kurių sveikata susijusią informaciją jie gali gauti, ESĮ, naudodamiesi prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų tarnybomis arba su šiomis tarnybomis susijusiomis programėlėmis. Pažymima, kad tokią informaciją įrašė fizinis asmuo arba jo atstovas. | Fiziniai asmenys
  , laikydamiesi sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų taisyklių,
  savo elektroninius sveikatos duomenis gali įrašyti į savo arba fizinių asmenų, su kurių sveikata susijusią informaciją jie gali gauti, ESĮ, naudodamiesi prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų tarnybomis arba su šiomis tarnybomis susijusiomis programėlėmis. Pažymima, kad tokią informaciją įrašė fizinis asmuo arba jo atstovas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Fiziniai asmenys savo elektroninius sveikatos duomenis gali įrašyti į savo arba fizinių asmenų, su kurių sveikata susijusią informaciją jie gali gauti, ESĮ, naudodamiesi prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų tarnybomis arba su šiomis tarnybomis susijusiomis programėlėmis. Pažymima, kad tokią informaciją įrašė fizinis asmuo arba jo atstovas.

Fiziniai asmenys
  , laikydamiesi sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų taisyklių,
  savo elektroninius sveikatos duomenis gali įrašyti į savo arba fizinių asmenų, su kurių sveikata susijusią informaciją jie gali gauti, ESĮ, naudodamiesi prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų tarnybomis arba su šiomis tarnybomis susijusiomis programėlėmis. Pažymima, kad tokią informaciją įrašė fizinis asmuo arba jo atstovas.

Paaiškinimas

Pabrėžiama, jog svarbu, kad sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas galėtų nuspręsti, kokius duomenis galima įtraukti į sveikatos įrašą. Priešingu atveju kyla pavojus, kad bus surinktas didelis kiekis nekokybiškų konfidencialių asmens duomenų.

6 pakeitimas

3 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nepaisant Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies d punkto, fiziniai asmenys turi teisę apriboti sveikatos priežiūros specialistų prieigą prie visų jų elektroninių sveikatos duomenų arba jų dalies. Valstybės narės nustato tokių apribojimų mechanizmų taisykles ir konkrečias apsaugos priemones. | Nepaisant Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies d punkto, fiziniai asmenys turi teisę apriboti sveikatos priežiūros specialistų prieigą prie visų jų elektroninių sveikatos duomenų arba jų dalies. Valstybės narės nustato tokių apribojimų mechanizmų taisykles ir konkrečias apsaugos priemones.
  Šios taisyklės ir apsaugos priemonės negali kliudyti sveikatos priežiūros tarnyboms teikti geras, saugias, teisingas ir prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas. Fiziniai asmenys turėtų būti informuojami apie riziką pacientų saugai, susijusią su ribojama prieiga prie sveikatos duomenų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nepaisant Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies d punkto, fiziniai asmenys turi teisę apriboti sveikatos priežiūros specialistų prieigą prie visų jų elektroninių sveikatos duomenų arba jų dalies. Valstybės narės nustato tokių apribojimų mechanizmų taisykles ir konkrečias apsaugos priemones.

Nepaisant Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies d punkto, fiziniai asmenys turi teisę apriboti sveikatos priežiūros specialistų prieigą prie visų jų elektroninių sveikatos duomenų arba jų dalies. Valstybės narės nustato tokių apribojimų mechanizmų taisykles ir konkrečias apsaugos priemones.
  Šios taisyklės ir apsaugos priemonės negali kliudyti sveikatos priežiūros tarnyboms teikti geras, saugias, teisingas ir prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas. Fiziniai asmenys turėtų būti informuojami apie riziką pacientų saugai, susijusią su ribojama prieiga prie sveikatos duomenų.

Paaiškinimas

Sveikatos priežiūros tikslas turi būti aukštesnis už bet kokius prieigos ribojimus. Neturėtų būti galima riboti tam tikrų duomenų, pavyzdžiui, įspėjimų. Be to, teisėtam globėjui neturėtų būti suteikta teisė savo nuožiūra neleisti gauti vaikų duomenų.

7 pakeitimas

3 straipsnio 10 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Fiziniai asmenys turi teisę gauti informaciją apie sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus ir sveikatos priežiūros specialistus, kurie, teikdami sveikatos priežiūros paslaugas, gavo prieigą prie jų elektroninių sveikatos duomenų. Informacija teikiama nedelsiant ir nemokamai naudojantis prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų tarnybomis. | Fiziniai asmenys turi teisę gauti informaciją apie sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus ir sveikatos priežiūros specialistus, kurie, teikdami sveikatos priežiūros paslaugas, gavo prieigą prie jų elektroninių sveikatos duomenų
  , su sąlyga, kad nėra pažeidžiamas sveikatos priežiūros specialistų privatumas
  . Informacija teikiama nedelsiant ir nemokamai naudojantis prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų tarnybomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Fiziniai asmenys turi teisę gauti informaciją apie sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus ir sveikatos priežiūros specialistus, kurie, teikdami sveikatos priežiūros paslaugas, gavo prieigą prie jų elektroninių sveikatos duomenų. Informacija teikiama nedelsiant ir nemokamai naudojantis prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų tarnybomis.

Fiziniai asmenys turi teisę gauti informaciją apie sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus ir sveikatos priežiūros specialistus, kurie, teikdami sveikatos priežiūros paslaugas, gavo prieigą prie jų elektroninių sveikatos duomenų
  , su sąlyga, kad nėra pažeidžiamas sveikatos priežiūros specialistų privatumas
  . Informacija teikiama nedelsiant ir nemokamai naudojantis prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų tarnybomis.

Paaiškinimas

Gali būti labai svarbu atsižvelgti į sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų arba sveikatos priežiūros specialistų privatumo apsaugą. Pavyzdžiui, saugumo aspektai gali būti svarbūs tuo atveju, kai pacientai grasina sveikatos priežiūros darbuotojams.

8 pakeitimas

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Tvarkydami duomenis elektroniniu formatu, sveikatos priežiūros specialistai: | Tvarkydami duomenis elektroniniu formatu, sveikatos priežiūros specialistai
  , laikydamiesi Reglamento (ES) 2016/679 ir nacionalinės teisės: |
| a) | turi prieigą prie fizinių asmenų, kuriems teikiamos gydymo paslaugos, elektroninių sveikatos duomenų, neatsižvelgiant į draudimo valstybę narę ir gydymo valstybę narę; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Tvarkydami duomenis elektroniniu formatu, sveikatos priežiūros specialistai:

Tvarkydami duomenis elektroniniu formatu, sveikatos priežiūros specialistai
  , laikydamiesi Reglamento (ES) 2016/679 ir nacionalinės teisės:

a)

turi prieigą prie fizinių asmenų, kuriems teikiamos gydymo paslaugos, elektroninių sveikatos duomenų, neatsižvelgiant į draudimo valstybę narę ir gydymo valstybę narę;

| a) | turi prieigą prie fizinių asmenų, kuriems teikiamos gydymo paslaugos, elektroninių sveikatos duomenų, neatsižvelgiant į draudimo valstybę narę ir gydymo valstybę narę; |
| --- | --- |

a)

turi prieigą prie fizinių asmenų, kuriems teikiamos gydymo paslaugos, elektroninių sveikatos duomenų, neatsižvelgiant į draudimo valstybę narę ir gydymo valstybę narę;

| b) | užtikrina, kad fizinių asmenų, kuriuos jie gydo, asmens elektroniniai sveikatos duomenys būtų atnaujinami informacija, susijusia su teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad fizinių asmenų, kuriuos jie gydo, asmens elektroniniai sveikatos duomenys būtų atnaujinami informacija, susijusia su teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis.

| b) | užtikrina, kad fizinių asmenų, kuriuos jie gydo, asmens elektroniniai sveikatos duomenys būtų atnaujinami informacija, susijusia su teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis. |
| --- | --- |

b)

užtikrina, kad fizinių asmenų, kuriuos jie gydo, asmens elektroniniai sveikatos duomenys būtų atnaujinami informacija, susijusia su teikiamomis sveikatos priežiūros paslaugomis.

Paaiškinimas

Patikslinamas straipsnis atkreipiant dėmesį į Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (Reglamentas (ES) 2016/679 (1)), kad būtų aišku, kur įpareigojimai yra nustatyti.

9 pakeitimas

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Laikydamosi Reglamente (ES) 2016/679 numatyto duomenų kiekio mažinimo principo, valstybės narės gali nustatyti taisykles, kuriomis numatomos asmens elektroninių sveikatos duomenų,
  kurių reikalauja skirtingi sveikatos priežiūros specialistai
  , kategorijos.
  Tokios taisyklės neturi būti grindžiamos elektroninių sveikatos duomenų šaltiniu. | Laikydamosi Reglamente (ES) 2016/679 numatyto duomenų kiekio mažinimo principo, valstybės narės gali nustatyti taisykles, kuriomis numatomos
  sveikatos srityje reikalingų
  asmens elektroninių sveikatos duomenų kategorijos |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Laikydamosi Reglamente (ES) 2016/679 numatyto duomenų kiekio mažinimo principo, valstybės narės gali nustatyti taisykles, kuriomis numatomos asmens elektroninių sveikatos duomenų,
  kurių reikalauja skirtingi sveikatos priežiūros specialistai
  , kategorijos.
  Tokios taisyklės neturi būti grindžiamos elektroninių sveikatos duomenų šaltiniu.

Laikydamosi Reglamente (ES) 2016/679 numatyto duomenų kiekio mažinimo principo, valstybės narės gali nustatyti taisykles, kuriomis numatomos
  sveikatos srityje reikalingų
  asmens elektroninių sveikatos duomenų kategorijos

Paaiškinimas

Taisyklių nustatymas pagal duomenų šaltinį ir profesijų kategorijas peržengia ES kompetencijos ribas. Be to, taip būtų neatsižvelgiama į nacionalines teisines sistemas. Gali būti pakenkta paciento privatumui, ypač jei būtų pakeisti esamų duomenų šaltinių perdavimo principai. Visų pirma ryšys su duomenų šaltiniu gali pakenkti duomenų kiekio mažinimo principui.

10 pakeitimas

4 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad sveikatos priežiūros specialistams būtų teikiami bent 5 straipsnyje nurodytų prioritetinių kategorijų elektroniniai sveikatos duomenys naudojantis sveikatos priežiūros specialistų prieigos paslaugomis. Pripažintas elektroninės atpažinties priemones turintys sveikatos priežiūros specialistai turi teisę nemokamai naudotis tomis sveikatos priežiūros specialistų prieigos paslaugomis. | Valstybės narės
  ir, prireikus, vietos ar regionų valdžios institucijos
  užtikrina, kad sveikatos priežiūros specialistams
  , taip pat ir tarpvalstybinių priežiūros paslaugų atveju,
  būtų teikiami bent 5 straipsnyje nurodytų prioritetinių kategorijų elektroniniai sveikatos duomenys naudojantis sveikatos priežiūros specialistų prieigos paslaugomis. Pripažintas elektroninės atpažinties priemones turintys sveikatos priežiūros specialistai turi teisę nemokamai naudotis tomis sveikatos priežiūros specialistų prieigos paslaugomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad sveikatos priežiūros specialistams būtų teikiami bent 5 straipsnyje nurodytų prioritetinių kategorijų elektroniniai sveikatos duomenys naudojantis sveikatos priežiūros specialistų prieigos paslaugomis. Pripažintas elektroninės atpažinties priemones turintys sveikatos priežiūros specialistai turi teisę nemokamai naudotis tomis sveikatos priežiūros specialistų prieigos paslaugomis.

Valstybės narės
  ir, prireikus, vietos ar regionų valdžios institucijos
  užtikrina, kad sveikatos priežiūros specialistams
  , taip pat ir tarpvalstybinių priežiūros paslaugų atveju,
  būtų teikiami bent 5 straipsnyje nurodytų prioritetinių kategorijų elektroniniai sveikatos duomenys naudojantis sveikatos priežiūros specialistų prieigos paslaugomis. Pripažintas elektroninės atpažinties priemones turintys sveikatos priežiūros specialistai turi teisę nemokamai naudotis tomis sveikatos priežiūros specialistų prieigos paslaugomis.

Paaiškinimas

Atsižvelgiama į regionų kompetenciją įvairiose valstybėse narėse sveikatos srityje.

11 pakeitimas

4 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jeigu fizinis asmuo apribojo prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistai neinformuojami apie
  elektroninių
  sveikatos duomenų turinį be išankstinio fizinio asmens leidimo
  , įskaitant atvejus, kai
  teikėjui arba specialistui
  pranešta apie apribotų elektroninių
  sveikatos duomenų
  buvimą ir pobūdį
  . | Jeigu fizinis asmuo apribojo prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistai neinformuojami apie sveikatos duomenų turinį be išankstinio fizinio asmens leidimo
  . Vis dėlto
  teikėjas arba specialistas
  turi turėti galimybę matyti, kad tokie apriboti
  sveikatos duomenys
  egzistuoja
  . |
| Tais atvejais, kai tvarkyti duomenis būtina siekiant apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto ar kito fizinio asmens interesus, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistas gali gauti prieigą prie apribotų elektroninių sveikatos duomenų. | Tais atvejais, kai tvarkyti duomenis būtina siekiant apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto ar kito fizinio asmens interesus
  ar akivaizdų bendrąjį interesą
  , sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistas gali gauti prieigą prie apribotų elektroninių sveikatos duomenų. |
| Gavęs tokią prieigą, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistas informuoja duomenų turėtoją ir atitinkamą fizinį asmenį arba jo globėjus, kad prieiga prie elektroninių sveikatos duomenų suteikta. Valstybių narių teisėje gali būti numatyta papildomų apsaugos priemonių. | Gavęs tokią prieigą, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistas informuoja duomenų turėtoją ir atitinkamą fizinį asmenį arba jo globėjus, kad prieiga prie elektroninių sveikatos duomenų suteikta. Valstybių narių teisėje gali būti numatyta papildomų apsaugos priemonių. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jeigu fizinis asmuo apribojo prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistai neinformuojami apie
  elektroninių
  sveikatos duomenų turinį be išankstinio fizinio asmens leidimo
  , įskaitant atvejus, kai
  teikėjui arba specialistui
  pranešta apie apribotų elektroninių
  sveikatos duomenų
  buvimą ir pobūdį
  .

Jeigu fizinis asmuo apribojo prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistai neinformuojami apie sveikatos duomenų turinį be išankstinio fizinio asmens leidimo
  . Vis dėlto
  teikėjas arba specialistas
  turi turėti galimybę matyti, kad tokie apriboti
  sveikatos duomenys
  egzistuoja
  .

Tais atvejais, kai tvarkyti duomenis būtina siekiant apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto ar kito fizinio asmens interesus, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistas gali gauti prieigą prie apribotų elektroninių sveikatos duomenų.

Tais atvejais, kai tvarkyti duomenis būtina siekiant apsaugoti gyvybinius duomenų subjekto ar kito fizinio asmens interesus
  ar akivaizdų bendrąjį interesą
  , sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistas gali gauti prieigą prie apribotų elektroninių sveikatos duomenų.

Gavęs tokią prieigą, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistas informuoja duomenų turėtoją ir atitinkamą fizinį asmenį arba jo globėjus, kad prieiga prie elektroninių sveikatos duomenų suteikta. Valstybių narių teisėje gali būti numatyta papildomų apsaugos priemonių.

Gavęs tokią prieigą, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas arba sveikatos priežiūros specialistas informuoja duomenų turėtoją ir atitinkamą fizinį asmenį arba jo globėjus, kad prieiga prie elektroninių sveikatos duomenų suteikta. Valstybių narių teisėje gali būti numatyta papildomų apsaugos priemonių.

Paaiškinimas

Sveikatos priežiūros specialistai ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjai turi galėti matyti, kad tam tikra informacija yra apribota, net jei nėra prieigos prie šios informacijos turinio. Geros sveikatos priežiūros prielaida yra žinojimas, ar turima visa informacija. „Akivaizdus bendrasis interesas“ yra dar viena priežastis suteikti prieigą prie duomenų, kad būtų galima apsaugoti kitus interesus. Tai, pavyzdžiui, gali būti susiję su infekcijų valdymu.

12 pakeitimas

5 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant iš dalies pakeisti 1 dalyje nurodytą elektroninių sveikatos duomenų prioritetinių kategorijų sąrašą. [...]






  c) | yra nustatyti tos kategorijos tarptautiniai standartai, kurie buvo išnagrinėti dėl galimybės juos taikyti Sąjungoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant iš dalies pakeisti 1 dalyje nurodytą elektroninių sveikatos duomenų prioritetinių kategorijų sąrašą. [...]

c)

yra nustatyti tos kategorijos tarptautiniai standartai, kurie buvo išnagrinėti dėl galimybės juos taikyti Sąjungoje.

Komisijai pagal 67 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, siekiant iš dalies pakeisti 1 dalyje nurodytą elektroninių sveikatos duomenų prioritetinių kategorijų sąrašą. [...]

| c) | yra nustatyti tos kategorijos tarptautiniai standartai, kurie buvo išnagrinėti dėl galimybės juos taikyti Sąjungoje
  ; |
| --- | --- |

c)

yra nustatyti tos kategorijos tarptautiniai standartai, kurie buvo išnagrinėti dėl galimybės juos taikyti Sąjungoje
  ;

| d) | valstybės narės nustato keitimosi informacija poreikį prioritetinėse kategorijose
  . |
| --- | --- |

d)

valstybės narės nustato keitimosi informacija poreikį prioritetinėse kategorijose
  .

Paaiškinimas

Naujų kategorijų prioritetai turi būti nustatomi remiantis faktiniu poreikiu valstybėse narėse. Daugelyje šalių už sveikatos priežiūrą yra atsakingas regionų ir vietos lygmuo, kurį reikia įtraukti į prioritetų nustatymo procesą.

13 pakeitimas

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai duomenys tvarkomi elektroniniu formatu, sveikatos priežiūros specialistai ESĮ sistemoje elektroniniu formatu sistemingai registruotų atitinkamus sveikatos duomenis, priskirtus bent 5 straipsnyje nurodytoms prioritetinėms kategorijoms, susijusioms su sveikatos priežiūros paslaugomis, kurias jie teikia fiziniams asmenims. | Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai duomenys tvarkomi elektroniniu formatu, sveikatos priežiūros specialistai ESĮ sistemoje elektroniniu formatu sistemingai registruotų atitinkamus sveikatos duomenis, priskirtus 5 straipsnyje nurodytoms prioritetinėms kategorijoms, susijusioms su sveikatos priežiūros paslaugomis, kurias jie teikia fiziniams asmenims. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai duomenys tvarkomi elektroniniu formatu, sveikatos priežiūros specialistai ESĮ sistemoje elektroniniu formatu sistemingai registruotų atitinkamus sveikatos duomenis, priskirtus bent 5 straipsnyje nurodytoms prioritetinėms kategorijoms, susijusioms su sveikatos priežiūros paslaugomis, kurias jie teikia fiziniams asmenims.

Valstybės narės užtikrina, kad tais atvejais, kai duomenys tvarkomi elektroniniu formatu, sveikatos priežiūros specialistai ESĮ sistemoje elektroniniu formatu sistemingai registruotų atitinkamus sveikatos duomenis, priskirtus 5 straipsnyje nurodytoms prioritetinėms kategorijoms, susijusioms su sveikatos priežiūros paslaugomis, kurias jie teikia fiziniams asmenims.

Paaiškinimas

Formuluotė „bent“ yra pernelyg netiksli. Reglamentu visada turėtų būti reglamentuojamos 5 straipsnyje nurodytos kategorijos. Nustačius papildomus poreikius keistis didesniu elektroninių sveikatos duomenų kiekiu sveikatos priežiūros tikslais, reikėtų išplėsti prioritetinių kategorijų sąrašą.

14 pakeitimas

9 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai fizinis asmuo naudojasi telemedicinos paslaugomis arba prieigos prie asmens sveikatos duomenų tarnybomis, nurodytomis 3 straipsnio 5 dalies a punkte, tas fizinis asmuo turi teisę elektroniniu būdu nustatyti tapatybę naudodamasis bet kokiomis elektroninės atpažinties priemonėmis, pripažintomis pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 6 straipsnį. | Kai fizinis asmuo naudojasi telemedicinos paslaugomis arba prieigos prie asmens sveikatos duomenų tarnybomis, nurodytomis 3 straipsnio 5 dalies a punkte, tas fizinis asmuo turi teisę elektroniniu būdu nustatyti tapatybę naudodamasis bet kokiomis elektroninės atpažinties priemonėmis, pripažintomis pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 6 straipsnį.
  Šiuo atveju būtina atsižvelgti į valstybėse narėse jau egzistuojančius elektroninius tapatybės nustatymo modelius. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kai fizinis asmuo naudojasi telemedicinos paslaugomis arba prieigos prie asmens sveikatos duomenų tarnybomis, nurodytomis 3 straipsnio 5 dalies a punkte, tas fizinis asmuo turi teisę elektroniniu būdu nustatyti tapatybę naudodamasis bet kokiomis elektroninės atpažinties priemonėmis, pripažintomis pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 6 straipsnį.

Kai fizinis asmuo naudojasi telemedicinos paslaugomis arba prieigos prie asmens sveikatos duomenų tarnybomis, nurodytomis 3 straipsnio 5 dalies a punkte, tas fizinis asmuo turi teisę elektroniniu būdu nustatyti tapatybę naudodamasis bet kokiomis elektroninės atpažinties priemonėmis, pripažintomis pagal Reglamento (ES) Nr. 910/2014 6 straipsnį.
  Šiuo atveju būtina atsižvelgti į valstybėse narėse jau egzistuojančius elektroninius tapatybės nustatymo modelius.

Paaiškinimas

Būtina atsižvelgti į valstybėse narėse jau taikomus modelius.

15 pakeitimas

10 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Skaitmeninės sveikatos institucija






  1. | Kiekviena valstybė narė paskiria skaitmeninės sveikatos instituciją, atsakingą už šio skyriaus įgyvendinimą ir vykdymą nacionaliniu lygmeniu. Valstybės narės iki šio reglamento taikymo pradžios Komisiją informuoja apie paskirtą skaitmeninės sveikatos instituciją. Jei paskirta skaitmeninės sveikatos institucija yra subjektas, kurį sudaro kelios organizacijos, valstybė narė pateikia Komisijai šių organizacijų užduočių atskyrimo aprašymą. Šią informaciją Komisija paskelbia viešai. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Skaitmeninės sveikatos institucija

1.

Kiekviena valstybė narė paskiria skaitmeninės sveikatos instituciją, atsakingą už šio skyriaus įgyvendinimą ir vykdymą nacionaliniu lygmeniu. Valstybės narės iki šio reglamento taikymo pradžios Komisiją informuoja apie paskirtą skaitmeninės sveikatos instituciją. Jei paskirta skaitmeninės sveikatos institucija yra subjektas, kurį sudaro kelios organizacijos, valstybė narė pateikia Komisijai šių organizacijų užduočių atskyrimo aprašymą. Šią informaciją Komisija paskelbia viešai.

Skaitmeninės sveikatos institucija

| 1. | Kiekviena valstybė narė paskiria skaitmeninės sveikatos instituciją, atsakingą už šio skyriaus įgyvendinimą ir vykdymą nacionaliniu lygmeniu.
  Valstybės narės taip pat gali papildomai paskirti regionines skaitmeninės sveikatos institucijas, atsakingas už skyriaus įgyvendinimą ir vykdymą regionų lygmeniu.
  Valstybės narės iki šio reglamento taikymo pradžios Komisiją informuoja apie paskirtą skaitmeninės sveikatos instituciją. Jei paskirta skaitmeninės sveikatos institucija yra subjektas, kurį sudaro kelios organizacijos, valstybė narė pateikia Komisijai šių organizacijų užduočių atskyrimo aprašymą. Šią informaciją Komisija paskelbia viešai. |
| --- | --- |

1.

Kiekviena valstybė narė paskiria skaitmeninės sveikatos instituciją, atsakingą už šio skyriaus įgyvendinimą ir vykdymą nacionaliniu lygmeniu.
  Valstybės narės taip pat gali papildomai paskirti regionines skaitmeninės sveikatos institucijas, atsakingas už skyriaus įgyvendinimą ir vykdymą regionų lygmeniu.
  Valstybės narės iki šio reglamento taikymo pradžios Komisiją informuoja apie paskirtą skaitmeninės sveikatos instituciją. Jei paskirta skaitmeninės sveikatos institucija yra subjektas, kurį sudaro kelios organizacijos, valstybė narė pateikia Komisijai šių organizacijų užduočių atskyrimo aprašymą. Šią informaciją Komisija paskelbia viešai.

Paaiškinimas

Numatoma galimybė paskirti regionines skaitmeninės sveikatos institucijas.

16 pakeitimas

10 straipsnio 2 dalies h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvienai skaitmeninės sveikatos institucijai pavedamos šios užduotys: [...]






  h) | Sąjungos lygmeniu padėti kurti Europos keitimosi elektroniniais sveikatos įrašais formatą ir rengti bendras specifikacijas, kuriomis sprendžiami sąveikumo, saugumo, apsaugos ar pagrindinių teisių klausimai pagal 23 straipsnį, ir 32 straipsnyje nurodytas ESĮ sistemų ir sveikatingumo programėlių ES duomenų bazės specifikacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekvienai skaitmeninės sveikatos institucijai pavedamos šios užduotys: [...]

h)

Sąjungos lygmeniu padėti kurti Europos keitimosi elektroniniais sveikatos įrašais formatą ir rengti bendras specifikacijas, kuriomis sprendžiami sąveikumo, saugumo, apsaugos ar pagrindinių teisių klausimai pagal 23 straipsnį, ir 32 straipsnyje nurodytas ESĮ sistemų ir sveikatingumo programėlių ES duomenų bazės specifikacijas;

Kiekvienai skaitmeninės sveikatos institucijai pavedamos šios užduotys: [...]

| h) | Sąjungos lygmeniu
  ir bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios lygmenimis valstybėse narėse
  padėti kurti Europos keitimosi elektroniniais sveikatos įrašais formatą ir rengti bendras specifikacijas, kuriomis sprendžiami sąveikumo, saugumo, apsaugos ar pagrindinių teisių
  ir bendradarbiavimo modelių
  klausimai pagal 23 straipsnį, ir 32 straipsnyje nurodytas ESĮ sistemų ir sveikatingumo programėlių ES duomenų bazės specifikacijas; |
| --- | --- |

h)

Sąjungos lygmeniu
  ir bendradarbiaujant su regionų ir vietos valdžios lygmenimis valstybėse narėse
  padėti kurti Europos keitimosi elektroniniais sveikatos įrašais formatą ir rengti bendras specifikacijas, kuriomis sprendžiami sąveikumo, saugumo, apsaugos ar pagrindinių teisių
  ir bendradarbiavimo modelių
  klausimai pagal 23 straipsnį, ir 32 straipsnyje nurodytas ESĮ sistemų ir sveikatingumo programėlių ES duomenų bazės specifikacijas;

Paaiškinimas

Kai valstybėje narėje už sveikatos priežiūrą yra atsakingas regionų ir vietos lygmuo, nepakanka, kad rengiant formatą prisidėtų centrinės valdžios institucija.

17 pakeitimas

10 straipsnio 2 dalies k punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekvienai skaitmeninės sveikatos institucijai pavedamos šios užduotys: [...]






  k) | laikantis nacionalinės teisės aktų
  siūlyti
  telemedicinos paslaugas ir užtikrinti, kad tokiomis paslaugomis būtų lengva naudotis, kad jos būtų prieinamos įvairioms fizinių asmenų grupėms ir sveikatos priežiūros specialistams, įskaitant negalią turinčius fizinius asmenis, nebūtų diskriminuojančios ir būtų suteikta galimybė pasirinkti tarp fiziškai ir skaitmeniniu būdu teikiamų paslaugų; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekvienai skaitmeninės sveikatos institucijai pavedamos šios užduotys: [...]

k)

laikantis nacionalinės teisės aktų
  siūlyti
  telemedicinos paslaugas ir užtikrinti, kad tokiomis paslaugomis būtų lengva naudotis, kad jos būtų prieinamos įvairioms fizinių asmenų grupėms ir sveikatos priežiūros specialistams, įskaitant negalią turinčius fizinius asmenis, nebūtų diskriminuojančios ir būtų suteikta galimybė pasirinkti tarp fiziškai ir skaitmeniniu būdu teikiamų paslaugų;

Kiekvienai skaitmeninės sveikatos institucijai pavedamos šios užduotys: [...]

| k) | tais atvejais, kai valstybė narė
  laikantis nacionalinės teisės aktų
  sutinka teikti telemedicinos paslaugas, palengvinti
  telemedicinos paslaugų
  teikimą
  ir užtikrinti, kad tokiomis paslaugomis būtų lengva naudotis, kad jos būtų prieinamos įvairioms fizinių asmenų grupėms ir sveikatos priežiūros specialistams, įskaitant negalią turinčius fizinius asmenis, nebūtų diskriminuojančios ir būtų suteikta galimybė pasirinkti tarp fiziškai ir skaitmeniniu būdu teikiamų paslaugų; |
| --- | --- |

k)

tais atvejais, kai valstybė narė
  laikantis nacionalinės teisės aktų
  sutinka teikti telemedicinos paslaugas, palengvinti
  telemedicinos paslaugų
  teikimą
  ir užtikrinti, kad tokiomis paslaugomis būtų lengva naudotis, kad jos būtų prieinamos įvairioms fizinių asmenų grupėms ir sveikatos priežiūros specialistams, įskaitant negalią turinčius fizinius asmenis, nebūtų diskriminuojančios ir būtų suteikta galimybė pasirinkti tarp fiziškai ir skaitmeniniu būdu teikiamų paslaugų;

Paaiškinimas

Skaitmeninės sveikatos priežiūros institucijos neturėtų teikti telemedicinos paslaugų; valstybės narės, kurios siūlo tokias paslaugas, turėtų palengvinti jų teikimą.

18 pakeitimas

10 straipsnio 2 dalies m punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| m) | bendradarbiauti su kitais atitinkamais subjektais ir įstaigomis nacionaliniu arba Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrintas elektroninių sveikatos duomenų sąveikumas, duomenų perkeliamumas ir saugumas, taip pat su suinteresuotųjų šalių atstovais, įskaitant pacientų atstovus, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, sveikatos priežiūros specialistus, pramonės asociacijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

m)

bendradarbiauti su kitais atitinkamais subjektais ir įstaigomis nacionaliniu arba Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrintas elektroninių sveikatos duomenų sąveikumas, duomenų perkeliamumas ir saugumas, taip pat su suinteresuotųjų šalių atstovais, įskaitant pacientų atstovus, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, sveikatos priežiūros specialistus, pramonės asociacijas;

| m) | bendradarbiauti su kitais atitinkamais subjektais ir įstaigomis
  vietos, regionų,
  nacionaliniu arba Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrintas elektroninių sveikatos duomenų sąveikumas, duomenų perkeliamumas ir saugumas, taip pat su suinteresuotųjų šalių atstovais, įskaitant pacientų atstovus, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, sveikatos priežiūros specialistus, pramonės asociacijas; |
| --- | --- |

m)

bendradarbiauti su kitais atitinkamais subjektais ir įstaigomis
  vietos, regionų,
  nacionaliniu arba Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrintas elektroninių sveikatos duomenų sąveikumas, duomenų perkeliamumas ir saugumas, taip pat su suinteresuotųjų šalių atstovais, įskaitant pacientų atstovus, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus, sveikatos priežiūros specialistus, pramonės asociacijas;

Paaiškinimas

Atsižvelgiama į regionų kompetenciją įvairiose valstybėse narėse sveikatos srityje.

19 pakeitimas

23 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija įgyvendinimo aktais priima II priede išdėstytų esminių reikalavimų bendrąsias specifikacijas, įskaitant tų bendrųjų specifikacijų įgyvendinimo terminą. Prireikus bendrosiose specifikacijose atsižvelgiama į 14 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų medicinos priemonių ir didelės rizikos DI sistemų ypatumus. | Komisija įgyvendinimo aktais priima II priede išdėstytų esminių reikalavimų bendrąsias specifikacijas, įskaitant tų bendrųjų specifikacijų įgyvendinimo terminą. Prireikus bendrosiose specifikacijose atsižvelgiama į 14 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų medicinos priemonių ir didelės rizikos DI sistemų ypatumus.
  Rengiant bendras specifikacijas atspirties taškas yra elektroninių pacientų duomenų sistemų naudojimas gerai sveikatos priežiūrai remti. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisija įgyvendinimo aktais priima II priede išdėstytų esminių reikalavimų bendrąsias specifikacijas, įskaitant tų bendrųjų specifikacijų įgyvendinimo terminą. Prireikus bendrosiose specifikacijose atsižvelgiama į 14 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų medicinos priemonių ir didelės rizikos DI sistemų ypatumus.

Komisija įgyvendinimo aktais priima II priede išdėstytų esminių reikalavimų bendrąsias specifikacijas, įskaitant tų bendrųjų specifikacijų įgyvendinimo terminą. Prireikus bendrosiose specifikacijose atsižvelgiama į 14 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų medicinos priemonių ir didelės rizikos DI sistemų ypatumus.
  Rengiant bendras specifikacijas atspirties taškas yra elektroninių pacientų duomenų sistemų naudojimas gerai sveikatos priežiūrai remti.

Paaiškinimas

Pagrindinis pacientų įrašų tikslas – padėti užtikrinti gerą sveikatos priežiūrą. Tai turi būti atspirties taškas rengiant bendras specifikacijas, kad būtų galima pasinaudoti valstybių narių, kurios jau yra sukūrusios elektroninių sveikatos įrašų sistemą, gerąja praktika ir patirtimi.

20 pakeitimas

29 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Rinkai pateiktų ESĮ sistemų gamintojai praneša apie bet kokį didelį incidentą, susijusį su ESĮ sistema, valstybių narių, kuriose įvyko toks didelis incidentas, rinkos priežiūros institucijoms ir apie taisomuosius veiksmus, kurių ėmėsi arba numatė imtis gamintojas. | Rinkai pateiktų ESĮ sistemų gamintojai praneša apie bet kokį didelį incidentą, susijusį su ESĮ sistema, valstybių narių, kuriose įvyko toks didelis incidentas, rinkos priežiūros institucijoms ir apie taisomuosius veiksmus, kurių ėmėsi arba numatė imtis gamintojas. |
| Nedarant poveikio pranešimo apie incidentus reikalavimams pagal Direktyvą (ES) 2016/1148, pranešama nedelsiant gamintojui nustačius priežastinį ryšį tarp ESĮ sistemos ir didelio incidento arba pagrįstą tokio ryšio tikimybę ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per
  15
  dienų nuo tos dienos, kai gamintojas sužino apie su ESĮ sistema susijusį didelį incidentą. | Nedarant poveikio pranešimo apie incidentus reikalavimams pagal Direktyvą (ES) 2016/1148, pranešama nedelsiant gamintojui nustačius priežastinį ryšį tarp ESĮ sistemos ir didelio incidento arba pagrįstą tokio ryšio tikimybę ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per
  7
  dienas nuo tos dienos, kai gamintojas sužino apie su ESĮ sistema susijusį didelį incidentą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Rinkai pateiktų ESĮ sistemų gamintojai praneša apie bet kokį didelį incidentą, susijusį su ESĮ sistema, valstybių narių, kuriose įvyko toks didelis incidentas, rinkos priežiūros institucijoms ir apie taisomuosius veiksmus, kurių ėmėsi arba numatė imtis gamintojas.

Rinkai pateiktų ESĮ sistemų gamintojai praneša apie bet kokį didelį incidentą, susijusį su ESĮ sistema, valstybių narių, kuriose įvyko toks didelis incidentas, rinkos priežiūros institucijoms ir apie taisomuosius veiksmus, kurių ėmėsi arba numatė imtis gamintojas.

Nedarant poveikio pranešimo apie incidentus reikalavimams pagal Direktyvą (ES) 2016/1148, pranešama nedelsiant gamintojui nustačius priežastinį ryšį tarp ESĮ sistemos ir didelio incidento arba pagrįstą tokio ryšio tikimybę ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per
  15
  dienų nuo tos dienos, kai gamintojas sužino apie su ESĮ sistema susijusį didelį incidentą.

Nedarant poveikio pranešimo apie incidentus reikalavimams pagal Direktyvą (ES) 2016/1148, pranešama nedelsiant gamintojui nustačius priežastinį ryšį tarp ESĮ sistemos ir didelio incidento arba pagrįstą tokio ryšio tikimybę ir bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per
  7
  dienas nuo tos dienos, kai gamintojas sužino apie su ESĮ sistema susijusį didelį incidentą.

Paaiškinimas

Terminas neturėtų būti ilgesnis nei viena savaitė. Nustačius 15 dienų terminą, per kurį turi būti pranešta apie rimtą incidentą, labai padidėja rizika, kad gali būti padaryta didelė žala.

21 pakeitimas

33 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Duomenų turėtojai pateikia šių
  kategorijų elektroninius duomenis antrinio naudojimo tikslais pagal šio skyriaus nuostatas
  : a) [...] o) | Valstybės narės, pasikonsultavusios su Komisija, nustato, kokių
  kategorijų elektroninius duomenis
  duomenų turėtojai pateikia
  pagal šio skyriaus nuostatas antrinio naudojimo tikslais.
  Tai gali būti reglamentuojama įgyvendinimo aktais, priimamais pagal 68 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Duomenų turėtojai pateikia šių
  kategorijų elektroninius duomenis antrinio naudojimo tikslais pagal šio skyriaus nuostatas
  : a) [...] o)

Valstybės narės, pasikonsultavusios su Komisija, nustato, kokių
  kategorijų elektroninius duomenis
  duomenų turėtojai pateikia
  pagal šio skyriaus nuostatas antrinio naudojimo tikslais.
  Tai gali būti reglamentuojama įgyvendinimo aktais, priimamais pagal 68 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.

Paaiškinimas

Reglamente neturėtų būti atskirai išvardijamos visos kategorijos. Būtinas papildomas darbas ir tyrimai siekiant nustatyti, kokios rūšies duomenimis turėtų būti keičiamasi. Todėl tikslingiau tai daryti priimant įgyvendinimo aktus. Sudarant sąrašą stipriai pažeidžiama galiojanti nacionalinė teisė.

22 pakeitimas

33 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai pagal nacionalinę teisę reikalaujama gauti fizinio asmens sutikimą, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos, siekdamos suteikti prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, pasikliauja šiame skyriuje nustatytomis prievolėmis. | Kai pagal nacionalinę teisę reikalaujama gauti fizinio asmens sutikimą
  , įskaitant per jo atstovą,
  suteikiamą prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos, siekdamos suteikti prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, pasikliauja šiame skyriuje nustatytomis prievolėmis |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kai pagal nacionalinę teisę reikalaujama gauti fizinio asmens sutikimą, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos, siekdamos suteikti prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, pasikliauja šiame skyriuje nustatytomis prievolėmis.

Kai pagal nacionalinę teisę reikalaujama gauti fizinio asmens sutikimą
  , įskaitant per jo atstovą,
  suteikiamą prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos, siekdamos suteikti prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, pasikliauja šiame skyriuje nustatytomis prievolėmis

Paaiškinimas

Manoma, kad turėtų būti aiškiai numatytas atvejis kai fizinis asmuo pageidauja arba turi pasinaudoti savo atstovo paslaugomis.

23 pakeitimas

35 straipsnio e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | siekiant kurti produktus ar paslaugas, kurie gali pakenkti asmenims ir visuomenei apskritai, įskaitant neteisėtus narkotikus, alkoholinius gėrimus, tabako gaminius
  arba prekes ar paslaugas, kurios yra sukurtos ar pakeistos taip, kad prieštarautų viešajai tvarkai ar moralei
  , bet jais neapsiribojant. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

e)

siekiant kurti produktus ar paslaugas, kurie gali pakenkti asmenims ir visuomenei apskritai, įskaitant neteisėtus narkotikus, alkoholinius gėrimus, tabako gaminius
  arba prekes ar paslaugas, kurios yra sukurtos ar pakeistos taip, kad prieštarautų viešajai tvarkai ar moralei
  , bet jais neapsiribojant.

| e) | siekiant kurti produktus ar paslaugas, kurie gali pakenkti asmenims ir visuomenei apskritai, įskaitant neteisėtus narkotikus, alkoholinius gėrimus
  ar
  tabako gaminius, bet jais neapsiribojant; |
| --- | --- |

e)

siekiant kurti produktus ar paslaugas, kurie gali pakenkti asmenims ir visuomenei apskritai, įskaitant neteisėtus narkotikus, alkoholinius gėrimus
  ar
  tabako gaminius, bet jais neapsiribojant;

| f) | siekiant kurti produktus ar paslaugas, kurie gali paskatinti diskriminaciją (dėl rasės, lyties, amžiaus ar seksualinės orientacijos). |
| --- | --- |

f)

siekiant kurti produktus ar paslaugas, kurie gali paskatinti diskriminaciją (dėl rasės, lyties, amžiaus ar seksualinės orientacijos).

Paaiškinimas

Tai, kas yra viešoji tvarka ir moralė, yra vertybių klausimas. Todėl nederėtų Europos Sąjungai Europos sveikatos duomenų erdvėje įvesti moralės taisyklių. Kalbant apie konkrečias prekes ir paslaugas, veikiau reikėtų jas aiškiai paminėti, galbūt priimant įgyvendinimo aktą. F punkto motyvai yra savaime aiškūs.

24 pakeitimas

36 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Vykdydamos savo užduotis, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos aktyviai bendradarbiauja su suinteresuotųjų šalių atstovais, ypač su pacientų, duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų atstovais. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigų darbuotojai vengia bet kokio interesų konflikto. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos, priimdamos sprendimus, neprivalo laikytis jokių nurodymų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.

Vykdydamos savo užduotis, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos aktyviai bendradarbiauja su suinteresuotųjų šalių atstovais, ypač su pacientų, duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų atstovais. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigų darbuotojai vengia bet kokio interesų konflikto. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos, priimdamos sprendimus, neprivalo laikytis jokių nurodymų.

| 3. | Vykdydamos savo užduotis, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos aktyviai bendradarbiauja su suinteresuotųjų šalių atstovais, ypač su pacientų, duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų atstovais. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigų darbuotojai vengia bet kokio interesų konflikto.
  Interesų konfliktas suprantamas kaip tiesioginis arba netiesioginis formalus ryšys su vienu ar daugiau subjektų, kurie yra duomenų turėtojai arba gavėjai.
  Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos, priimdamos sprendimus, neprivalo laikytis jokių
  kitų išorės subjektų
  nurodymų. |
| --- | --- |

3.

Vykdydamos savo užduotis, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos aktyviai bendradarbiauja su suinteresuotųjų šalių atstovais, ypač su pacientų, duomenų turėtojų ir duomenų naudotojų atstovais. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigų darbuotojai vengia bet kokio interesų konflikto.
  Interesų konfliktas suprantamas kaip tiesioginis arba netiesioginis formalus ryšys su vienu ar daugiau subjektų, kurie yra duomenų turėtojai arba gavėjai.
  Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos, priimdamos sprendimus, neprivalo laikytis jokių
  kitų išorės subjektų
  nurodymų.

Paaiškinimas

Reikia aiškiau apibrėžti „interesų konflikto“ sąvoką. Turi būti patikslinta formuluotė „neprivalo laikytis jokių nurodymų“. Į šią kategoriją neturėtų būti įtrauktos vidaus taisyklės ir (arba) reglamentai.

25 pakeitimas

38 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kai duomenų naudotojas informuoja prieigos prie sveikatos duomenų įstaigą apie išvadą, kuri gali turėti įtakos fizinio asmens sveikatai, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga
  gali
  apie ją informuoti fizinį asmenį ir jį gydantį sveikatos priežiūros specialistą. | Kai duomenų naudotojas informuoja prieigos prie sveikatos duomenų įstaigą apie išvadą, kuri gali turėti įtakos fizinio asmens sveikatai, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga apie ją informuoja fizinį asmenį ir jį gydantį sveikatos priežiūros specialistą
  ir suteikia fiziniam asmeniui galimybę, įskaitant per jo atstovą, gauti informaciją apie išvados turinį arba tam prieštarauti
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kai duomenų naudotojas informuoja prieigos prie sveikatos duomenų įstaigą apie išvadą, kuri gali turėti įtakos fizinio asmens sveikatai, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga
  gali
  apie ją informuoti fizinį asmenį ir jį gydantį sveikatos priežiūros specialistą.

Kai duomenų naudotojas informuoja prieigos prie sveikatos duomenų įstaigą apie išvadą, kuri gali turėti įtakos fizinio asmens sveikatai, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga apie ją informuoja fizinį asmenį ir jį gydantį sveikatos priežiūros specialistą
  ir suteikia fiziniam asmeniui galimybę, įskaitant per jo atstovą, gauti informaciją apie išvados turinį arba tam prieštarauti
  .

Paaiškinimas

Turėtų būti privaloma informuoti apie išvados egzistavimą. Kartu suinteresuotajam asmeniui turėtų būti suteikta galimybė apsvarstyti, reikia ar ne gauti daugiau informacijos apie šią išvadą.

26 pakeitimas

43 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos turi įgaliojimus nedelsdamos arba per pagrįstą laikotarpį atšaukti pagal 46 straipsnį išduotą duomenų leidimą ir sustabdyti duomenų naudotojo atliekamą susijusių elektroninių sveikatos duomenų tvarkymo operaciją, siekdamos užtikrinti, kad 3 dalyje nurodyta neatitiktis būtų nutraukta, ir imasi tinkamų ir proporcingų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą duomenų naudotojų vykdomą duomenų tvarkymą. Šiuo atžvilgiu prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos prireikus turi turėti galimybę atšaukti duomenų leidimą ir ne ilgiau kaip 5 metus nesuteikti duomenų naudotojui jokios prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų. | Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos turi įgaliojimus nedelsdamos arba per pagrįstą laikotarpį atšaukti pagal 46 straipsnį išduotą duomenų leidimą ir sustabdyti duomenų naudotojo atliekamą susijusių elektroninių sveikatos duomenų tvarkymo operaciją, siekdamos užtikrinti, kad 3 dalyje nurodyta neatitiktis būtų nutraukta, ir imasi tinkamų ir proporcingų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą duomenų naudotojų vykdomą duomenų tvarkymą. Šiuo atžvilgiu prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos prireikus turi turėti galimybę
  skirti baudą (iki 10 % duomenų naudotojo metinės apyvartos paskutiniais finansiniais metais) arba
  atšaukti duomenų leidimą ir ne ilgiau kaip 5 metus nesuteikti duomenų naudotojui jokios prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos turi įgaliojimus nedelsdamos arba per pagrįstą laikotarpį atšaukti pagal 46 straipsnį išduotą duomenų leidimą ir sustabdyti duomenų naudotojo atliekamą susijusių elektroninių sveikatos duomenų tvarkymo operaciją, siekdamos užtikrinti, kad 3 dalyje nurodyta neatitiktis būtų nutraukta, ir imasi tinkamų ir proporcingų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą duomenų naudotojų vykdomą duomenų tvarkymą. Šiuo atžvilgiu prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos prireikus turi turėti galimybę atšaukti duomenų leidimą ir ne ilgiau kaip 5 metus nesuteikti duomenų naudotojui jokios prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų.

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos turi įgaliojimus nedelsdamos arba per pagrįstą laikotarpį atšaukti pagal 46 straipsnį išduotą duomenų leidimą ir sustabdyti duomenų naudotojo atliekamą susijusių elektroninių sveikatos duomenų tvarkymo operaciją, siekdamos užtikrinti, kad 3 dalyje nurodyta neatitiktis būtų nutraukta, ir imasi tinkamų ir proporcingų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti tinkamą duomenų naudotojų vykdomą duomenų tvarkymą. Šiuo atžvilgiu prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos prireikus turi turėti galimybę
  skirti baudą (iki 10 % duomenų naudotojo metinės apyvartos paskutiniais finansiniais metais) arba
  atšaukti duomenų leidimą ir ne ilgiau kaip 5 metus nesuteikti duomenų naudotojui jokios prieigos prie elektroninių sveikatos duomenų.

Paaiškinimas

Piktnaudžiavimo reglamentu atveju sankcijos turi būti sugriežtintos.

27 pakeitimas

44 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga užtikrina, kad prieiga būtų suteikiama tik prie prašomų elektroninių sveikatos duomenų, svarbių duomenų naudotojo prieigos prie duomenų prašyme nurodytu tvarkymo tikslu ir laikantis suteikto duomenų leidimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga užtikrina, kad prieiga būtų suteikiama tik prie prašomų elektroninių sveikatos duomenų, svarbių duomenų naudotojo prieigos prie duomenų prašyme nurodytu tvarkymo tikslu ir laikantis suteikto duomenų leidimo.

| 1. | Prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga užtikrina, kad prieiga būtų suteikiama tik prie prašomų elektroninių sveikatos duomenų, svarbių duomenų naudotojo prieigos prie duomenų prašyme nurodytu tvarkymo tikslu ir laikantis suteikto duomenų leidimo. |
| --- | --- |

1.

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga užtikrina, kad prieiga būtų suteikiama tik prie prašomų elektroninių sveikatos duomenų, svarbių duomenų naudotojo prieigos prie duomenų prašyme nurodytu tvarkymo tikslu ir laikantis suteikto duomenų leidimo.

| 2. | Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos teikia elektroninius sveikatos duomenis anoniminiu formatu, kai duomenų naudotojo duomenų tvarkymo tikslą galima pasiekti naudojant tokius duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudotojo pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

2.

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos teikia elektroninius sveikatos duomenis anoniminiu formatu, kai duomenų naudotojo duomenų tvarkymo tikslą galima pasiekti naudojant tokius duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudotojo pateiktą informaciją.

| 2. | Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos teikia elektroninius sveikatos duomenis anoniminiu formatu, kai duomenų naudotojo duomenų tvarkymo tikslą galima pasiekti naudojant tokius duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudotojo pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

2.

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos teikia elektroninius sveikatos duomenis anoniminiu formatu, kai duomenų naudotojo duomenų tvarkymo tikslą galima pasiekti naudojant tokius duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudotojo pateiktą informaciją.

| 3. | Jei duomenų naudotojo duomenų tvarkymo tikslo neįmanoma pasiekti naudojant anonimintus duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudotojo pateiktą informaciją, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos suteikia prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų pseudoniminiu formatu. Informacija, reikalinga pseudoniminimui panaikinti, prieinama tik prieigos prie sveikatos duomenų įstaigai. Duomenų naudotojai negali pakartotinai identifikuoti jiems pseudoniminiu formatu pateiktų elektroninių sveikatos duomenų. Duomenų naudotojui nesilaikant prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos priemonių, kuriomis užtikrinamas pseudoniminimas, jam taikomos atitinkamos nuobaudos. |
| --- | --- |

3.

Jei duomenų naudotojo duomenų tvarkymo tikslo neįmanoma pasiekti naudojant anonimintus duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudotojo pateiktą informaciją, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos suteikia prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų pseudoniminiu formatu. Informacija, reikalinga pseudoniminimui panaikinti, prieinama tik prieigos prie sveikatos duomenų įstaigai. Duomenų naudotojai negali pakartotinai identifikuoti jiems pseudoniminiu formatu pateiktų elektroninių sveikatos duomenų. Duomenų naudotojui nesilaikant prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos priemonių, kuriomis užtikrinamas pseudoniminimas, jam taikomos atitinkamos nuobaudos.

| 3. | Jei duomenų naudotojo duomenų tvarkymo tikslo neįmanoma pasiekti naudojant anonimintus duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudotojo pateiktą informaciją, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos suteikia prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų pseudoniminiu formatu. Informacija, reikalinga pseudoniminimui panaikinti, prieinama tik prieigos prie sveikatos duomenų įstaigai. Duomenų naudotojai negali pakartotinai identifikuoti jiems pseudoniminiu formatu pateiktų elektroninių sveikatos duomenų. Duomenų naudotojui nesilaikant prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos priemonių, kuriomis užtikrinamas pseudoniminimas, jam taikomos atitinkamos nuobaudos. |
| --- | --- |

3.

Jei duomenų naudotojo duomenų tvarkymo tikslo neįmanoma pasiekti naudojant anonimintus duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudotojo pateiktą informaciją, prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos suteikia prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų pseudoniminiu formatu. Informacija, reikalinga pseudoniminimui panaikinti, prieinama tik prieigos prie sveikatos duomenų įstaigai. Duomenų naudotojai negali pakartotinai identifikuoti jiems pseudoniminiu formatu pateiktų elektroninių sveikatos duomenų. Duomenų naudotojui nesilaikant prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos priemonių, kuriomis užtikrinamas pseudoniminimas, jam taikomos atitinkamos nuobaudos.

| 4. | Už prieigą prie sveikatos duomenų atsakingi subjektai, laikydamiesi Reglamento (ES) 2016/679 ir nacionalinės teisės, prireikus, gali pateikti elektroninius asmens sveikatos duomenis. |
| --- | --- |

4.

Paaiškinimas

Ypatingomis aplinkybėmis gali prireikti suteikti prieigą prie elektroninių asmens sveikatos duomenų antrinio naudojimo tikslais, pavyzdžiui, vykdant viešojo intereso mokslinius tyrimus. Žinoma, tokiu atveju būtina laikytis Bendrojo asmens duomenų apsaugos reglamento ((ES) 216/679) ir nacionalinės teisės.

28 pakeitimas

46 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3. | Prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga per
  du
  mėnesius nuo prieigos prie duomenų prašymo gavimo dienos išduoda duomenų leidimą arba atsisako jį išduoti. Nukrypstant nuo to Reglamento [...] [Duomenų valdymo aktas COM(2020) 767 final], prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga, atsižvelgdama į prašymo sudėtingumą, prireikus gali pratęsti atsakymo į prieigos prie duomenų prašymą laikotarpį dar dviem mėnesiais. Tokiais atvejais prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga kuo greičiau praneša prašytojui, kad prašymui išnagrinėti reikia daugiau laiko, ir nurodo vėlavimo priežastis. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigai per nustatytą terminą nepateikus sprendimo, duomenų leidimas išduodamas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga per
  du
  mėnesius nuo prieigos prie duomenų prašymo gavimo dienos išduoda duomenų leidimą arba atsisako jį išduoti. Nukrypstant nuo to Reglamento [...] [Duomenų valdymo aktas COM(2020) 767 final], prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga, atsižvelgdama į prašymo sudėtingumą, prireikus gali pratęsti atsakymo į prieigos prie duomenų prašymą laikotarpį dar dviem mėnesiais. Tokiais atvejais prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga kuo greičiau praneša prašytojui, kad prašymui išnagrinėti reikia daugiau laiko, ir nurodo vėlavimo priežastis. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigai per nustatytą terminą nepateikus sprendimo, duomenų leidimas išduodamas.

| 3. | Prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga per
  tris
  mėnesius nuo prieigos prie duomenų prašymo gavimo dienos išduoda duomenų leidimą arba atsisako jį išduoti. Nukrypstant nuo to Reglamento [...] [Duomenų valdymo aktas COM(2020) 767 final], prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga, atsižvelgdama į prašymo sudėtingumą, prireikus gali pratęsti atsakymo į prieigos prie duomenų prašymą laikotarpį dar dviem mėnesiais. Tokiais atvejais prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga kuo greičiau praneša prašytojui, kad prašymui išnagrinėti reikia daugiau laiko, ir nurodo vėlavimo priežastis. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigai per nustatytą terminą nepateikus sprendimo, duomenų leidimas išduodamas. |
| --- | --- |

3.

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga per
  tris
  mėnesius nuo prieigos prie duomenų prašymo gavimo dienos išduoda duomenų leidimą arba atsisako jį išduoti. Nukrypstant nuo to Reglamento [...] [Duomenų valdymo aktas COM(2020) 767 final], prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga, atsižvelgdama į prašymo sudėtingumą, prireikus gali pratęsti atsakymo į prieigos prie duomenų prašymą laikotarpį dar dviem mėnesiais. Tokiais atvejais prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga kuo greičiau praneša prašytojui, kad prašymui išnagrinėti reikia daugiau laiko, ir nurodo vėlavimo priežastis. Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigai per nustatytą terminą nepateikus sprendimo, duomenų leidimas išduodamas.

Paaiškinimas

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigai gali prireikti šiek tiek laiko paraiškoms įvertinti.

29 pakeitimas

46 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Duomenų leidimas išduodamas tokiam laikotarpiui, kurio reikia prašomiems tikslams pasiekti, bet ne ilgesniam kaip
  5
  metų laikotarpiui. Duomenų naudotojo prašymu šis laikotarpis gali būti pratęstas vieną kartą, remiantis šį pratęsimą pagrindžiančiais argumentais ir dokumentais, likus vienam mėnesiui iki duomenų leidimo galiojimo pabaigos, ne ilgesniam kaip
  5
  metų laikotarpiui. Nukrypstant nuo 42 straipsnio, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga gali imti didesnius mokesčius, susijusius su elektroninių sveikatos duomenų saugojimo ilgesnį laikotarpį, viršijantį pirminį
  5
  metų laikotarpį, išlaidomis ir rizika. Siekdama sumažinti tokias išlaidas ir mokesčius, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga taip pat gali duomenų naudotojui pasiūlyti saugoti duomenų rinkinį sumažintų pajėgumų saugojimo sistemoje. Saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje esantys duomenys ištrinami per 6 mėnesius nuo duomenų leidimo galiojimo pabaigos. Duomenų naudotojo prašymu prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga saugo prašomo duomenų rinkinio kūrimo formulę. | Duomenų leidimas išduodamas tokiam laikotarpiui, kurio reikia prašomiems tikslams pasiekti, bet ne ilgesniam kaip
  10
  metų laikotarpiui. Duomenų naudotojo prašymu šis laikotarpis gali būti pratęstas vieną kartą ne ilgesniam kaip
  2
  metų laikotarpiui, remiantis šį pratęsimą pagrindžiančiais argumentais ir dokumentais, likus vienam mėnesiui iki duomenų leidimo galiojimo pabaigos. Nukrypstant nuo 42 straipsnio, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga gali imti didesnius mokesčius, susijusius su elektroninių sveikatos duomenų saugojimo ilgesnį laikotarpį, viršijantį pirminį
  10
  metų laikotarpį, išlaidomis ir rizika. Siekdama sumažinti tokias išlaidas ir mokesčius, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga taip pat gali duomenų naudotojui pasiūlyti saugoti duomenų rinkinį sumažintų pajėgumų saugojimo sistemoje. Saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje esantys duomenys ištrinami per 6 mėnesius nuo duomenų leidimo galiojimo pabaigos. Duomenų naudotojo prašymu prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga saugo prašomo duomenų rinkinio kūrimo formulę. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Duomenų leidimas išduodamas tokiam laikotarpiui, kurio reikia prašomiems tikslams pasiekti, bet ne ilgesniam kaip
  5
  metų laikotarpiui. Duomenų naudotojo prašymu šis laikotarpis gali būti pratęstas vieną kartą, remiantis šį pratęsimą pagrindžiančiais argumentais ir dokumentais, likus vienam mėnesiui iki duomenų leidimo galiojimo pabaigos, ne ilgesniam kaip
  5
  metų laikotarpiui. Nukrypstant nuo 42 straipsnio, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga gali imti didesnius mokesčius, susijusius su elektroninių sveikatos duomenų saugojimo ilgesnį laikotarpį, viršijantį pirminį
  5
  metų laikotarpį, išlaidomis ir rizika. Siekdama sumažinti tokias išlaidas ir mokesčius, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga taip pat gali duomenų naudotojui pasiūlyti saugoti duomenų rinkinį sumažintų pajėgumų saugojimo sistemoje. Saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje esantys duomenys ištrinami per 6 mėnesius nuo duomenų leidimo galiojimo pabaigos. Duomenų naudotojo prašymu prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga saugo prašomo duomenų rinkinio kūrimo formulę.

Duomenų leidimas išduodamas tokiam laikotarpiui, kurio reikia prašomiems tikslams pasiekti, bet ne ilgesniam kaip
  10
  metų laikotarpiui. Duomenų naudotojo prašymu šis laikotarpis gali būti pratęstas vieną kartą ne ilgesniam kaip
  2
  metų laikotarpiui, remiantis šį pratęsimą pagrindžiančiais argumentais ir dokumentais, likus vienam mėnesiui iki duomenų leidimo galiojimo pabaigos. Nukrypstant nuo 42 straipsnio, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga gali imti didesnius mokesčius, susijusius su elektroninių sveikatos duomenų saugojimo ilgesnį laikotarpį, viršijantį pirminį
  10
  metų laikotarpį, išlaidomis ir rizika. Siekdama sumažinti tokias išlaidas ir mokesčius, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga taip pat gali duomenų naudotojui pasiūlyti saugoti duomenų rinkinį sumažintų pajėgumų saugojimo sistemoje. Saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje esantys duomenys ištrinami per 6 mėnesius nuo duomenų leidimo galiojimo pabaigos. Duomenų naudotojo prašymu prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga saugo prašomo duomenų rinkinio kūrimo formulę.

Paaiškinimas

Esama daug mokslinių tyrimų projektų, kai duomenis reikia saugoti ilgiau nei penkerius metus. Pakeitimu suteikiama daugiau lankstumo įvertinti, kokios trukmės turėtų būti „būtinas laikotarpis“, o tai reiškia, kad saugojimo laikotarpis gali siekti dešimt metų. Kita vertus, laikotarpis gali būti pratęstas trumpiau nei siūlomi penkeri metai.

30 pakeitimas

47 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Duomenų prašytojui, vadovaujantis duomenų užklausa, paprašius rezultatus pateikti anonimine forma, įskaitant statistinį formatą, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga per du mėnesius įvertina ir, jei įmanoma, per du mėnesius pateikia rezultatą duomenų naudotojui. | Duomenų prašytojui, vadovaujantis duomenų užklausa, paprašius rezultatus pateikti anonimine forma, įskaitant statistinį formatą, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga per du mėnesius įvertina ir, jei įmanoma, per du mėnesius pateikia rezultatą duomenų naudotojui.
  Jei duomenų pateikti neįmanoma, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga prašytojui pateikia pagrįstą atsisakymo paaiškinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Duomenų prašytojui, vadovaujantis duomenų užklausa, paprašius rezultatus pateikti anonimine forma, įskaitant statistinį formatą, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga per du mėnesius įvertina ir, jei įmanoma, per du mėnesius pateikia rezultatą duomenų naudotojui.

Duomenų prašytojui, vadovaujantis duomenų užklausa, paprašius rezultatus pateikti anonimine forma, įskaitant statistinį formatą, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga per du mėnesius įvertina ir, jei įmanoma, per du mėnesius pateikia rezultatą duomenų naudotojui.
  Jei duomenų pateikti neįmanoma, prieigos prie sveikatos duomenų įstaiga prašytojui pateikia pagrįstą atsisakymo paaiškinimą.

Paaiškinimas

Straipsnyje teigiama, kad duomenys turi būti pateikiami „jei įmanoma“. Jei duomenų pateikti neįmanoma, prašytojui turėtų būti pateiktas pagrįstas paaiškinimas, kodėl neįmanoma to padaryti.

31 pakeitimas

49 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1. | Duomenų prašytojui prašant prieigos tik prie vieno duomenų turėtojo elektroninių sveikatos duomenų vienoje valstybėje narėje, nukrypstant nuo 45 straipsnio 1 dalies, tas prašytojas gali tiesiogiai duomenų turėtojui pateikti prieigos prie duomenų prašymą arba duomenų užklausą. Prieigos prie duomenų prašymas turi atitikti 45 straipsnyje nustatytus reikalavimus, o duomenų užklausa – 47 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Kelioms šalims skirtos užklausos ir užklausos dėl kelių duomenų turėtojų duomenų rinkinių derinio turėtų būti teikiamos prieigos prie sveikatos duomenų įstaigoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.

Duomenų prašytojui prašant prieigos tik prie vieno duomenų turėtojo elektroninių sveikatos duomenų vienoje valstybėje narėje, nukrypstant nuo 45 straipsnio 1 dalies, tas prašytojas gali tiesiogiai duomenų turėtojui pateikti prieigos prie duomenų prašymą arba duomenų užklausą. Prieigos prie duomenų prašymas turi atitikti 45 straipsnyje nustatytus reikalavimus, o duomenų užklausa – 47 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Kelioms šalims skirtos užklausos ir užklausos dėl kelių duomenų turėtojų duomenų rinkinių derinio turėtų būti teikiamos prieigos prie sveikatos duomenų įstaigoms.

| 1. | Duomenų prašytojui prašant prieigos tik prie vieno duomenų turėtojo elektroninių sveikatos duomenų vienoje valstybėje narėje, nukrypstant nuo 45 straipsnio 1 dalies, tas prašytojas gali tiesiogiai duomenų turėtojui pateikti prieigos prie duomenų prašymą arba duomenų užklausą.
  Vienas duomenų turėtojas leidimą naudoti duomenis suteikti atsisako, kai, nepaisant pseudonimų suteikimo, atskiri atvejai gali būti susieti su konkrečiu asmeniu.
  Prieigos prie duomenų prašymas turi atitikti 45 straipsnyje nustatytus reikalavimus, o duomenų užklausa – 47 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Kelioms šalims skirtos užklausos ir užklausos dėl kelių duomenų turėtojų duomenų rinkinių derinio turėtų būti teikiamos prieigos prie sveikatos duomenų įstaigoms. |
| --- | --- |

1.

Duomenų prašytojui prašant prieigos tik prie vieno duomenų turėtojo elektroninių sveikatos duomenų vienoje valstybėje narėje, nukrypstant nuo 45 straipsnio 1 dalies, tas prašytojas gali tiesiogiai duomenų turėtojui pateikti prieigos prie duomenų prašymą arba duomenų užklausą.
  Vienas duomenų turėtojas leidimą naudoti duomenis suteikti atsisako, kai, nepaisant pseudonimų suteikimo, atskiri atvejai gali būti susieti su konkrečiu asmeniu.
  Prieigos prie duomenų prašymas turi atitikti 45 straipsnyje nustatytus reikalavimus, o duomenų užklausa – 47 straipsnyje nustatytus reikalavimus. Kelioms šalims skirtos užklausos ir užklausos dėl kelių duomenų turėtojų duomenų rinkinių derinio turėtų būti teikiamos prieigos prie sveikatos duomenų įstaigoms.

Paaiškinimas

Anonimiškumas yra labai svarbus sveikatos duomenų srityje.

32 pakeitimas

50 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų suteikia tik saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje, taikydamos technines ir organizacines priemones bei saugumo ir sąveikumo reikalavimus. Visų pirma jos imasi šių saugumo priemonių: | Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų suteikia tik saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje, taikydamos technines ir organizacines priemones bei saugumo ir sąveikumo reikalavimus. Visų pirma jos imasi šių saugumo priemonių: |
| [...] | [...] |
| f) | užtikrinama, kad būtų laikomasi šiame straipsnyje nurodytų saugumo priemonių, ir stebima, kaip jų laikomasi, kad būtų
  sumažintos
  galimos grėsmės saugumui. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų suteikia tik saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje, taikydamos technines ir organizacines priemones bei saugumo ir sąveikumo reikalavimus. Visų pirma jos imasi šių saugumo priemonių:

Prieigos prie sveikatos duomenų įstaigos prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų suteikia tik saugioje duomenų tvarkymo aplinkoje, taikydamos technines ir organizacines priemones bei saugumo ir sąveikumo reikalavimus. Visų pirma jos imasi šių saugumo priemonių:

[...]

[...]

f)

užtikrinama, kad būtų laikomasi šiame straipsnyje nurodytų saugumo priemonių, ir stebima, kaip jų laikomasi, kad būtų
  sumažintos
  galimos grėsmės saugumui.

| f) | užtikrinama, kad būtų laikomasi šiame straipsnyje nurodytų saugumo priemonių, ir stebima, kaip jų laikomasi, kad būtų
  sumažintos
  galimos grėsmės saugumui. |
| --- | --- |

f)

užtikrinama, kad būtų laikomasi šiame straipsnyje nurodytų saugumo priemonių, ir stebima, kaip jų laikomasi, kad būtų
  sumažintos
  galimos grėsmės saugumui.

Paaiškinimas

Saugumo priemonių tikslas turėtų būti kuo labiau sumažinti galimas grėsmes saugumui. Vertėjo pastaba: pakeitimas dokumentui lietuvių kalba netaikomas.

33 pakeitimas

65 straipsnio 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| ESDE valdybos užduotys | ESDE valdybos užduotys |
| 1. | ESDE valdyba atlieka šias užduotis, susijusias su pirminiu elektroninių sveikatos duomenų naudojimu pagal II ir III skyrius:
  [...] |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

ESDE valdybos užduotys

ESDE valdybos užduotys

1.

ESDE valdyba atlieka šias užduotis, susijusias su pirminiu elektroninių sveikatos duomenų naudojimu pagal II ir III skyrius:

[...]

| 1. | ESDE valdyba atlieka šias užduotis, susijusias su pirminiu elektroninių sveikatos duomenų naudojimu pagal II ir III skyrius:
  [...] |
| --- | --- |

1.

ESDE valdyba atlieka šias užduotis, susijusias su pirminiu elektroninių sveikatos duomenų naudojimu pagal II ir III skyrius:

[...]

| | b) | teikti rašytines pastabas ir keistis geriausia patirtimi klausimais, susijusiais su šio reglamento ir pagal jį priimtų deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų įgyvendinimo koordinavimu valstybių narių lygmeniu, visų pirma dėl: |
| --- | --- | --- |

b)

teikti rašytines pastabas ir keistis geriausia patirtimi klausimais, susijusiais su šio reglamento ir pagal jį priimtų deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų įgyvendinimo koordinavimu valstybių narių lygmeniu, visų pirma dėl:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | b) | teikti rašytines pastabas ir keistis geriausia patirtimi klausimais, susijusiais su šio reglamento ir pagal jį priimtų deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų įgyvendinimo koordinavimu valstybių narių lygmeniu,
  atsižvelgiant į regionų ir vietos lygmenį,
  visų pirma dėl: |
| --- | --- | --- |

b)

teikti rašytines pastabas ir keistis geriausia patirtimi klausimais, susijusiais su šio reglamento ir pagal jį priimtų deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų įgyvendinimo koordinavimu valstybių narių lygmeniu,
  atsižvelgiant į regionų ir vietos lygmenį,
  visų pirma dėl:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

Paaiškinimas

Norima pabrėžti, kad svarbu įtraukti vietos ir regionų lygmenį.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

Duomenų saugumas ir apsauga

| 1. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl Europos sveikatos duomenų erdvės ir pabrėžia, kad reikia suteikti sveikatos priežiūros tarnyboms galimybę pasinaudoti tokia infrastruktūra, kartu užtikrinant pacientų privatumo ir duomenų apsaugą (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad su sveikata susiję piliečių lūkesčiai ES atžvilgiu buvo atspindėti Konferencijos dėl Europos ateities išvadose, būtent kalbant apie sveikatos sistemų atsparumo ir kokybės stiprinimą sukuriant „Europos sveikatos duomenų erdvę, kuri palengvintų keitimąsi sveikatos duomenimis. Būtų galima joje, naudojantis ES asmeniniu elektroniniu sveikatos pasu ir laikantis duomenų apsaugos taisyklių, (savanoriškai) talpinti asmeninius medicininius įrašus“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina pasiūlymo tikslą atverti naujų ir platesnių galimybių, susijusių su pirminiu ir antriniu sveikatos duomenų naudojimu, kurios būtų naudingos pacientams, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams, tyrėjams ir visai visuomenei. Geresnė prieiga prie sveikatos duomenų yra šiuolaikinės sveikatos priežiūros plėtojimo prielaida; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad pacientų prieiga prie savo sveikatos duomenų ir galimybės keistis šiais duomenimis su sveikatos paslaugų teikėjais palengvina sklandų paslaugų teikimą, padidina pacientų saugą ir leidžia pacientams patiems labiau kontroliuoti savo sveikatos priežiūrą. Kontroliuojamas ir privatumą užtikrinantis sveikatos duomenų naudojimas mokslinių tyrimų, politikos formavimo ir produktų kūrimo tikslais taip pat yra svarbi pažangos medicinos srityje, didesnės pacientų saugos ir geresnės sveikatos priežiūros rezultatų stebėsenos prielaida; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis sveikatos duomenų ir keitimosi jais tikslas yra pacientams pasiūlyti kuo geresnes sveikatos priežiūros paslaugas ir užtikrinti jų kokybę; Be to, būtų rekomenduojama įvertinti sveikatos sistemos būklę, ypatingą dėmesį skiriant kaimams ir miesteliams, taip pat remiantis šio vertinimo rezultatais kurti ir organizuoti sveikatos priežiūros sistemas taip, kad būtų galima kuo labiau sumažinti priežiūros kokybės skirtumus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad laisvam prekių ir paslaugų judėjimui neturėtų būti teikiama pirmenybė pacientų galimybių gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas jų gimtojoje šalyje atžvilgiu ir į tai reikia atsižvelgti tolesniame su reglamentu susijusiame tolesniame darbe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad sveikatos įrašai sveikatos paslaugų teikėjams ir sveikatos priežiūros specialistams yra viena svarbiausių darbo priemonių organizuojant ir teikiant geras ir pacientams saugias sveikatos priežiūros paslaugas, todėl medicinos dokumentus turi būti galima rengti vadovaujantis bendrais standartais, nustatytais Europos sveikatos duomenų erdvėje, taip pat papildomais nacionaliniais ir regioniniais standartais, kuriuos kiekviena valstybė narė nustatė atsižvelgdama į konkrečius vietos poreikius; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, jog būtina patikslinti, kokiu mastu socialinėms tarnyboms yra taikomas arba netaikomas naujasis reglamentas, nes vienose valstybėse narėse socialiniai ir sveikatos duomenys yra renkami kartu, o kitose – atskirai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad rengiant reglamentą daug darbo reikės atlikti Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu. Tai pareikalaus didžiulių finansinių, laiko ir žmogiškųjų išteklių. Pasiūlyme pateiktose išlaidų sąmatose nepakankamai aiškiai yra nurodomos vietos ir regionų lygmeniui tenkančios išlaidos. Nors kai kurias išlaidas, žinoma, galima finansuoti įvairių ES programų lėšomis, neaišku, kokiu mastu bus padengtos valstybių narių išlaidos pertvarkai ir kaip elgtis su įvairiems dalyviams tenkančiomis išlaidomis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad sveikatos duomenų skaitmeninimas didina kibernetiniam saugumui kylančią riziką, todėl visos susijusios šalys turi laikytis aukščiausių duomenų apsaugos ir saugumo standartų. Europiečiai turėtų būti tikri, kad jų asmens medicininiai duomenys bus tvarkomi kuo atsargiau, taikant patikimą sistemą ir griežtą duomenų apsaugos ir saugumo sistemą, kuriomis užtikrinamos tinkamos apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad, norint suteikti piliečiams prieigą prie savo elektroninių sveikatos duomenų ir juos geriau kontroliuoti, šiuo reglamentu reikia užtikrinti, kad nebūtų pamirštos pažeidžiamos grupės, visų pirma vyresnio amžiaus žmonės, turintys ribotus skaitmeninius įgūdžius arba ribotas galimybes naudotis skaitmeniniais ištekliais (3); |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad nepaprastai svarbi fizinių asmenų apsisprendimo teisė, ir pabrėžia, kad svarbu įtraukti garantijas, susijusias su Reglamento (ES) 2016/679 (BDAR) nuostatų laikymusi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad Europos sveikatos duomenų erdvės kūrimą apsunkina ekspertų ir techninės praktinės patirties trūkumas ir ribotas skaičius rinkoje esančių subjektų, turinčių reikiamų specialių žinių sukurti ir prižiūrėti sveikatos duomenų sistemas ir infrastruktūrą, atitinkančią aukštus saugos ir duomenų apsaugos reikalavimus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją taip pat apsvarstyti ir pateikti pasiūlymus, kaip Sąjunga gali remti papildomos fizinės infrastruktūros diegimą, kurios reikia duomenims saugoti valstybėse narėse, įskaitant vietos ir regionų lygmenį; |
| --- | --- |

14.

Sąveikumas

| 15. | yra susirūpinęs dėl to, kad, nesant aiškių gairių, įgyvendinant Europos sveikatos duomenų erdvę, kaip ir Bendrojo duomenų apsaugos reglamento (BDAR) atveju, gali būti taikomi nenuoseklūs metodai dėl nevienodo vykdymo užtikrinimo ir skirtingo aiškinimo Europos Sąjungoje nacionaliniu ar net regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | todėl mano, kad reikėtų nustatyti konkrečias bendras taisykles, veiklos modelius ir sprendimus, kad reglamentas būtų vienodai įgyvendinamas visose valstybėse narėse ir kad tarpvalstybiniu mastu naudojant sveikatos duomenis būtų užtikrinama piliečių teisė į privatumą. Todėl Komitetas taip pat teigiama vertina tai, kad dabartiniame pasiūlyme numatyta prievolė keičiantis medicinos dokumentais naudoti elektroninį formatą; |
| --- | --- |

16.

Duomenų kokybė

| 17. | pabrėžia, kad moksliniams tyrimams, politikos formavimui ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimui naudojami duomenys turi būti patikimi, vienodos formos, nuoseklūs, atitikti savo paskirtį, būti reprezentatyvūs ir išmatuojami. Komitetas palankiai vertina pasiūlyme išdėstytus kriterijus, pagal kuriuos nustatoma sveikatos duomenų tipologija ir jų pagrindinės specifinės savybės, tačiau mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti kokybės reikalavimams; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vis dėlto pažymi, kad keletas valstybių narių jau dirba nacionaliniu arba decentralizuotu lygmeniu siekdamos rasti skaitmeninius sprendimus, kaip keistis duomenimis tarp įvairių sektorių, taip pat dėl daugelio kitų reglamente nurodytų elementų. Todėl būtų pageidautina pasinaudoti patirtimi, įgyta įgyvendinant tokias iniciatyvas, ir ateityje ja remtis kuriant Europos sveikatos duomenų erdvę; |
| --- | --- |

18.

| 19. | taip pat pabrėžia, kad valstybių narių keitimosi duomenimis sistemos kūrimas turi būti grindžiamas tarptautiniais standartais, pavyzdžiui, sparčiųjų sveikatos priežiūros sąveikumo išteklių (FHIR) arba Susistemintos medicinos nomenklatūros klinikinės terminijos (SNOMED CT) profiliavimu. Tokiu būdu Europos lygmeniu atliekamas darbas taip pat taps aktualus trečiosioms šalims, kurios jau seka įvairių valstybių narių pavyzdžiu arba su jomis bendradarbiauja, visų pirma sklandaus keitimosi duomenimis tarp jų sistemų ir kt. srityse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad fiziniams asmenims suteikus teisę ir galimybę pakeisti arba įtraukti duomenis į jų asmenines elektronines medicinines bylas galėtų kilti atitinkamų įrašų kokybės problemų, ir ragina toliau išsamiau apsvarstyti, kaip būtų galima spręsti šiuos klausimus; |
| --- | --- |

20.

Valdymas

| 21. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti Europos sveikatos duomenų erdvės sėkmę, būtina laikytis daugiapakopio valdymo principų ir priimti sprendimus, taikytinus ne tik ES ir valstybių narių, bet ir regionų bei vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad vienas iš iššūkių įgyvendinant Europos sveikatos duomenų erdvę bus suteikti pakankamai išteklių ir infrastruktūrą, įskaitant fizinę infrastruktūrą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis, kad būtų galima saugoti sveikatos duomenis, jais naudotis ir keistis sveikatos priežiūros paslaugų teikimo, mokslinių tyrimų, politikos formavimo ir reguliavimo veiksmų tikslais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad reikia geriau paaiškinti Europos sveikatos duomenų erdvės valdybos vaidmenį ir kompetenciją. Žinoma, kad ją sudarys visų valstybių narių skaitmeninės sveikatos institucijų ir prieigos prie sveikatos duomenų įstaigų atstovai, tačiau neaišku, kokį vaidmenį atliks stebėtojai, ekspertai, suinteresuotieji subjektai ir kitos atitinkamos trečiosios šalys ir kaip jie dalyvaus valdybos darbe; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyme numatytas duomenų standartizavimas tarp valstybių narių, kad būtų galima jais keistis. Tai gali turėti rimtų administracinių ir finansinių pasekmių vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes, prireikus, jos turės įtraukti naujus duomenų standartus į jau veikiančias IT sistemas ir mokyti savo darbuotojus juos tvarkyti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prašo pakviesti Regionų komitetą dalyvauti Europos sveikatos duomenų erdvės valdyboje kaip vietos ir regionų valdžios institucijų atstovą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atsižvelgdamas į tai, kiek dabartiniame pasiūlyme paliekama veiksmų laisvės daugelį konkrečių aspektų įgyvendinti įgyvendinimo aktais, atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu gali likti nepastebėta, ką reglamentas praktiškai reikš pacientams, sveikatos priežiūros darbuotojams, tyrėjams, novatoriams ir kitiems sveikatos duomenų naudotojams; |
| --- | --- |

26.

Subsidiarumas

| 27. | mano, kad dabartinės redakcijos pasiūlymas dėl reglamento nekelia jokių problemų dėl jo atitikties subsidiarumo principui atsižvelgiant į siūlomus duomenų perkeliamumo ir sąveikumo tikslus, nes nei pavienės valstybės narės, nei regionų ir vietos valdžios institucijos negali tinkamai reglamentuoti šių aspektų. Be to, teigiami Europos sveikatos duomenų erdvės aspektai padeda mažinti skirtumus tarp įvairių Europos Sąjungos regionų ir teikti kokybišką informaciją, reikalingą sveikatos politikai, pritaikytai prie vietos poreikių, plėtoti. Kitas aspektas, kurio negalima pamiršti, yra mokslinė nauda, susijusi su teigiamu arba neigiamu (žalingu) įvairių naudojamų medicinos technologijų poveikiu; naudojimo rezultatus bus galima greitai pritaikyti labiausiai atokiuose ar nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose. Tačiau ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų užtikrinta, jog siūlomu reglamentu Sąjungai nebūtų suteikti pernelyg dideli įgaliojimai ir gerbiama valstybių narių ir regionų ar vietos valdžios institucijų teisė spręsti dėl savo sveikatos sistemų organizavimo, nes kai kurios šalys nusprendė suteikti regionų ir vietos valdžios institucijoms didesnę atsakomybę už sveikatos priežiūros paslaugų organizavimą, kad sprendimai būtų priimami kuo arčiau piliečių. |
| --- | --- |

27.

Briuselis, 2023 m. vasario 8 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

1

(2)  RK nuomonė „ES vaistų strategija ir pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos vaistų agentūros (EMA) įgaliojimų pakeitimo“ (OL C 300, 2021 7 27, p. 87).

2

(3)  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (OL L 327, 2016 12 2, p. 1).

3

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 157/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 157/82

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonė“

(2023/C 157/11)

| Pranešėja: | Muhterem ARAS (DE/Žalieji), Badeno-Viurtembergo žemės (Vokietija) parlamento pirmininkė |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonė ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2679/98
  COM(2022) 459 final

  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl ekstremaliosios situacijos atitikties vertinimo, bendrųjų specifikacijų priėmimo ir rinkos priežiūros procedūros susidarius ekstremaliajai situacijai bendrojoje rinkoje iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426, (ES) 2019/1009 ir (ES) Nr. 305/2011
  COM(2022) 461 final

  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl ekstremaliosios situacijos atitikties vertinimo, bendrųjų specifikacijų priėmimo ir rinkos priežiūros procedūros susidarius ekstremaliajai situacijai bendrojoje rinkoje iš dalies keičiamos direktyvos 2000/14/EB, 2006/42/EB, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES ir 2014/68/ES
  COM(2022) 462 final |

Pranešėja:

Muhterem ARAS (DE/Žalieji), Badeno-Viurtembergo žemės (Vokietija) parlamento pirmininkė

Pamatiniai dokumentai:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonė ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2679/98

COM(2022) 459 final

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl ekstremaliosios situacijos atitikties vertinimo, bendrųjų specifikacijų priėmimo ir rinkos priežiūros procedūros susidarius ekstremaliajai situacijai bendrojoje rinkoje iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426, (ES) 2019/1009 ir (ES) Nr. 305/2011

COM(2022) 461 final

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl ekstremaliosios situacijos atitikties vertinimo, bendrųjų specifikacijų priėmimo ir rinkos priežiūros procedūros susidarius ekstremaliajai situacijai bendrojoje rinkoje iš dalies keičiamos direktyvos 2000/14/EB, 2006/42/EB, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES ir 2014/68/ES

COM(2022) 462 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonė ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2679/98

COM(2022) 459 final

1 pakeitimas

33 konstatuojamosios dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| siekdama užtikrinti kilus krizei svarbių prekių prieinamumą susidarius ekstremaliajai bendrosios rinkos situacijai, Komisija gali rekomenduoti valstybėms narėms paskirstyti strateginius rezervus, tinkamai atsižvelgiant į solidarumo, būtinumo ir proporcingumo principus. | siekdama užtikrinti kilus krizei svarbių prekių prieinamumą susidarius ekstremaliajai bendrosios rinkos situacijai, Komisija gali rekomenduoti valstybėms narėms paskirstyti strateginius rezervus, tinkamai atsižvelgiant į solidarumo, būtinumo ir proporcingumo principus.
  Tai turi būti daroma atsižvelgiant į įvairius vietos ir regionų, pavyzdžiui, į atokiausių regionų, tankiai apgyvendintų miestų, kaimo vietovių ar pasienio regionų, poreikius. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

siekdama užtikrinti kilus krizei svarbių prekių prieinamumą susidarius ekstremaliajai bendrosios rinkos situacijai, Komisija gali rekomenduoti valstybėms narėms paskirstyti strateginius rezervus, tinkamai atsižvelgiant į solidarumo, būtinumo ir proporcingumo principus.

siekdama užtikrinti kilus krizei svarbių prekių prieinamumą susidarius ekstremaliajai bendrosios rinkos situacijai, Komisija gali rekomenduoti valstybėms narėms paskirstyti strateginius rezervus, tinkamai atsižvelgiant į solidarumo, būtinumo ir proporcingumo principus.
  Tai turi būti daroma atsižvelgiant į įvairius vietos ir regionų, pavyzdžiui, į atokiausių regionų, tankiai apgyvendintų miestų, kaimo vietovių ar pasienio regionų, poreikius.

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

2 pakeitimas

1 straipsnio 3 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės tarpusavyje ir su Komisija reguliariai keičiasi informacija visais į šio reglamento taikymo sritį patenkančiais klausimais. | Valstybės narės tarpusavyje ir su Komisija
  , Europos Parlamentu, Europos regionų komitetu ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu
  reguliariai keičiasi informacija visais į šio reglamento taikymo sritį patenkančiais klausimais. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Valstybės narės tarpusavyje ir su Komisija reguliariai keičiasi informacija visais į šio reglamento taikymo sritį patenkančiais klausimais.

Valstybės narės tarpusavyje ir su Komisija
  , Europos Parlamentu, Europos regionų komitetu ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu
  reguliariai keičiasi informacija visais į šio reglamento taikymo sritį patenkančiais klausimais.

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos raginamos įgyvendinti daugelį pagal SMEI taikomų priemonių. Todėl jos turėtų būti bent jau informuojamos per RK.

3 pakeitimas

2 straipsnio 8 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo reglamentu nedaromas poveikis valstybių narių atsakomybei užtikrinti nacionalinį saugumą arba jų įgaliojimams apsaugoti esmines valstybines funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo užtikrinimą ir viešosios tvarkos palaikymą. | Šiuo reglamentu nedaromas poveikis
  bendrajai
  valstybių narių atsakomybei užtikrinti nacionalinį saugumą arba jų įgaliojimams apsaugoti esmines valstybines funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo užtikrinimą ir viešosios tvarkos palaikymą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Šiuo reglamentu nedaromas poveikis valstybių narių atsakomybei užtikrinti nacionalinį saugumą arba jų įgaliojimams apsaugoti esmines valstybines funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo užtikrinimą ir viešosios tvarkos palaikymą.

Šiuo reglamentu nedaromas poveikis
  bendrajai
  valstybių narių atsakomybei užtikrinti nacionalinį saugumą arba jų įgaliojimams apsaugoti esmines valstybines funkcijas, įskaitant valstybės teritorinio vientisumo užtikrinimą ir viešosios tvarkos palaikymą.

Paaiškinimas

Siekiant aiškumo reikia įrašyti žodį „bendroji“, kad 16 ir paskesniuose straipsniuose būtų išsaugotos laisvo judėjimo taisyklės.

4 pakeitimas

4 straipsnio 3 dalies pakeitimas ir papildymas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija pirmininkauja patariamajai grupei ir užtikrina jos sekretoriato veiklą. Komisija gali pakviesti
  Europos Parlamento atstovą
  , ELPA valstybių, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys, atstovus, ekonominės veiklos vykdytojų, suinteresuotųjų šalių organizacijų, socialinių partnerių ir ekspertų atstovus dalyvauti patariamosios grupės posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Ji kviečia kitų Sąjungos lygmens kilus krizei svarbių organų atstovus stebėtojų teisėmis dalyvauti atitinkamuose patariamosios grupės posėdžiuose. | Komisija pirmininkauja patariamajai grupei ir užtikrina jos sekretoriato veiklą.
  Patariamosios grupės nuolatiniai nariai taip pat yra Europos Parlamento ir Europos regionų komiteto atstovai.
  Komisija gali pakviesti ELPA valstybių, kurios, yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys, atstovus, ekonominės veiklos vykdytojų, suinteresuotųjų šalių organizacijų, socialinių partnerių ir ekspertų atstovus dalyvauti patariamosios grupės posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Ji kviečia kitų Sąjungos lygmens kilus krizei svarbių organų atstovus stebėtojų teisėmis dalyvauti atitinkamuose patariamosios grupės posėdžiuose. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Komisija pirmininkauja patariamajai grupei ir užtikrina jos sekretoriato veiklą. Komisija gali pakviesti
  Europos Parlamento atstovą
  , ELPA valstybių, kurios yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys, atstovus, ekonominės veiklos vykdytojų, suinteresuotųjų šalių organizacijų, socialinių partnerių ir ekspertų atstovus dalyvauti patariamosios grupės posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Ji kviečia kitų Sąjungos lygmens kilus krizei svarbių organų atstovus stebėtojų teisėmis dalyvauti atitinkamuose patariamosios grupės posėdžiuose.

Komisija pirmininkauja patariamajai grupei ir užtikrina jos sekretoriato veiklą.
  Patariamosios grupės nuolatiniai nariai taip pat yra Europos Parlamento ir Europos regionų komiteto atstovai.
  Komisija gali pakviesti ELPA valstybių, kurios, yra Europos ekonominės erdvės susitarimo šalys, atstovus, ekonominės veiklos vykdytojų, suinteresuotųjų šalių organizacijų, socialinių partnerių ir ekspertų atstovus dalyvauti patariamosios grupės posėdžiuose stebėtojų teisėmis. Ji kviečia kitų Sąjungos lygmens kilus krizei svarbių organų atstovus stebėtojų teisėmis dalyvauti atitinkamuose patariamosios grupės posėdžiuose.

Paaiškinimas

Europos Parlamentui ir Europos regionų komitetui turi būti atstovaujama nuolatinėje patariamojoje grupėje, siekiant užtikrinti parlamentinę kontrolę ir įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, įgyvendinančias ES teisės aktus vietoje. Vietos ir regionų valdžios institucijos tiesiogiai susiduria su krizių sukeltomis problemomis ir padariniais ir gali pasidalyti tiesiogine patirtimi. Per Europos regionų komitetą patariamojoje grupėje gali būti atsižvelgiama į vietos ir regionų valdžios institucijų interesus.

5 pakeitimas

5 straipsnio 1 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės paskiria centrines ryšių įstaigas, atsakingas už ryšių palaikymą, koordinavimą ir keitimąsi informacija su kitų valstybių narių centrinėmis ryšių įstaigomis ir Sąjungos lygmens centrine ryšių įstaiga pagal šį reglamentą. Tokios ryšių įstaigos derina ir kaupia informaciją iš atitinkamų nacionalinių kompetentingų institucijų. | Valstybės narės
  , dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms,
  paskiria centrines ryšių įstaigas, atsakingas už ryšių palaikymą, koordinavimą ir keitimąsi informacija su kitų valstybių narių centrinėmis ryšių įstaigomis ir Sąjungos lygmens centrine ryšių įstaiga pagal šį reglamentą. Tokios ryšių įstaigos derina ir kaupia informaciją iš atitinkamų nacionalinių
  , regionų ir vietos
  kompetentingų institucijų. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Valstybės narės paskiria centrines ryšių įstaigas, atsakingas už ryšių palaikymą, koordinavimą ir keitimąsi informacija su kitų valstybių narių centrinėmis ryšių įstaigomis ir Sąjungos lygmens centrine ryšių įstaiga pagal šį reglamentą. Tokios ryšių įstaigos derina ir kaupia informaciją iš atitinkamų nacionalinių kompetentingų institucijų.

Valstybės narės
  , dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms,
  paskiria centrines ryšių įstaigas, atsakingas už ryšių palaikymą, koordinavimą ir keitimąsi informacija su kitų valstybių narių centrinėmis ryšių įstaigomis ir Sąjungos lygmens centrine ryšių įstaiga pagal šį reglamentą. Tokios ryšių įstaigos derina ir kaupia informaciją iš atitinkamų nacionalinių
  , regionų ir vietos
  kompetentingų institucijų.

Paaiškinimas

Įtraukiamos regionų ir vietos valdžios institucijos, nes nacionalinių ryšių įstaigų nepakanka, kad būtų užtikrintas keitimasis informacija. Atsižvelgiant į valstybių narių politinę ir konstitucinę santvarką, patartina steigti regionų arba vietos biurus.

6 pakeitimas

6 straipsnio 1 dalies a punkto papildymas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | nacionalinių ir Sąjungos lygmens
  kompetentingų institucijų bendradarbiavimu valdant bendrosios rinkos budrumo ir ekstremaliosios situacijos režimus visuose bendrosios rinkos sektoriuose; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

a)

nacionalinių ir Sąjungos lygmens
  kompetentingų institucijų bendradarbiavimu valdant bendrosios rinkos budrumo ir ekstremaliosios situacijos režimus visuose bendrosios rinkos sektoriuose;

| a) | vietos, regionų, nacionalinių ir Sąjungos lygmens
  kompetentingų institucijų bendradarbiavimu valdant bendrosios rinkos budrumo ir ekstremaliosios situacijos režimus visuose bendrosios rinkos sektoriuose; |
| --- | --- |

a)

vietos, regionų, nacionalinių ir Sąjungos lygmens
  kompetentingų institucijų bendradarbiavimu valdant bendrosios rinkos budrumo ir ekstremaliosios situacijos režimus visuose bendrosios rinkos sektoriuose;

Paaiškinimas

Svarbu įtraukti vietos ir regionų lygmenis.

7 pakeitimas

6 straipsnio 2 dalies a punkto papildymas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| atitinkamų nacionalinių kompetentingų institucijų, pagal 5 straipsnį paskirtų centrinių ryšių įstaigų ir 21 straipsnyje nurodytų bendrų informacinių punktų sąrašą, jų kontaktinius duomenis, paskirtas funkcijas ir pareigas taikant šiame reglamente nustatytus budrumo ir ekstremaliosios situacijos režimus pagal nacionalinę teisę; | atitinkamų nacionalinių
  ir vietos bei regionų
  kompetentingų institucijų, pagal 5 straipsnį paskirtų centrinių ryšių įstaigų ir 21 straipsnyje nurodytų bendrų informacinių punktų sąrašą, jų kontaktinius duomenis, paskirtas funkcijas ir pareigas taikant šiame reglamente nustatytus budrumo ir ekstremaliosios situacijos režimus pagal nacionalinę teisę; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

atitinkamų nacionalinių kompetentingų institucijų, pagal 5 straipsnį paskirtų centrinių ryšių įstaigų ir 21 straipsnyje nurodytų bendrų informacinių punktų sąrašą, jų kontaktinius duomenis, paskirtas funkcijas ir pareigas taikant šiame reglamente nustatytus budrumo ir ekstremaliosios situacijos režimus pagal nacionalinę teisę;

atitinkamų nacionalinių
  ir vietos bei regionų
  kompetentingų institucijų, pagal 5 straipsnį paskirtų centrinių ryšių įstaigų ir 21 straipsnyje nurodytų bendrų informacinių punktų sąrašą, jų kontaktinius duomenis, paskirtas funkcijas ir pareigas taikant šiame reglamente nustatytus budrumo ir ekstremaliosios situacijos režimus pagal nacionalinę teisę;

Paaiškinimas

Svarbu įtraukti vietos ir regionų lygmenis, atsižvelgiant į valstybių narių struktūrą.

8 pakeitimas

8 straipsnio 3 dalies c punkto papildymas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| geografinę vietovę; bendrosios rinkos dalį, kurią paveikė faktinis arba galimas sutrikdymas; poveikį konkrečioms geografinėms vietovėms, kurios ypač pažeidžiamos tiekimo grandinės sutrikdymų atžvilgiu arba kurios su jais susiduria, įskaitant
  ES
  atokiausius regionus; | geografinę vietovę; bendrosios rinkos dalį, kurią paveikė faktinis arba galimas sutrikdymas; poveikį konkrečioms geografinėms vietovėms, kurios ypač pažeidžiamos tiekimo grandinės sutrikdymų atžvilgiu arba kurios su jais susiduria, įskaitant
  ES pasienio regionus ir
  atokiausius regionus; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

geografinę vietovę; bendrosios rinkos dalį, kurią paveikė faktinis arba galimas sutrikdymas; poveikį konkrečioms geografinėms vietovėms, kurios ypač pažeidžiamos tiekimo grandinės sutrikdymų atžvilgiu arba kurios su jais susiduria, įskaitant
  ES
  atokiausius regionus;

geografinę vietovę; bendrosios rinkos dalį, kurią paveikė faktinis arba galimas sutrikdymas; poveikį konkrečioms geografinėms vietovėms, kurios ypač pažeidžiamos tiekimo grandinės sutrikdymų atžvilgiu arba kurios su jais susiduria, įskaitant
  ES pasienio regionus ir
  atokiausius regionus;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

9 pakeitimas

9 straipsnio 1 dalies a punkto papildymas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei Komisija, atsižvelgdama į patariamosios grupės pateiktą nuomonę, mano, kad 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta grėsmė yra, ji įgyvendinimo aktu ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams aktyvuoja budrumo režimą. Tokiame įgyvendinimo akte pateikiama:






  a) | galimo krizės poveikio vertinimas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Jei Komisija, atsižvelgdama į patariamosios grupės pateiktą nuomonę, mano, kad 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta grėsmė yra, ji įgyvendinimo aktu ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams aktyvuoja budrumo režimą. Tokiame įgyvendinimo akte pateikiama:

a)

galimo krizės poveikio vertinimas;

Jei Komisija, atsižvelgdama į patariamosios grupės pateiktą nuomonę, mano, kad 3 straipsnio 2 dalyje nurodyta grėsmė yra, ji įgyvendinimo aktu ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams aktyvuoja budrumo režimą. Tokiame įgyvendinimo akte pateikiama:

| a) | galimo krizės poveikio
  , įskaitant specifinę pasienio regionų padėtį,
  vertinimas; |
| --- | --- |

a)

galimo krizės poveikio
  , įskaitant specifinę pasienio regionų padėtį,
  vertinimas;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

10 pakeitimas

11 straipsnio 5 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Nacionalinės kompetentingos institucijos deramai atsižvelgia į ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma MVĮ, tenkančią administracinę naštą, kuri gali būti susijusi su prašymais pateikti informaciją, ir užtikrina, kad
  ji būtų kuo mažesnė
  . | Nacionalinės kompetentingos institucijos deramai atsižvelgia į ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma MVĮ, tenkančią administracinę naštą, kuri gali būti susijusi su prašymais pateikti informaciją, ir užtikrina, kad
  prašymų turinys būtų proporcingas ir griežtai apsiribotų tik tuo, kas būtina pagal 9 straipsnį
  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Nacionalinės kompetentingos institucijos deramai atsižvelgia į ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma MVĮ, tenkančią administracinę naštą, kuri gali būti susijusi su prašymais pateikti informaciją, ir užtikrina, kad
  ji būtų kuo mažesnė
  .

Nacionalinės kompetentingos institucijos deramai atsižvelgia į ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma MVĮ, tenkančią administracinę naštą, kuri gali būti susijusi su prašymais pateikti informaciją, ir užtikrina, kad
  prašymų turinys būtų proporcingas ir griežtai apsiribotų tik tuo, kas būtina pagal 9 straipsnį
  .

Paaiškinimas

Būtina vengti nereikalingos naštos įmonėms.

11 pakeitimas

12 straipsnio 2 dalies a punkto papildymas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisija gali įgyvendinimo aktais reikalauti, kad valstybės narės pateiktų informaciją apie prekes, išvardytas pagal 9 straipsnio 1 dalį priimtame įgyvendinimo akte, kiek tai susiję su:






  a) | jų teritorijoje esančiomis turimomis atsargomis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Komisija gali įgyvendinimo aktais reikalauti, kad valstybės narės pateiktų informaciją apie prekes, išvardytas pagal 9 straipsnio 1 dalį priimtame įgyvendinimo akte, kiek tai susiję su:

a)

jų teritorijoje esančiomis turimomis atsargomis;

Komisija gali įgyvendinimo aktais reikalauti, kad valstybės narės pateiktų informaciją apie prekes, išvardytas pagal 9 straipsnio 1 dalį priimtame įgyvendinimo akte, kiek tai susiję su:

| a) | jų teritorijoje esančiomis turimomis atsargomis
  ir jų saugojimo vietomis
  ; |
| --- | --- |

a)

jų teritorijoje esančiomis turimomis atsargomis
  ir jų saugojimo vietomis
  ;

Paaiškinimas

Svarbu patikrinti, kur valstybės narės saugo kilus krizei svarbias prekes, kad ekstremaliosios situacijos atveju jas taip pat būtų galima laiku paskirstyti atokiose vietovėse.

12 pakeitimas

12 straipsnio 3 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Tinkamai atsižvelgdamos į ekonominės veiklos vykdytojų jų teritorijoje laikomas arba sukauptas atsargas, valstybės narės deda visas pastangas, kad sudarytų strateginės svarbos prekių, nustatytų pagal 1 dalį, strateginius rezervus. Komisija teikia paramą valstybėms narėms, kad jos koordinuotų ir racionalizuotų savo pastangas. | Tinkamai atsižvelgdamos į ekonominės veiklos vykdytojų jų teritorijoje laikomas arba sukauptas atsargas
  ir į teritorinę pusiausvyrą, ypač į salas, kalnuotas ir kitas atokias vietoves
  , valstybės narės deda visas pastangas, kad sudarytų strateginės svarbos prekių, nustatytų pagal 1 dalį, strateginius rezervus. Komisija teikia paramą valstybėms narėms, kad jos koordinuotų ir racionalizuotų savo pastangas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Tinkamai atsižvelgdamos į ekonominės veiklos vykdytojų jų teritorijoje laikomas arba sukauptas atsargas, valstybės narės deda visas pastangas, kad sudarytų strateginės svarbos prekių, nustatytų pagal 1 dalį, strateginius rezervus. Komisija teikia paramą valstybėms narėms, kad jos koordinuotų ir racionalizuotų savo pastangas.

Tinkamai atsižvelgdamos į ekonominės veiklos vykdytojų jų teritorijoje laikomas arba sukauptas atsargas
  ir į teritorinę pusiausvyrą, ypač į salas, kalnuotas ir kitas atokias vietoves
  , valstybės narės deda visas pastangas, kad sudarytų strateginės svarbos prekių, nustatytų pagal 1 dalį, strateginius rezervus. Komisija teikia paramą valstybėms narėms, kad jos koordinuotų ir racionalizuotų savo pastangas.

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

13 pakeitimas

15 straipsnio 1 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei Komisija, atsižvelgdama į patariamosios grupės pateiktą nuomonę, mano, kad būtina pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą, ji siūlo Tarybai pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą. Atsižvelgdama į neatidėliotinus ir išimtinius aplinkybių pokyčius, Komisija stengiasi tai padaryti ne vėliau kaip likus 30 dienų iki laikotarpio, kuriam buvo aktyvuotas bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimas, pabaigos. Taryba įgyvendinimo aktu gali vienu metu pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą ne daugiau kaip šešiems mėnesiams. | Jei Komisija, atsižvelgdama į patariamosios grupės pateiktą nuomonę, mano, kad būtina pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą, ji siūlo Tarybai pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą. Atsižvelgdama į neatidėliotinus ir išimtinius aplinkybių pokyčius, Komisija stengiasi tai padaryti ne vėliau kaip likus 30 dienų iki laikotarpio, kuriam buvo aktyvuotas bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimas, pabaigos. Taryba įgyvendinimo aktu gali vienu metu pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą ne daugiau kaip šešiems mėnesiams.
  Laikotarpio nepratęsus, bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimas automatiškai nustoja galioti. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Jei Komisija, atsižvelgdama į patariamosios grupės pateiktą nuomonę, mano, kad būtina pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą, ji siūlo Tarybai pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą. Atsižvelgdama į neatidėliotinus ir išimtinius aplinkybių pokyčius, Komisija stengiasi tai padaryti ne vėliau kaip likus 30 dienų iki laikotarpio, kuriam buvo aktyvuotas bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimas, pabaigos. Taryba įgyvendinimo aktu gali vienu metu pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą ne daugiau kaip šešiems mėnesiams.

Jei Komisija, atsižvelgdama į patariamosios grupės pateiktą nuomonę, mano, kad būtina pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą, ji siūlo Tarybai pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą. Atsižvelgdama į neatidėliotinus ir išimtinius aplinkybių pokyčius, Komisija stengiasi tai padaryti ne vėliau kaip likus 30 dienų iki laikotarpio, kuriam buvo aktyvuotas bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimas, pabaigos. Taryba įgyvendinimo aktu gali vienu metu pratęsti bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimą ne daugiau kaip šešiems mėnesiams.
  Laikotarpio nepratęsus, bendrosios rinkos ekstremaliosios situacijos režimas automatiškai nustoja galioti.

Paaiškinimas

Neatidėliotinos priemonės visada turi būti ribotos trukmės ir baigtis automatiškai, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui. Tai nurodyta 14 straipsnio 3 dalyje, bet ne straipsnyje dėl panaikinimo, todėl pateikiamas patikslinimas.

14 pakeitimas

16 straipsnio 1 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Priimdamos ir taikydamos nacionalines priemones, kuriomis reaguojama į ekstremaliąją bendrosios rinkos situaciją ir su ja susijusią krizę, valstybės narės užtikrina, kad jų veiksmai visiškai atitiktų Sutartį ir Sąjungos teisę, visų pirma šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus. | Priimdamos ir taikydamos nacionalines priemones, kuriomis reaguojama į ekstremaliąją bendrosios rinkos situaciją ir su ja susijusią krizę, valstybės narės užtikrina, kad jų veiksmai visiškai atitiktų Sutartį ir Sąjungos teisę, visų pirma šiame straipsnyje nustatytus su tuo susijusius
  prioritetinius
  reikalavimus
  , ypač imantis priemonių pagal Šengeno sienų kodeksą
  . |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Priimdamos ir taikydamos nacionalines priemones, kuriomis reaguojama į ekstremaliąją bendrosios rinkos situaciją ir su ja susijusią krizę, valstybės narės užtikrina, kad jų veiksmai visiškai atitiktų Sutartį ir Sąjungos teisę, visų pirma šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus.

Priimdamos ir taikydamos nacionalines priemones, kuriomis reaguojama į ekstremaliąją bendrosios rinkos situaciją ir su ja susijusią krizę, valstybės narės užtikrina, kad jų veiksmai visiškai atitiktų Sutartį ir Sąjungos teisę, visų pirma šiame straipsnyje nustatytus su tuo susijusius
  prioritetinius
  reikalavimus
  , ypač imantis priemonių pagal Šengeno sienų kodeksą
  .

Paaiškinimas

Kad SMEI laisvo judėjimo taisyklės būtų veiksmingos, jos turi būti iš dalies viršesnės už Šengeno sienų kodeksą, priešingu atveju valstybės narės gali nustatyti vienašalę ir nekoordinuojamą sienų kontrolę, kuri pagal savo pobūdį galėtų prilygti sienų uždarymui.

15 pakeitimas

16 straipsnio 2 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Bet koks apribojimas taikomas nustatytą laiką ir yra panaikinamas, kai tik tai leidžiama atsižvelgiant į padėtį. Nustatant bet kokį apribojimą taip pat turėtų būti atsižvelgta į pasienio regionų padėtį. | Bet koks apribojimas taikomas nustatytą laiką
  , reguliariai peržiūrimas
  ir yra panaikinamas, kai tik tai leidžiama atsižvelgiant į padėtį. Nustatant bet kokį apribojimą taip pat turėtų būti atsižvelgta į pasienio regionų padėtį. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Bet koks apribojimas taikomas nustatytą laiką ir yra panaikinamas, kai tik tai leidžiama atsižvelgiant į padėtį. Nustatant bet kokį apribojimą taip pat turėtų būti atsižvelgta į pasienio regionų padėtį.

Bet koks apribojimas taikomas nustatytą laiką
  , reguliariai peržiūrimas
  ir yra panaikinamas, kai tik tai leidžiama atsižvelgiant į padėtį. Nustatant bet kokį apribojimą taip pat turėtų būti atsižvelgta į pasienio regionų padėtį.

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

16 pakeitimas

16 straipsnio 5 dalies pakeitimas ir papildymas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad visos susijusios suinteresuotosios šalys būtų informuotos apie priemones, kuriomis ribojamas laisvas prekių, paslaugų ir asmenų, įskaitant darbuotojus ir paslaugų teikėjus, judėjimas prieš joms įsigaliojant. Valstybės narės užtikrina nuolatinį dialogą su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant komunikaciją su socialiniais partneriais ir tarptautiniais partneriais. | Valstybės narės užtikrina, kad visos susijusios suinteresuotosios šalys
  ir vietos bei regionų valdžios institucijos
  būtų informuotos apie priemones, kuriomis ribojamas laisvas prekių, paslaugų ir asmenų, įskaitant darbuotojus ir paslaugų teikėjus, judėjimas prieš joms įsigaliojant. Valstybės narės užtikrina nuolatinį dialogą su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant komunikaciją
  su Europos regionų komitetu,
  socialiniais partneriais ir tarptautiniais partneriais. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad visos susijusios suinteresuotosios šalys būtų informuotos apie priemones, kuriomis ribojamas laisvas prekių, paslaugų ir asmenų, įskaitant darbuotojus ir paslaugų teikėjus, judėjimas prieš joms įsigaliojant. Valstybės narės užtikrina nuolatinį dialogą su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant komunikaciją su socialiniais partneriais ir tarptautiniais partneriais.

Valstybės narės užtikrina, kad visos susijusios suinteresuotosios šalys
  ir vietos bei regionų valdžios institucijos
  būtų informuotos apie priemones, kuriomis ribojamas laisvas prekių, paslaugų ir asmenų, įskaitant darbuotojus ir paslaugų teikėjus, judėjimas prieš joms įsigaliojant. Valstybės narės užtikrina nuolatinį dialogą su suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant komunikaciją
  su Europos regionų komitetu,
  socialiniais partneriais ir tarptautiniais partneriais.

Paaiškinimas

Užtikrinamas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas.

17 pakeitimas

19 straipsnio 2 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės pateikia Komisijai pareiškimą, kuriame nurodomos priežastys, dėl kurių tokios priemonės priėmimas yra pagrįstas ir proporcingas, jei tos priežastys dar nėra aiškiai nurodytos priemonėje, apie kurią pranešta. Valstybės narės pateikia Komisijai visą
  nacionalinių įstatymų ar kitų
  teisės aktų nuostatų, kuriose nurodyta ta priemonė arba kurios iš dalies keičiamos ta priemone, tekstą. | Valstybės narės pateikia Komisijai pareiškimą, kuriame nurodomos priežastys, dėl kurių tokios priemonės priėmimas yra pagrįstas ir proporcingas, jei tos priežastys dar nėra aiškiai nurodytos priemonėje, apie kurią pranešta. Valstybės narės pateikia Komisijai visą
  jų valstybėje tuo atžvilgiu taikomų
  teisės aktų nuostatų, kuriose nurodyta ta priemonė arba kurios iš dalies keičiamos ta priemone, tekstą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Valstybės narės pateikia Komisijai pareiškimą, kuriame nurodomos priežastys, dėl kurių tokios priemonės priėmimas yra pagrįstas ir proporcingas, jei tos priežastys dar nėra aiškiai nurodytos priemonėje, apie kurią pranešta. Valstybės narės pateikia Komisijai visą
  nacionalinių įstatymų ar kitų
  teisės aktų nuostatų, kuriose nurodyta ta priemonė arba kurios iš dalies keičiamos ta priemone, tekstą.

Valstybės narės pateikia Komisijai pareiškimą, kuriame nurodomos priežastys, dėl kurių tokios priemonės priėmimas yra pagrįstas ir proporcingas, jei tos priežastys dar nėra aiškiai nurodytos priemonėje, apie kurią pranešta. Valstybės narės pateikia Komisijai visą
  jų valstybėje tuo atžvilgiu taikomų
  teisės aktų nuostatų, kuriose nurodyta ta priemonė arba kurios iš dalies keičiamos ta priemone, tekstą.

Paaiškinimas

Kai kuriose valstybėse narėse regionai gali priimti savo arba papildomas taisykles, todėl reikėtų nurodyti ne tik nacionalinius įstatymus, bet ir visus atitinkamoje valstybėje narėje taikomus teisės aktus.

18 pakeitimas

21 straipsnio 2 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad piliečiai, vartotojai, ekonominės veiklos vykdytojai ir darbuotojai bei jų atstovai galėtų jų prašymu ir per atitinkamus bendrus informacinius punktus gauti iš kompetentingų institucijų informaciją apie tai, kaip paprastai aiškinamos ir taikomos atitinkamos nacionalinės reagavimo į krizes priemonės. Tam tikrais atvejais tokia informacija apima pakopinį vadovą. Informacija pateikiama aiškia ir suprantama kalba. Ji turi būti lengvai prieinama nuotoliniu būdu bei elektroninėmis priemonėmis ir nuolat atnaujinama. | Valstybės narės užtikrina, kad piliečiai, vartotojai,
  vietos ir regionų valdžios institucijos,
  ekonominės veiklos vykdytojai ir darbuotojai bei jų atstovai galėtų jų prašymu ir per atitinkamus bendrus informacinius punktus gauti iš kompetentingų institucijų informaciją apie tai, kaip paprastai aiškinamos ir taikomos atitinkamos nacionalinės reagavimo į krizes priemonės. Tam tikrais atvejais tokia informacija apima pakopinį vadovą. Informacija pateikiama aiškia ir suprantama kalba. Ji turi būti lengvai prieinama nuotoliniu būdu bei elektroninėmis priemonėmis ir nuolat atnaujinama. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad piliečiai, vartotojai, ekonominės veiklos vykdytojai ir darbuotojai bei jų atstovai galėtų jų prašymu ir per atitinkamus bendrus informacinius punktus gauti iš kompetentingų institucijų informaciją apie tai, kaip paprastai aiškinamos ir taikomos atitinkamos nacionalinės reagavimo į krizes priemonės. Tam tikrais atvejais tokia informacija apima pakopinį vadovą. Informacija pateikiama aiškia ir suprantama kalba. Ji turi būti lengvai prieinama nuotoliniu būdu bei elektroninėmis priemonėmis ir nuolat atnaujinama.

Valstybės narės užtikrina, kad piliečiai, vartotojai,
  vietos ir regionų valdžios institucijos,
  ekonominės veiklos vykdytojai ir darbuotojai bei jų atstovai galėtų jų prašymu ir per atitinkamus bendrus informacinius punktus gauti iš kompetentingų institucijų informaciją apie tai, kaip paprastai aiškinamos ir taikomos atitinkamos nacionalinės reagavimo į krizes priemonės. Tam tikrais atvejais tokia informacija apima pakopinį vadovą. Informacija pateikiama aiškia ir suprantama kalba. Ji turi būti lengvai prieinama nuotoliniu būdu bei elektroninėmis priemonėmis ir nuolat atnaujinama.

Paaiškinimas

Visi turėtų turėti prieigą prie valstybių narių bendrų informacinių punktų. Prieinamumą galima palengvinti regioniniame lygmenyje. Tai ypač svarbu pasienio regionuose ir periferinėse vietovėse.

19 pakeitimas

22 straipsnio 2 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjungos lygmens bendras informacinis punktas teikia piliečiams, vartotojams, ekonominės veiklos vykdytojams, darbuotojams ir jų atstovams šią pagalbą: [...] | Sąjungos lygmens bendras informacinis punktas teikia piliečiams, vartotojams,
  vietos ir regionų valdžios institucijoms,
  ekonominės veiklos vykdytojams, darbuotojams ir jų atstovams šią pagalbą: [...] |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Sąjungos lygmens bendras informacinis punktas teikia piliečiams, vartotojams, ekonominės veiklos vykdytojams, darbuotojams ir jų atstovams šią pagalbą: [...]

Sąjungos lygmens bendras informacinis punktas teikia piliečiams, vartotojams,
  vietos ir regionų valdžios institucijoms,
  ekonominės veiklos vykdytojams, darbuotojams ir jų atstovams šią pagalbą: [...]

Paaiškinimas

Užtikrinamas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas.

20 pakeitimas

24 straipsnio 1 dalies pakeitimas

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | Regionų komiteto pakeitimas |
| --- | --- |
| Esant dideliam kilus krizei svarbiam trūkumui arba kilus tiesioginei jo grėsmei, Komisija gali paraginti kilus krizei svarbiose tiekimo grandinėse veikiančias atstovaujamąsias organizacijas arba ekonominės veiklos vykdytojus savanoriškai per nustatytą laikotarpį perduoti Komisijai konkrečią informaciją apie kilus krizei svarbių prekių ir jų sudedamųjų dalių gamybos pajėgumus ir galimas turimas atsargas Sąjungos gamybos įrenginiuose ir trečiųjų šalių objektuose, kuriuos ji eksploatuoja, su kuriais sudaro sutartis arba iš kurių perka tiekiamas prekes, taip pat informaciją apie visus susijusius tiekimo grandinės sutrikdymus per nustatytą terminą. | Esant dideliam kilus krizei svarbiam trūkumui arba kilus tiesioginei jo grėsmei, Komisija gali paraginti kilus krizei svarbiose tiekimo grandinėse veikiančias atstovaujamąsias organizacijas arba ekonominės veiklos vykdytojus savanoriškai per nustatytą laikotarpį perduoti Komisijai konkrečią informaciją apie kilus krizei svarbių prekių ir jų sudedamųjų dalių gamybos pajėgumus ir galimas turimas atsargas Sąjungos gamybos įrenginiuose ir trečiųjų šalių objektuose, kuriuos ji eksploatuoja, su kuriais sudaro sutartis arba iš kurių perka tiekiamas prekes, taip pat informaciją apie visus susijusius tiekimo grandinės sutrikdymus per nustatytą terminą.
  Komisija užtikrina, kad ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma MVĮ, tenkanti administracinė ir komercinė našta būtų kuo mažesnė, kad atsakymų pateikimo terminai būtų realistiški, o raginimų teikti informaciją turinys būtų proporcingas ir tikrai būtinas. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

Regionų komiteto pakeitimas

Esant dideliam kilus krizei svarbiam trūkumui arba kilus tiesioginei jo grėsmei, Komisija gali paraginti kilus krizei svarbiose tiekimo grandinėse veikiančias atstovaujamąsias organizacijas arba ekonominės veiklos vykdytojus savanoriškai per nustatytą laikotarpį perduoti Komisijai konkrečią informaciją apie kilus krizei svarbių prekių ir jų sudedamųjų dalių gamybos pajėgumus ir galimas turimas atsargas Sąjungos gamybos įrenginiuose ir trečiųjų šalių objektuose, kuriuos ji eksploatuoja, su kuriais sudaro sutartis arba iš kurių perka tiekiamas prekes, taip pat informaciją apie visus susijusius tiekimo grandinės sutrikdymus per nustatytą terminą.

Esant dideliam kilus krizei svarbiam trūkumui arba kilus tiesioginei jo grėsmei, Komisija gali paraginti kilus krizei svarbiose tiekimo grandinėse veikiančias atstovaujamąsias organizacijas arba ekonominės veiklos vykdytojus savanoriškai per nustatytą laikotarpį perduoti Komisijai konkrečią informaciją apie kilus krizei svarbių prekių ir jų sudedamųjų dalių gamybos pajėgumus ir galimas turimas atsargas Sąjungos gamybos įrenginiuose ir trečiųjų šalių objektuose, kuriuos ji eksploatuoja, su kuriais sudaro sutartis arba iš kurių perka tiekiamas prekes, taip pat informaciją apie visus susijusius tiekimo grandinės sutrikdymus per nustatytą terminą.
  Komisija užtikrina, kad ekonominės veiklos vykdytojams, visų pirma MVĮ, tenkanti administracinė ir komercinė našta būtų kuo mažesnė, kad atsakymų pateikimo terminai būtų realistiški, o raginimų teikti informaciją turinys būtų proporcingas ir tikrai būtinas.

Paaiškinimas

Būtina vengti nereikalingos naštos įmonėms.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK)

| 1. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonės, kuria siekiama užtikrinti bendrosios rinkos veikimą, įskaitant laisvą asmenų judėjimą, ateityje susidarius krizinei situacijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad suderinti ES veiksmai padėjo atkurti bendrosios rinkos laisves COVID-19 pandemijos sąlygomis ir kad tarptautinę teisę pažeidžiantis Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą rodo, kaip greitai gali kilti nauja krizė; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad krizės gali turėti rimtų pasekmių vidaus rinkai; pabrėžia poreikiais grindžiamų priemonių, skirtų su krizėmis susijusiems skirtumams Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis įveikti, ir poreikiais grindžiamos sanglaudos politikos, kuria, siekiant tų pačių tikslų, skatinamas atsparumas krizėms, svarbą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja savo nuomonę, kad laisvas prekių, asmenų ir paslaugų judėjimas visų pirma turi būti apsaugotas nuo krizių; pabrėžia ypatingą pasienio regionų vaidmenį bendrosios rinkos veikimui; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnyje nurodytoms teritorijoms krizės poveikis yra ypač juntamas, nes jos jau dabar susiduria su iššūkiais, kylančiais dėl jų padėties; |
| --- | --- |

5.

| 6. | todėl mano, kad bendrajai rinkai reikia tvirtos bendros ES lygmens krizės valdymo sistemos, kuri papildytų esamas ir planuojamas konkretiems sektoriams skirtas taisykles; |
| --- | --- |

6.

Sienų valdymas pagal bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonę

| 7. | pabrėžia, kad pasienio regionai labiausiai kenčia nuo su krize susijusio, visų pirma vienašališko ir trumpalaikio sienų uždarymo; tai pasakytina apie visą tarpvalstybinį bendradarbiavimą tokiose srityse kaip švietimas, sveikatos apsauga ir energetika, taip pat prekių gabenimui, pasienio darbuotojams, paslaugų teikėjams, šeimoms ir kitiems tarpasmeniniams santykiams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ypač atkreipia dėmesį į tai, kad sienų kontrolė yra panaši į sienų uždarymą dėl kilometrais besitęsiančių spūsčių sienos perėjimo punktuose; |
| --- | --- |

8.

| 9. | todėl ragina Europos Komisiją, siekiant užtikrinti laisvą asmenų, paslaugų ir prekių judėjimą krizės metu, iš dalies pirmenybę teikti laisvo judėjimo taisyklėms, nustatytoms pagal bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonę, o ne Šengeno sienų kodeksui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Tarybą įsigaliojus reglamentui pradėti derybas su trečiosiomis šalimis prie ES išorės sienų siekiant užtikrinti tokių laisvo judėjimo taisyklių vykdymą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atsižvelgdamas į tai, primena savo nuomonę dėl Peržiūrėto Šengeno erdvės valdymo (1), kurioje raginama vidaus sienų kontrolę griežtai apriboti iki iš viso ne daugiau kaip 24 mėnesių ir paaiškinti, kodėl alternatyvios priemonės yra netinkamos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | be to, ragina Tarybą nebeblokuoti Europos mechanizmo teisinėms ir administracinėms kliūtims šalinti (angl. ECBM) kūrimo, kad būtų galima lengvai įgyvendinti tarpvyriausybinius sprendimus pasienyje; |
| --- | --- |

12.

Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonė žvelgiant iš regionų perspektyvos

| 13. | apskritai palankiai vertina tai, kad pasiūlyme laikomasi teritorinio požiūrio ir daugiausia dėmesio skiriama kelionėms ir verslui; kartu ragina stiprinti ekstremaliosios situacijos priemonės teritorinį matmenį, siekiant užtikrinti jos veiksmingumą vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atsižvelgdamas į tai, ragina nuolat įtraukti Europos regionų komiteto atstovus į patariamosios grupės veiklą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | be to, ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti į centrinių ryšių įstaigų kūrimą ir užtikrinti vienodas galimybes naudotis bendrais informaciniais punktais nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad (galimai) kilus krizei svarbios prekės vidaus rinkoje pasiskirsčiusios nevienodai; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti tokių prekių paskirstymą stipriai nukentėjusioms vietovėms, būtina užtikrinti Europos solidarumą; šiuo požiūriu palankiai vertina draudimą riboti eksportą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | siūlo užtikrinti didesnį atitinkamų apibrėžčių ir kriterijų nuoseklumą visame pasiūlyme ir šiuo požiūriu labiau atsižvelgti į regionų interesus; |
| --- | --- |

17.

Bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose priemonės valdymas

| 18. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia patikslinti atskiras apibrėžtis, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas, ir paaiškinti, kokiomis sąlygomis, aplinkybėmis ir kokių krizių atveju turi būti naudojama ekstremaliosios situacijos priemonė; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina siūlomą šviesoforo spalvų sistemą, apimančią tris nenumatytų atvejų planavimo, bendrosios rinkos stebėsenos ir bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliosiose situacijose etapus, siekiant geresnės krizių prevencijos, pasirengimo joms ir jų valdymo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | itin palankiai vertina tai, kad daug dėmesio skiriama valstybių narių keitimuisi informacija, komunikacijai ir koordinavimui, ir ragina sukurti bendrą būsimoms krizėms skirtą elektroninį informacinį punktą, pavyzdžiui, kaip „Re-open EU“ COVID-19 pandemijos metu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti papildomumą ir suderinamumą su konkretiems sektoriams taikomomis taisyklėmis ir kitomis bendrosiomis taisyklėmis, visų pirma Šengeno sienų kodeksu, kad dar nepadidėtų teisinis netikrumas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena subsidiarumo ir proporcingumo principus ir pažymi, kad Komisijos pasiūlymas yra labai plataus masto; todėl pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pakankamą šios priemonės taikymo kontrolę ir skaidrumą, taip pat siekiant patikrinti ir subalansuoti galimą plataus masto Komisijai suteiktų įgaliojimų išplėtimą, ir pažymi, kad tai galima pasiekti tik taikant aiškius ir nedviprasmiškus kriterijus ir kiekybines ribines vertes, kartu taikant tinkamą procedūrą, užtikrinančią ne tik valstybių narių, Europos Parlamento, bet ir nacionalinių bei regioninių parlamentų dalyvavimą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad taikant bet kokias neatidėliotinas priemones turi būti veiksmingai užtikrinamas darbo teisės aktų ir pagrindinių teisių, įskaitant socialines, darbo ir profesinių sąjungų teises, vykdymas ir visapusiškai jų laikomasi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina peržiūrėti tiekimo grandinių stebėsenos, informacijos gavimo iš įmonių ir prioritetinių užsakymų reikalavimo būtinumą ir proporcingumą, nes būtent krizės metu įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms, turėtų tekti kuo mažesnė papildoma našta; mažų mažiausiai reikėtų pratęsti trumpus atsakymų pateikimo terminus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina tai, kad paspartintas strategiškai svarbių produktų atitikties vertinimas; siūlo tai taikyti ir kitoms produktų grupėms; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad bendri viešieji pirkimai būtų skaidrūs, ir pasimokyti iš klaidų sudarant sutartis su COVID-19 vakcinų gamintojais; |
| --- | --- |

26.

| 27. | galiausiai palankiai vertina vykstančias diskusijas dėl Europos strateginio savarankiškumo stiprinimo nepriklausomai nuo krizių ir laukia Europos Komisijos teisės akto dėl svarbiausiųjų žaliavų projekto; todėl ragina Europos Komisiją į savo teisės aktų projektus įtraukti RK nuomonėje dėl Svarbiausiųjų žaliavų veiksmų plano (2) pateiktus pasiūlymus. |
| --- | --- |

27.

Briuselis, 2023 m. vasario 8 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Europos regionų komiteto nuomonė „Peržiūrėtas Šengeno erdvės valdymas“ (COR-2022-01129-00-01) (OL C 498, 2022 12 30, p. 114).

1

(2)  Europos regionų komiteto nuomonė „Svarbiausiųjų žaliavų veiksmų planas“ (COR-2020-04292-00-01) (OL C 175, 2021 5 7, p. 10).

2

---