# Den Europæiske Unions C 185/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 185 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang26. maj 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 185

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang26. maj 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 185/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11006 — ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 185/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11092 — BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 185/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11016 — AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  ) | 3 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 185/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11006 — ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  )

1

1

2023/C 185/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11092 — BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  )

1

2

2023/C 185/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11016 — AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2023/C 185/04 | Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af niende cyklus i EU's ungdomsdialog | 4 |
| 2023/C 185/05 | Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om revisionen af arbejdsplanen for EU-strategien for unge 2022-2024 | 14 |
| 2023/C 185/06 | Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den sociale dimension af et bæredygtigt Europa for unge | 21 |
| 2023/C 185/07 | Resolution vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om revision af EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA's bestyrelse og koordinationen af medlemsstaternes holdninger forud for møderne i WADA | 29 |
| 2023/C 185/08 | Rådets resolution om det europæiske uddannelsesområde: Frem mod 2025 og tiden derefter | 35 |
| 2023/C 185/09 | Rådets konklusioner om udsatte og fordrevne kunstnere | 39 |
| 2023/C 185/10 | Rådets konklusioner om yderligere skridt til at gøre automatisk gensidig anerkendelse på uddannelsesområdet til en realitet | 44 |
| 2023/C 185/11 | Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien | 51 |
| 2023/C 185/12 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1035 og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1027 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien | 52 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 185/13 | Euroens vekselkurs — 25. maj 2023 | 54 |
| 2023/C 185/14 | Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. juni 2023
  (Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004) | 55 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2023/C 185/04

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af niende cyklus i EU's ungdomsdialog

4

2023/C 185/05

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om revisionen af arbejdsplanen for EU-strategien for unge 2022-2024

14

2023/C 185/06

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den sociale dimension af et bæredygtigt Europa for unge

21

2023/C 185/07

Resolution vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om revision af EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA's bestyrelse og koordinationen af medlemsstaternes holdninger forud for møderne i WADA

29

2023/C 185/08

Rådets resolution om det europæiske uddannelsesområde: Frem mod 2025 og tiden derefter

35

2023/C 185/09

Rådets konklusioner om udsatte og fordrevne kunstnere

39

2023/C 185/10

Rådets konklusioner om yderligere skridt til at gøre automatisk gensidig anerkendelse på uddannelsesområdet til en realitet

44

2023/C 185/11

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

51

2023/C 185/12

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1035 og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1027 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

52

Europa-Kommissionen

2023/C 185/13

Euroens vekselkurs — 25. maj 2023

54

2023/C 185/14

Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. juni 2023
  (Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004)

(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004

55

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 185/15 | MEDDELELSE I HENHOLD TIL PERSONALEVEDTÆGTENS ARTIKEL 29, STK. 2 — Offentliggørelse af en ledig stilling som repræsentationschef i Sofia – Repræsentation i Bulgarien (lønklasse AD 14) I Generaldirektoratet for Kommunikation (GD COMM) — COM/2023/10433 | 56 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 185/16 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 | 57 |
| 2023/C 185/17 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 64 |

V   Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

2023/C 185/15

MEDDELELSE I HENHOLD TIL PERSONALEVEDTÆGTENS ARTIKEL 29, STK. 2 — Offentliggørelse af en ledig stilling som repræsentationschef i Sofia – Repræsentation i Bulgarien (lønklasse AD 14) I Generaldirektoratet for Kommunikation (GD COMM) — COM/2023/10433

56

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 185/16

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

57

2023/C 185/17

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

64

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11006 — ONE / MACQUARIE / YTI)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 185/01)

Den 4. maj 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11006. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11006. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/2

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11092 — BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 185/02)

Den 3. maj 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11092. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11092. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/3

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11016 — AIR LIQUIDE / ADP / JV)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 185/03)

Den 12. maj 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11016. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11016. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/4

---

Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af niende cyklus i EU's ungdomsdialog

(2023/C 185/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM FØLGENDE:

| 1. | Formålene med denne resolution er at sikre, at de relevante interessenter på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan anerkender og følger op på resultaterne af niende cyklus i EU’s ungdomsdialog, og sørge for kvalitet og kontinuitet i gennemførelsen af EU’s ungdomsdialogproces og resultaterne heraf. Dette dokument har endvidere til formål at bidrage til øget gennemsigtighed i EU’s ungdomsdialog og give feedback fra det arbejde, der er blevet udført i niende cyklus og tidligere cyklusser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Denne resolution bygger på resolutionen om EU-strategien for unge 2019-2027 (1) og dens europæiske ungdomsmål samt bilag I til resolutionen om retningslinjer for forvaltningen af EU’s ungdomsdialog og resultaterne af de tidligere cyklusser i EU’s ungdomsdialog. I EU-strategien for unge opfordres der til i større grad at inddrage unge i dialogen med beslutningstagerne og øge inddragelsen af unge med forskellig baggrund og fra forskellige sociale grupper. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) fremhæves behovet for at give unge mulighed for en fremtid, der er grønnere, mere digital og mere inkluderende. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EU’s ungdomsdialog er en deltagelsesmekanisme for unge i EU. Den fungerer som et forum for løbende fælles overvejelser og for høringer om prioriteter, gennemførelse og opfølgning af samarbejdet på ungdomsområdet mellem beslutningstagere, unge og deres repræsentative organisationer samt forskere. EU’s ungdomsdialog giver mulighed for et løbende partnerskab i forvaltningen af disse processer på lokalt, regionalt, nationalt og europæisk plan. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Resultaterne af niende cyklus i EU’s ungdomsdialog er baseret på cyklussens tre ungdomskonferencer, på feedback fra nationale og europæiske kvalitative høringer og arrangementer fra dialogfasen og på resultaterne af gennemførelsesfasen i medlemsstaterne og på europæisk plan. Disse resultater bidrager til at integrere den tværsektorielle gennemførelse på flere niveauer af ungdomsmål nr. 10 »Et bæredygtigt grønt Europa« og ungdomsmål nr. 3 »Inklusive samfund« under overskriften »Fælles indsats for et bæredygtigt og inklusivt Europa«. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Covid-19-pandemien har haft alvorlige konsekvenser (2) for unges deltagelse og øget ulighederne mellem grupper af unge. Desuden har Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine og den deraf følgende energikrise, den øgede migration og den globale inflation haft alvorlige konsekvenser for unge og lokalsamfund i Europa. Det forhold, at unge med færre muligheder har mindre adgang til menneskerettigheder og navnlig sociale rettigheder end unge med flere muligheder, blev endnu tydeligere under disse kriser. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Invitationen fra ottende cyklus til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne lyder på at






  — | styrke den langsigtede institutionelle hukommelse og kontinuiteten i arbejdet mellem cyklusserne i EU's ungdomsdialog |
| --- | --- | --- |

7.

—

styrke den langsigtede institutionelle hukommelse og kontinuiteten i arbejdet mellem cyklusserne i EU's ungdomsdialog

| — | efterlyse tilrettelæggelse af regelmæssige udvekslinger og koordinering, som styres af de unge og med tilstrækkelig støtte, mellem formandskabstrioerne, Kommissionen og Det Europæiske Ungdomsforum, og offentliggørelse af dokumentationen fra den europæiske styringsgruppe på Den Europæiske Ungdomsportal |
| --- | --- |

—

efterlyse tilrettelæggelse af regelmæssige udvekslinger og koordinering, som styres af de unge og med tilstrækkelig støtte, mellem formandskabstrioerne, Kommissionen og Det Europæiske Ungdomsforum, og offentliggørelse af dokumentationen fra den europæiske styringsgruppe på Den Europæiske Ungdomsportal

| — | give løbende feedback til unge og ungdomsorganisationer, der er involveret i alle faser af EU's ungdomsdialogproces, så der sikres meningsfuld dialog og deltagelse af unge på alle niveauer |
| --- | --- |

—

give løbende feedback til unge og ungdomsorganisationer, der er involveret i alle faser af EU's ungdomsdialogproces, så der sikres meningsfuld dialog og deltagelse af unge på alle niveauer

| — | prioritere og synliggøre EU's ungdomsdialog i forbindelse med arrangementer på nationalt plan og EU-plan og fremme unges deltagelse i beslutningsprocesser på alle niveauer. |
| --- | --- |

—

prioritere og synliggøre EU's ungdomsdialog i forbindelse med arrangementer på nationalt plan og EU-plan og fremme unges deltagelse i beslutningsprocesser på alle niveauer.

| 8. | Med værktøjskassen for niende cyklus i EU’s ungdomsdialog fik de nationale arbejdsgrupper mulighed for at indsamle data om de planer, som de udarbejdede for cyklussen, og om eksempler på god praksis, som de identificerede på de fem centrale områder, nemlig:






  a) | information og uddannelse |
| --- | --- | --- |

8.

a)

information og uddannelse

| b) | handling og mobilisering |
| --- | --- |

b)

handling og mobilisering

| c) | forvaltning |
| --- | --- |

c)

forvaltning

| d) | mobilitet og solidaritet |
| --- | --- |

d)

mobilitet og solidaritet

| e) | adgang til infrastruktur.
  Denne proces bestod i at indsamle unges holdninger og bidrog til udviklingen af arbejdsmetoder og bedste praksis, hvilket gjorde det lettere at gennemføre niende cyklus i EU's ungdomsdialog, |
| --- | --- |

e)

adgang til infrastruktur.

Denne proces bestod i at indsamle unges holdninger og bidrog til udviklingen af arbejdsmetoder og bedste praksis, hvilket gjorde det lettere at gennemføre niende cyklus i EU's ungdomsdialog,

SOM ANERKENDER FØLGENDE:

| 9. | EU’s ungdomsdialog er baseret på de nationale arbejdsgruppers lederskab og fælles ejerskab og er så vidt muligt koordineret af de nationale ungdomsråd. Dette gør det muligt for unge fra mange forskellige baggrunde at deltage i dialogen og forbinder forskellige nationale, regionale og lokale interessenter med processen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Bidraget fra de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer er vigtigt for at tilføre den politiske dialog en række perspektiver fra hele Europa og sikre input af høj kvalitet om den tværnationale dimension af EU’s ungdomsdialogproces; |
| --- | --- |

10.

ER AF FØLGENDE OPFATTELSE:

| 11. | De nationale arbejdsgrupper og de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationer anvendte en række metoder såsom dialog og rundbordsarrangementer (både online og offline), meningsmålinger på de sociale medier og målrettede aktiviteter med unge med færre muligheder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | At sætte unge og ungdomsorganisationer i centrum for udformningen, planlægningen, gennemførelsen, overvågningen, evalueringen og opfølgningen af cyklussen og alle aktiviteterne deri, f.eks. ved at sikre, at formandskabets nationale ungdomsråd havde ret til at være medformand for den europæiske styringsgruppe, var et centralt aspekt i gennemførelsen af niende cyklus i EU’s ungdomsdialog; |
| --- | --- |

12.

NOTERER SIG FØLGENDE HENSTILLINGER FRA EU'S UNGDOMSKONFERENCE (3):

| 13. | henstilling vedrørende undertema 1 om information og uddannelse: »Vi anmoder medlemsstaterne om at sikre lige adgang til brugervenlige oplysninger om bæredygtighed og klimaændringer gennem inkluderende og indflydelsesskabende ikkeformel og formel uddannelse, der fremmer dialog og læring mellem generationerne« |
| --- | --- |

13.

| 14. | henstilling vedrørende undertema 2 om handling og mobilisering: »Vi opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre uafhængige rådgivende udvalg på lokalt plan (f.eks. ungdomsråd), der består af og udvælges af unge med intersektionel vægt på unge med færre muligheder, og som anlægger en bæredygtig tilgang« |
| --- | --- |

14.

| 15. | henstilling vedrørende undertema 3 om forvaltning: »Vi henstiller, at der udarbejdes lovgivning, der sikrer ansvarlighed og gennemsigtighed i de politiske beslutningsprocesser vedrørende miljø og bæredygtig udvikling og støtter deltagelses- og evalueringsmekanismer, der muliggør dette (f.eks. ungdomsorganer, ungdomstest) på lokalt, regionalt og europæisk plan« |
| --- | --- |

15.

| 16. | henstilling vedrørende undertema 4 om mobilitet og solidaritet: »Vi opfordrer indtrængende Europa-Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde handlingsplaner rettet mod den formelle uddannelsessektor og arbejdsmarkedet for at sikre formel anerkendelse af erfaring og nøglekompetencer, der er erhvervet gennem deltagelse i frivilligt arbejde og læringsmobilitet« |
| --- | --- |

16.

| 17. | henstilling vedrørende undertema 5 om adgang til infrastruktur: »Vi henstiller til Europa-Kommissionen og medlemsstaterne at tilvejebringe en økonomisk overkommelig og tilgængelig »ungdomsklimabillet« som et universelt, multimodalt redskab for offentlig transport på regionalt, nationalt og internationalt plan og til Europa-Kommissionen at støtte medlemsstaterne i at fremme bæredygtige offentlige transportformer«; |
| --- | --- |

17.

ANERKENDER FØLGENDE:

| 18. | Deltagerne i EU’s ungdomskonference understregede behovet for at gøre alle aspekter af EU’s ungdomsdialog mere inkluderende og mangfoldige og forbedre, hvordan man når ud til forskellige grupper af unge, herunder gennem en langsigtet kommunikationsstrategi, f.eks. ved hjælp af et fælles logo, omfattende fremme af resultater og tilgængelig og ungdomsvenlig information, der rækker ud over konferencedelegerede og centrale deltagere i EU’s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Deltagerne i EU’s ungdomskonference understregede endvidere, at det både på nationalt plan og EU-plan er vigtigt med et effektivt tværsektorielt samarbejde, så resultaterne af EU’s ungdomsdialog kan udbredes uden for den ungdomspolitiske sfære og få gennemslagskraft uden for ungdomssektoren. Det blev endvidere bemærket, at medlemsstaterne og de nationale arbejdsgrupper spiller en central rolle med hensyn til at levere systematisk overvågning og feedback og derved øge processens interne gennemsigtighed; |
| --- | --- |

19.

GLÆDER SIG OVER:

| 20. | afgørelsen om et europæisk ungdomsår (2022) (4), der henleder opmærksomheden på unge og deres vigtige rolle i samfundet samt styrker og genopretter tilliden til den unge generation, der har lidt mest under covid-19-pandemien |
| --- | --- |

20.

| 21. | udviklingen af Den Europæiske Ungdomsportal og dens bekræftede funktion som kvikskranke for EU’s ungdomsdialog og relaterede dokumenter som et bidrag til at sikre den institutionelle hukommelse mellem cyklusser |
| --- | --- |

21.

| 22. | Rådets konklusioner om fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet, hvor der navnlig lægges vægt på at støtte de unges engagement med hensyn til miljøet og deres aktive rolle i den igangværende udvikling af samfundet som helhed |
| --- | --- |

22.

| 23. | Rådets konklusioner om at befordre den intergenerationelle dimension på ungdomsområdet for at fremme dialog og social samhørighed, som navnlig fremhæver fordelene ved at samle forskellige generationers erfaringer og kompetencer med hensyn til at opbygge fredelige og sammenhængende samfund |
| --- | --- |

23.

| 24. | betoningen i ottende cyklus i EU’s ungdomsdialog på ungdomsmål nr. 9 »Rum og deltagelse for alle« og den deltagelsesproces, der førte til godkendelsen af Rådets konklusioner om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser og Rådets konklusioner om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge |
| --- | --- |

24.

| 25. | den aktive deltagelse af unge og de nationale arbejdsgrupper i niende cyklus i EU’s ungdomsdialog og inddragelsen af ungdomsorganisationer i en række arrangementer, der giver feedback gennem hele cyklussen og under gennemførelsen af det europæiske ungdomsår; endvidere deltagelsen af unge i det uformelle møde mellem uddannelses- og ungdomsministrene i Strasbourg, i seminaret om unges deltagelse i det europæiske projekt i Strasbourg og i konferencen »Claim the Future« i Bruxelles for at opsummere resultaterne af det europæiske ungdomsår og reflektere over dets resultater; |
| --- | --- |

25.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET OG INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER AT:

| 26. | overveje, hvor det er relevant, de henstillinger, der er nævnt ovenfor i punkt 13-17, ved gennemførelsen og evalueringen af relevante politiske tiltag vedrørende undertema 1-5 i niende cyklus i EU’s ungdomsdialog |
| --- | --- |

26.

| 27. | overveje resultaterne af niende cyklus i EU’s ungdomsdialog ved gennemførelsen og evalueringen af de nuværende ungdomspolitikker og udformningen af fremtidige ungdomspolitikker i synergi med alle politikker, der berører unge; undersøge yderligere måder at gennemføre de europæiske ungdomsmål nr. 10 og nr. 3 og deres delmål på |
| --- | --- |

27.

| 28. | tilskynde til, anerkende og i givet fald yde finansiel støtte til aktioner og programmer, der iværksættes og ledes af unge inden for bæredygtig udvikling, navnlig dem, der bekæmper klimaændringer og øger inklusion, så de kan blive drivkræfter for forandring i samfundet som helhed |
| --- | --- |

28.

| 29. | styrke og forbedre EU’s ungdomsdialogproces ved at overveje og eventuelt anvende bedste praksis fra niende cyklus i EU’s ungdomsdialog og de principper, der styrede dens gennemførelse, navnlig ved at sætte de unge og ungdomsorganisationerne i centrum for processen og sikre, at EU’s ungdomsdialog er en ungdomsledet proces, hvor de unge og beslutningstagerne fører en konstruktiv løsningsorienteret dialog |
| --- | --- |

29.

| 30. | styrke de nationale ungdomsråd, hvor det er relevant, i deres rolle som førende interessenter i de nationale arbejdsgrupper, så de kan koordinere og gennemføre EU’s ungdomsdialog på nationalt plan |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordre de relevante parter til at sikre de nationale ungdomsråd stabil administrativ og finansiel støtte samt de nødvendige værktøjer til at være medformand for den europæiske styringsgruppe, når det er relevant, så de kan spille en ledende rolle i EU’s ungdomsdialog under deres medlemsstats formandskab, navnlig gennem ungdomskapitlet i Erasmus+-programmet i overensstemmelse med dets retsgrundlag og EU’s finansforordning |
| --- | --- |

31.

| 32. | tilskynde unge, ungdomsorganisationer og andre interessenter på ungdomsområdet til i højere grad at gøre brug af de finansieringsmuligheder, der findes i ungdomskapitlet i EU-programmet Erasmus+, med henblik på at styrke unges deltagelse og ungdomsdialoger på lokalt, regionalt og nationalt plan og, hvor det er relevant, knytte dem tættere sammen med EU’s ungdomsdialogproces |
| --- | --- |

32.

| 33. | anerkende, at de internationale ikkestatslige ungdomsorganisationers inddragelse og bidrag i EU’s ungdomsdialogproces som vigtige aktører for at sikre, at dialogen har en stærk europæisk dimension og, hvor det er relevant, tilvejebringe de nødvendige forudsætninger for deres aktive deltagelse og inddragelse i EU’s ungdomsdialogproces |
| --- | --- |

33.

| 34. | fortsætte det arbejde, der blev udført på alle niveauer under det europæiske ungdomsår for at prioritere og øge synligheden af EU’s ungdomsdialog i arrangementer på lokalt, regionalt og nationalt plan samt på EU-plan og fremme inklusiv deltagelse af unge i beslutningsprocesser på alle niveauer i overensstemmelse med bedste praksis for inklusion af unge |
| --- | --- |

34.

| 35. | sikre, at der er en langsigtet kommunikationsstrategi på europæisk plan for at øge outreachaktiviteterne med hensyn til EU’s ungdomsdialog på en ungdomsvenlig måde og, hvor det er relevant, give yderligere støtte til de nationale arbejdsgrupper for at styrke deres egen kommunikation om EU’s ungdomsdialog. Kommunikationsstrategien bør helst udarbejdes under ungdomsorganisationers fælles ledelse, bl.a. et fælles logo for EU’s ungdomsdialog til mærkning af alle ungdomsdialogens aktioner på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan |
| --- | --- |

35.

| 36. | træffe passende foranstaltninger til at integrere meningsfuld ungdomsdeltagelse på tværs af alle relevante politikområder i overensstemmelse med de aktiviteter, der gennemføres under det europæiske ungdomsår, for at fremme et ungdomsperspektiv på alle relevante politikområder. Det ungdomspolitiske område bør bygge bro til andre områder af politikudformningen for at sikre, at børns og unges stemme forstærkes og inkluderes i andre sektorer |
| --- | --- |

36.

| 37. | videreudvikle overvågning og feedback vedrørende resultaterne af EU’s ungdomsdialog for at øge gennemsigtigheden og sikre meningsfuld deltagelse af unge i alle led og faser af beslutningsprocesserne |
| --- | --- |

37.

| 38. | give støtte samt målrettede værktøjer og metoder til at nå ud til og forberede unge, der normalt ikke deltager i EU’s ungdomsdialog, herunder unge med færre muligheder. Disse kan tilpasses specifikke gruppers behov fra sag til sag. Målet er at tilvejebringe enkle kommunikationsværktøjer, der på en ungdomsvenlig måde forklarer EU’s ungdomsdialog og EU-institutionernes rolle og sørger for passende støtte gennem hele processen |
| --- | --- |

38.

| 39. | udvikle metoder og gennemførelsesværktøjer, hvor det er relevant, på lokalt, regionalt og nationalt plan og EU-plan med henblik på, hvordan budskaber og krav fra EU’s ungdomsdialog og EU’s ungdomskonferencer samt fra det europæiske ungdomsår kan udmøntes i handling; |
| --- | --- |

39.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET AT:

| 40. | videreudvikle Den Europæiske Ungdomsportal og andre relevante kommunikationsværktøjer på en ungdomsvenlig måde for at øge brugervenligheden og synligheden af EU’s ungdomsdialog, idet der tages udgangspunkt i god praksis fra det europæiske ungdomsår og niende cyklus i EU’s ungdomsdialog |
| --- | --- |

40.

| 41. | engagere EU-ungdomskoordinatoren yderligere i at integrere unges deltagelse på tværs af alle relevante EU-politikområder i overensstemmelse med resultaterne af det europæiske ungdomsår og øge synligheden af EU’s ungdomsdialog som et instrument til at integrere unges deltagelse; |
| --- | --- |

41.

OG BEMÆRKER DESUDEN FØLGENDE:

| 42. | Den overordnede prioritet for den næste formandskabstrio (Spanien, Belgien og Ungarn) er »Vi har brug for de unge«. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Ambitionen er at videreudvikle og styrke EU’s ungdomsdialog i løbet af tiende cyklus under hensyntagen til resultaterne, henstillingerne, fejringen og evalueringerne af de foregående cyklusser. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om retningslinjer for forvaltningen af EU's ungdomsdialog – EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 1).

(2)  Eurofound (2021), »Impact of COVID-19 on young people in the EU«, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

(3)  Dette er de henstillinger, der blev formuleret på EU's ungdomskonference i marts 2023 ved afslutningen af niende cyklus i EU's ungdomsdialog. Se yderligere understøttende resuméer af henstilling 1-5 i bilag II til bilaget.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1).

---

BILAG I

REFERENCER

| — | Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report, DOI: 10.5281/zenodo.7696299. |
| --- | --- |

—

Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report, DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

| — | konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (EUT C 241 af 21.6.2021, s. 3). |
| --- | --- |

—

konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (EUT C 241 af 21.6.2021, s. 3).

| — | konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af demokratisk bevidsthed og demokratisk engagement blandt unge i Europa (EUT C 415 af 1.12.2020, s. 16). |
| --- | --- |

—

konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om fremme af demokratisk bevidsthed og demokratisk engagement blandt unge i Europa (EUT C 415 af 1.12.2020, s. 16).

| — | Rådets konklusioner om fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9).

| — | Rådets konklusioner om at befordre den intergenerationelle dimension på ungdomsområdet for at fremme dialog og social samhørighed (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56). |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om at befordre den intergenerationelle dimension på ungdomsområdet for at fremme dialog og social samhørighed (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56).

| — | konklusioner om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19). |
| --- | --- |

—

konklusioner om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19).

| — | Rådets resolution om den strukturerede dialog og den fremtidige udvikling af dialogen med unge i forbindelse med politikker for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om den strukturerede dialog og den fremtidige udvikling af dialogen med unge i forbindelse med politikker for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet efter 2018 (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 1).

| — | Eurofound (2021), »Impact of COVID-19 on young people in the EU«, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg. |
| --- | --- |

—

Eurofound (2021), »Impact of COVID-19 on young people in the EU«, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg.

| — | resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af ottende cyklus i EU's ungdomsdialog (EUT C 504, 14.12.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af ottende cyklus i EU's ungdomsdialog (EUT C 504, 14.12.2021, s. 1).

| — | resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet – EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet – EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1).

| — | resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af syvende cyklus i EU's ungdomsdialog – EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 212 I af 26.6.2020, s. 1). |
| --- | --- |

—

resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om resultaterne af syvende cyklus i EU's ungdomsdialog – EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 212 I af 26.6.2020, s. 1).

| — | resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om retningslinjer for forvaltningen af EU's ungdomsdialog – EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

resolution vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om retningslinjer for forvaltningen af EU's ungdomsdialog – EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 189 af 5.6.2019, s. 1).

---

BILAG II

UNDERSTØTTENDE RESUMÉER AF HENSTILLINGERNE FOR UNDERTEMAERNE 1-5 I NIENDE CYKLUS AF EU'S UNGDOMSDIALOG:

Gennemførelsesfasen af niende cyklus i EU's ungdomsdialog byggede på de fem undertemaer, der blev udvalgt af deltagerne i EU's ungdomskonference i Strasbourg, Frankrig, i januar 2022. Analyserne af gennemførelsesfasen fandt sted i februar og marts 2023 og gav indsigt i og konkretiserede de to vigtigste områder i rapporteringen om gennemførelsen, nemlig rækken af gennemførelsesaktiviteter og de virkninger, der blev identificeret som følge af gennemførelsesaktiviteterne i niende cyklus i EU's ungdomsdialog. Rapporten om gennemførelsesfasen (1) dannede grundlag for drøftelserne på EU's ungdomskonference i Växjö, Sverige, i marts 2023.

Dette bilag indeholder de understøttende resuméer af henstillingerne for undertemaerne 1-5 i cyklussen, som blev udarbejdet af konferencens deltagere.

1.   Information og uddannelse

»Formålet med vores henstilling er at sikre pålidelige og inklusive oplysninger om bæredygtighed og klimaændringer. Sådanne brugervenlige oplysninger, der er tilgængelige for mennesker i forskellige aldre/stadier af livet, hjælper os med at opnå et grønnere Europa. Vi er nødt til at integrere oplysninger om disse emner i alle former for uddannelsesindhold, det være sig ikkeformelle eller formelle. Det er vigtigt at lære sammen og af hinanden, idet der tages højde for forskellige perspektiver såsom forskellige kulturer og socioøkonomiske baggrunde. Klimaretfærdighed bør derfor tages i betragtning. Det er ikke rimeligt at belaste de unge med konsekvenserne af politikker, som de ikke selv står bag. Vi må inddrage alle generationer aktivt i uddannelse om klimaændringer og de nødvendige løsninger.

Unge har brug for færdigheder, viden og platforme for at kunne træffe meningsfulde foranstaltninger. Det er vigtigt at udnytte potentialet i ikkeformel uddannelse og anerkende de praktiske fordele. Vi lægger op til en gennemførelse ved hjælp af en tværfaglig tilgang og udnytter ungdomsorganisationers og ungdomsinformationstjenesters allerede tilgængelige potentiale og viden. Det er nødvendigt at stille ressourcer til rådighed for undervisere, så de kan få den rette uddannelse og kapacitet til at udføre deres opgave. Da der er tale om en levende proces, må det være en løbende evaluerings-, overvågnings- og forbedringsproces.«

2.   Handling og mobilisering

»Unge ignoreres og udelukkes konstant fra beslutningsprocesser, der påvirker deres fremtid i alvorlig grad. For at løse dette problem opfordrer vi indtrængende til, at lokale bottom-up-deltagelsesmekanismer forbedres ved at styrke unge, navnlig unge med færre muligheder.

Selv om disse [rådgivende udvalg] i øjeblikket findes i nogle lande, f.eks. Finland, Estland og Sverige, erkender vi, at der er behov for en europæisk ramme for etablering af mere effektive modeller for virkningsfulde fælles beslutningsprocesser mellem lokale unge og beslutningstagere. Denne tilgang skal anvendes i et bæredygtigt og intersektionelt perspektiv for at sikre både kontinuiteten i processerne og inddragelsen af unge fra forskellige baggrunde og med forskellige erfaringer. En intersektionel tilgang indebærer, at en person kan opleve flere former for forskelsbehandling og marginalisering på samme gang.

Disse udvalg skal dannes gennem demokratiske og ungdomsledede processer, hvor unge vælger deres egne repræsentanter. Den nøjagtige proces og dens logistik kan afspejle de respektive lokale forhold. Udvalgenes medlemmer vil fungere som talerør for de lokale unge før, efter og under de lokale politiske beslutningsprocesser.

Det er afgørende, at medlemsstaterne prioriterer, at unge inddrages og repræsenteres i beslutningsprocesserne. Ved at indføre uafhængige rådgivende udvalg på lokalt plan og styrke unge, navnlig dem med færre muligheder, kan vi skabe en bedre fremtid for alle.«

3.   Forvaltning

»Høringerne i niende cyklus i EU's ungdomsdialog viste stor mistillid blandt unge til, hvor effektive politikudformningsmekanismerne vedrørende økonomiske, sociale og miljømæssige politikker er. På trods af forhåbninger om og bestræbelser på at inddrage unge i disse politiske beslutningsprocesser fortæller de unge, at deres engagement sandsynligvis ikke vil lede til politiske forandringer.

Formålet med denne henstilling er at sikre, at unge inddrages i hele den politiske beslutningsproces, og at de bliver hørt, og samtidig overvåge og give opfølgning og feedback til unge om de foranstaltninger, som politiske beslutningstagere har truffet efter deltagelsesaktiviteter, og offentligt rapportere om gennemførte ændringer eller begrunde manglen på ændringer inden for fastsatte frister. Dette vil bidrage til at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden på alle niveauer i den politiske beslutningsproces.

Henstillingen bidrager til styrkelse af ungdomsorganernes, herunder lokale, regionale, nationale og europæiske ungdomsråds, rolle, styrkelse af EU's ungdomsdialog og indførelse af konsekvensanalyseværktøjer såsom ungdomstestene. Dette muliggør mere målrettede politikker, der er effektive, medvirker til at mindske uligheder og støtter nuværende og kommende generationer.«

4.   Mobilitet og solidaritet

»Som led i det europæiske år for færdigheder 2023 blev der lagt vægt på et presserende behov for at fremme en tankegang med hensyn til omskoling og opkvalificering af arbejdsstyrken, som bidrager til bæredygtig vækst og fører til en veludrustet formel uddannelsessektor og et konkurrencedygtigt arbejdsmarked. Vi opfordrer derfor kraftigt de europæiske unge til at deltage i frivilligt arbejde og læringsmobilitet som en aktiv læringsproces med henblik på videreudvikling af færdigheder. Parallelt hermed er der en voksende misforståelse, ikke kun blandt unge, men hos politiske beslutningstagere, formelle uddannelsesinstitutioner og arbejdsmarkedet, som forhindrer, at værdien ved disse erfaringer eller de kompetencer, som de europæiske unge kan udvikle fra dem, anerkendes.

Mobilitet er ikke en mulighed for de fleste unge på grund af manglende information, sprogbarrierer, utilstrækkelige finansielle ressourcer og andre personlige pligter. Det er derfor nødvendigt med ungdomsvenlige og tilgængelige oplysninger fra en pålidelig kilde samt en generel oplysningskampagne for alle unge i Europa for at anerkende disse muligheder og styrke et mere inklusivt samfund i henhold til ungdomsmål nr. 3.

Europa-Kommissionen bør indlede en proces, der tilskynder medlemsstaterne til at afholde høringer med henblik på at udvikle nationale handlingsplaner inden for to år med fokus på at gøre frivilligt arbejde og læringsmobilitet mere tilgængelige for unge, navnlig unge med begrænsede muligheder. Desuden bør medlemsstaterne skabe en ramme for anerkendelse af de kompetencer og færdigheder, der erhverves under kort- og langsigtet frivilligt arbejde og læringsmobilitet, som led i deres handlingsplaner, idet disse erfaringer anerkendes som gavnlige for deres arbejde og læseplaner.«

5.   Adgang til infrastruktur

»På trods af de eksisterende transportrabatter er transport på grund af regionale forskelle stadig en hindring i mange unges dagligdag, navnlig i landdistrikterne, fordi den er gammel og/eller utilstrækkelig. Transport påvirker de unges studier, arbejde og dagligdag. Tilgængelighed, prisoverkommelighed og universel adgang er afgørende for at fremme vores offentlige transportsystemer. Unges anvendelse af offentlig transport reducerer afvandringen fra land til by. Dette bidrager til at fastholde befolkningen i landdistrikterne ved at mindske bebyggelsestætheden og tilskynde unge til at blive og samtidig fremme bæredygtige boliger i både landdistrikter og byområder.

Initiativet med en »ungdomsklimabillet« har til formål at gennemføre et enkelt system, der giver unge adgang til økonomisk overkommelig og tilgængelig offentlig transport på regionalt, nationalt og internationalt plan. Vi tror på en helhedstilgang til social og miljømæssig bæredygtighed. Vi sigter også mod at gøre det muligt for unge oftere at vælge bæredygtige rejsemuligheder og for medlemsstaterne at opbygge mere bæredygtig infrastruktur på lang sigt og øge mobiliteten og solidariteten mellem medlemsstaterne.

EU's ungdomsklimabillet er et pilotinitiativ, der arbejder på at skabe en fælles digital platform på tre forskellige niveauer, nemlig regionalt, nationalt og internationalt. De første to vil være valgfrie og støttes kun af Europa-Kommissionen i interesserede medlemsstater. Det internationale niveau vil være underlagt EU-harmonisering. Platformens formål vil være at tilpasse sig nationale priser og fungere som et forum, der kan give eksempler på bedste praksis. Når det gælder bæredygtig offentlig transport, ønsker vi, at unge trives og ikke bare overlever.«

---

(1)  Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report, DOI: 10.5281/zenodo.7696299

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/14

---

Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om revisionen af arbejdsplanen for EU-strategien for unge 2022-2024

(2023/C 185/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM FØLGENDE:

| 1. | Rådets resolution om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 opfordrer medlemsstaterne og Europa-Kommissionen til inden for rammerne af deres respektive beføjelser effektivt at gennemføre EU-strategien for unge i hele EU og i medlemsstaterne ved hjælp af specifikke instrumenter, herunder EU-arbejdsplanerne for ungdom. |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU-strategien for unge følger treårige arbejdsperioder, som strækker sig over to formandskabstrioer. Prioriteterne og tiltagene for de respektive arbejdsperioder fremlægges i EU-arbejdsplanerne for ungdom. Disse planer bør bygge på de vejledende principper og prioriteter for denne strategi og behandle ungdomsspørgsmål i andre rådssammensætninger og forberedende organer på relevante politikområder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | EU-arbejdsplanen er et instrument, der fungerer som kompas og vejledning for medlemsstaterne, Kommissionen og alle interessenterne med henblik på at nå målene for EU-strategien for unge. |
| --- | --- |

3.

| 4. | De prioriteter og tiltag, der fremlægges i det treårige arbejdsprogram, skal revideres i første halvår af 2023 med henblik på godkendelse af Rådet og medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, senest ved udgangen af juni 2023. |
| --- | --- |

4.

BEMÆRKER FØLGENDE:

| 5. | Rådet fastlægger disse EU-arbejdsplaner på grundlag af de foreløbige oplysninger, som formandskabstrioerne har modtaget fra følgende lande: Frankrig, Den Tjekkiske Republik og Sverige samt Spanien, Belgien og Ungarn. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommissionen kan støtte og supplere medlemsstaternes tiltag i arbejdsplanen, navnlig ved at tilskynde til samarbejde og støtte unges og ungdomsarbejderes mobilitet samt ved at tilskynde til unges deltagelse i det demokratiske liv. De redskaber, der er udviklet til støtte for gennemførelsen af EU-strategien for unge, kan eventuelt benyttes: Disse omfatter EU’s ungdomsdialog, platformen for EU-strategien for unge, Den Europæiske Ungdomsportal, EU-ungdomskoordinatoren og gensidige læringsaktiviteter (ekspertgrupper, peerlæringsaktiviteter og peerrådgivning). Dette understøttes af regelmæssige ajourføringer af de fremtidige nationale aktivitetsplanlæggere, Youth Wiki, indikatorer vedrørende unge, rundspørger, undersøgelser og forskning. Støtten forstærkes yderligere gennem partnerskaber og samarbejde med andre internationale organisationer, særligt Europarådet, og gennem programmer på ungdomsområdet (navnlig Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Et særligt højdepunkt i arbejdsplanen er det europæiske ungdomsår 2022. Resultaterne og erfaringerne herfra vil blive bevaret, fremmet og styrket, eftersom evalueringen af det europæiske ungdomsår vil blive anvendt til at forbedre og styrke planen i fremtiden. Det vil yderligere tilskynde unge til at bidrage med input til, hvordan Unionen og samfundet som helhed skal udvikle sig, herunder som led i konferencen om Europas fremtid og initiativet »et nyt europæisk Bauhaus«. Det vil oplyse om unges muligheder og den støtte, der ydes til dem på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt. |
| --- | --- |

7.

---

BILAG

Revision af arbejdsplanen for EU-strategien for unge 2022-2024 (1)

| FR, CZ og SE
  Overordnet emne: »Fælles engagement i et bæredygtigt og inklusivt Europa«
  De europæiske ungdomsmål #3 INKLUSIVE SAMFUND OG #10 ET BÆREDYGTIGT GRØNT EUROPA |
| --- |
| Dato | Arbejdsmetode/instrument | Vejledende mål og resultater | Tilknyttede ungdomsmål | Tilknytning til den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde (2) | Foreslået af |
| 2022 (første halvår) | Rådets konklusioner om fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet (den 5. april 2022) | Rådets godkendelse
  Tilskynde beslutningstagere og interessenter i ungdomssektoren til at tage hensyn til unges synspunkter og sætte dem i stand til at være aktører i offentlige politikker og programmer vedrørende bæredygtig udvikling og bekæmpelsen af klimaforandringer | Et bæredygtigt grønt Europa | §10 a) | FR |
| 2022 (første halvår) | Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (den 5. april 2022) | Vedtagelse af Rådet
  Ajourføre Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union, som blev vedtaget under det franske EU-formandskab i 2008, for at fremme frivilligt arbejde blandt unge i tiden efter pandemien | Rum og deltagelse for alle
  Forbinde EU med de unge
  Ungdomsorganisationer og europæiske programmer | | FR, (Komm.) |
| 2022 (første halvår) | Den europæiske ungdomskonference (den 24.-26. januar 2022 i Strasbourg) | Den europæiske ungdomskonference | Inklusive samfund
  Et bæredygtigt grønt Europa | | FR, Komm. |
| 2022 (første halvår) | Uformelt møde mellem ministrene med ansvar for ungdoms- og uddannelsesspørgsmål: »For et grønnere og mere bæredygtigt Europa« (den 27. januar 2022 i Strasbourg) | Udveksling af bedste praksis
  Deltagelse af unge delegerede fra hver medlemsstat, så de unge bliver hørt
  Unges engagement i bæredygtig udvikling | Et bæredygtigt grønt Europa | §10 a) | FR |
| 2022 (første halvår) | Uformelt møde mellem generaldirektører for unge (den 5.-6. maj 2022 i Bordeaux) | Temaer:






  — | det europæiske ungdomsår |

FR, CZ og SE

Overordnet emne: »Fælles engagement i et bæredygtigt og inklusivt Europa«

De europæiske ungdomsmål #3 INKLUSIVE SAMFUND OG #10 ET BÆREDYGTIGT GRØNT EUROPA

Dato

Arbejdsmetode/instrument

Vejledende mål og resultater

Tilknyttede ungdomsmål

Tilknytning til den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde (2)

Foreslået af

2022 (første halvår)

Rådets konklusioner om fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet (den 5. april 2022)

Rådets godkendelse

Tilskynde beslutningstagere og interessenter i ungdomssektoren til at tage hensyn til unges synspunkter og sætte dem i stand til at være aktører i offentlige politikker og programmer vedrørende bæredygtig udvikling og bekæmpelsen af klimaforandringer

Et bæredygtigt grønt Europa

§10 a)

FR

2022 (første halvår)

Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union (den 5. april 2022)

Vedtagelse af Rådet

Ajourføre Rådets henstilling om unge volontørers mobilitet i Den Europæiske Union, som blev vedtaget under det franske EU-formandskab i 2008, for at fremme frivilligt arbejde blandt unge i tiden efter pandemien

Rum og deltagelse for alle

Forbinde EU med de unge

Ungdomsorganisationer og europæiske programmer

FR, (Komm.)

2022 (første halvår)

Den europæiske ungdomskonference (den 24.-26. januar 2022 i Strasbourg)

Den europæiske ungdomskonference

Inklusive samfund

Et bæredygtigt grønt Europa

FR, Komm.

2022 (første halvår)

Uformelt møde mellem ministrene med ansvar for ungdoms- og uddannelsesspørgsmål: »For et grønnere og mere bæredygtigt Europa« (den 27. januar 2022 i Strasbourg)

Udveksling af bedste praksis

Deltagelse af unge delegerede fra hver medlemsstat, så de unge bliver hørt

Unges engagement i bæredygtig udvikling

Et bæredygtigt grønt Europa

§10 a)

FR

2022 (første halvår)

Uformelt møde mellem generaldirektører for unge (den 5.-6. maj 2022 i Bordeaux)

Temaer:

—

det europæiske ungdomsår

| — | ungdomsarbejderes mobilitet og anerkendelse af deres færdigheder |
| --- | --- |

—

ungdomsarbejderes mobilitet og anerkendelse af deres færdigheder

| — | synergier og komplementaritet mellem nationale og tværnationale frivillige aktiviteter |
| --- | --- |

—

synergier og komplementaritet mellem nationale og tværnationale frivillige aktiviteter

Forbinde EU med de unge

FR

2022 (første halvår)

Seminar om unges deltagelse i det europæiske projekt: »Bringing Europe to Life: For and together with young people« (den 9.-10. juni 2022 i Strasbourg)

Udveksling af bedste praksis mellem eksperter i unges deltagelse

Opfølgning på ottende cyklus og konferencen om Europas fremtid

Rum og deltagelse for alle

Forbinde EU med de unge

§10 e)

FR

2022 (andet halvår)

Rådets konklusioner om at befordre den intergenerationelle dimension på ungdomsområdet for at fremme dialog og social samhørighed (den 28. november 2022)

Rådets godkendelse

Mere systematisk integrere problemstillinger, som ligger nutidens unge og kommende generationer på sinde, i politikudformningen

Fremme anerkendelsen af, hvor vigtigt det er at tilskynde til intergenerationel dialog for at styrke solidaritet og retfærdighed generationerne imellem med henblik på et stærkt, modstandsdygtigt, grønt og inklusivt Europa

Inklusive samfund

CZ

2022 (andet halvår)

EU’s ungdomskonference (den 11.-13. juli 2022 i Prag)

EU’s ungdomskonference

Inklusive samfund

Et bæredygtigt grønt Europa

CZ, Komm.

2022 (andet halvår)

Uformelt møde mellem generaldirektører for unge: forbindelser mellem ikkeformel læring og formel uddannelse på ungdomsområdet: reaktioner inden for ungdomsarbejde på læringstab som følge af covid-19 og på ukrainske flygtninges uddannelsesbehov (den 19.-20. september 2022 i Prag)

Udveksling af bedste praksis

Inklusive samfund

CZ

2022 (andet halvår)

»Claim the Future« (afsluttende konference om det europæiske ungdomsår, den 6. december 2022 i Bruxelles)

Drøftelse om erfaringerne fra det europæiske ungdomsår

Mental sundhed og trivsel

God læring

CZ, Komm., EP

2023 (første halvår)

EU’s ungdomskonference (den 20.-22. marts 2023 i Växjö)

Sammenfatning og afslutning af niende cyklus i EU's ungdomsdialog

Refleksioner over EU's ungdomsdialog som en proces

Inklusive samfund

Rum og deltagelse for alle

Et bæredygtigt grønt Europa

SE, Komm.

2023 (første halvår)

Uformelt møde mellem generaldirektører for unge (den 22.-23. marts 2023 i Växjö)

Refleksioner over EU's ungdomsdialog som en proces

Drøftelse om forvaltning og gennemførelse af ungdomspolitikken og resultaterne af EU's ungdomskonference

Udveksling af bedste praksis

Inklusive samfund

Rum og deltagelse for alle

SE

2023 (første halvår)

Rådets konklusioner om den sociale dimension af et bæredygtigt Europa for unge (maj 2023)

Rådets godkendelse

Politikhenstillinger vedrørende den sociale dimension af et bæredygtigt, grønt Europa, der fremmer inddragelsen af alle unges synspunkter og tanker om bæredygtig udvikling

Et bæredygtigt grønt Europa

Inklusive samfund

§10 a)

§26

SE

2023 (første halvår)

Rådets resolution om resultaterne af niende cyklus i EU’s ungdomsdialog (maj 2023)

Rådets godkendelse

Sammenfatning af, refleksion over og evaluering af niende cyklus i EU's ungdomsdialog. Styrke det opsøgende oplysningsarbejde over for marginaliserede unge og videreudvikle processen med/forvaltningen af EU's ungdomskonference og EU's ungdomsdialog med henblik på at øge inklusion og feedback

Et bæredygtigt grønt Europa

Inklusive samfund

Oplysning og konstruktiv dialog

Rum og deltagelse for alle

SE

2023 (første halvår)

Revision af Rådets resolution om arbejdsplanen for EU-strategien for unge 2022-2024 (maj 2023)

Rådets godkendelse

Revision af Rådets resolution om arbejdsplanen for EU-strategien for unge 2022-2024

Inklusive samfund

SE

2023 (første halvår)

Konference om integration af ungdomspolitikken i andre politikområder (den 19. juni 2023 i Bruxelles)

Formandskabskonference om erfaringerne fra det europæiske ungdomsår, mål 4: integration af ungdomspolitikken

Oplysning og konstruktiv dialog

Rum og deltagelse for alle

Forbinde EU med de unge

SE

| ES, BE og HU
  Overordnet emne: »VI HAR BRUG FOR DE UNGE«
  Det europæiske ungdomsmål # 3 INKLUSIVE SAMFUND (3) |
| --- |
| Dato | Arbejdsmetode/instrument | Vejledende mål og resultater | Tilknyttede ungdomsmål | Tilknytning til den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde | Foreslået af |
| 2023 (andet halvår) | Rådets konklusioner om fremme af en europæisk ungdomsdagsorden, der sikrer fuld udøvelse af unges rettigheder og sætter dem i centrum for det europæiske engagement | Rådets godkendelse
  Bidrage til definitionen af en europæisk dagsorden for unges rettigheder
  Styrke unges rettigheder
  Bidrage til definitionen af de unges udfordringer
  Bidrage til udviklingen af politikker, der tager sigte på at udvide rettigheder og sikre et fuldt liv uden vold | Inklusive samfund | | ES |
| 2023 (andet halvår) | Uformelt møde mellem ministrene med ansvar for ungdoms-, universitets- og uddannelsesspørgsmål | Udveksling af bedste praksis
  Udarbejde en europæisk dagsorden, der sætter unge i centrum | Inklusive samfund | | ES |
| 2023 (andet halvår) | (evt.) Rådets resolution om formålet med revisionen af programmet Erasmus+ Ungdomskapitlet og Det Europæiske Solidaritetskorps med henblik på at fremme gennemførelsen af EU-strategien for unge | Rådets godkendelse
  Refleksion over og evaluering af ungdomsprogrammer, -målsætninger, -mål og -tiltag. Solidaritetsmulighed. Refleksion over den flerårige finansielle ramme | Inklusive samfund | | ES (Komm.) |
| 2023 (andet halvår) | EU’s ungdomskonference (den 2.-4. oktober 2023 i Alicante) | Der vælges et af de emner, som er fastlagt på konferencerne/seminarerne | Inklusive samfund | | ES, Komm. |
| 2023 (andet halvår) | Uformelt møde mellem generaldirektører for unge (den 4.-5. oktober 2023 i Alicante) | | | | ES |
| 2024 (første halvår) | (evt.) Møde mellem generaldirektørerne om unge og drøftelse på højt plan med direktørerne for de nationale agenturer | Midtvejsevaluering af EU-strategien for unge 2019-2027; refleksioner over Erasmus+ 2021-2027 – Ungdomskapitlet og Det Europæiske Solidaritetskorps 2021-2027 | Alle ungdomsmål | §13 a) Mobilisering/kvalitet, innovation og anerkendelse
  §36 | Komm. og BE |
| 2024 (første halvår) | (evt.) Rådets konklusioner »om ikke at lade nogen i stikken« (arbejdstitel) | Rådets godkendelse
  Rådets konklusioner om ikke at lade nogen i stikken: Sådan banes vejen for social inklusion af unge (4) | Inklusive samfund | §3, §4, §5, §6, §10 d), §13 b), §16, §19, §20, §21, §22, §33, §34 | BE |
| 2024 (første halvår) | (evt.) Konference om inklusive samfund for unge | EU’s ungdomskonference | Inklusive samfund | §3, §4, §5, §6, §10 d), §13 b), §16, §19, §20, §21, §22, §33, §34 | BE |
| 2024 (første halvår) | (evt.) Konference om ungdomsarbejde (5) (med fokus på det lokale plan og demokrati: Det er her, at unges erfaring med ungdomsarbejde normalt starter, og det er på det lokale plan, at det meste ungdomsarbejde normalt foregår.) | Politikhenstillinger
  Samling af bedste praksis
  Tilpasning til den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde/Bonnprocessen
  I samarbejde med »Europe goes local« og »Democracy reloading«
  Signposts for the Future, hvor det »lokale tilbud om ungdomsarbejde« er angivet som det første ud af tre punkter under overskriften »udbud af ungdomsarbejde«. Ifølge punkt 7 i den endelige erklæring fra den tredje europæiske konvention om ungdomsarbejde »bør et basalt tilbud om ungdomsarbejde derfor indeholde en klar strategi, der fremmer social inklusion og mangfoldighed blandt de deltagende unge« (6) | Ungdomsorganisationer og europæiske programmer
  Inklusive samfund | §3, §8, §10 a), §10 c), §10 e), §13 b), §13 c) §14, §16, §17, §18, §19, §20, §21, §22, §23, §24, §25, §27, §34, §38, §39 | BE |
| 2024 (første halvår) | (evt.) Rådets resolution om ungdomsarbejdspolitik i et nyt Europa | Rådets godkendelse
  (evt.) Politikhenstillinger vedrørende ungdomsarbejdets rolle i børne- og ungdomsvenlige byer og det offentlige rums rolle (f.eks. lokalt ungdomsarbejde og ungdomsvenlige byer)
  Udveksling af bedste praksis med Youth Friendly Cities Label og de europæiske ungdomshovedstæder, som fortæller om deres arbejde vedrørende »offentlige rum for unge«, »retten til at lege« og forbindelsen til læring (formel, ikkeformel og uformel læring) hen imod et »europæisk videnrum« | Alle ungdomsmål | §3, §8, §10 a), §10 c), §10 e), §13 b), §13 c), §14,§16, §17, §18, §19, §20, §21, §22, §23, §24, §25, §27, §34, §38, §39 | BE |
| 2024 (første halvår) | (evt.) Seminar om evaluering og ajourføring af de europæiske og internationale dagsordener vedrørende børn, unge og børns rettigheder | Evaluering og henstillinger
  Ajourføring af Rådets konklusioner
  Undersøge emnet »retten til at lege« og forbindelsen til formel, ikkeformel og uformel læring | Oplysning og konstruktiv dialog | | BE (og evt. Komm.) |
| 2024 (første halvår) | Den europæiske ungdomshovedstad | Det belgiske formandskab vil fremhæve Gents rolle som europæisk ungdomshovedstad i 2024 | | §10 c), §39 | BE |
| 2024 (andet halvår) | (evt.) Rådets resolution om tiende cyklus i EU’s ungdomsdialog | Rådets godkendelse | Rum og deltagelse for alle | §1, §2, §6, §21, §22 | HU |
| 2024 (andet halvår) | (evt.) Rådets konklusioner om skabelse af betingelser, der gør unge i stand til at virkeliggøre deres fulde potentiale i landdistrikterne | Rådets godkendelse | Fremme unge i landdistrikterne | §1, §2, §5,
  §13 d), §21, §26 | HU |
| 2024 (andet halvår) | Konference om formandskabstrioens prioriteter/den åbne koordinationsmetode | EU's ungdomskonference og generaldirektørernes møde
  Endeligt resultat af EU's ungdomsdialogcyklus under formandskabstrioen ES-BE-HU | Inklusive samfund
  Rum og deltagelse for alle
  Fremme unge i landdistrikterne | §1, §2, §6, §13 b)
  §19, §21 | HU |
| 2024 (andet halvår) | (evt.) Uformelt møde mellem ministrene med ansvar for ungdomsspørgsmål | Udveksling af bedste praksis | Inklusive samfund
  Fremme unge i landdistrikterne | | HU |
| 2024 (andet halvår) | (Konference) Arrangement, hvor de første ti cyklusser af EU’s (strukturerede) ungdomsdialog opsummeres, gennemgås og evalueres | Oversigt over de ti cyklusser af EU’s (strukturerede) ungdomsdialog | Rum og deltagelse for alle
  Oplysning og konstruktiv dialog | §1, §2, §6, §26 | HU, ES, BE, (evt. Komm.) |
| 2024 (andet halvår) | (Seminar) Redskaber til at skabe betingelser, der gør unge i stand til at virkeliggøre deres fulde potentiale i landdistrikterne | Udveksling af bedste praksis på tværfagligt og interinstitutionelt plan
  Udformning af henstillinger | Fremme unge i landdistrikterne
  Rum og deltagelse for alle
  Ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer
  God læring | §1, §5, §11,
  §13 a), §24, §33, §37. | HU (og evt. Komm.) |

ES, BE og HU

Overordnet emne: »VI HAR BRUG FOR DE UNGE«

Det europæiske ungdomsmål # 3 INKLUSIVE SAMFUND (3)

Dato

Arbejdsmetode/instrument

Vejledende mål og resultater

Tilknyttede ungdomsmål

Tilknytning til den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde

Foreslået af

2023 (andet halvår)

Rådets konklusioner om fremme af en europæisk ungdomsdagsorden, der sikrer fuld udøvelse af unges rettigheder og sætter dem i centrum for det europæiske engagement

Rådets godkendelse

Bidrage til definitionen af en europæisk dagsorden for unges rettigheder

Styrke unges rettigheder

Bidrage til definitionen af de unges udfordringer

Bidrage til udviklingen af politikker, der tager sigte på at udvide rettigheder og sikre et fuldt liv uden vold

Inklusive samfund

ES

2023 (andet halvår)

Uformelt møde mellem ministrene med ansvar for ungdoms-, universitets- og uddannelsesspørgsmål

Udveksling af bedste praksis

Udarbejde en europæisk dagsorden, der sætter unge i centrum

Inklusive samfund

ES

2023 (andet halvår)

(evt.) Rådets resolution om formålet med revisionen af programmet Erasmus+ Ungdomskapitlet og Det Europæiske Solidaritetskorps med henblik på at fremme gennemførelsen af EU-strategien for unge

Rådets godkendelse

Refleksion over og evaluering af ungdomsprogrammer, -målsætninger, -mål og -tiltag. Solidaritetsmulighed. Refleksion over den flerårige finansielle ramme

Inklusive samfund

ES (Komm.)

2023 (andet halvår)

EU’s ungdomskonference (den 2.-4. oktober 2023 i Alicante)

Der vælges et af de emner, som er fastlagt på konferencerne/seminarerne

Inklusive samfund

ES, Komm.

2023 (andet halvår)

Uformelt møde mellem generaldirektører for unge (den 4.-5. oktober 2023 i Alicante)

ES

2024 (første halvår)

(evt.) Møde mellem generaldirektørerne om unge og drøftelse på højt plan med direktørerne for de nationale agenturer

Midtvejsevaluering af EU-strategien for unge 2019-2027; refleksioner over Erasmus+ 2021-2027 – Ungdomskapitlet og Det Europæiske Solidaritetskorps 2021-2027

Alle ungdomsmål

§13 a) Mobilisering/kvalitet, innovation og anerkendelse

§36

Komm. og BE

2024 (første halvår)

(evt.) Rådets konklusioner »om ikke at lade nogen i stikken« (arbejdstitel)

Rådets godkendelse

Rådets konklusioner om ikke at lade nogen i stikken: Sådan banes vejen for social inklusion af unge (4)

Inklusive samfund

§3, §4, §5, §6, §10 d), §13 b), §16, §19, §20, §21, §22, §33, §34

BE

2024 (første halvår)

(evt.) Konference om inklusive samfund for unge

EU’s ungdomskonference

Inklusive samfund

§3, §4, §5, §6, §10 d), §13 b), §16, §19, §20, §21, §22, §33, §34

BE

2024 (første halvår)

(evt.) Konference om ungdomsarbejde (5) (med fokus på det lokale plan og demokrati: Det er her, at unges erfaring med ungdomsarbejde normalt starter, og det er på det lokale plan, at det meste ungdomsarbejde normalt foregår.)

Politikhenstillinger

Samling af bedste praksis

Tilpasning til den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde/Bonnprocessen

I samarbejde med »Europe goes local« og »Democracy reloading«

Signposts for the Future, hvor det »lokale tilbud om ungdomsarbejde« er angivet som det første ud af tre punkter under overskriften »udbud af ungdomsarbejde«. Ifølge punkt 7 i den endelige erklæring fra den tredje europæiske konvention om ungdomsarbejde »bør et basalt tilbud om ungdomsarbejde derfor indeholde en klar strategi, der fremmer social inklusion og mangfoldighed blandt de deltagende unge« (6)

Ungdomsorganisationer og europæiske programmer

Inklusive samfund

§3, §8, §10 a), §10 c), §10 e), §13 b), §13 c) §14, §16, §17, §18, §19, §20, §21, §22, §23, §24, §25, §27, §34, §38, §39

BE

2024 (første halvår)

(evt.) Rådets resolution om ungdomsarbejdspolitik i et nyt Europa

Rådets godkendelse

(evt.) Politikhenstillinger vedrørende ungdomsarbejdets rolle i børne- og ungdomsvenlige byer og det offentlige rums rolle (f.eks. lokalt ungdomsarbejde og ungdomsvenlige byer)

Udveksling af bedste praksis med Youth Friendly Cities Label og de europæiske ungdomshovedstæder, som fortæller om deres arbejde vedrørende »offentlige rum for unge«, »retten til at lege« og forbindelsen til læring (formel, ikkeformel og uformel læring) hen imod et »europæisk videnrum«

Alle ungdomsmål

§3, §8, §10 a), §10 c), §10 e), §13 b), §13 c), §14,§16, §17, §18, §19, §20, §21, §22, §23, §24, §25, §27, §34, §38, §39

BE

2024 (første halvår)

(evt.) Seminar om evaluering og ajourføring af de europæiske og internationale dagsordener vedrørende børn, unge og børns rettigheder

Evaluering og henstillinger

Ajourføring af Rådets konklusioner

Undersøge emnet »retten til at lege« og forbindelsen til formel, ikkeformel og uformel læring

Oplysning og konstruktiv dialog

BE (og evt. Komm.)

2024 (første halvår)

Den europæiske ungdomshovedstad

Det belgiske formandskab vil fremhæve Gents rolle som europæisk ungdomshovedstad i 2024

§10 c), §39

BE

2024 (andet halvår)

(evt.) Rådets resolution om tiende cyklus i EU’s ungdomsdialog

Rådets godkendelse

Rum og deltagelse for alle

§1, §2, §6, §21, §22

HU

2024 (andet halvår)

(evt.) Rådets konklusioner om skabelse af betingelser, der gør unge i stand til at virkeliggøre deres fulde potentiale i landdistrikterne

Rådets godkendelse

Fremme unge i landdistrikterne

§1, §2, §5,

§13 d), §21, §26

HU

2024 (andet halvår)

Konference om formandskabstrioens prioriteter/den åbne koordinationsmetode

EU's ungdomskonference og generaldirektørernes møde

Endeligt resultat af EU's ungdomsdialogcyklus under formandskabstrioen ES-BE-HU

Inklusive samfund

Rum og deltagelse for alle

Fremme unge i landdistrikterne

§1, §2, §6, §13 b)

§19, §21

HU

2024 (andet halvår)

(evt.) Uformelt møde mellem ministrene med ansvar for ungdomsspørgsmål

Udveksling af bedste praksis

Inklusive samfund

Fremme unge i landdistrikterne

HU

2024 (andet halvår)

(Konference) Arrangement, hvor de første ti cyklusser af EU’s (strukturerede) ungdomsdialog opsummeres, gennemgås og evalueres

Oversigt over de ti cyklusser af EU’s (strukturerede) ungdomsdialog

Rum og deltagelse for alle

Oplysning og konstruktiv dialog

§1, §2, §6, §26

HU, ES, BE, (evt. Komm.)

2024 (andet halvår)

(Seminar) Redskaber til at skabe betingelser, der gør unge i stand til at virkeliggøre deres fulde potentiale i landdistrikterne

Udveksling af bedste praksis på tværfagligt og interinstitutionelt plan

Udformning af henstillinger

Fremme unge i landdistrikterne

Rum og deltagelse for alle

Ungdomsorganisationer og europæiske ungdomsprogrammer

God læring

§1, §5, §11,

§13 a), §24, §33, §37.

HU (og evt. Komm.)

---

(1)  Udarbejdet af det slovenske formandskab på grundlag af Kommissionens »Possible actions for a future EU Work Plan for Youth for 2019-2021« (ST-9264/18 ADD-1) og de ajourførte oplysninger fra 2023 fra formandskabstrioerne FR-CZ-SE og ES-BE-HU.

(2)  Jf. resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for fastlæggelse af en europæisk dagsorden for ungdomsarbejde (2020/C 415/01).

(3)  Resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (2018/C 456/01).

(4)  Mulige skridt fremad i det tværsektorielle samarbejde med social-, beskæftigelses-, uddannelses-, sundhedssektoren mv. Supplerende baggrundsdokumenter efter anmodning fra Pool of European Youth Researchers (PEYR).

(5)  Den europæiske konference vil også undersøge emnet »retten til at lege« og forbindelsen til formel, ikkeformel og uformel læring.

(6)  I tæt samarbejde med partnerskabet mellem Europa-Kommissionen og Europarådet på ungdomsområdet og praksisfællesskabet vedrørende den europæiske dagsorden for ungdomsarbejde (EYWA). Der er også anmodet om støtte fra PEYR.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/21

---

Konklusioner vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om den sociale dimension af et bæredygtigt Europa for unge

(2023/C 185/06)

RÅDET OG REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM MINDER OM:

| 1. | at de europæiske ungdomsmål #3 og #10, der er knyttet som bilag til EU-strategien for unge, med titlerne »Inklusive samfund« og »Et bæredygtigt grønt Europa« har til formål at »åbne mulighed for og sikre alle unges inklusion i samfundet« og at »opnå et samfund, hvor alle unge er miljøaktive, uddannede og i stand til at gøre en forskel i deres dagligdag« (1) |
| --- | --- |

1.

| 2. | at unge er stærke forandrings- og innovationsagenter (2) og afgørende partnere i gennemførelsen af 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og andre multilaterale aftaler og instrumenter, herunder Parisaftalen om klimaændringer (3) og den europæiske grønne pagt (4). Desuden gentages princippet om, at ingen lades i stikken, i FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling (5). I henhold til FN’s konvention om barnets rettigheder har ethvert barn ret til frit at udtrykke sine synspunkter i alle forhold, der vedrører barnet (6). Unge har ret til en meningsfyldt deltagelse i udformningen, gennemførelsen, overvågningen, evalueringen og opfølgningen af politikker, der berører dem og samfundet som helhed (7) |
| --- | --- |

2.

| 3. | anerkendelsen af dialog og ansvar mellem generationerne som en hjørnesten i en forsvarlig politikudformning (8), anerkendelsen af unges afgørende rolle i miljøindsatsen og betydningen af at fremhæve de fremskridt, der er gjort med hensyn til at fremme meningsfuldt ungdomsengagement (9) |
| --- | --- |

3.

| 4. | det europæiske ungdomsår 2022 (10), der gav momentum til at styrke og støtte unge, herunder unge med færre muligheder, i at tilegne sig relevant viden og relevante kompetencer for at blive aktive og engagerede borgere og drivkraft for forandringer. I den afsluttende konference i forbindelse med det europæiske ungdomsår, »Claim the Future«, den 6. december 2022 gentog politiske beslutningstagere og interessenter på ungdomsområdet deres fælles tilsagn om at integrere et ungdomsperspektiv i politikudformningen og øge unges deltagelse i politikudformningsprocesser. Der blev også opfordret til øget fokus på forebyggende sundhedspleje, bekæmpelse af mentale sundhedsproblemer og ensomhed samt øget deltagelse i organiserede sportsaktiviteter, |
| --- | --- |

4.

ER BEVIDSTE OM FØLGENDE:

| 5. | Hensyn til den sociale dimension af bæredygtig udvikling (11) er afgørende for at styrke sårbare grupper i samfundet. Spørgsmål om bæredygtig udvikling er tværsektorielle. Socioøkonomisk eksklusion og demokratisk eksklusion går hånd i hånd, hvilket påvirker, i hvilket omfang unge er i stand til at deltage i tiltag for bæredygtig udvikling. For at opnå en retfærdig, bæredygtig og inklusiv udvikling gennem demokratiske processer skal der tages hensyn til alle perspektiver og holdninger ved hjælp af principperne om talefrihed og pressefrihed og gennem inklusive processer på alle niveauer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den gruppe, vi definerer som »unge«, består af en lang række identiteter med forskellige evner, behov, viljer, ressourcer og interesser, som står over for forskellige udfordringer og muligheder, og kommer fra forskellige uddannelsesmæssige, kulturelle, geografiske, økonomiske og sociale baggrunde. Disse forskelle påvirker deres interesser og muligheder for samt evne til at deltage i tiltag for bæredygtig udvikling og miljøet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Faktorer som forskelle i befolkningstæthed og demografisk struktur, dvs. mellem byområder, landdistrikter og fjerntliggende områder, randområder, mindre udviklede områder og regioner i den yderste periferi, påvirker også adgangen til og tilgængeligheden af bæredygtig infrastruktur for unge. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Covid-19-pandemien, energikrisen, der blev udløst af Den Russiske Føderations angrebskrig mod Ukraine, og klimakrisen har kastet lys over ulighederne i vores samfund, da kriserne har påvirket grupper af unge forskelligt og nogle grupper uforholdsmæssigt hårdt. Den ulige adgang til menneskerettigheder for unge med færre muligheder såsom adgang til uddannelse og sundhedspleje er blevet endnu tydeligere under disse kriser. Forudsætninger såsom mental og fysisk sundhed, leve- og boligforhold, adgang til formel, ikkeformel og uformel læring, jobmuligheder og fritidsaktiviteter er af afgørende betydning for unges modstandsdygtighed og muligheder for at leve bæredygtigt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Demokrati og menneskerettigheder er udelelige i forbindelse med bæredygtig udvikling, da klimaændringer har en uforholdsmæssig stor indvirkning på marginaliserede grupper i sårbare situationer. De mennesker, der har færrest ressourcer, har sværest ved at tilpasse sig klimarelaterede ændringer (12), og de mennesker, der er truet af fattigdom, har større risiko for at blive udsat for forurening og miljøproblemer (13). Desuden kan unge, der er afhængige af naturressourcer på forskellige måder for at arbejde, leve eller deltage i deres kulturelle traditioner, blive negativt påvirket af klimaændringerne på måder, der bringer deres mulighed for at forme deres eget liv i fare (14); |
| --- | --- |

9.

MENER FØLGENDE:

| 10. | Alle unge bør have gode levevilkår, beskæftigelsesmæssige perspektiver samt mulighed for at forme deres liv og påvirke politikudformningen og udviklingen i samfundet. Unge er en af vores samfunds styrker samt indehavere af individuelle rettigheder og er forandringsaktører (15). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Unges viden, perspektiver og erfaringer bidrager til mere målrettede politiske beslutninger og er værdifulde ressourcer i den demokratiske proces. Ungdomspolitikken bør anlægge en dobbelt tilgang ved at udvikle og formulere initiativer direkte med, for og fra unge gennem unges aktive og meningsfulde deltagelse og ved at integrere ungdomspolitikken på tværs af alle politikområder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | EU’s ungdomspolitik, herunder EU’s ungdomsdialog, bør bidrage til at skabe et samfund for alle nuværende og kommende generationer, hvor de største udfordringer i forbindelse med sociale spørgsmål såsom fattigdom, ufrivillig ensomhed (16), mental sundhed, bæredygtig udvikling og klimaændringer drøftes og løses uden at forværre den globale situation. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Det er nødvendigt at øge den sociale inklusion af alle unge for at fremme forståelsen af de indbyrdes forbundne globale udfordringer, som verden står over for, og for at støtte unge i at tilegne sig den viden samt de færdigheder og kompetencer, de har brug for med henblik på at leve mere bæredygtigt og bidrage både individuelt og kollektivt til et mere bæredygtigt samfund. EU’s ungdomsprogrammer Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps samt andre ordninger og aktiviteter for frivilligt eller samfundsnyttigt arbejde på EU-plan og nationalt plan, hvor sådanne findes, og initiativer til aktivt medborgerskab kan være nyttige værktøjer til dette formål. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Alle unge bør have adgang til verificerede evidensbaserede oplysninger og data, der er formuleret på en ungdomsvenlig, tilgængelig måde og på flere sprog, for at sikre, at alle unge kan tilegne sig oplysningerne og udvikle bæredygtig adfærd og deres rolle som drivkræfter for forandring og som velinformerede borgere; |
| --- | --- |

14.

FREMHÆVER:

| 15. | at den globale karakter af udfordringer såsom covid-19-pandemien, klimaændringer og tab af biodiversitet kræver det bredest mulige samarbejde på alle niveauer og sikring af meningsfuld og effektiv deltagelse af unge |
| --- | --- |

15.

| 16. | behovet for yderligere inddragelse af unge i politikker for bæredygtig udvikling på alle niveauer for at udnytte unges potentiale og kreativitet, idet det anerkendes, at investering i unge er en stærk løftestang for en bæredygtig fremtid. Behovet for dialog om de etiske og sociale spørgsmål vedrørende bæredygtig udvikling, både blandt unge og mellem generationerne i samfundet, f.eks. gennem dialog mellem generationerne, er afgørende for at give håb og skabe forståelse og respekt for forskellige perspektiver og realiteter |
| --- | --- |

16.

| 17. | at mange unge i Europa er bevidste om og mobiliserede for så vidt angår deres bekymringer vedrørende bæredygtigheds- og miljøspørgsmål. Samtidig er der unge, der ikke beskæftiger sig med samfundsmæssige spørgsmål. Graden af mobilisering og engagement varierer blandt unge afhængigt af forskellige faktorer som f.eks. adgang til oplysninger, uddannelsesmæssig baggrund, socioøkonomisk status og geografisk placering. Forskellige grupper af unge har brug for forskellige former for tilskyndelse og støtte for at deltage i udviklingen i samfundet. Det er derfor nødvendigt at anlægge en holistisk tilgang og udvikle inklusive og deltagerorienterede tiltag i forbindelse med håndteringen af spørgsmål såsom bæredygtig udvikling, menneskerettigheder, ligestilling mellem kønnene, lige muligheder, social retfærdighed og klimaændringer |
| --- | --- |

17.

| 18. | at ungdomsorganisationer, ungdomsarbejde og andre ikkeformelle og uformelle læringsaktiviteter er vigtige for at give oplysninger og yde støtte til unge, som befinder sig uden for de formelle strukturer, og supplerer ofte de tjenester, som de offentlige myndigheder yder på alle niveauer; |
| --- | --- |

18.

NOTERER SIG:

| 19. | budskabet fra deltagerne i EU’s ungdomskonference i marts 2023 om betydningen af at give unge pålidelige, tilgængelige og brugervenlige oplysninger og adgang til både formel og ikkeformel uddannelse i bæredygtighed og klimaændringer; noterer sig også deres budskab om betydningen af at anvende tilgange på tværs af generationer og fagområder for at styrke unge ved at give dem de nødvendige oplysninger, den nødvendige viden og de nødvendige værktøjer med hensyn til, hvordan de kan deltage i bæredygtig og inklusiv praksis; |
| --- | --- |

19.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER:

| 20. | at tilvejebringe tilgængelige og bæredygtige strukturer for flerniveaustyring (17) og muligheder for ungdomsorganisationer og unge, herunder underrepræsenterede grupper af unge, i overensstemmelse med eksisterende bedste praksis, f.eks. Europarådets kodeks for god praksis for civilsamfundets deltagelse i beslutningsprocessen (18), for at muliggøre meningsfuld inddragelse og fremme tilgængelige mekanismer med henblik på at give feedback og foretage evaluering af sådanne processer |
| --- | --- |

20.

| 21. | at fremme uddannelsesmuligheder for ungdomsarbejdere på en ikkeformel måde med henblik på at udvikle den viden og de færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for at behandle spørgsmål om social inklusion og bæredygtig udvikling i deres praksis |
| --- | --- |

21.

| 22. | at tilskynde til udvikling af muligheder for uddannelse og faglig læring for undervisere (19), herunder ungdomsarbejdere, for bedre at informere, uddanne og styrke alle unge med hensyn til spørgsmål om bæredygtig udvikling, således at unge får mulighed for at træffe informerede og bæredygtige valg i dagligdagen og inddrages i beslutningsprocesser |
| --- | --- |

22.

| 23. | at prioritere mental sundhed og trivsel blandt unge, navnlig ved at anerkende mentale sundhedsproblemer som en af de vigtigste sundhedsmæssige bekymringer for unge (20), ved at styrke videnbaseret fremme af mental sundhed, kendskabet til mental sundhed og forebyggelsesindsatsen i forskellige sammenhænge via tværsektorielle tilgange og ved at fremme og udvikle lige adgang til sundhedsydelser af høj kvalitet, der er integrerede, sikre og menneskecentrerede, med henblik på at forbedre unges sundhed, velfærd og livskvalitet og dermed øge styrken og modstandsdygtigheden i samfundet som helhed |
| --- | --- |

23.

| 24. | at overveje at anlægge et rettighedsbaseret ungdomsperspektiv (21) i politikker for bæredygtig infrastruktur, navnlig i forbindelse med offentlig transport og boliger, der er økonomisk overkommelige og tilgængelige, for at skabe bæredygtige og grønne muligheder for alle unge; |
| --- | --- |

24.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG EUROPA-KOMMISSIONEN TIL, UNDER OVERHOLDELSE AF NÆRHEDSPRINCIPPET, INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER:

| 25. | at tage hensyn til resultaterne af 9. cyklus i EU’s ungdomsdialog i forbindelse med udformningen og gennemførelsen af fremtidige politikker vedrørende social inklusion og bæredygtig udvikling |
| --- | --- |

25.

| 26. | at sikre alle unges adgang til deres rettigheder i overensstemmelse med internationale erklæringer og konventioner ved at medtage et rettighedsbaseret ungdomsperspektiv i udformningen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af foranstaltninger, der berører unge på alle niveauer. Det er vigtigt at muliggøre, at beslutningstagere har de nødvendige kompetencer og adgang til passende værktøjer, for at skabe inklusive og deltagerorienterede beslutningsprocesser |
| --- | --- |

26.

| 27. | yderligere at støtte forskning og analyse ved hjælp af eksisterende værktøjer såsom Youth Wiki (22) og indsamle disaggregerede data om, hvordan social eksklusion og klimaændringer hænger sammen med unges mentale sundhed, trivsel og levevilkår, under hensyntagen til det eventuelle behov for nye indikatorer og overvågningsmekanismer til at måle virkningerne af social eksklusion og klimaændringer |
| --- | --- |

27.

| 28. | at forbedre tilgængeligheden af forskellige deltagelsesmekanismer såsom ungdomsråd, ungdomshøringer og deltagerorienterede konferencer, herunder EU’s ungdomsdialog, samt digitale deltagelsesværktøjer, så det sikres, at de fokuserer på betænkeligheder for forskellige grupper af unge i samfundet, herunder ikkerepræsenterede og underrepræsenterede grupper af unge, med hensyn til at deltage og påtage sig ledende roller i sådanne mekanismer |
| --- | --- |

28.

| 29. | at udnytte det fulde potentiale i programmet Erasmus+, Det Europæiske Solidaritetskorps og ESF+, herunder, hvor det er relevant, ALMA-initiativet, til at skabe muligheder for mere inklusive og bæredygtige projekter og mobilitetstiltag, herunder hybrid mobilitet, for alle unge. Der bør lægges særlig vægt på deltagelse af unge med færre muligheder; |
| --- | --- |

29.

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN TIL I OVERENSSTEMMELSE MED NÆRHEDSPRINCIPPET:

| 30. | at sikre langsigtede informationsforanstaltninger på europæisk plan, herunder via Den Europæiske Ungdomsportal og andre relevante informationsværktøjer, på en ungdomsvenlig, inklusiv, flersproget og tilgængelig måde i forbindelse med EU’s politikker og programmer vedrørende bæredygtig udvikling og klimaændringer samt deltagelsesprocesser i EU-institutionerne |
| --- | --- |

30.

| 31. | at fremme mulighederne for peerlæringsaktiviteter vedrørende bæredygtighed og inklusion |
| --- | --- |

31.

| 32. | yderligere at fremme og støtte en tværsektoriel tilgang og synergier med andre initiativer såsom »Education for Climate Coalition«, Rådets henstilling om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling (23) og »det nye europæiske Bauhaus«. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Bilag 3 til resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018, s. 1).

(2)  Rådets konklusioner om en samlet tilgang til at fremskynde gennemførelsen af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling – bedre genopbygning efter covid-19-krisen (dok. 9850/21).

(3)  De Forenede Nationer, Parisaftalen, 2015.

(4)  Europa-Kommissionen, Meddelelse fra Kommissionen, Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final).

(5)  Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling. Udgiver: FN's Generalforsamling, A/RES/70/1.

(6)  De Forenede Nationer, konvention om barnets rettigheder, Generalforsamlingens resolution 44/25.

(7)  Rådets konklusioner om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19).

(8)  Rådets konklusioner om at befordre den intergenerationelle dimension på ungdomsområdet for at fremme dialog og social samhørighed (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56).

(9)  Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Tredje officielle udgave, maj 2022.

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1).

(11)  En definition af »den sociale dimension af bæredygtig udvikling« findes i bilag II til bilaget.

(12)  De Forenede Nationer, World Youth Report (2020).

(13)  Eurostat, Quality of life indicators – natural and living environment, 2022.

(14)  Meddelelse fra Kommissionen om opbygning af et klimarobust Europa – den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer (COM(2021) 82 final).

(15)  Rådets konklusioner om fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9).

(16)  En definition af »ensomhed« findes i bilag II til bilaget.

(17)  Rådets konklusioner om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3).

(18)  Europarådet, Code of good practice for civil participation in the decision-making process (CONF/PLE(2009)CODE1).

(19)  En definition af »underviser« findes i bilag II til bilaget.

(20)  Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, Children and mental health: preventive approaches to anxiety and depression, Publikationskontoret, 2021.

(21)  En definition af »rettighedsbaseret ungdomsperspektiv« findes i bilag II til bilaget.

(22)  Youth Wiki er en onlineplatform, som Europa-Kommissionen forvalter, og som indeholder oplysninger om de europæiske landes ungdomspolitikker.

(23)  EUT C 243 af 27.6.2022, s. 1.

---

BILAG I

REFERENCER

I forbindelse med vedtagelsen af disse konklusioner har Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, noteret sig følgende dokumenter:

| — | meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final) |
| --- | --- |

—

meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, Den europæiske grønne pagt (COM(2019) 640 final)

| — | meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om opbygning af et klimarobust Europa – den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer (COM(2021) 82 final) |
| --- | --- |

—

meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om opbygning af et klimarobust Europa – den nye EU-strategi for tilpasning til klimaændringer (COM(2021) 82 final)

| — | Rådets konklusioner om en samlet tilgang til at fremskynde gennemførelsen af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling – bedre genopbygning efter covid-19-krisen (dok. 9850/21) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om en samlet tilgang til at fremskynde gennemførelsen af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling – bedre genopbygning efter covid-19-krisen (dok. 9850/21)

| — | Rådets konklusioner om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om sikring og skabelse af civilsamfundsmæssige råderum for unge, der letter meningsfuld deltagelse af unge (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19)

| — | Rådets konklusioner om at befordre den intergenerationelle dimension på ungdomsområdet for at fremme dialog og social samhørighed (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om at befordre den intergenerationelle dimension på ungdomsområdet for at fremme dialog og social samhørighed (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56)

| — | Rådets konklusioner om fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om fremme af engagement blandt unge som forandringsaktører for at beskytte miljøet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9)

| — | Rådets konklusioner om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om styrkelse af flerniveaustyringen i forbindelse med fremme af unges deltagelse i beslutningsprocesser (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3)

| — | Europarådet, Code of good practice for civil participation in the decision-making process (CONF/PLE(2009)CODE1) |
| --- | --- |

—

Europarådet, Code of good practice for civil participation in the decision-making process (CONF/PLE(2009)CODE1)

| — | meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 (COM(2021) 101 final) |
| --- | --- |

—

meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om en Union med lige muligheder: Strategi for rettigheder for personer med handicap 2021-2030 (COM(2021) 101 final)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2021/2316 af 22. december 2021 om et europæisk ungdomsår (2022) (EUT L 462 af 28.12.2021, s. 1)

| — | Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, Children and Mental Health: Preventive Approaches to Anxiety and Depression – European Platform for Investing in Children, Publikationskontoret, 2021 |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Beskæftigelse, Sociale Anliggender, Arbejdsmarkedsforhold og Inklusion, Children and Mental Health: Preventive Approaches to Anxiety and Depression – European Platform for Investing in Children, Publikationskontoret, 2021

| — | Eurostat, Quality of life indicators – natural and living environment, september 2022 |
| --- | --- |

—

Eurostat, Quality of life indicators – natural and living environment, september 2022

| — | Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen, Interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder (EUT C 428, 13.12.2017, s. 10) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentet, Rådet og Europa-Kommissionen, Interinstitutionel proklamation om den europæiske søjle for sociale rettigheder (EUT C 428, 13.12.2017, s. 10)

| — | Framework for the implementation of the United Nations Economic Commission for Europe Strategy for Education for Sustainable Development from 2021 to 2030 |
| --- | --- |

—

Framework for the implementation of the United Nations Economic Commission for Europe Strategy for Education for Sustainable Development from 2021 to 2030

| — | JRC Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., d'Hombres, B., Pasztor, Z. og Tintori, G., Loneliness in the EU, Insights from surveys and online media data, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021 |
| --- | --- |

—

JRC Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., d'Hombres, B., Pasztor, Z. og Tintori, G., Loneliness in the EU, Insights from surveys and online media data, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021

| — | OECD, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights, 2021 |
| --- | --- |

—

OECD, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights, 2021

| — | resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018) |
| --- | --- |

—

resolution vedtaget af Rådet for Den Europæiske Union og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om rammerne for det europæiske samarbejde på ungdomsområdet: EU-strategien for unge 2019-2027 (EUT C 456 af 18.12.2018)

| — | Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Tredje officielle udgave, maj 2022 |
| --- | --- |

—

Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Tredje officielle udgave, maj 2022

| — | Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, FN’s Generalforsamling 2005, A/RES/70/1. |
| --- | --- |

—

Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, FN’s Generalforsamling 2005, A/RES/70/1.

| — | De Forenede Nationer, World Youth Report (2020) |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationer, World Youth Report (2020)

| — | De Forenede Nationer, Parisaftalen, 2015 |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationer, Parisaftalen, 2015

| — | De Forenede Nationer, konvention om rettigheder for personer med handicap, traktatsamling 2515, 2006 |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationer, konvention om rettigheder for personer med handicap, traktatsamling 2515, 2006

| — | De Forenede Nationer, konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, Århus, 1998 |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationer, konvention om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet, Århus, 1998

| — | De Forenede Nationer, konvention om barnets rettigheder (1989), traktat nr. 27531, De Forenede Nationers traktatsamling, 1577, artikel 12 |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationer, konvention om barnets rettigheder (1989), traktat nr. 27531, De Forenede Nationers traktatsamling, 1577, artikel 12

| — | De Forenede Nationer, verdenserklæringen om menneskerettighederne, 1948 |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationer, verdenserklæringen om menneskerettighederne, 1948

| — | De Forenede Nationer, Report of the World Commission on Environment and Development »Our common future« [Brundtlandrapporten], A/42/427, 1987. |
| --- | --- |

—

De Forenede Nationer, Report of the World Commission on Environment and Development »Our common future« [Brundtlandrapporten], A/42/427, 1987.

---

BILAG II

DEFINITIONER

I disse rådskonklusioner anvendes følgende definitioner:

undervisere: omfatter lærere (anerkendes som havende status som lærer eller tilsvarende i henhold til national lovgivning og praksis) og undervisere (enhver, der udfører en eller flere aktiviteter i forbindelse med den teoretiske eller praktiske uddannelsesfunktion, enten på en uddannelsesinstitution eller på en arbejdsplads). Dette omfatter lærere inden for almen uddannelse og videregående uddannelse, lærere og undervisere inden for erhvervsrettet grunduddannelse og efter- og videreuddannelse samt fagfolk inden for førskoleundervisning og børnepasning og voksenundervisere og ungdomsarbejdere (1)

ensomhed: Ensomhed har en stærk subjektiv karakter. Det er en opfattelse af uoverensstemmelse mellem en persons ønskede og faktiske netværk af relationer. Det føles som en meget negativ oplevelse. Det handler som sådan ikke kun om at have for få sociale kontakter, men også om en opfattelse af, at disse relationer ikke er tilfredsstillende nok. Med andre ord betyder ensomhed ikke, at man er alene, men at man føler sig alene. I denne henseende adskiller ensomhed sig fra social isolation, hvis konnotative betydning er objektiv og defineret ved fravær af relationer til andre mennesker og/eller et meget lille antal meningsfulde forbindelser (2)

rettighedsbaseret ungdomsperspektiv (3): Et rettighedsbaseret ungdomsperspektiv forbinder de nationale mål for ungdomspolitikken med børns og unges rettigheder som fastsat i internationale konventioner, love og forskrifter. Det bør være baseret på forskning og statistikker og sigte mod at skabe vilkår, der inddrager unge i samfundets generelle udvikling, både ud fra deres egne initiativer og ud fra beslutningstagernes initiativer. Et rettighedsbaseret ungdomsperspektiv kan fungere som en metode for beslutningstagerne til at erhverve relevante kompetencer med henblik på at tage hensyn til unges perspektiver i beslutningstagningen

den sociale dimension af bæredygtig udvikling: Bæredygtig udvikling defineres almindeligvis som udvikling, der opfylder de nuværende behov, uden at det går ud over kommende generationers evne til opfylde deres egne behov (4). Det kræver opfyldelse af alles basale behov og at give alle mulighed for at opfylde deres forhåbninger om et bedre liv. Bæredygtig udvikling omfatter tre dimensioner: den økonomiske, sociale og miljømæssige. Den sociale dimension af bæredygtig udvikling bygger på de grundlæggende værdier lighed og demokrati, herunder en effektiv overholdelse af alle menneskerettigheder – politiske, borgerlige, økonomiske, sociale og kulturelle – til gavn for alle mennesker. I 2021 bekræftede Rådet på ny betydningen af at styrke den sociale dimension af bæredygtig udvikling for at fremme menneskerettigheder, kønsligestilling, inklusion, menneskelig udvikling, social samhørighed og ligestilling i enhver form samt social dialog, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og anstændigt arbejde (5).

---

(1)  Som defineret i konklusionerne om uddannelse af ungdomsarbejdere vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet (EUT C 412 af 9.12.2019, s. 12), og i Rådets henstilling om læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling (EUT C 243 af 27.6.2022, s. 1).

(2)  JRC Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., d'Hombres, B., Pasztor, Z. og Tintori, G., Loneliness in the EU, Insights from surveys and online media data, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2021.

(3)  Swedish Agency for Youth and Civil Society (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor).

(4)  De Forenede Nationer, Report of the World Commission on Environment and Development »Our common future« [Brundtlandrapporten], A/42/427, 1987.

(5)  Rådets konklusioner om en samlet tilgang til at fremskynde gennemførelsen af FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling – bedre genopbygning efter covid-19-krisen (dok. 9850/21).

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/29

---

Resolution vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om revision af EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA's bestyrelse og koordinationen af medlemsstaternes holdninger forud for møderne i WADA

(2023/C 185/07)

REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER, FORSAMLET I RÅDET,

SOM ERINDRER OM:

| 1. | Konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 4. december 2000 om bekæmpelse af doping (1) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 18. november 2010 om EU’s rolle i den internationale bekæmpelse af doping (2) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 20. december 2011 om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse og koordinationen af EU’s og dets medlemsstaters holdninger forud for møderne i WADA (3) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Konklusionerne vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, af 15. december 2015 om gennemgang af resolutionen fra 2011 om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse og koordinationen af EU’s og dets medlemsstaters holdninger forud for møderne i WADA, som fastsætter, at erfaringerne med den yderligere anvendelse af denne resolution skal gennemgås endnu en gang senest den 31. december 2018 (4) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Resolutionen fra 2019 vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse og koordinationen af medlemsstaternes holdninger forud for møderne i WADA (herefter »2019-resolutionen«) (5), |
| --- | --- |

5.

SOM NOTERER SIG FØLGENDE:

| 1. | Siden vedtagelsen af 2019-resolutionen har WADA’s arbejdsmetoder og praksis udviklet sig, navnlig med hensyn til varigheden af bestyrelsesmedlemmernes mandat. Denne udvikling gør det hensigtsmæssigt for Rådet at ajourføre 2019-resolutionen for at udstikke klarere retningslinjer for kriterierne for og varigheden af mandaterne for eksperter på regeringsniveau, der udpeges i fællesskab af medlemsstaterne forsamlet i Rådet. 2019-resolutionen fastsætter ikke udtrykkeligt varigheden af mandaterne for de eksperter på regeringsniveau, der erstatter ekspertrepræsentanten, som nedlægger sit hverv på ministerplan i deres medlemsstat. 2019-resolutionen tager heller ikke hensyn til kriterierne i WADA’s vedtægter om, hvem der kan sidde i bestyrelsen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det er vigtigt, at repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, fortsat regelmæssigt gennemgår de hidtidige erfaringer med anvendelsen af 2019-resolutionen, |
| --- | --- |

2.

ANERKENDER:

| 1. | at Den Europæiske Union og dens medlemsstater bør være i stand til at udøve deres beføjelser og spille deres rolle i forbindelse med Det Internationale Antidopingagenturs (WADA’s) udarbejdelse, forhandling og vedtagelse af bestemmelser, standarder og retningslinjer |
| --- | --- |

1.

| 2. | at tre pladser i WADA’s bestyrelse er tildelt repræsentanterne for EU’s medlemsstater |
| --- | --- |

2.

| 3. | at det er nødvendigt at fastlægge praktiske anvisninger for repræsentanterne for EU’s medlemsstaters deltagelse i WADA’s bestyrelse og for koordinationen af EU’s og dets medlemsstaters holdning forud for møderne i CAHAMA (6) og WADA, og at disse praktiske anvisninger bør afspejle pligten til loyalt samarbejde og søge at fremme enhed i EU’s repræsentation udadtil og samtidig undgå overlapning med arbejdet i CAHAMA |
| --- | --- |

3.

| 4. | at koordinationen af det europæiske kontinents holdninger forud for møderne i WADA bør finde sted i CAHAMA, og at det bør sikres, at de afgørelser, der træffes i det organ, fuldt ud overholder gældende EU-lovgivning |
| --- | --- |

4.

| 5. | at der er stort behov for kontinuitet og engagement i EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse, som støttes af et politisk mandat og passende ekspertise, |
| --- | --- |

5.

ER DERFOR ENIGE OM:

| 1. | at repræsentanterne for EU’s medlemsstater i WADA’s bestyrelse skal være på ministerniveau, og at pladserne fordeles således:






  — | en plads tildeles en person med ansvar for sport på ministerniveau fra en af medlemsstaterne i den siddende formandskabstrio |
| --- | --- | --- |

1.

—

en plads tildeles en person med ansvar for sport på ministerniveau fra en af medlemsstaterne i den siddende formandskabstrio

| — | en plads tildeles en person med ansvar for sport på ministerniveau fra en af medlemsstaterne i den kommende formandskabstrio |
| --- | --- |

—

en plads tildeles en person med ansvar for sport på ministerniveau fra en af medlemsstaterne i den kommende formandskabstrio

| — | en plads tildeles i fællesskab af medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, til en person med ansvar for sport på ministerniveau (i det følgende benævnt »ekspert på regeringsniveau«) |
| --- | --- |

—

en plads tildeles i fællesskab af medlemsstaterne, forsamlet i Rådet, til en person med ansvar for sport på ministerniveau (i det følgende benævnt »ekspert på regeringsniveau«)

| 2. | at ordningerne for EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse, jf. bilag I til bilaget, træder i kraft den 30. juni 2023, uden at dette berører mandater, der er godkendt før denne dato |
| --- | --- |

2.

| 3. | at repræsentanten fra den siddende formandskabstrio i WADA’s bestyrelse aflægger rapport om resultatet af mødet i WADA’s bestyrelse på samlingen i EU-Rådet for Uddannelse, Ungdom, Kultur og Sport. Denne repræsentant vil forelægge en rapport om resultatet af dette møde for Sportsgruppen |
| --- | --- |

3.

| 4. | at medlemsstaternes delegerede, forsamlet i Sportsgruppen, samtidig med at de undgår overlapning med CAHAMA, kan koordinere en fælles holdning til spørgsmål, der henhører under medlemsstaternes kompetence, forudsat at der er en klar merværdi ved en sådan fælles holdning, og at den fælles holdning skal godkendes af medlemsstaternes repræsentanter, forsamlet i De Faste Repræsentanters Komité (Coreper), medmindre medlemsstaterne beslutter noget andet |
| --- | --- |

4.

| 5. | at enhver fælles holdning, som EU-medlemsstaterne er nået til enighed om, skal være i overensstemmelse med enhver fastlagt EU-holdning og forelægges af formandskabet på møderne i CAHAMA, og at EU-medlemsstaterne bør bestræbe sig på at få indarbejdet denne fælles holdning i det europæiske kontinents mandat, som udarbejdes af CAHAMA |
| --- | --- |

5.

| 6. | at repræsentanterne for EU’s medlemsstater i WADA’s bestyrelse taler og stemmer om spørgsmål i overensstemmelse med det europæiske kontinents mandat, som CAHAMA er nået til enighed om, forudsat at en sådan holdning er i overensstemmelse med gældende EU-ret |
| --- | --- |

6.

| 7. | at repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, senest den 31. december 2025 ser på erfaringerne med anvendelsen af denne resolution og overvejer, om ordningen heri skal tilpasses |
| --- | --- |

7.

| 8. | at denne resolution, herunder de vedlagte ordninger om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse og de praktiske ordninger for forberedelsen af møderne i WADA om spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, som Rådet godkendte den 15. maj 2023, erstatter resolution 2019/C 192/01 vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse og koordinationen af EU’s og dets medlemsstaters holdninger forud for møderne i WADA. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EFT C 356 af 12.12.2000, s. 1.

(2)  EUT C 324 af 1.12.2010, s. 18.

(3)  EUT C 372 af 20.12.2011, s. 7.

(4)  EUT C 417 af 15.12.2015, s. 45.

(5)  EUT C 192 af 7.6.2019, s. 1.

(6)  Det Europæiske Ad Hoc-udvalg vedrørende Det Internationale Antidopingagentur (CAHAMA) er et ekspertudvalg med ansvar for koordinering af de holdninger, som de stater, der deltager i den europæiske kulturkonvention, har til spørgsmål vedrørende udvikling af antidopingpolitikker.

---

BILAG I

Ordninger for EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA's bestyrelse

EU-medlemsstaterne er enige om følgende repræsentationssystem:

Repræsentanterne for EU-medlemsstaterne i WADA's bestyrelse skal være statsborgere fra forskellige EU-medlemsstater.

REPRÆSENTANTER FOR MEDLEMSSTATERNE I DEN SIDDENDE OG DEN KOMMENDE FORMANDSKABSTRIO:

| — | Medlemsstaterne i den siddende formandskabstrio vælger efter internt samråd en af deres midte som repræsentant for EU-medlemsstaterne i WADA's bestyrelse. Den valgte medlemsstat udpeger i overensstemmelse med sine interne procedurer en repræsentant med henblik herpå. Denne repræsentant er den person, der er ansvarlig for sport på ministerplan i medlemsstaten og ifølge WADA's vedtægter kan sidde i bestyrelsen. Den medlemsstat, der er valgt til at udpege en repræsentant, og navnet på denne repræsentant meddeles Generalsekretariatet for EU-Rådet (GSR). |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne i den siddende formandskabstrio vælger efter internt samråd en af deres midte som repræsentant for EU-medlemsstaterne i WADA's bestyrelse. Den valgte medlemsstat udpeger i overensstemmelse med sine interne procedurer en repræsentant med henblik herpå. Denne repræsentant er den person, der er ansvarlig for sport på ministerplan i medlemsstaten og ifølge WADA's vedtægter kan sidde i bestyrelsen. Den medlemsstat, der er valgt til at udpege en repræsentant, og navnet på denne repræsentant meddeles Generalsekretariatet for EU-Rådet (GSR).

| — | Hvis repræsentanten nedlægger sit hverv på ministerplan, bliver denne repræsentant siddende i WADA's bestyrelse, indtil den nye udpegelsesprocedure er afsluttet. Medlemsstaten eller, hvis formandskabstrioen når til enighed om en anden medlemsstat fra formandskabstrioen, denne anden medlemsstat udpeger en stedfortræder, som kan repræsentere EU-medlemsstaten i WADA's bestyrelse, og som er ansvarlig for sport på ministerplan for den resterende del af den indledende treårige mandatperiode i bestyrelsen. |
| --- | --- |

—

Hvis repræsentanten nedlægger sit hverv på ministerplan, bliver denne repræsentant siddende i WADA's bestyrelse, indtil den nye udpegelsesprocedure er afsluttet. Medlemsstaten eller, hvis formandskabstrioen når til enighed om en anden medlemsstat fra formandskabstrioen, denne anden medlemsstat udpeger en stedfortræder, som kan repræsentere EU-medlemsstaten i WADA's bestyrelse, og som er ansvarlig for sport på ministerplan for den resterende del af den indledende treårige mandatperiode i bestyrelsen.

| — | Den repræsentant, der nedlægger sit hverv på ministerplan eller ikke længere må repræsentere EU-medlemsstaterne i WADA's bestyrelse, kan ikke længere sidde i bestyrelsen, og vedkommendes fratræden sker automatisk, når den nye udpegelsesprocedure er afsluttet. |
| --- | --- |

—

Den repræsentant, der nedlægger sit hverv på ministerplan eller ikke længere må repræsentere EU-medlemsstaterne i WADA's bestyrelse, kan ikke længere sidde i bestyrelsen, og vedkommendes fratræden sker automatisk, når den nye udpegelsesprocedure er afsluttet.

| — | Ovennævnte bestemmelser finder også anvendelse på medlemsstaterne i den kommende formandskabstrio. |
| --- | --- |

—

Ovennævnte bestemmelser finder også anvendelse på medlemsstaterne i den kommende formandskabstrio.

| — | Mandatperioden for ovennævnte repræsentanter er på tre år. |
| --- | --- |

—

Mandatperioden for ovennævnte repræsentanter er på tre år.

| — | Repræsentanten for medlemsstaterne i den kommende formandskabstrio fortsætter, selv efter at denne er blevet til den siddende formandskabstrio, for at sikre kontinuitet og fastholdelse af den treårige mandatperiode. |
| --- | --- |

—

Repræsentanten for medlemsstaterne i den kommende formandskabstrio fortsætter, selv efter at denne er blevet til den siddende formandskabstrio, for at sikre kontinuitet og fastholdelse af den treårige mandatperiode.

EKSPERT PÅ REGERINGSNIVEAU, DER UDPEGES I FÆLLESSKAB AF MEDLEMSSTATERNE, FORSAMLET I RÅDET:

| — | Medlemsstaterne fremsætter forslag til en ekspertrepræsentant senest en måned inden den samling i EU-Rådet, hvor udpegelsen skal finde sted. Forslagene må ikke omfatte ministre fra medlemsstaterne i den siddende eller den kommende formandskabstrio. Forslagene til en ekspertrepræsentant indgives til Generalsekretariatet for Rådet. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterne fremsætter forslag til en ekspertrepræsentant senest en måned inden den samling i EU-Rådet, hvor udpegelsen skal finde sted. Forslagene må ikke omfatte ministre fra medlemsstaterne i den siddende eller den kommende formandskabstrio. Forslagene til en ekspertrepræsentant indgives til Generalsekretariatet for Rådet.

| — | Hvis der er mere end en kandidat til ekspertrepræsentanten, søger formandskabet medlemsstaternes konsensus til at afholde en vejledende afstemning i Sportsgruppen med henblik på at udpege ekspertrepræsentanten. Afstemningsproceduren foreslås af formandskabet og fastlægges ligeledes ved konsensus blandt medlemsstaterne. Enhver kandidat til stillingen som ekspertrepræsentant vil kunne sidde i bestyrelsen i overensstemmelse med WADA's vedtægter. |
| --- | --- |

—

Hvis der er mere end en kandidat til ekspertrepræsentanten, søger formandskabet medlemsstaternes konsensus til at afholde en vejledende afstemning i Sportsgruppen med henblik på at udpege ekspertrepræsentanten. Afstemningsproceduren foreslås af formandskabet og fastlægges ligeledes ved konsensus blandt medlemsstaterne. Enhver kandidat til stillingen som ekspertrepræsentant vil kunne sidde i bestyrelsen i overensstemmelse med WADA's vedtægter.

| — | Ekspertrepræsentantens mandatperiode er på tre år, medmindre vedkommende nedlægger sit hverv på ministerplan i sin medlemsstat, eller de krav, der gælder for at repræsentere EU-medlemsstaterne i WADA's bestyrelse på udpegelsestidspunktet, ikke længere er opfyldt i løbet af vedkommendes mandatperiode. I så fald vil der blive indledt en ny udpegelsesprocedure for en ny periode på tre år. Den siddende ekspertrepræsentant fortsætter, indtil den nye udpegelsesprocedure er afsluttet. Mandatperioden er i overensstemmelse med WADA's vedtægter og er under alle omstændigheder begrænset til højst tre perioder. |
| --- | --- |

—

Ekspertrepræsentantens mandatperiode er på tre år, medmindre vedkommende nedlægger sit hverv på ministerplan i sin medlemsstat, eller de krav, der gælder for at repræsentere EU-medlemsstaterne i WADA's bestyrelse på udpegelsestidspunktet, ikke længere er opfyldt i løbet af vedkommendes mandatperiode. I så fald vil der blive indledt en ny udpegelsesprocedure for en ny periode på tre år. Den siddende ekspertrepræsentant fortsætter, indtil den nye udpegelsesprocedure er afsluttet. Mandatperioden er i overensstemmelse med WADA's vedtægter og er under alle omstændigheder begrænset til højst tre perioder.

| — | Den ekspertrepræsentant, der er blevet erstattet eller ikke længere må repræsentere EU-medlemsstaterne i WADA's bestyrelse, kan ikke længere sidde i bestyrelsen, og vedkommendes fratræden sker automatisk, når den nye udpegelsesprocedure er afsluttet. |
| --- | --- |

—

Den ekspertrepræsentant, der er blevet erstattet eller ikke længere må repræsentere EU-medlemsstaterne i WADA's bestyrelse, kan ikke længere sidde i bestyrelsen, og vedkommendes fratræden sker automatisk, når den nye udpegelsesprocedure er afsluttet.

OVERGANGSBESTEMMELSER:

| — | De gældende bestemmelser for EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA's bestyrelse som fastsat i ovennævnte resolution fra 2019 gælder indtil den 30. juni 2023. |
| --- | --- |

—

De gældende bestemmelser for EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA's bestyrelse som fastsat i ovennævnte resolution fra 2019 gælder indtil den 30. juni 2023.

PROCEDURE FOR GODKENDELSE FORETAGET AF MEDLEMSSTATERNE, FORSAMLET I RÅDET:

| — | Godkendelsen af eksperten på regeringsniveau og de medlemsstater, som den siddende og den kommende formandskabstrio vælger til at udpege repræsentanter til WADA's bestyrelse, foretages af medlemsstaterne, forsamlet i Rådet. |
| --- | --- |

—

Godkendelsen af eksperten på regeringsniveau og de medlemsstater, som den siddende og den kommende formandskabstrio vælger til at udpege repræsentanter til WADA's bestyrelse, foretages af medlemsstaterne, forsamlet i Rådet.

| — | Navnene på alle de medlemmer af WADA's bestyrelse, der er repræsentanter for EU-medlemsstaterne, meddeles WADA gennem GSR i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 (1). |
| --- | --- |

—

Navnene på alle de medlemmer af WADA's bestyrelse, der er repræsentanter for EU-medlemsstaterne, meddeles WADA gennem GSR i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 (1).

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF.

---

BILAG II

Praktiske ordninger for forberedelsen af møderne i WADA om spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence

Med forbehold af Rådets forretningsorden og de bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der vedrører EU's beslutningsproces, godkender Rådet hermed følgende praktiske ordninger med henblik på at sikre forudsigelighed og gennemsigtighed i forberedelsen af møderne om det europæiske kontinents koordination i Europarådet (CAHAMA) og af møderne i WADA:

| 1. | Ved modtagelsen af dokumenterne til møderne i WADA’s bestyrelse koordinerer EU-medlemsstaternes repræsentanter i bestyrelsen indbyrdes, hvem der fremsender dokumenter, der er relevante for fastlæggelse af en eventuel EU-holdning, til Generalsekretariatet for Rådet med henblik på forberedelsen af Sportsgruppen. |
| --- | --- |

1.

Ved modtagelsen af dokumenterne til møderne i WADA’s bestyrelse koordinerer EU-medlemsstaternes repræsentanter i bestyrelsen indbyrdes, hvem der fremsender dokumenter, der er relevante for fastlæggelse af en eventuel EU-holdning, til Generalsekretariatet for Rådet med henblik på forberedelsen af Sportsgruppen.

| 2. | Forud for hvert møde i WADA opfordres Kommissionen til at udarbejde og forelægge Rådet et forslag til en EU-holdning om spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, med fokus på gældende EU-ret og i tilstrækkelig god tid inden møderne i CAHAMA og WADA. |
| --- | --- |

2.

Forud for hvert møde i WADA opfordres Kommissionen til at udarbejde og forelægge Rådet et forslag til en EU-holdning om spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, med fokus på gældende EU-ret og i tilstrækkelig god tid inden møderne i CAHAMA og WADA.

| 3. | Dette udkast til EU-holdning behandles af Sportsgruppen. |
| --- | --- |

3.

Dette udkast til EU-holdning behandles af Sportsgruppen.

| 4. | Når Sportsgruppen er nået til enighed om et udkast til EU-holdning om spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, forelægges det for Coreper til godkendelse. Coreper kan forelægge spørgsmålet for Rådet med henblik på vedtagelse, når det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

4.

Når Sportsgruppen er nået til enighed om et udkast til EU-holdning om spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, forelægges det for Coreper til godkendelse. Coreper kan forelægge spørgsmålet for Rådet med henblik på vedtagelse, når det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt.

| 5. | I hastesager, dvs. når holdninger skal vedtages inden for kort tid, kan formandskabet søge enighed gennem skriftlig procedure eller stiltiende samtykkeprocedure. |
| --- | --- |

5.

I hastesager, dvs. når holdninger skal vedtages inden for kort tid, kan formandskabet søge enighed gennem skriftlig procedure eller stiltiende samtykkeprocedure.

| 6. | Hvis CAHAMA skal vedtage en retsakt, der har retsvirkninger, opfordres Kommissionen til at fremsætte et forslag til Rådets afgørelse i overensstemmelse med artikel 218, stk. 9, i TEUF med hensyn til retsakten. |
| --- | --- |

6.

Hvis CAHAMA skal vedtage en retsakt, der har retsvirkninger, opfordres Kommissionen til at fremsætte et forslag til Rådets afgørelse i overensstemmelse med artikel 218, stk. 9, i TEUF med hensyn til retsakten.

| 7. | På møderne i CAHAMA opfordres Kommissionen til at fremlægge EU’s holdning i den udstrækning, CAHAMA’s mandat tillader det. Ellers fremlægger formandskabets repræsentant EU’s holdning. |
| --- | --- |

7.

På møderne i CAHAMA opfordres Kommissionen til at fremlægge EU’s holdning i den udstrækning, CAHAMA’s mandat tillader det. Ellers fremlægger formandskabets repræsentant EU’s holdning.

| 8. | Der kan til enhver tid, og når det er nødvendigt, indkaldes til EU-koordinationsmøder på stedet mellem medlemsstaterne og Kommissionen, som ledes af formandskabet. |
| --- | --- |

8.

Der kan til enhver tid, og når det er nødvendigt, indkaldes til EU-koordinationsmøder på stedet mellem medlemsstaterne og Kommissionen, som ledes af formandskabet.

| 9. | Disse praktiske ordninger og resolutionen vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse og koordinationen af medlemsstaternes holdninger forud for bestyrelsesmøderne, som blev godkendt af Rådet, erstatter resolution 2019/C 192/01 vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse og koordinationen af EU’s og dets medlemsstaters holdninger forud for møderne i WADA. |
| --- | --- |

9.

Disse praktiske ordninger og resolutionen vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse og koordinationen af medlemsstaternes holdninger forud for bestyrelsesmøderne, som blev godkendt af Rådet, erstatter resolution 2019/C 192/01 vedtaget af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, om EU-medlemsstaternes repræsentation i WADA’s bestyrelse og koordinationen af EU’s og dets medlemsstaters holdninger forud for møderne i WADA.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/35

---

Rådets resolution om det europæiske uddannelsesområde: Frem mod 2025 og tiden derefter

(2023/C 185/08)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

1.

MINDER OM den politiske baggrund for det europæiske uddannelsesområde, som fremgår af bilaget til denne resolution;

2.

BEKRÆFTER PÅ NY, at det europæiske uddannelsesområde kun kan blive en realitet inden 2025 gennem et stærkt politisk engagement fra medlemsstaternes side, og PÅPEGER behovet for, at både medlemsstaterne og Kommissionen inden for deres respektive kompetenceområder og, i det omfang det er relevant, med inddragelse af relevante interessenter på nationalt og europæisk plan fortsat gør en indsats for at tage de nødvendige skridt til at etablere det europæiske uddannelsesområde;

3.

NOTERER SIG Kommissionens meddelelse om fremskridt hen imod etablering af det europæiske uddannelsesområde (1);

4.

UNDERSTREGER, at uddannelse i alle sammenhænge, på alle niveauer og i alle former er afgørende for at sikre social samhørighed, konkurrenceevne og bæredygtig vækst i Den Europæiske Union og dens medlemsstater og for at forberede dem på og støtte dem gennem den grønne og den digitale omstilling; UNDERSTREGER betydningen af, at alle – børn såvel som voksne – har lige adgang til inklusiv uddannelse og livslang læring af høj kvalitet, navnlig i en tid, hvor det er afgørende for borgerne at kunne udfolde deres personlighed og trives samt tilpasse sig udfordringerne i en verden i forandring og engagere sig yderligere i et aktivt og ansvarligt medborgerskab;

5.

FREMHÆVER, at det europæiske uddannelsesområde bør understøttes af en tilgang baseret på livslang læring, som på en inklusiv og holistisk måde omfatter uddannelsessystemerne samt undervisning, uddannelse og læring i alle sammenhænge, på alle niveauer og i alle former, det være sig formelle, ikkeformelle eller uformelle, hele vejen fra førskoleundervisning og børnepasning til skoleuddannelse og erhvervsrettet uddannelse samt videregående uddannelse og voksenuddannelse;

6.

GENTAGER, at det tværsektorielle samarbejde mellem EU’s relevante uddannelsesinitiativer og initiativer på politikområder og i sektorer i tilknytning hertil bør forbedres – navnlig hvad angår beskæftigelse, socialpolitik, forskning, innovation, miljø, ungdom og de kulturelle og kreative sektorer, samtidig med at de respektive politikområders retsgrundlag som fastsat i traktaterne respekteres fuldt ud; UNDERSTREGER behovet for koordinering af og sammenhæng mellem alle EU-initiativer på uddannelsesområdet, navnlig dem, der vedrører færdigheder og kompetencer;

7.

NOTERER SIG, at europæisk uddannelsessamarbejde er afgørende for social samhørighed og et velfungerende økonomisk landskab i Den Europæiske Union for at sikre Unionens konkurrenceevne på lang sigt og den grønne og den digitale omstillings succes og mindske de sociale, regionale og økonomiske uligheder; ANERKENDER derfor, at europæisk uddannelsessamarbejde yder et vigtigt bidrag, herunder inden for strategirammen, til relevante dele af det europæiske semester;

8.

UNDERSTREGER betydningen af at fremme synergier mellem det europæiske uddannelsesområde, det europæiske område for videregående uddannelse og det europæiske forskningsrum, samtidig med at overlapning af ressourcer, strukturer og instrumenter undgås, og det fulde potentiale i alliancen mellem Europauniversiteterne for så vidt angår deres opgaver udnyttes, herunder ved at støtte deres bæredygtighed og fortsat styrke deres forsknings- og innovationsdimension, i overensstemmelse med Rådets henstilling af 5. april 2022 om brobygning med henblik på et effektivt europæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (2);

9.

ERKENDER, at Europas grundlæggende og demokratiske værdier er under pres, og at Ruslands uprovokerede aggression mod Ukraine har ændret det geopolitiske landskab; ER ENIGT I, at en fælles indsats og tværnationalt uddannelsessamarbejde ikke blot letter og styrker Unionens og medlemsstaternes modsvar på de behov, der er opstået som følge af aggressionen, men også bidrager til at styrke vores centrale uddannelsesværdier og -principper såsom inklusion, lighed, akademisk frihed og institutionel autonomi samt vores fælles værdier og vores sammenhold i Unionen;

10.

FREMHÆVER, at udpegning og fjernelse af de resterende hindringer for lærings- og undervisningsmobilitet er vigtig for etableringen af et europæisk uddannelsesområde og et modstandsdygtigt, sikkert, bæredygtigt og velstående Europa. Tværnationalt samarbejde styrker inklusion, lighed, ekspertise, diversitet, tiltrækningskraft og den globale konkurrenceevne på det europæiske uddannelsesområde; ER derfor ENIGT I, at der bør gøres en indsats for at gøre automatisk gensidig anerkendelse på uddannelsesområdet til en realitet; ER ligeledes ENIGT I, at mulighederne bør fremmes, for at lærende og lærere kan være mobile, og for at institutioner i og uden for Europa kan samarbejde med hinanden;

11.

ANERKENDER, at der siden 2017 er gjort fremskridt i retning af at etablere det europæiske uddannelsesområde, og at der er blevet gennemført en bred vifte af foranstaltninger i hele EU for at nå de strategiske prioriteter, der er fastsat i strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde (2021-2030). Det europæiske uddannelsesområde er gradvist ved at blive udformet gennem forskellige initiativer, samarbejde og samskabelse;

12.

ER ENIGT I, at fokus – inden for rammerne af strategirammen og i overensstemmelse med de respektive kompetenceområder på hvert niveau – på gennemførelsen på både nationalt og europæisk plan og solid overvågning inden for de eksisterende strukturer under behørig hensyntagen til de administrative byrder vil være afgørende for den resterende periode af den første cyklus frem til 2025;

13.

UNDERSTREGER, at de fem strategiske prioriteter, der er fastsat i strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde (2021-2030), udgør grundlaget for arbejdet og for det videre europæiske uddannelsessamarbejde, herunder hen imod etableringen af det europæiske uddannelsesområde; ER ENIGT I, at den igangværende midtvejsevalueringsproces og den samlede rapport om det europæiske uddannelsesområde, som Kommissionen vil offentliggøre i 2025, bør fokusere på disse fem strategiske prioriteter, herunder en mere dybdegående analyse af de nedenfor anførte specifikke områder;

14.

| — | forbedre lighed, inklusion og gode uddannelsesresultater for alle samt tilegnelse af nøglekompetencer, herunder grundlæggende færdigheder, for at give alle europæiske borgere mulighed for fuld personlig, social, medborgerlig og faglig udvikling |
| --- | --- |

—

forbedre lighed, inklusion og gode uddannelsesresultater for alle samt tilegnelse af nøglekompetencer, herunder grundlæggende færdigheder, for at give alle europæiske borgere mulighed for fuld personlig, social, medborgerlig og faglig udvikling

| — | styrke lærerfaget og afhjælpe manglen på lærere, fremme lærernes faglige udvikling, mobilitetsmuligheder, arbejdsvilkår og trivsel som nøglefaktorer for at øge fagets tiltrækningskraft |
| --- | --- |

—

styrke lærerfaget og afhjælpe manglen på lærere, fremme lærernes faglige udvikling, mobilitetsmuligheder, arbejdsvilkår og trivsel som nøglefaktorer for at øge fagets tiltrækningskraft

| — | fjerne de resterende mobilitetshindringer og samtidig tilskynde til inklusiv, bæredygtig og afbalanceret mobilitet i EU, herunder ved at opnå automatisk gensidig anerkendelse på uddannelsesområdet (3) |
| --- | --- |

—

fjerne de resterende mobilitetshindringer og samtidig tilskynde til inklusiv, bæredygtig og afbalanceret mobilitet i EU, herunder ved at opnå automatisk gensidig anerkendelse på uddannelsesområdet (3)

| — | fremme livslang læring, herunder voksenuddannelse, opkvalificering og omskoling med særlig vægt på færdigheder og kompetencer med henblik på den grønne og den digitale omstilling; |
| --- | --- |

—

fremme livslang læring, herunder voksenuddannelse, opkvalificering og omskoling med særlig vægt på færdigheder og kompetencer med henblik på den grønne og den digitale omstilling;

15.

VIL REFLEKTERE over strategirammen og overveje at revidere de prioriterede områder og foretage eventuelle andre nødvendige justeringer til anden cyklus, der løber frem til 2030;

16.

UNDERSTREGER, at en vellykket anvendelse af den åbne koordinationsmetode, der tager udgangspunkt i gensidig læring, udveksling af bedste praksis og anvendelse og, hvor det er relevant, forbedring af fælles referenceredskaber såsom DigComp og GreenComp, er afgørende for at etablere det europæiske uddannelsesområde;

17.

ANERKENDER, at læringslaboratoriet for kvalitetsinvesteringer i uddannelse har potentiale til at blive et værdifuldt instrument for medlemsstaterne, som kan anvendes på frivillig basis, til at nå de strategiske prioriteter ved at levere forskning og give eksempler på bedste praksis inden for effektive investeringer og politiske indgreb og samtidig fremme evidensbaseret politikudformning;

18.

ANERKENDER, at en reformeret forvaltning og et styrket samarbejde på EU-plan kan hjælpe medlemsstaterne med at løse nye udfordringer og arbejde tættere sammen om at etablere det europæiske uddannelsesområde; ANERKENDER også de fremskridt, der er gjort med hensyn til at styrke gruppen på højt plan vedrørende uddannelse ved at omdefinere dens rolle og nedsætte et koordineringsråd; ANERKENDER, at den nye forvaltningsstruktur har vist sig at være effektiv og værdifuld under kriser såsom covid-19 og Ruslands angrebskrig mod Ukraine;

19.

ER dog ENIGT I, at der er behov for en yderligere indsats for at muliggøre en bedre formidling af resultater og udveksling af oplysninger og viden mellem strategirammens arbejdsgrupper, grupperinger af generaldirektører og gruppen på højt plan vedrørende uddannelse for at sikre synergier mellem det tekniske og politiske niveau og drage maksimal fordel af europæisk samarbejde;

20.

UNDERSTREGER behovet for en styrket og målrettet dialog mellem Uddannelsesudvalget og Beskæftigelsesudvalget og, hvis det er hensigtsmæssigt og relevant, andre parter, der er involveret i processen med det europæiske semester;

21.

OPFORDRER medlemsstaterne og Kommissionen TIL at intensivere deres bestræbelser på at etablere det europæiske uddannelsesområde i fællesskab og, hvis det er relevant, i samarbejde med andre interessenter på nationalt og europæisk plan, herunder uddannelsesudbydere og uddannelsesinstitutioner, forskere, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet; ER i den forbindelse ENIGT I, at gruppen på højt plan bør drøfte de fremskridt, der er gjort, de resterende udfordringer og den fremtidige udvikling yderligere samt gennemgå den endelige rapport om det europæiske uddannelsesområde i 2025; OPFORDRER også koordineringsrådet for gruppen på højt plan TIL at koordinere udarbejdelsen af en politisk uddannelsesdagsorden for en periode på 18 måneder, som skal fremsendes til Rådet, med henblik på godkendelse i gruppen på højt plan vedrørende uddannelse;

22.

OPFORDRER Kommissionen TIL at overveje at udarbejde og rettidigt fremsætte et forslag om et europæisk lærerår;

23.

OPFORDRER INDTRÆNGENDE Kommissionen TIL at bygge videre på Rådets retningslinjer og tidligere rådskonklusioner og -resolutioner om det europæiske uddannelsesområde og anvende dem som grundlag for sit arbejde med henblik på at lette midtvejsevalueringsprocessen i 2023 og udarbejde den samlede rapport om det europæiske uddannelsesområde inden 2025, herunder det forberedende arbejde, der eventuelt kan føre til, at Rådet foretager en revision af EU-målene for anden cyklus, der løber frem til 2030;

24.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL med udgangspunkt i ekspertudtalelsen fra Den Stående Arbejdsgruppe om Indikatorer og Benchmarks at videreføre arbejdet med forslag til mulige indikatorer eller EU-mål for inklusion og lighed, for lærerfaget samt for læring med henblik på bæredygtighed og at rapportere tilbage til Rådet herom;

25.

FORVENTER, at Kommissionen i tæt samarbejde med Rådet gør en yderligere indsats i overensstemmelse med de strategiske prioriteter, som Rådet har vedtaget, og som omfatter uddannelse i alle sammenhænge, på alle niveauer og i alle former.

---

(1)  COM(2022) 700 final.

1

(2)  EUT C 160 af 13.4.2022, s. 1.

2

(3)  Jf. Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1).

3

---

BILAG

Politisk baggrund

Rådet for Den Europæiske Union

| 1. | Rådets konklusioner om at arbejde hen imod en vision om et europæisk uddannelsesområde (EUT C 195 af 7.6.2018, s. 7). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådets resolution om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer (EUT C 389 af 18.11.2019, s. 1). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådets resolution om uddannelse i det europæiske semester: sikring af kvalificerede debatter om reformer og investeringer (EUT C 64 af 27.2.2020, s. 1). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rådets resolution om forvaltningsstrukturen for strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 497 af 10.12.2021, s. 1). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rådets henstilling af 5. april 2022 om brobygning med henblik på et effektivt europæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (EUT C 160 af 13.4.2022, s. 1). |
| --- | --- |

7.

Europa-Kommissionen

| 8. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om etablering af det europæiske uddannelsesområde inden 2025 (COM(2020) 625 final). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om fremskridt hen imod etablering af det europæiske uddannelsesområde (COM(2022) 700 final). |
| --- | --- |

9.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/39

---

RÅDETS KONKLUSIONER OM UDSATTE OG FORDREVNE KUNSTNERE

(2023/C 185/09)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM ANERKENDER

| 1. | betydningen af kreative og kulturelle rettigheder som nedfældet i globale (1) såvel som regionale (2) menneskerettighedsinstrumenter med henblik på at bevare den menneskelige værdighed, kulturel mangfoldighed, pluralisme, demokrati og kulturens iboende værdi, |
| --- | --- |

1.

| 2. | arbejdet i internationale organisationer vedrørende friheden til kunstnerisk udfoldelse, såsom UNESCO – hvis konvention fra 2005 anerkender behovet for at træffe foranstaltninger til beskyttelse af den kulturelle udfoldelses mangfoldighed, navnlig i situationer, hvor de kulturelle udtryksformer kan være truet af udryddelse eller alvorlige forstyrrelser (3) – og Europarådet (4), navnlig hvad angår dets manifest om friheden til kunstnerisk og kulturel udfoldelse i den digitale tidsalder, |
| --- | --- |

2.

| 3. | konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde den 15. december 2022 og den 9. februar 2023, hvori det gentager sin resolutte fordømmelse af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, på ny bekræfter Unionens fulde støtte til Ukraines uafhængighed, suverænitet og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser (5) og gentager tilsagnet om at styrke understøttelsen til fordrevne personer (6), |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europa-Parlamentets beslutning om kulturel solidaritet med Ukraine, som udtrykker oprigtig solidaritet med kunstnere (7), da kunst og kultur vil spille en afgørende rolle i forbindelse med helingen og genopbygningen af Ukraine, og glæder sig navnlig over den indsats, som de ukrainske kunstnere og skabende kunstnere har gjort, ved at handle imod den russiske invasion og udøve deres kunst (8), |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU’s arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026 (9), som indeholder en række tiltag (10) vedrørende udsatte (11) og fordrevne kunstnere, |
| --- | --- |

5.

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

| 6. | globalt spiller kunstnere en vigtig rolle i samfundets og den enkeltes liv, udvikling og modstandsdygtighed, og de bør være i stand til at gøre det og samtidig bevare deres kreativitet og ytringsfrihed, |
| --- | --- |

6.

| 7. | kunstnere bør derfor i overensstemmelse med gældende regler tilbydes beskyttelse mod enhver art af og form for trusler og krænkelser, der bringer dem i fare på grund af deres kunstneriske arbejde, |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ruslands angrebskrig mod Ukraine er også et angreb på Ukraines kulturelle identitet, og den kulturelle dimension spiller en vigtig rolle i de forskellige former for støtte til Ukraine, |
| --- | --- |

8.

UNDERSTREGER FØLGENDE:

| 9. | modet og beslutsomheden hos alle kunstnere, navnlig kvindelige kunstnere, der giver deres meninger til kende ved kulturens magt til at fremme retfærdige og fredelige samfund, frihed og demokrati og modarbejde krig, forfølgelse og intolerance, |
| --- | --- |

9.

| 10. | den vigtige rolle, både historisk set og i dag, som eksilkunstnere spiller med hensyn til at fremme fred, gensidig forståelse, frihed, demokrati og kulturel mangfoldighed, og betydningen af, at udsatte og fordrevne kunstnere kan fortsætte deres kunstneriske virke og fortsat vidne om igangværende begivenheder, |
| --- | --- |

10.

| 11. | kunstnere kan ikke længere trygt fortsætte deres kunstneriske virke i lande rundt om i verden, hvor de demokratiske værdier undertrykkes eller forbydes, herunder russiske og belarusiske kunstnere, der er kritiske over for regimet og derfor er særlig udsat for trusler og forfølgelse, |
| --- | --- |

11.

| 12. | Ruslands angrebskrig mod Ukraine har udløst en omfattende fordrivelse af ukrainske borgere og en humanitær krise af et omfang, der ikke er set i Europa siden Anden Verdenskrig, med enorme konsekvenser, herunder for kunstnere og deres ytringsfrihed, og har vist, at der er behov for et beredskab i Europa for at kunne understøtte udsatte og fordrevne kunstnere på både kort og lang sigt gennem passende institutionelle og retlige rammer, |
| --- | --- |

12.

SER MED TILFREDSHED PÅ

| 13. | de foranstaltninger, som EU og dets medlemsstater har truffet for at skabe et sikkert tilflugtssted (12) for kunstnere, herunder kunststuderende, og uafhængige journalister (13), der flygter fra Ruslands angrebskrig mod Ukraine, og de initiativer, der er taget i programmet Et Kreativt Europa (14) til støtte for ukrainske kunstnere, der er berørt af krigen, samt i Erasmus+- programmet til støtte for ukrainske kunststuderende, |
| --- | --- |

13.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL PÅ DE RELEVANTE NIVEAUER OG GENNEM DE RELEVANTE INSTITUTIONELLE OG RETLIGE RAMMER:

| 14. | at overveje at træffe yderligere foranstaltninger for at øge kapaciteten til at tilbyde udsatte og fordrevne kunstnere fra forskellige dele af verden sikre tilflugtssteder og såkaldte fribyer (15) og bidrage til netværkssamarbejde for sådanne kunstnere, |
| --- | --- |

14.

| 15. | hvor det er relevant, at overveje at tilpasse almindelige kunstnerophold til nødophold under hensyntagen til behovene hos udsatte og fordrevne kunstnere, herunder som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine, |
| --- | --- |

15.

| 16. | at overveje at anvende en langsigtet helhedstilgang ved modtagelsen af udsatte og fordrevne kunstnere og deres familier, der supplerer det presserende behov for et sikkert tilflugtssted, så de kan blive en del af lokalsamfundet og kulturlivet og fortsat kunne udfolde sig kunstnerisk og blive hørt, samt tilskynde til, at de lærer værtslandets sprog. |
| --- | --- |

16.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE, EUROPA-KOMMISSIONEN OG UNIONENS HØJTSTÅENDE REPRÆSENTANT FOR UDENRIGSANLIGGENDER OG SIKKERHEDSPOLITIK (16) TIL INDEN FOR DERES RESPEKTIVE KOMPETENCEOMRÅDER OG PÅ PASSENDE NIVEAUER:

| 17. | at opretholde dialogen med ukrainske partnere om, hvordan man fortsat kan understøtte Ukraines kulturelle og kreative sektorer, og tilskynde til fremme af ukrainsk kultur i EU med deltagelse af ukrainske kunstnere, herunder udsatte og fordrevne kunstnere, og kulturorganisationer, samtidig med at kultursektorens autonomi og mangfoldighed respekteres fuldt ud |
| --- | --- |

17.

| 18. | gennem alle relevante kanaler at træffe foranstaltninger til at værne om og beskytte kunstnerisk frihed og kunstneres rettigheder på verdensplan, herunder retten til at skabe uden censur eller intimidering |
| --- | --- |

18.

| 19. | fortsat at understøtte udsatte og fordrevne kunstnere i EU som følge af virkningerne af eller deres modstand mod undertrykkende regimer eller krig, navnlig Ruslands angrebskrig mod Ukraine |
| --- | --- |

19.

| 20. | at rådføre sig med aktører, der er aktive med hensyn til at skabe sikre tilflugtssteder for udsatte og fordrevne kunstnere, forud for de periodiske rapporter til UNESCO-konventionen fra 2005 (17) og, hvor det er relevant, medtage spørgsmålet om sikre tilflugtssteder for udsatte og fordrevne kunstnere i disse rapporter. |
| --- | --- |

20.

OPFORDRER EUROPA-KOMMISSIONEN OG UNIONENS HØJTSTÅENDE REPRÆSENTANT FOR UDENRIGSANLIGGENDER OG SIKKERHEDSPOLITIK TIL:

| 21. | at tilvejebringe en samlet oversigt med ajourførte oplysninger om EU’s og medlemsstaternes bilaterale bistand til Ukraine inden for de kulturelle og kreative sektorer, herunder udsatte og fordrevne ukrainske kunstnere, |
| --- | --- |

21.

| 22. | at bidrage til netværkssamarbejde og udveksling af oplysninger, bedste praksis og erfaringer mellem medlemsstaterne og ikkestatslige aktører, der understøtter udsatte og fordrevne kunstnere, |
| --- | --- |

22.

| 23. | at understøtte tværsektorielt tværnationalt politiksamarbejde om kunstnerisk frihed, herunder støtte til foranstaltninger for udsatte og fordrevne kunstnere, under hensyntagen til erfaringerne fra Et Kreativt Europa, der opfordrer til understøttelse af ukrainske fordrevne og de kulturelle og kreative sektorer i Ukraine. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Bl.a. artikel 27 i verdenserklæringen om menneskerettighederne, der fejrer 75-års jubilæum i 2023, eller artikel 15 i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder.

(2)  Bl.a. Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.

(3)  UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af den kulturelle udfoldelses mangfoldighed.

(4)  På grundlag af den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK) har Europarådet f.eks. offentliggjort en rapport om kunstnerisk frihed og lanceret manifestet om frihed til kunstnerisk og kulturel udfoldelse i den digitale tidsalder, hvori det bl.a. hedder, at begrænsninger af ytringsfriheden og den kunstneriske frihed påvirker hele samfundet og berøver det en pluralistisk og livlig demokratisk proces.

(5)  EUCO 34/22.

(6)  EUCO 1/23.

(7)  Jf. bilag II for definitionen af »kunstnere«.

(8)  Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2022 om kulturel solidaritet med Ukraine og en fælles beredskabsmekanisme til kulturel genopretning i Europa (2022/2759(RSP)).

(9)  Rådets konklusioner om EU's arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026, EUT C 466 af 7.12.2022, s. 1.

(10)  Dvs. kunstnerisk frihed, bevarelse af kulturarven og styrkelse af de lokale kulturelle og kreative sektorer i Ukraine og kulturens og kulturarbejderes rolle med hensyn til fremme og forsvar af demokrati og menneskerettigheder i skrøbelige situationer.

(11)  Jf. bilag II for definitionen af »udsatte kunstnere«.

(12)  Jf. bilag II for definitionen af »sikkert tilflugtssted«.

(13)  Jf. f.eks. Rådets konklusioner (2022/C 245/04) om beskyttelse af og sikkerhed for journalister og andre mediefolk, der bl.a. opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at støtte uafhængige journalister og mediefolk og journalister og mediefolk i eksil, navnlig fra lande som Ukraine, Belarus og Den Russiske Føderation.

(14)  Europa-Kommissionen, Støtte til ukrainske kunstnere og fagfolk på det kulturelle og kreative område samt kulturelle og kreative organisationer.

(15)  Jf. bilag II for definitionen af »fribyer«.

(16)  Under samtidig overholdelse af nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i TEU.

(17)  Artikel 9 i UNESCO's konvention fra 2005 om beskyttelse og fremme af den kulturelle udfoldelses mangfoldighed.

---

BILAG I

Henvisninger

| — | Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (2000/C 364/01) |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (2000/C 364/01)

| — | Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020) 790 final) |
| --- | --- |

—

Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om handlingsplanen for europæisk demokrati (COM(2020) 790 final)

| — | Konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder Council of Europe Treaty Series 005, Europarådet, 1950 |
| --- | --- |

—

Konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder Council of Europe Treaty Series 005, Europarådet, 1950

| — | Rådets konklusioner om beskyttelse af og sikkerhed for journalister og andre mediefolk (EUT C 245 af 28.6.2022, s. 5) |
| --- | --- |

—

Rådets konklusioner om beskyttelse af og sikkerhed for journalister og andre mediefolk (EUT C 245 af 28.6.2022, s. 5)

| — | Rådets resolution om EU's arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026 (EUT C 466 af 7.12.2022, s. 1) |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om EU's arbejdsplan på kulturområdet 2023-2026 (EUT C 466 af 7.12.2022, s. 1)

| — | Erklæring fra Europarådets kulturministerkonference »Skabelse af vores fremtid: kreativitet og kulturarv som strategiske ressourcer for et mangfoldigt og demokratisk Europa «, 1. april 2022 |
| --- | --- |

—

Erklæring fra Europarådets kulturministerkonference »Skabelse af vores fremtid: kreativitet og kulturarv som strategiske ressourcer for et mangfoldigt og demokratisk Europa «, 1. april 2022

| — | Erklæring fra de europæiske ministre med ansvar for kultur, audiovisuelle spørgsmål og medier i Angers, udgivet 2022 |
| --- | --- |

—

Erklæring fra de europæiske ministre med ansvar for kultur, audiovisuelle spørgsmål og medier i Angers, udgivet 2022

| — | Europa-Kommissionen, EU støtter Ukraine gennem kulturen, udgivet 2022 |
| --- | --- |

—

Europa-Kommissionen, EU støtter Ukraine gennem kulturen, udgivet 2022

| — | Det Europæiske Råds konklusioner af 15. december 2022 (EUCO 34/22) |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Råds konklusioner af 15. december 2022 (EUCO 34/22)

| — | Det Europæiske Råds konklusioner af 9. februar 2023 (EUCO 1/23) |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Råds konklusioner af 9. februar 2023 (EUCO 1/23)

| — | Det Europæiske Råds konklusioner af 23. marts 2023 (EUCO 4/23) |
| --- | --- |

—

Det Europæiske Råds konklusioner af 23. marts 2023 (EUCO 4/23)

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2022 om kulturel solidaritet med Ukraine og en fælles beredskabsmekanisme til kulturel genopretning i Europa (2022/2759(RSP)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 20. oktober 2022 om kulturel solidaritet med Ukraine og en fælles beredskabsmekanisme til kulturel genopretning i Europa (2022/2759(RSP))

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om gennemførelsen af den nye europæiske kulturdagsorden og EU-strategien for internationale kulturelle forbindelser (2022/2047(INI)) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. december 2022 om gennemførelsen af den nye europæiske kulturdagsorden og EU-strategien for internationale kulturelle forbindelser (2022/2047(INI))

| — | Det internationale netværk af fribyer, ICORN, What is ICORN, udgivet 2023 Link: https://icorn.org/what-icorn (Accessed 20 March 2023) |
| --- | --- |

—

Det internationale netværk af fribyer, ICORN, What is ICORN, udgivet 2023 Link: https://icorn.org/what-icorn (Accessed 20 March 2023)

| — | OECD, Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine (politiske reaktioner på konsekvenserne af krigen i Ukraine), udgivet 2022 |
| --- | --- |

—

OECD, Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine (politiske reaktioner på konsekvenserne af krigen i Ukraine), udgivet 2022

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (EUT L 189 af 28.5.2021, s. 34) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013 (EUT L 189 af 28.5.2021, s. 34)

| — | Steering Committee for Culture, Heritage and Landscape (styringsudvalget for kultur, kulturarv og landskaber) (CDCPP), Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt med støtte fra Levan Kharatishvili, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era (Manifest om frihed til kunstnerisk og kulturel udfoldelse i den digitale tidsalder), udgivet 2020 |
| --- | --- |

—

Steering Committee for Culture, Heritage and Landscape (styringsudvalget for kultur, kulturarv og landskaber) (CDCPP), Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt med støtte fra Levan Kharatishvili, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era (Manifest om frihed til kunstnerisk og kulturel udfoldelse i den digitale tidsalder), udgivet 2020

| — | Steering Committee for Culture, Heritage and Landscape (CDCPP), Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression (Frihed til at skabe: kunstnerisk frihed i Europa – Europarådets rapport om friheden til kunstnerisk udfoldelse), udgivet 2023 |
| --- | --- |

—

Steering Committee for Culture, Heritage and Landscape (CDCPP), Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression (Frihed til at skabe: kunstnerisk frihed i Europa – Europarådets rapport om friheden til kunstnerisk udfoldelse), udgivet 2023

| — | UNESCO, The 2005 Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (konventionen fra 2005 om beskyttelse og fremme af den kulturelle udfoldelses mangfoldighed), udgivet 2015 |
| --- | --- |

—

UNESCO, The 2005 Convention on the Protection and Promotion of the Diversity of Cultural Expressions (konventionen fra 2005 om beskyttelse og fremme af den kulturelle udfoldelses mangfoldighed), udgivet 2015

| — | UNHCR, Ukraine Refugee Situation, oplysninger ajourført december 2022 |
| --- | --- |

—

UNHCR, Ukraine Refugee Situation, oplysninger ajourført december 2022

| — | FN's Generalforsamling, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, A/RES/2200, 1966 |
| --- | --- |

—

FN's Generalforsamling, den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, A/RES/2200, 1966

| — | FN's Generalforsamling, verdenserklæringen om menneskerettighederne, resolution fra generalforsamlingen, 217 A(III), 1948 |
| --- | --- |

—

FN's Generalforsamling, verdenserklæringen om menneskerettighederne, resolution fra generalforsamlingen, 217 A(III), 1948

---

BILAG II

Definitioner

I disse rådskonklusioner anvendes følgende definitioner:

»Kunstner«: definitionen af »kunstner« i bred betydning, herunder alle fagfolk i de kulturelle og kreative sektorer, jf. definition i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 af 20. maj 2021 om oprettelse af programmet Et Kreativt Europa (2021-2027) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1295/2013.

Sikkert tilflugtssted: et »sikkert tilflugtssted« er defineret som muligheden for, at kunstnere, der er i fare i deres hjemland, kan opnå beskyttelse, og, hvis de ønsker det, i en begrænset periode være kunstnerisk aktive i udlandet.

Udsatte kunstnere: kunstnere, der er i fare på grund af væbnet konflikt, forfølgelse eller undertrykkelse.

Nødbopæl: et midlertidigt opholdssted for udsatte kunstnere med mulighed for indkvartering, så de kan fortsætte deres arbejde på et sikkert sted. En nødbopæl kan etableres ved hjælp af allerede eksisterende opholdsprogrammer for kunstnere eller ved at skabe nye kunstnerophold med det specifikke formål at støtte fordrevne kunstnere, der flygter fra væbnede konflikter.

Fribyer: ifølge Det internationale netværk af fribyer, (ICORN), er »fribyer« byer eller områder, hvor udsatte forfattere og kunstnere kan søge tilflugt og fortsat udøve deres ytringsfrihed, forsvare demokratiske værdier og fremme international solidaritet. ICORN's medlemsbyer tilbyder langsigtet, men midlertidigt ophold til dem, der er i fare som direkte følge af deres kreative virksomhed (1).

---

(1)  Det internationale netværk af fribyer.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/44

---

Rådets konklusioner om yderligere skridt til at gøre automatisk gensidig anerkendelse på uddannelsesområdet til en realitet

(2023/C 185/10)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION

BEKRÆFTER PÅ NY sit stærke politiske tilsagn om at gøre det europæiske uddannelsesområde til en realitet senest i 2025 og MINDER OM den politiske baggrund, jf. bilaget.

UNDERSTREGER følgende:

1.

Ved konventionen af 1997 om anerkendelse af kvalifikationer inden for de videregående uddannelser i Europaregionen (Lissabonkonventionen om anerkendelse) og de dertil hørende tekster, som er udarbejdet af Europarådet og UNESCO, fastsættes retlige rammer for anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og kvalifikationer på ungdomsuddannelsesniveau, der giver adgang til videregående uddannelse. Inden for erhvervsuddannelser har medlemsstaterne forpligtet sig til Københavnprocessen med henblik på øget samarbejde, der fremmer gensidig tillid, gennemsigtighed og anerkendelse af kvalifikationer og kompetencer.

2.

| — | træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at opnå automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og af resultaterne af læringsophold i udlandet på videregående uddannelsesniveau |
| --- | --- |

—

træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at opnå automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og af resultaterne af læringsophold i udlandet på videregående uddannelsesniveau

| — | gøre væsentlige fremskridt hen imod automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på ungdomsuddannelsesniveau, der giver adgang til videregående uddannelse, og af resultater af læringsophold i udlandet på ungdomsuddannelsesniveau. |
| --- | --- |

—

gøre væsentlige fremskridt hen imod automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på ungdomsuddannelsesniveau, der giver adgang til videregående uddannelse, og af resultater af læringsophold i udlandet på ungdomsuddannelsesniveau.

3.

Definitionerne af »automatisk gensidig anerkendelse af en kvalifikation« og af »resultater af et læringsophold i udlandet« både på videregående uddannelsesniveau og på ungdomsuddannelsesniveau er fastsat i bilaget til henstillingen fra 2018 og finder fuldt ud anvendelse på de disse rådskonklusioner.

ANERKENDER FØLGENDE:

1.

Det er ikke muligt at opnå et ægte europæisk uddannelsesområde uden at anerkende, at automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og resultater af læringsophold i udlandet er en af de grundlæggende byggesten til at fremme læringsmobilitet. Når anerkendelsen ikke sker automatisk, kan det påføre både institutioner, uddannelsesudbydere og lærende administrative byrder, som påvirker lige adgang til uddannelse af høj kvalitet med lige muligheder gennem hele livet og hæmmer mobiliteten og erhvervelsen af tværfaglige færdigheder og kompetencer, der er nødvendige for personlig, medborgerlig og faglig udvikling samt for øget beskæftigelsesegnethed. For at Den Europæiske Union kan bevare og øge sin konkurrencefordel, er det afgørende at udnytte det europæiske uddannelsesområdes potentiale fuldt ud, så de lærende kan få mest muligt ud af alle uddannelsesmuligheder i hele EU.

2.

Foranstaltninger til at fremme gennemsigtighed og dermed øge tilliden er afgørende for at fremme automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og resultater af læringsophold i udlandet på videregående uddannelser og ungdomsuddannelser (herunder både almen uddannelse og erhvervsuddannelse). En vellykket gennemførelse af automatisk gensidig anerkendelse afhænger af, at fremskridt inden for det europæiske uddannelsesområde og det europæiske område for videregående uddannelse fremskyndes og opretholdes i retning af større gennemsigtighed og tillid.

3.

Medlemsstaterne og Europa-Kommissionen har samarbejdet om at tilvejebringe en række instrumenter, og der er taget betydelige skridt i Bolognaprocessen for at give medlemsstaterne en værktøjskasse, så automatisk gensidig anerkendelse bliver en praktisk mulighed inden for videregående uddannelse. Disse værktøjer omfatter bl.a. standarder og retningslinjer for kvalitetssikring i det europæiske område for videregående uddannelse (ESG), tillægget til eksamensbeviser, det europæiske kvalitetssikringsregister for videregående uddannelser (EQAR), det videregående uddannelsessystem i tre cyklusser og det europæiske meritoverførsels- og meritakkumuleringssystem (ECTS).

4.

Der er også taget vigtige skridt på erhvervsuddannelsesområdet, bl.a. gennem Københavnprocessen og navnlig gennem den europæiske referenceramme for kvalitetssikring af erhvervsuddannelserne (EQAVET).

5.

Nettet af nationale informationscentre vedrørende akademisk anerkendelse (NARIC-centre) er afgørende for gennemførelsen af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer i Europa, navnlig inden for videregående uddannelser, da centrene udgør en vigtig kilde til viden, information og god praksis for alle aktører, der beskæftiger sig med automatisk gensidig anerkendelse.

6.

Bilaterale, multilaterale og regionale aftaler om automatisk gensidig anerkendelse i EU kan fremme tillid og gennemsigtighed, støtte automatisk gensidig anerkendelse og inspirere til et bredere europæisk samarbejde med henblik på at gennemføre henstillingen fra 2018.

SER MED TILFREDSHED PÅ rapporten fra Kommissionen til Rådet om gennemførelsen af Rådets henstilling om fremme af automatisk anerkendelse af kvalifikationer inden for videregående uddannelse og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet af 23. februar 2023 (2) og NOTERER SIG navnlig følgende:

2

1.

Selv om automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer ikke er det samme som automatisk adgang til videre studier, er der stadig udfordringer med hensyn til sondringen mellem at have ret til at ansøge om videre studier (dvs. anerkendelse) og at blive optaget på et bestemt kursus eller forløb. I Kommissionens rapport hedder der desuden, at der på institutionelt plan kan være flere årsager til disse udfordringer, herunder at begrebet automatisk gensidig anerkendelse ofte misforstås, og at anerkendelse og optagelse ofte kombineres, hvilket undertiden fører til inkonsekvent beslutningstagning. Hvis der ikke er ensartede tilgange til automatisk gensidig anerkendelse, kan resultatet være forskellige og komplekse processer, som kan underminere en gnidningsløs, retfærdig og gennemsigtig automatisk anerkendelse af kvalifikationer.

2.

Vejledning fra de nationale myndigheder og systematisk tilvejebringelse af uddannelse og information er stadig ikke udbredt, delvist på grund af de få nationale midler, der er afsat til at støtte gennemførelsen af automatisk gensidig anerkendelse og NARIC-centrene. Det fremgår også af Kommissionens rapport, at den systematiske overvågning af anerkendelsespraksis på uddannelsesområdet er underudviklet.

3.

Automatisk gensidig anerkendelse er fortsat mere udviklet på de videregående uddannelser end på ungdomsuddannelserne, herunder erhvervsuddannelserne, hovedsagelig på grund af Bolognaværktøjernes rammer. Disse værktøjer anvendes imidlertid ujævnt, hvilket f.eks. er tilfældet med brugen af de oplysninger, der formidles af kvalitetssikringsorganer, som er registreret i EQAR, og anvendelsen af tillægget til eksamensbeviser, herunder gennem Europassplatformen.

4.

Studerende på videregående uddannelser har fortsat svært ved at opnå automatisk gensidig anerkendelse efter læringsophold i udlandet, delvist på grund af manglende information og begrænset brug af brugervejledningen til ECTS fra 2015. Administrative hindringer og forskellige opfattelser af kvaliteten på fakultetsniveau øger komplikationerne. Selv om de videregående uddannelsesinstitutioner inden for Erasmus+- programmet har forpligtet sig til fuldt ud og automatisk at anerkende de meritter, der er opnået i en mobilitetsperiode, er anerkendelse stadig langt fra reglen.

5.

Der er fortsat udfordringer med hensyn til anerkendelse af kvalifikationer på ungdomsuddannelsesniveau, herunder erhvervsuddannelser, der giver adgang til videregående uddannelse i den medlemsstat, hvor kvalifikationen er udstedt, med henblik på adgang til videregående uddannelse i en anden medlemsstat. Der er flere grunde hertil, herunder de mange forskellige involverede praksisser og aktører og den begrænsede anvendelse af de tilgængelige værktøjer.

6.

Ligeledes er automatisk gensidig anerkendelse af resultaterne af et læringsophold i udlandet for lærende på ungdomsuddannelser, herunder erhvervsuddannelser, fortsat underudviklet. De mange forskellige uddannelsessystemer i EU er en styrke, men kan udgøre en udfordring i denne sammenhæng. Anerkendelse af resultater af læringsophold i udlandet er et komplekst spørgsmål, f.eks. på grund af denne mangfoldighed, forskelle i anerkendelsesprocedurer og manglen på fælles rammer på det relevante niveau i medlemsstaterne.

ER ENIGT OM FØLGENDE:

1.

Selv om der er gjort fremskridt, hæmmer manglen på automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og resultaterne af læringsophold i udlandet fortsat læringsmobiliteten i EU.

2.

Der er fortsat stærke impulser til at skabe et solidt grundlag for automatisk gensidig anerkendelse i EU baseret på tillid. Automatisk gensidig anerkendelse gør europæisk læringsmobilitet mere attraktiv, styrker uddannelsesinstitutionerne og fremmer deres internationalisering. Det fører også til bedre uddannelse, tilegnelse af tværfaglige færdigheder og kompetencer og bedre muligheder på arbejdsmarkedet. Læringsophold i udlandet kan potentielt være positive, livsforandrende oplevelser for unge og kan føre til yderligere mobilitet senere i livet. De kan være med til at udvikle nøglekompetencer såsom flersprogethed, medborgerskab og kulturel bevidsthed.

3.

Det er helt afgørende, at alle relevante aktører gør mere for at leve op til henstillingen fra 2018 og træffe alle de nødvendige foranstaltninger senest i 2025. Endnu vigtigere er, at automatisk gensidig anerkendelse afhænger af, at medlemsstaterne samarbejder om at fremme gensidig tillid og gennemsigtighed.

4.

Opbygning og opretholdelse af gensidig tillid og gennemsigtighed til fremme af automatisk gensidig anerkendelse er nødvendig for at fremtidssikre byggestenene i det europæiske uddannelsesområde og EU som en global aktør på uddannelsesområdet. Initiativer vedrørende det europæiske uddannelsesområde som f.eks. initiativet Europauniversiteter kan være vigtige drivkræfter for automatisk gensidig anerkendelse og kræve et helhedsperspektiv.

5.

Tillid og gennemsigtighed i uddannelsessystemerne er et centralt element for at sikre automatisk gensidig anerkendelse. Derfor skal der på alle beslutningsniveauer under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet udfoldes endnu flere bestræbelser på at opbygge en tillids- og gennemsigtighedspræget kultur omkring automatisk gensidig anerkendelse. Kvalitetssikring har en central rolle med hensyn til at fremskynde opbygningen af tillid ved at fremhæve metoder og forbedre gennemsigtigheden. Det er derfor afgørende for de tillidsbaserede anerkendelsesprocedurer at fortsætte det vigtige arbejde, der allerede er udført inden for rammerne af Bolognaprocessen og EU, herunder Københavnprocessen. Af hensyn til gennemsigtigheden kan klare begrundelser for negative afgørelser om anerkendelse samt muligheden for at klage over sådanne afgørelser i medlemsstaternes respektive systemer vise sig at være vigtige for den enkelte borger og for at fremme tilliden til anerkendelsessystemet.

6.

EU-værktøjer og -initiativer har en central rolle i udviklingen af mere gennemsigtighed og automatisering af anerkendelsesprocedurer generelt. Disse omfatter Erasmus+-programmet og den europæiske kvalifikationsramme (EQF), som bidrager til at forbedre kvalifikationernes gennemsigtighed, sammenlignelighed og portabilitet. I den forbindelse er det vigtigt at holde de nationale kvalifikationsrammer ajour med hensyn til EQF.

7.

Det er vigtigt at fokusere på digitaliseringsprocesser og anvendelsen af digitale værktøjer (3), der gør det lettere at kontrollere ægtheden af kvalifikationer og samtidig muliggør effektiv forebyggelse af svig, samt på de værktøjer, der er udviklet under Erasmus+-programmet. Sammen med tillæggene til eksamensbeviser og Q-Entry-databasen kan disse værktøjer tilføre merværdi ved at mindske omkostningerne og den administrative byrde.

8.

Ud over at udnytte de tilgængelige værktøjer fuldt ud er det vigtigt at fremme, fastholde og videreudvikle tilliden blandt de medarbejdere, der deltager i beslutningsprocessen, samt at give dem den relevante uddannelse, så de har den nødvendige viden om og forståelse af de relevante værktøjer og rammer for anerkendelse og færdighederne til at anvende dem korrekt. I betragtning af at beslutninger ofte træffes på institutionelt eller lokalt plan, kan udviklingen af forbindelser mellem lærere, undervisere, lærende, ledere og administratorer få en central rolle, så automatisk gensidig anerkendelse kan blive en praktisk mulighed. Muligheden for individuel deltagelse i tværnationale samarbejdsprojekter og mobilitet for interessenter såsom lærere, undervisere og ledere kan spille en positiv rolle med hensyn til at fremme automatisk gensidig anerkendelse.

9.

De videregående uddannelsesinstitutioners og ungdomsuddannelsesudbydernes autonomi, afhængigt af nationale forhold, er afgørende for oprettelsen af et vellykket europæisk uddannelsesområde. Samtidig vil ensartede nationale tilgange til automatisk gensidig anerkendelse i overensstemmelse med henstillingen fra 2018 og overvågning af anerkendelse på nationalt plan reducere kompleksiteten og unødvendige forskelle i tilgange. Dette kan forbedre forudsigeligheden og samtidig mindske den administrative og finansielle byrde for myndigheder og lærende. Inddragelse af alle relevante aktører, såsom videregående uddannelsesinstitutioner, NARIC-centre, kvalitetssikringsagenturer og nationale koordinationspunkter for EQF, kan spille en central rolle i disse bestræbelser, herunder inden for uddannelse, informationsformidling, overvågning og udvikling af national vejledning. I den forbindelse kan peerlæring spille en vigtig rolle med hensyn til at udbrede bedste praksis, både inden for de videregående uddannelser og ungdomsuddannelserne, for at bidrage til mere konsekvente nationale tilgange i medlemsstaterne.

10.

Arbejdet med at gennemføre henstillingen kan inspirere og lette fremskridt med hensyn til anerkendelse af kvalifikationer, der er erhvervet uden for EU, i overensstemmelse med de nationale forhold. I overensstemmelse med værktøjerne og rammerne for Bolognaprocessen og EU bør UNESCO’s globale konvention om anerkendelse af kvalifikationer inden for videregående uddannelse udnyttes fuldt ud, da den fremmer international mobilitet for studerende, sætter udviklingen af anerkendelsesspørgsmål i en global kontekst og dermed frigør potentialet for internationalisering af europæiske videregående uddannelser.

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL under behørig hensyntagen til institutionel autonomi og akademisk frihed og i overensstemmelse med nationale forhold og lovgivning at:

1.

Konsolidere og styrke deres bestræbelser på at opnå automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og læringsophold i udlandet i deres respektive uddannelsessystemer i overensstemmelse med Rådets henstilling fra 2018.

2.

Gøre det til fast praksis, at en kvalifikation, der giver adgang til et bestemt niveau af videregående uddannelse i den medlemsstat, hvor den er tildelt, automatisk anerkendes som adgangsgivende til videregående uddannelse på samme niveau i en anden medlemsstat, uden at dette berører en videregående uddannelsesinstitutions ret til at fastsætte specifikke adgangskriterier for specifikke programmer, så borgerne kan være mobile i hele EU.

3.

Støtte videregående uddannelsesinstitutioner i at anvende automatisk gensidig anerkendelse som defineret i Rådets henstilling fra 2018, herunder ved at yde klar vejledning og relevant uddannelse. Støtte de videregående uddannelsesinstitutioner i at fremme ensartede nationale tilgange, såfremt de er ansvarlige for automatisk gensidig anerkendelse.

4.

Sikre, at ekstern kvalitetssikring inden for videregående uddannelser udføres af uafhængige kvalitetssikringsagenturer, der er registreret under EQAR, og som arbejder efter de europæiske standarder og retningslinjer (ESG), for at promovere gennemsigtighed og derved fremme gensidig tillid til automatisk gensidig anerkendelse.

5.

Fokusere på læringsresultater i forbindelse med ungdomsuddannelser, herunder erhvervsuddannelser, og fortsat udvikle eksisterende kvalitetssikringsinstrumenter i overensstemmelse med EQAVET og derved muliggøre automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og resultater af læringsophold i udlandet.

6.

Fremme synergier inden for det europæiske område for videregående uddannelse og det europæiske uddannelsesområde for at sikre, at de gensidigt styrker hinanden med henblik på at fremme gennemsigtige og effektive miljøer for automatiske processer for gensidig anerkendelse.

7.

Sikre fuld udnyttelse i den forbindelse af Bolognaprocessens og EU’s redskaber til at fremme automatisk gensidig anerkendelse inden for videregående uddannelse, hvor det er relevant. Fremme automatisk gensidig anerkendelse på erhvervsuddannelsesområdet inden for rammerne af henstillingen fra 2018 ved at anvende instrumenterne i Københavnprocessen, hvor det er relevant. Disse værktøjer omfatter, men er ikke begrænset til, ECTS, ESG, DEQAR, EQF, Q-Entry-databasen, de europæiske digitale eksamensbeviser for læring, den europæiske læringsmodel, Europass, tillægget til eksamensbeviser, Erasmuschartret for videregående uddannelse (ECHE), Europassmobilitetstillægget, Europasstillægget til erhvervsuddannelsesbeviser og initiativet vedrørende det europæiske studiekort samt andre værktøjer, der er udviklet med støtte fra Erasmus+-programmet og dem, der stammer fra Bolognaprocessen.

8.

Samarbejde på EU-plan om at udveksle bedste praksis og støtte peerlæring og udveksle oplysninger med henblik på at opbygge tillid og gennemsigtighed blandt uddannelsessystemerne og styrke automatisk gensidig anerkendelse inden for videregående uddannelse, herunder gennem alliancer mellem Europauniversiteter, samt inden for ungdomsuddannelser, herunder gennem erhvervsekspertisecentrene.

9.

Støtte fremme og formidling af relevante oplysninger om automatiske procedurer for gensidig anerkendelse til alle relevante aktører og interessenter, f.eks. lærende, videregående uddannelsesinstitutioner, udbydere af ungdomsuddannelser, herunder af erhvervsuddannelse, NARIC-centre og kvalitetssikringsagenturer. Borgere og lærende kan dermed forstå, hvilke muligheder automatisk gensidig anerkendelse giver dem for at studere i udlandet, og støtte en konsekvent tilgang fra de kompetente anerkendelsesmyndigheders side.

10.

Overveje anerkendelse af tidligere læring og gennemtrængelighed mellem uddannelsessektorer i denne forbindelse, navnlig ved at fremme overførsler blandt og mellem erhvervsuddannelser og videregående uddannelser, hvis det er relevant, og under hensyntagen til uddannelsesniveauerne for at undgå blindgyder og gøre det lettere at udnytte mobilitetsmulighederne fuldt ud.

11.

Støtte NARIC-centrene yderligere og undersøge passende metoder til bedre overvågning og evaluering af anerkendelsessystemer ved hjælp af ekspertisen hos NARIC-centrene og andre kompetente organer og institutioner, hvor det er relevant, for at se, om yderligere tiltag er påkrævet.

12.

Tilskynde til samarbejde mellem beslutningstagerne om anerkendelse og NARIC-centrene for at undgå uoverensstemmelser og gøre automatisk gensidig anerkendelse mere effektiv, herunder med hensyn til ressourcer, samt for at anvende etablerede værktøjer og instrumenter korrekt. Med henblik herpå kan det vise sig at være nyttigt med selvevaluering og peerevaluering af NARIC-centre i overensstemmelse med ENIC-NARIC-netværkenes frivillige kvalitetssikringssystem.

13.

Indgå i tillidsbaseret, gensidigt fordelagtigt og generøst grænseoverskridende samarbejde for at forbedre og støtte mobilitetsmuligheder, navnlig længerevarende læringsophold i udlandet på ungdomsuddannelser. Der bør gøres en yderligere indsats for at lette udvekslingen mellem personale, institutioner, myndigheder og andre relevante aktører. I den forbindelse bør der gøres større brug af Erasmus+-programmet og andre relevante EU-fonde og -programmer til øget samarbejde og udveksling.

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL under behørig hensyntagen til nærhedsprincippet og de nationale forhold, herunder institutionel autonomi, at:

1.

Støtte og samarbejde med medlemsstaterne, herunder inden for rammerne af Bolognaprocessen og Københavnprocessen, ved at fremme samarbejde og gensidig læring om de bedste metoder til at gennemføre automatisk gensidig anerkendelse inden for videregående uddannelser og ungdomsuddannelser, herunder erhvervsuddannelser, navnlig på områder med fortsatte udfordringer, herunder målrettet støtte til aktører og interessenter, når det er relevant

2.

Overveje, i tæt samråd med medlemsstaterne, hvordan støtten til medlemsstaterne kan øges for at opnå fremskridt med gennemførelsen af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer og læringsophold i udlandet på videregående uddannelser og ungdomsuddannelser. Målet bør være at fremme bedste praksis og lette udbuddet af uddannelse og peerstøtte til medlemsstater og uddannelsesudbydere, herunder lærere og undervisere, når det er relevant. En sådan støtte bør bygge på NARIC-netværkets ekspertise og inddrage kvalitetssikringsagenturer og andre kompetente organer og institutioner, når det er relevant. Undersøge i denne forbindelse, hvordan NARIC-centrenes ekspertise kan anvendes til at fremme automatisk gensidig anerkendelse inden for ungdomsuddannelser, almen uddannelse og erhvervsuddannelse, hvor det er relevant.

3.

Fortsætte med at støtte medlemsstaterne, herunder NARIC-centrene, gennem Erasmus+-programmet, instrumentet for teknisk støtte og andre EU-finansieringsprogrammer og -instrumenter med henblik på at fremme arbejdet med automatisk gensidig anerkendelse. Desuden støtte medlemsstaterne i deres anvendelse af eksisterende værktøjer til videreudvikling af automatisk gensidig anerkendelse inden for videregående uddannelse og ungdomsuddannelser samt i udviklingen af fælles kanaler for information og udveksling af bedste praksis.

4.

Fortsætte med at støtte EQAVET-peerreviewprocessen på erhvervsuddannelsessystemniveau med henblik på at styrke tilliden og gennemsigtigheden og dermed fremme automatisk gensidig anerkendelse mellem medlemsstaterne.

5.

Anlægge en helhedstilgang til at støtte medlemsstaterne i at opnå automatisk gensidig anerkendelse inden for de videregående uddannelser og ungdomsuddannelser ved at overveje, hvordan kommende strategiske initiativer inden for det europæiske uddannelsesområde, der skal foreslås inden 2025, i overensstemmelse med eksisterende værktøjer, strukturer og rammer kan støtte opfyldelsen af de mål, der er fastsat i henstillingen af 26. november 2018, og navnlig hvordan disse initiativer kan anvendes til at fremme tillid og gennemsigtighed.

---

(1)  EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1.

1

(2)  COM(2023) 91 final

2

(3)  F.eks. de europæiske digitale beviser for læring, den europæiske infrastruktur for blockchaintjenester, Europassmobilitetsmodellen og Europasstillægget til erhvervsuddannelsesbeviser (som en del af Europassplatformen) samt nationale kvalifikationsregistre, der er henført til Europassplatformen, og databasen over eksterne kvalitetssikringsresultater (DEQAR).

3

---

BILAG

Politisk baggrund

| 1. | Rådets resolution af 19. december 2002 om fremme af styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse (EFT C 13 af 18.1.2003, s. 2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det Europæiske Råds konklusioner af 14. december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådets henstilling af 26. november 2018 om fremme af automatisk gensidig anerkendelse af kvalifikationer på videregående uddannelsesniveau og ungdomsuddannelsesniveau samt resultater af læringsophold i udlandet (EUT C 444 af 10.12.2018, s. 1) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådets resolution om videreudvikling af det europæiske uddannelsesområde for at støtte fremtidsorienterede uddannelsessystemer (EUT C 389 af 18.11.2019, s. 1) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rådets henstilling af 24. november 2020 om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rådets henstilling af 5. april 2022 om brobygning med henblik på et effektivt europæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser (EUT C 160 af 13.4.2022, s. 1) |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rådets konklusioner om en europæisk strategi for styrkelse af de videregående uddannelsesinstitutioner for Europas fremtid (EUT C 167 af 21.4.2022, s. 9) |
| --- | --- |

8.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/51

---

Bekendtgørelse til de personer og enheder, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

(2023/C 185/11)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer og enheder, der er opført i bilag I til Rådets afgørelse 2013/255/FUSP (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1035 (2) og i bilag II til Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1027 (4) om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien.

Efter at have gennemgået listen over personer og enheder i ovennævnte bilag har Rådet for Den Europæiske Union besluttet, at de restriktive foranstaltninger, der er fastsat i afgørelse 2013/255/FUSP og forordning (EU) nr. 36/2012, fortsat bør finde anvendelse på de pågældende personer og enheder.

De berørte personer og enheder gøres opmærksom på muligheden for at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er anført i bilag III til forordning (EU) nr. 36/2012, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler i forbindelse med basale behov eller specifikke betalinger (jf. artikel 16 i forordningen).

De berørte personer og enheder kan inden den 16. februar 2024 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til Rådet på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

I overensstemmelse med artikel 34 i afgørelse 2013/255/FUSP og artikel 32, stk. 4, i forordning (EU) nr. 36/2012 tages eventuelle modtagne bemærkninger i betragtning i forbindelse med Rådets næste fornyede overvejelse af listen over personer og enheder.

---

(1)  EUT L 147 af 1.6.2013, s. 14.

(2)  EUT L 139 af 26.5.2023, s. 49.

(3)  EUT L 16 af 19.1.2012, s. 1.

(4)  EUT L 139 af 26.5.2023, s. 1.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/52

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2013/255/FUSP som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1035 og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1027 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Syrien

(2023/C 185/12)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i forordning Europa-Parlamentets og Rådets (EU) 2018/1725 (1).

Retsgrundlaget for denne behandling er Rådets afgørelse 2013/255/FUSP (2) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1035 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 36/2012 (4) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1027 (5).

Den dataansvarlige for behandlingen er Rådet for Den Europæiske Union repræsenteret ved generaldirektøren for Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (RELEX) i Generalsekretariatet for Rådet, og den afdeling, der varetager behandlingen, er RELEX.1, som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union Generalsekretariatet |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Rådets databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre listen over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2013/255/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1035 og forordning (EU) nr. 36/2012 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1027.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2013/255/FUSP og forordning (EU) nr. 36/2012.

De indsamlede personoplysninger er oplysninger, der er nødvendige for en korrekt identificering af den pågældende person, begrundelsen og alle andre oplysninger i tilknytning til grundene til opførsel.

Retsgrundlagene for behandlingen af personoplysninger er de rådsafgørelser, der er vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU, og de rådsforordninger, der er vedtaget i henhold til artikel 215 i TEUF, og som opfører fysiske personer (registrerede) og pålægger indefrysning af aktiver og rejserestriktioner.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til udførelse af en opgave, der udføres i samfundets interesse, jf. artikel 5, stk. 1, litra a), og for at overholde de retlige forpligtelser, der er fastsat i ovennævnte retsakter, og som påhviler den dataansvarlige, jf. artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, jf. artikel 10, stk. 2, litra g), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan indhente personoplysninger om registrerede fra medlemsstaterne og/eller Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Modtagerne af personoplysningerne er medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

Alle personoplysninger, der behandles af Rådet i forbindelse med EU's autonome restriktive foranstaltninger, opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af indefrysningen af aktiver, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller, hvis der er anlagt sag ved Domstolen, indtil der er afsagt en endelig dom. Personoplysninger i dokumenter, som Rådet har registreret, opbevares af Rådet til arkivformål i samfundets interesse, jf. artikel 4, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan have behov for at udveksle personoplysninger om en registreret med et tredjeland eller en international organisation i forbindelse med Rådets gennemførelse af FN-udpegelser eller i forbindelse med internationalt samarbejde om EU's politik for restriktive foranstaltninger.

I mangel af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet eller fornødne garantier baseres overførsel af personoplysninger til et tredjeland eller en international organisation på følgende betingelse(r) i henhold til artikel 50 i forordning (EU) 2018/1725:

| — | overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser

| — | overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares. |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares.

Der er ingen automatiske afgørelser involveret i behandlingen af den registreredes personoplysninger.

Registrerede har ret til oplysning om og indsigt i deres personoplysninger. De har også ret til at rette og supplere deres oplysninger. Under visse omstændigheder kan de have ret til at få slettet deres personoplysninger eller ret til at gøre indsigelse mod behandling af deres personoplysninger eller til at bede om at få behandlingen begrænset.

Registrerede kan udøve disse rettigheder ved at sende en e-mail til den dataansvarlige med en kopi til databeskyttelsesrådgiveren som anført ovenfor.

Sammen med deres anmodning skal registrerede vedlægge en kopi af et identifikationsdokument for at bekræfte deres identitet (ID-kort eller pas). Dette dokument skal indeholde et identifikationsnummer og oplysninger om udstedelsesland, gyldighedsperiode, navn, adresse og fødselsdato. Eventuelle andre oplysninger i kopien af identifikationsdokumentet såsom foto eller eventuelle personlige karakteristika kan overstreges med sort.

Registrerede har ret til at indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Forinden anbefales det, at de registrerede først søger at opnå berigtigelse ved at kontakte den dataansvarlige og/eller Rådets databeskyttelsesrådgiver.

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 147 af 1.6.2013, s. 14.

(3)  EUT L 139 af 26.5.2023, s. 49.

(4)  EUT L 16 af 19.1.2012, s. 1.

(5)  EUT L 139 af 26.5.2023, s. 1.

---

Europa-Kommissionen

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/54

---

Euroens vekselkurs (1)

25. maj 2023

(2023/C 185/13)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0735 |
| JPY | japanske yen | 149,63 |
| DKK | danske kroner | 7,4502 |
| GBP | pund sterling | 0,86793 |
| SEK | svenske kroner | 11,5490 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9708 |
| ISK | islandske kroner | 150,70 |
| NOK | norske kroner | 11,7695 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,645 |
| HUF | ungarske forint | 372,30 |
| PLN | polske zloty | 4,5110 |
| RON | rumænske leu | 4,9495 |
| TRY | tyrkiske lira | 21,3944 |
| AUD | australske dollar | 1,6443 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4599 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,4092 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7655 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4515 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 424,30 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,7466 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,5891 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 040,83 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9655 |
| PHP | filippinske pesos | 60,132 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,154 |
| BRL | brasilianske real | 5,3320 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,0797 |
| INR | indiske rupee | 88,8055 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0735

JPY

japanske yen

149,63

DKK

danske kroner

7,4502

GBP

pund sterling

0,86793

SEK

svenske kroner

11,5490

CHF

schweiziske franc

0,9708

ISK

islandske kroner

150,70

NOK

norske kroner

11,7695

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,645

HUF

ungarske forint

372,30

PLN

polske zloty

4,5110

RON

rumænske leu

4,9495

TRY

tyrkiske lira

21,3944

AUD

australske dollar

1,6443

CAD

canadiske dollar

1,4599

HKD

hongkongske dollar

8,4092

NZD

newzealandske dollar

1,7655

SGD

singaporeanske dollar

1,4515

KRW

sydkoreanske won

1 424,30

ZAR

sydafrikanske rand

20,7466

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,5891

IDR

indonesiske rupiah

16 040,83

MYR

malaysiske ringgit

4,9655

PHP

filippinske pesos

60,132

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,154

BRL

brasilianske real

5,3320

MXN

mexicanske pesos

19,0797

INR

indiske rupee

88,8055

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/55

---

Kommissionens meddelelse om de tilbagebetalingsrenter og referencesatser/kalkulationsrenter for statsstøtte, der gælder pr. 1. juni 2023

(Offentliggjort i overensstemmelse med artikel 10 i Kommissionens forordning (EF) nr. 794/2004 af 21. april 2004 (1))

(2023/C 185/14)

Basissatser beregnet i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om revision af metoden for fastsættelse af referencesatsen og kalkulationsrenten (EUT C 14 af 19.1.2008, s. 6). Afhængig af brugen af referencesatsen skal margenerne som defineret i denne meddelelse stadigvæk lægges til. For kalkulationsrenten betyder det, at der skal lægges en margen på 100 basispoint til. Kommissionens forordning (EF) nr. 271/2008 af 30. januar 2008 om ændring af forordning (EF) nr. 794/2004 foreskriver, at medmindre andet er fastlagt i en specifik beslutning, vil tilbagebetalingsrenten også blive beregnet ved at lægge 100 basispoint til basissatsen.

De ændrede satser er angivet med fed skrift.

De tidligere satser er offentliggjort i EUT C 141 af 24.4.2023, s. 3.

| Fra | Til | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6.2023 | ... | 3,64 | 3,64 | 2,15 | 3,64 | 7,43 | 3,64 | 3,54 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 15,10 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 7,62 | 3,64 | 8,31 | 3,21 | 3,64 | 3,64 | 4,24 |
| 1.5.2023 | 31.5.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,80 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 4,24 |
| 1.4.2023 | 30.4.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,51 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.3.2023 | 31.3.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,10 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 2,92 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 2,96 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.2.2023 | 28.2.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,79 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |
| 1.1.2023 | 31.1.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,36 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |

Fra

Til

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.6.2023

...

3,64

3,64

2,15

3,64

7,43

3,64

3,54

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

15,10

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

7,62

3,64

8,31

3,21

3,64

3,64

4,24

1.5.2023

31.5.2023

3,06

3,06

1,80

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

4,24

1.4.2023

30.4.2023

3,06

3,06

1,51

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

3,52

1.3.2023

31.3.2023

3,06

3,06

1,10

3,06

7,43

3,06

2,92

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

2,96

3,06

3,06

3,52

1.2.2023

28.2.2023

2,56

2,56

0,79

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

1.1.2023

31.1.2023

2,56

2,56

0,36

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

---

(1)  EUT L 140 af 30.4.2004, s. 1.

---

V Øvrige meddelelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Europa-Kommissionen

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/56

---

MEDDELELSE I HENHOLD TIL PERSONALEVEDTÆGTENS ARTIKEL 29, STK. 2

Offentliggørelse af en ledig stilling som repræsentationschef i Sofia – Repræsentation i Bulgarien (lønklasse AD 14) I Generaldirektoratet for Kommunikation (GD COMM)

COM/2023/10433

(2023/C 185/15)

Europa-Kommissionen har offentliggjort et stillingsopslag (reference COM/2023/10433) angående stillingen som chef for repræsentationen i Sofia, Bulgarien (lønklasse AD 14), i Generaldirektoratet for Kommunikation (GD COMM).

Du kan læse stillingsopslaget på 24 sprog og indsende din ansøgning på denne særlige hjemmeside på Europa-Kommissionens websted: https://europa.eu/!tGQCxB

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/57

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33

(2023/C 185/16)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Coteaux de l'Aubance«

PDO-FR-A0149-AM03

Meddelelsesdato: 27.2.2023

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN GODKENDTE ÆNDRING

1.   Den officielle geografiske kode

Kommunerne i det geografiske område og området i umiddelbar nærhed er blevet ajourført i henhold til den officielle geografiske kode.

Dette har ingen indvirkning på det afgrænsede geografiske områdes perimeter.

Punkt 6 og 9 i enhedsdokumentet ændres.

2.   Beplantningstæthed

Minimumsafstanden mellem planter i samme række reduceres fra 1 m til 0,90 m.

Formålet med denne ændring er at øge beplantningstætheden for vinstokkene uden at ændre afstanden mellem rækkerne.

Der er også tilføjet en særlig bestemmelse for vinstokke på arealer med en hældning på over 10 %, hvor der må være en minimumsafstand mellem vinstokkene på 0,80 m.

Formålet med denne tilføjelse er at tage hensyn til det særlige tilfælde med vinstokke, der er plantet på stejle skråninger, og som betyder, at planterne skal plantes på en særlig måde (plantning parallelt med skråningen snarere end vinkelret på den).

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

3.   Beskæring

Reglerne om beskæring er blevet harmoniseret for betegnelserne i området Anjou Saumur i Val de Loire.

Formålet med denne harmonisering er at forbedre vinavlernes viden og forenkle kontrollen. Med denne ændring tilstræbes det at øge vinavlernes tilpasningsevne i forbindelse med frostepisoderne, der indtræffer stadig senere.

Punkt 5 i enhedsdokumentet ændres.

4.   Tilknytning

Tilknytningen ændres ved at henvise til 2021 i stedet for 2018.

Punkt 8 i enhedsdokumentet ændres.

5.   Overgangsforanstaltninger

De udløbne overgangsforanstaltninger slettes.

Enhedsdokumentet er ikke blevet ændret.

6.   Vigtigste punkter, der skal kontrolleres

Høst ved håndkraft i flere omgange føjes til de vigtigste punkter, der skal kontrolleres.

Enhedsdokumentet er ikke blevet ændret.

7.   Redaktionelle ændringer

Der er foretaget visse redaktionelle tilpasninger af produktspecifikationen.

Disse ændringer medfører ikke nogen ændring af enhedsdokumentet.

8.   Mærkning

Reglerne om mærkning er blevet præciseret og harmoniseret for betegnelserne i området Anjou Saumur i Val de Loire. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentets punkt 9 er ændret.

9.   Henvisning til kontrolorganet

Affattelsen af henvisningen til kontrolorganet er blevet gennemgået for at harmonisere affattelsen med andre produktspecifikationer. Denne ændring er alene redaktionel.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Coteaux de l'Aubance

2.   Type geografisk betegnelse

BOB – beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Stille hvidvine med restsukker, der høstes, når de er overmodne (naturlig koncentration på vinstokken med eller uden forekomst af ædel råddenskab). De er harmoniske og udvikler aromaer af hvide frugter, citrusfrugter, blomsterdufte og overmodenhed – samt en harmonisk smag (sødme, syrlighed og struktur). Med alderen forædles finessen og kompleksiteten. De har: et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 14 % et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 19 % for at kunne få benævnelsen »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer) et indhold af gæringsdygtigt sukker (glukose + fruktose) efter gæring på mindst 34 g/l. Det samlede syreindhold og det totale indhold af svovldioxid svarer til det, der er fastsat i EU-reglerne. Vine med et naturligt alkoholindhold i volumen under 18 % har efter gæring et virkeligt alkoholindhold i volumen på mindst 11 %.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 25 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (I mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

25

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (I mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Berigelse er tilladt i henhold til reglerne i produktspecifikationen.

Anvendelsen af træflis er forbudt.

Vinene lagres i henhold til de betingelser, der er angivet i produktspecifikationen.

Foruden ovennævnte bestemmelser skal vinen, hvad angår ønologisk fremgangsmåde, opfylde de krav, der er fastsat på EU-niveau og i den franske lov om landbrug og fiskeri (»code rural et de la pêche maritime«).

1.   Beplantningstæthed

Dyrkningspraksis

Beplantningstætheden på vinmarkerne er mindst 4 000 vinstokke pr. hektar. På disse vinmarker må afstanden mellem rækkerne ikke være over 2,50 meter, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 0,90 meter.

For vindyrkningsparceller med en afstand mellem vinstokkene i en planterække på under 0,90 meter, men på mindst 0,80 meter, hvis hældning er over 10 %, er det ved høsten muligt at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

For vindyrkningsparceller med en beplantningstæthed på under 4 000 vinstokke pr. ha, men på mindst 3 300 vinstokke pr. ha, er det ved høsten tilladt at anvende den kontrollerede oprindelsesbetegnelse under forudsætning af, at produktspecifikationens bestemmelser om espalieropbinding og løvvæggen er overholdt. På disse vindyrkningsparceller må afstanden mellem rækkerne ikke overstige 3 m, og afstanden mellem vinstokkene i en planterække må ikke være under 1 m.

2.   Beskæring og espalieropbinding af vinstokkene

Dyrkningspraksis

Vinstokkene beskæres med enten lang eller kort sporebeskæring, samt blandet beskæring, således at der højst er 12 skud pr. vinstok.

På det fænologiske stadium, der svarer til 11 eller 12 blade (adskilte blomsterknoppe), er årets antal af frugtbærende grene pr. vinstok højst 12.

Højden af den beskårne løvvæg skal mindst være 0,6 gange afstanden mellem rækkerne, idet denne højde måles mellem bladenes nedre grænse, som er fastsat til mindst 0,40 m over jorden, og beskæringens øverste grænse, som er fastsat til mindst 0,20 m over den øverste tråd i espalieropbindingen.

Parceller med en beplantningstæthed på under 4 000, men mindst 3 300 stokke pr. ha, skal desuden overholde følgende espalierregler: Espalierpælene er mindst 1,90 høje målt fra jorden. Espalieret skal have fire rækker tråde. Den øverste tråd skal mindst være 1,85 meter over jorden.

3.   Kunstvanding

Dyrkningspraksis

Kunstvanding er ikke tilladt

4.   Høst

Dyrkningspraksis

Vinene er fremstillet på druer, der høstes, når de er overmodne. Vine, der kan få benævnelsen »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer), har desuden en koncentration på roden takket være den ædle råddenskab.

Druerne høstes manuelt ved udvælgelse ad flere gange.

5.2.   Maksimale udbytter

40 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Alle etaper af produktionen finder sted i det geografiske område, som omfatter følgende kommuner i departementet Maine-et-Loire på grundlag af den officielle geografiske kode 2021: Brissac Loire Aubance (kun for de delegerede kommuner Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire et Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

Kortmateriale, der gengiver det geografiske område, kan findes på hjemmesiden for Institut national de l'origine et de la qualité.

7.   Druesorter til vinfremstilling

Chenin B

8.   Tilknytning til det geografiske område

a)   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område er kendetegnet ved et landskab, der består af mange små skråninger med svag hældning og varieret eksponering, som ligger i mellem 50 og 90 meters højde sydvest for byen Angers. I 2021 strakte området sig over syv kommuner og afgrænses mod vest af Aubance-flodens udmunding i Loire, mod øst af et plateau fra Kridttiden langs Paris-bækkenet, mod nord af Loire-flodens forløb og mod syd af Brissac- og Beaulieu-skovene.

Aubance er en lille biflod til Loire – selve symbolet for dette geografiske område – som løber mod nord fra sit udspring indtil kommunen Brissac-Quincé, der er berømt for sit slot fra det 16. århundrede. Den drejer derefter mod nordvest, indtil den når kommunen Mûrs-Erigné, hvorefter den løber parallelt med Loire sydvest for byen Angers.

Jordene, der er udviklet på skiferholdige eller skifer- og sandstensholdige sedimenter fra det armorikanske bjergmassiv og udgør et plateau, der hælder svagt ned mod Loire, er som oftest fladgrundede med en god opvarmningsevne og kendetegnet ved beskedne vandreserver. I den vestlige del af det geografiske område er der stedvise årer dannet af sure lavaformationer (rhyolit) eller basiske lavaformationer (spilit), der har givet en meget stenet jord. Kommunerne nord for det geografiske område udmærker sig ved at være beliggende på skiferformationer. Disse er blevet udnyttet i flere hundrede år til opførelse af husmure, tagkonstruktioner, gulvbelægning og endda tilvirkning af indbo såsom afløb, borde og trapper, der således bekræfter dette områdes særpræg. Disse elementer er tydeligt til stede i landskabet og bidrager til vinområdets identitet.

Det geografiske område er en enklave med beskedne nedbørsmængder takket være en føneffekt og læ for fugtigheden fra havet på grund af det højere Choletais- og Mauges-terræn. De årlige nedbørsmængder ligger på ca. 585 mm, mens der falder næsten 800 mm i Choletais. De høje værdier i Brissac-Quincé er de laveste for departementet Maine-et-Loires vejrstationer. Der kan ligeledes konstateres en forskel i nedbøren under vækstcyklussen på ca. 100 mm i forhold til resten af departementet. De årlige gennemsnitstemperaturer er forholdsvis høje (ca. 12 °C) og 1 °C højere end det samlede departement Maine-et-Loire. Det særlige mesoklima i dette område understreges af den middelhavsagtige flora med steneg og pinje.

b)   Beskrivelse af de menneskelige faktorer, der bidrager til tilknytningen

Visse symbolske ejendomme i vinområdet »Coteaux de l'Aubance« går helt tilbage til det 16. århundrede. Vinområdets særlige identitet opstår i slutningen af det 19. århundrede lige efter vinbladluskrisen, som ødelagde over tre fjerdedele af vinområdet ved Angers. Vinproducenterne i naboområdet Layon søgte parceller, der var gået fri af sygdommen, på afstand af deres vinområde og plantede den traditionelle druesort Chenin B. I 1922 nævnes navnet »Coteaux de l'Aubance« for første gang i en høstanmeldelse, og i 1925 stiftes områdets vinavlerforening, »Syndicat des viticulteurs des Coteaux de l'Aubance«. Foreningens vedtægter præciserer, at formålet er »at udbrede kendskabet i hele verden til vores områdes berømte og dog i fremmede egne ukendte vine«.

Nærheden til byen Angers spiller en vigtig rolle i vinområdets udvikling, idet Aubance-området bliver forsyningskilde til alle nabokommunernes detailhandlende inden for drikkevarer, navnlig kommunerne Mûrs-Erigné og Saint-Mélaine-sur-Aubance.

Selv om druerne, der høstes ved modenhed, historisk set blev brugt til fremstilling af tør eller halvtør vin, optog man hurtigt metoderne fra naboområdet Layon, hvor man høstede ved overmodenhed og ad flere omgange for at få en koncentreret druehøst til fremstilling af en halvsød vin.

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux de l'Aubance« blev således anerkendt ved dekret af 18. februar 1950 til en hvidvin af druer høstet ved overmodenhed ad flere omgange. Vinområdet dækkede i 2009 et areal på 200 ha.

c)   Oplysninger om produktets kvalitet og kendetegn

Der er tale om stille hvidvine med gæringsdygtigt sukkerindhold.

Det er meget harmoniske vine. Harmoni med hensyn til duft, ofte med aromaer af hvide frugter og citrusfrugter blandet med blomsterdufte, som smelter sammen med aromaer af overmodenhed såsom tørrede eller syltede frugter. Denne harmoni findes også i smagen, mellem sødme, syrlighed og struktur.

Lagringen, der kan ske over flere årtier, forædler finessen og kompleksiteten.

d)   Årsagssammenhæng

Kombinationen af vinområdets placering i parceller i et præcist afgrænset parcelområde som udtryk for de lokale metoder og med fladgrundede og stenede jorde, en bakket topografi med meget svage hældninger og nærheden til Loire og Aubance, som bevarer luftfugtigheden, der er gunstig for fremkomsten af den »ædle råddenskab«, sikrer det geografiske område gunstige vilkår for høst af druer efter overmodning ved naturlig koncentration på roden med eller uden forekomst af »ædel råddenskab«. Disse faktorer forklarer produktets kendetegn, hvortil mennesket har tilpasset sine metoder. Plukningen ved håndkraft ad flere omgange af en overmoden høst er beviset for dette ønske om kvalitet.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning og andre krav)

Mærkning: traditionel benævnelse»Sélection de grains nobles«

Retlig ramme:

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Coteaux de l'Aubance« kan suppleres med den traditionelle benævnelse »sélection de grains nobles« (udvalgte ædle druer) ifølge bestemmelserne i produktspecifikationen. Det er obligatorisk, at vine med benævnelsen »sélection de grains nobles« præsenteres med angivelse af årgangen.

Mærkning: valgfrie angivelser

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

De valgfrie angivelser, hvis anvendelse i henhold til fællesskabsbestemmelserne kan reguleres af medlemsstaterne, må hverken i højden, bredden eller tykkelsen være større end det dobbelte af størrelsen af de skrifttyper, som navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse angives med.

Mærkning: den geografiske betegnelse »Val de Loire«

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Den kontrollerede oprindelsesbetegnelse kan suppleres med den geografiske betegnelse »Val de Loire« ifølge de regler, der er fastsat i produktspecifikationen for anvendelse af denne geografiske betegnelse. Bogstaverne i den geografiske betegnelse »Val de Loire« må hverken i højden eller bredden være større end to tredjedele af bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Mærkning: præcisering af en mindre geografisk enhed

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på en mindre geografisk enhed, under forudsætning af at: — det drejer sig om en navngiven matrikelregistreret lokalitet, — navnet fremgår af høstanmeldelsen. Den navngivne matrikelregistrerede lokalitet skal være trykt med skrifttegn, der hverken i højden eller bredden er større end halvdelen af de skrifttegn, som udgør navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse

Område i umiddelbar nærhed

Retlig ramme:

EU-lovgivningen

Type supplerende betingelse:

Undtagelse vedrørende produktionen i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Det område i umiddelbar nærhed, som er defineret i undtagelsen vedrørende fremstilling, forarbejdning og lagring af vin, består i henhold til den officielle geografiske kode fra 2021 af følgende kommuners område i departementet Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (kun for de delegerede kommuner Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne og Saulgé-l'Hôpital), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (kun for de delegerede kommuner Chanzeaux og Valanjou), Doué-en-Anjou (kun for den delegerede kommune Brigné), Gennes-Val-de-Loire (kun for de delegerede kommuner Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies og Le Thoureil), Lys-Haut-Layon (kun for den delegerede kommune Tigné), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou, Tuffalun, Val-du-Layon.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c3ae57c9-8342-4de4-8756-38a6322eacae

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---

| 26.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 185/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 185/64

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 185/17)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse med oprindelse i en medlemsstat

(Forordning (EU) nr. 1151/2012)

»Prés-salés du Mont-Saint-Michel«

EU-nr.: PDO-FR-0813-AM01 - 27.2.2023

BOB (X) BGB ( )

1.   Produktets betegnelse

»Prés-salés du Mont-Saint-Michel«

2.   Medlemsstat, som det geografiske område tilhører

Frankrig

3.   Myndighed i medlemsstaten, der meddeler standardændringen

Ministeriet for landbrug og fødevaresuverænitet

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

1.   Geografisk område

Beskrivelse

Afgrænsningen af det geografiske område ændres. Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prés-salés du Mont-Saint-Michel« udvides til fire kommuner i departementet Manche, nemlig følgende kommuner: Montsenelle, Baupte, Auvers og Méautis.

Listen over kommuner i det geografiske område, der er omfattet af varespecifikationen, er blevet ajourført i henhold til den officielle geografiske kode 2021 i overensstemmelse med de nationale krav.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

2.   Henvisninger vedrørende kontrolstrukturen

Beskrivelse

I overensstemmelse med de krav, der er fastsat af de franske myndigheder, ændres afsnittet »Henvisninger vedrørende kontrolstrukturen«.

Ændringen berører ikke enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

»Prés-salés du Mont-Saint-Michel«

EU-nr.: PDO-FR-0813-AM01 - 27.2.2023

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Prés-salés du Mont-Saint-Michel«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.1. Kød (og slagtebiprodukter), fersk

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Det kød, der bærer den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prés-salés du Mont-Saint-Michel«, stammer fra lam under 12 måneder, hvis kendetegn kan tilskrives græsning på marskland. Disse lam stammer fra væddere af følgende racer: »Suffolk«, »Roussin«, »Rouge de l’Ouest«, »Vendéen«, »Cotentin«, »Avranchin« og »Charollais« eller fra væddere født af moderfår fra bedrifter, der har lov til at lade deres dyr græsse her. Avlshundyrene stammer fra moderfår, som er født på bedrifter, der har lov til at lade deres dyr græsse her, og er opdrættet i det geografiske område.

Slagtekroppene har følgende kendetegn:

| — | en minimumsvægt på 14 kg |
| --- | --- |

—

en minimumsvægt på 14 kg

| — | en ikke særlig fyldig slagtekropprofil: »profilerne er rette til subkonkave«, og »muskelfylden er middelgod til kraftig« (EUROP-klassificering U, R og O) |
| --- | --- |

—

en ikke særlig fyldig slagtekropprofil: »profilerne er rette til subkonkave«, og »muskelfylden er middelgod til kraftig« (EUROP-klassificering U, R og O)

| — | en fedningsklasse svarende til »tyndt til normalt talgdække« (EUROP-klassificering 2 eller 3) |
| --- | --- |

—

en fedningsklasse svarende til »tyndt til normalt talgdække« (EUROP-klassificering 2 eller 3)

| — | de ydre og indre fedtlag er faste og hvide eller cremefarvede og jævnt fordelte. |
| --- | --- |

—

de ydre og indre fedtlag er faste og hvide eller cremefarvede og jævnt fordelte.

Kødet udbydes til salg nedkølet. Nedkøling af optøet kød er forbudt.

3.3.   Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Lammene og moderfårene ernærer sig primært ved at græsse i marsken. Opdræt af lammene består af tre på hinanden følgende perioder, nemlig perioden efter fødslen, græsningsperioden og den valgfri afslutningsperiode.

Under alle omstændigheder skal perioden med græsning på marskland, herunder dage hvor marsken er oversvømmet på grund af springflod, udgøre mindst halvdelen af dyrenes levetid.

Foderet i de forskellige opdrætsfaser stammer fra det geografiske område og består af græs i form af frisk græs, hø eller græsensilage med et tørstofindhold på over 50 % samt knolde og rodfrugter og grøntsager.

Majsensilage må fra 1. juni 2013 ikke længere anvendes som foder.

100 % af grovfoderet skal stamme fra det geografiske område, og 50 % af kraftfoderet skal stamme fra det samme område.

I foderet må kun anvendes planter, biprodukter og fodertilsætningsstoffer fra ikke-genmodificerede produkter. Animalske produkter med undtagelse af mælkeprodukter må ikke indgå i sammensætningen af foderblandinger, der anvendes i forbindelse med marskopdræt.

| — | I perioden efter fødslen, der varer mindst 45 dage og højst 105 dage, består lammets kost hovedsageligt af mælk fra moderfårene, der kan suppleres med mælkepulver, foder eller kraftfoder. |
| --- | --- |

—

I perioden efter fødslen, der varer mindst 45 dage og højst 105 dage, består lammets kost hovedsageligt af mælk fra moderfårene, der kan suppleres med mælkepulver, foder eller kraftfoder.

| — | I græsningsperioden, der skal vare mindst 70 dage, opholder lammene sig i marsken, på særligt udpegede græsningsområder og på marker, der bruges til tilbagetrækning under oversvømmelse. Foderet består hovedsageligt (højst 400 g kraftfoder pr. dag (aften) som supplement til græsningen) eller udelukkende af græs |
| --- | --- |

—

I græsningsperioden, der skal vare mindst 70 dage, opholder lammene sig i marsken, på særligt udpegede græsningsområder og på marker, der bruges til tilbagetrækning under oversvømmelse. Foderet består hovedsageligt (højst 400 g kraftfoder pr. dag (aften) som supplement til græsningen) eller udelukkende af græs

| — | I den valgfri afslutningsperiode (for lam, hvis foder udelukkende består af græs i græsningsperioden), der maksimalt må vare 30 eller 40 dage alt efter sæsonen, får lammet en kost bestående af almindeligt foder og kraftfoder, og lammet græsser ikke længere på marskland. |
| --- | --- |

—

I den valgfri afslutningsperiode (for lam, hvis foder udelukkende består af græs i græsningsperioden), der maksimalt må vare 30 eller 40 dage alt efter sæsonen, får lammet en kost bestående af almindeligt foder og kraftfoder, og lammet græsser ikke længere på marskland.

Det kraftfoder, der gives til moderfårene og lammene i de forskellige opdrætsfaser, består af følgende foderemner:

| — | korn samt produkter og biprodukter heraf: byg, majs, mel, triticale, havre |
| --- | --- |

—

korn samt produkter og biprodukter heraf: byg, majs, mel, triticale, havre

| — | olieholdige frø samt produkter og biprodukter heraf: soja-, solsikke-, raps- og hørfrøkager, sojabønner, sojaskaller |
| --- | --- |

—

olieholdige frø samt produkter og biprodukter heraf: soja-, solsikke-, raps- og hørfrøkager, sojabønner, sojaskaller

| — | proteinafgrøder: ærter, lupin, hestebønner |
| --- | --- |

—

proteinafgrøder: ærter, lupin, hestebønner

| — | knolde og rodfrugter samt produkter og biprodukter heraf: roesnitter |
| --- | --- |

—

knolde og rodfrugter samt produkter og biprodukter heraf: roesnitter

| — | foderplanter: lucerne, halm |
| --- | --- |

—

foderplanter: lucerne, halm

| — | melasse: melasse af rørsukker |
| --- | --- |

—

melasse: melasse af rørsukker

| — | tilsætningsstoffer |
| --- | --- |

—

tilsætningsstoffer

| — | mineraler, vitaminer. |
| --- | --- |

—

mineraler, vitaminer.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Fødsel, opdræt og slagtning.

3.5.   Særlige regler vedrørende udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

—

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Identifikation og mærkning af kød med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Prés-salés du Mont-Saint-Michel« sker efter nedkølingsperioden, hvor betegnelsen »Prés-salés MSM« stemples på de vigtigste udskæringer, dvs. hals, kam og kølle, med stempelfarve, der ikke kan slettes.

Slagtekroppene og deres udskæringer er frem til sidste distributionsled forsynet med en etiket, der som minimum er påført følgende oplysninger:

| — | betegnelsen |
| --- | --- |

—

betegnelsen

| — | betegnelsen »AOP« eller »appellation d’origine protégée« (BOB eller beskyttet oprindelsesbetegnelse) |
| --- | --- |

—

betegnelsen »AOP« eller »appellation d’origine protégée« (BOB eller beskyttet oprindelsesbetegnelse)

| — | EU's BOB-logo |
| --- | --- |

—

EU's BOB-logo

| — | navnet på fåreavleren |
| --- | --- |

—

navnet på fåreavleren

| — | bedriftens nummer |
| --- | --- |

—

bedriftens nummer

| — | lammets nationale identifikationsnummer |
| --- | --- |

—

lammets nationale identifikationsnummer

| — | slagtedato |
| --- | --- |

—

slagtedato

| — | slagtested og -nummer |
| --- | --- |

—

slagtested og -nummer

| — | påtegningen »modningstiden mellem datoen for slagtning af dyrene og salget i detailhandelen til den endelige forbruger er på mindst fire fulde dage«. |
| --- | --- |

—

påtegningen »modningstiden mellem datoen for slagtning af dyrene og salget i detailhandelen til den endelige forbruger er på mindst fire fulde dage«.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område, hvor lammene fødes, opdrættes og slagtes, består af følgende 26 kantoner, heraf 14 delvis, i departementerne Manche og Ille-et-Vilaine:

departementet Manche:

alle kommuner i kantonerne Bréhal, Bricquebec-en-Cotentin, Cherbourg-en-Cotentin (1, 2, 3, 4, 5), Granville, La Hague, Les Pieux, Pontorson

i kantonen Agon-Coutainville kommunerne d’Agon-Coutainville, Blainville-sur-Mer, Geffosses, Gouville-sur-Mer, Muneville-le-Bingard, Saint-Malo-de-la-Lande og Saint-Sauveur-Villages (kun de delegerede kommuner Ancteville og La Ronde-Haye)

i kantonen Carentan-les-Marais kommunerne Auvers, Baupte, Méautis og Picauville (kun den delegerede kommune Les Moitiers-en-Bauptois)

i kantonen Isigny-le-Buat kun kommunerne Avranches, La Godefroy, Saint-Brice, Saint-Loup, Saint-Senier-sous-Avranches, d’Isigny-le-Buat og Tirepied-sur-Sée (kun La Gohannière)

i kantonen Quettreville-sur-Sienne kommunerne Annoville, Hauteville-sur-Mer, Lingreville, Montmartin-sur-Mer og Quettreville-sur-Sienne (kun de delegerede kommuner Contrières, Hérenguerville, Hyenville, Quettreville-sur-Sienne og Trelly)

i kantonen Valognes kommunerne Brix, Huberville, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Joseph, Saussemesnil, Tamerville, Valognes og Yvetot-Bocage

i kantonen Villedieu-les-Poêles-Rouffigny kun kommunen Le Tanu

kommunerne i kantonen Avranches, dog ikke den delegerede kommune Braffais i kommunen Le Parc

kommunerne i kantonen Coutances, dog ikke kommunerne Camprond og Monthuchon

kantonen Créances, dog ikke kommunen Le Plessis-Lastelle

kommunerne i kantonen Saint-Hilaire-du-Harcouët, dog ikke kommunerne Savigny-le-Vieux og Buais-Les-Monts

departementet Ille-et-Vilaine:

alle kommuner i kantonerne Fougères-2

i kantonen Vitré kommunerne Balazé, Châtillon-en-Vendelais, Montautour, Princé, Saint-M’Hervé og Vitré

kommunerne i kantonen Dol-de-Bretagne, dog ikke kommunerne Châteauneuf-d’Ille-et-Vilaine, Lillemer, Miniac-Morvan, Plerguer, Saint-Guinoux, Saint-Père-Marc-en-Poulet, Saint-Suliac, Le Tronchet og La Ville-ès-Nonais

kommunerne i kantonen Fougères-1, dog ikke Livré-sur-Changeon

kommunerne i kantonen Val-Couesnon, dog ikke kommunerne Aubigné, Feins, Mouazé og Montreuil-sur-Ille.

5.   Tilknytning til det geografiske område

Det geografiske område er havbugten mellem Normandiet og Bretagne og strækker sig langs kysterne i departementerne Manche og Ille-et-Vilaine. Det er kendetegnet ved den lange kyststrækning og hav- og kystklimaets store betydning. Hovedparten af dyrenes foder kommer fra dette geografiske område med græsmarker, der jævnligt oversvømmes af havet, kaldet marsken eller herbus. Marsken danner overfladen i tidevandsområdet. Den er blevet dannet lokalt i bunden af Mont-Saint-Michel-bugten og i udmundinger i den vestlige del af Cotentin, hvor der sker en fin aflejring i ly af dønninger og stærke strømme. Marskens substrat er slik, som består af meget fint og kalkholdigt mudder og sand. Disse områder er gennemskåret af dybe kanaler, der forgrener sig i mindre kanaler, som således danner et ekstremt tæt netværk, der opdeler marsken i flere græsningsarealer og gør det vanskeligt at flytte fårene.

Plantevæksten, som er tilpasset jordens saltholdighed og oversvømmelsen, består af såkaldte saltplanter. Mange af disse planter som Strand-Annelgræs (Puccinellia maritima), Strandtrehage (Triglochin maritima) eller Stilkløs Kilebæger (Halimione portulacoïdes) er, navnlig efter frysning, meget velsmagende og udgør således hovedparten af foderet for lam med betegnelsen »Prés-salés du Mont-Saint-Michel«.

Der er blevet produceret lam i Mont-Saint-Michel-bugten siden det 10. århundrede, hvor munkene havde en ret til moderfår, den såkaldte »brebiage«-ret. Det fremgår af stiftelsesdokumentet for Lessay-klostret, at der i samme periode blev opdrættet får i Cotentin-regionen, hvor to gårde med fårehold var blevet doneret til klostret. Senere i 1181 indgik to tredjedele af fåreulden bl.a. i tiendet fra dette kloster (Charte de Henri II Plantagenêt).

Indtil første halvdel af det 20. århundrede drives fårene i grupper på to til fire får bundet sammen, undtagen på inddæmningerne ved Mont-Saint-Michel, hvor forholdsvis store flokke drives på den salte marsk under opsyn af fårehyrder. Fra anden halvdel af det 20. århundrede sker der en specialisering af opdræt på gårde.

For at klare sig i det barske fysiske miljø har fåreavlerne altid udvalgt deres avlsdyr specifikt for at øge hundyrenes moderegenskaber, dyrenes evne til at flytte sig i blødt terræn og tilpasningen af lammene til marskplanternes vækstcyklus. Hundyrene stammer derfor fra flokken, og handyr købt udefra tilhører racer, som er godt tilpasset græsningsforholdene på marsken, og som har en forholdsvis langsommere muskelvækst.

Opdræt af marsklam har ligeledes udviklet sig som følge af etableringen af bedrifter og kontrollen med græsmarkerne på jordarealet i nærheden af marsken. De er nødvendige for at huse dyrene under fødsler, og når marsken er oversvømmet af springfloden.

Da der er stor forskel på, hvor hurtigt de enkelte dyr i flokken vokser, og på de klimamæssige risici, har fåreavlerne udviklet fodertilskudsstrategier, som er tilpasset forholdene. Når dyrenes ly ligger tæt på kysten, kan der gives fodertilskud om aftenen efter græsningen. Hvis lyet ligger langt væk, har fåreavlerne kun mulighed for at gøre brug af en afslutningsperiode. Dette foder produceres hovedsageligt i området, selv om det delvis kan komme udefra, navnlig kvælstofdelen.

Hvad angår det lokale forhold mellem fåreavlere og slagterier, betyder den specielle opdrætningsmetode, at man bruger de slagterier, der har bevaret midlerne til og den fornødne viden om slagtning af får. Den specielle viden om slagtning betyder især, at fårene i perioden mellem ankomsten til slagteriet og nedslagtningen får en kort ventetid under behagelige forhold. Derudover anvendes der en særlig omhyggelig form for slagtning, partering og udtagning af indvolde, som bevarer fedtlaget og forhindrer enhver form for forurening af slagtekroppen. Der findes også regler for nedkøling og modning af kødet. Det er først efter disse processer, at det vurderes, hvorvidt slagtekroppene lever op til kravene, især ud fra fedtets kvalitet og slagtekroppenes udseende.

Slagtekroppene kendetegnes ved et hvidt og fast fedtlag, der er jævnt fordelt. De har et tyndt til normalt talgdække, en ikke særlig fyldig profil, og køllerne er ret aflange. Kødet kendes på sin dybe, rosa farve, fibrenes længde og fedtmarmorering (intramuskulært fedt). Det bevarer en stor saftighed efter tilberedningen og har en intens og vedvarende smag uden uldsmag.

Kødets kendetegn har længe været anerkendt, hvilket udtalelsen fra Pierre Thomas du Fosse, en lærd og litterat fra Rouen, der besøgte Pontorson i sommeren 1691, vidner om: »Græsset ved kysten er som vild timian. Det giver fårekødet en smag, der er så udsøgt, at man holder op med at spise agerhøns og fasaner, fordi kødet er så lækkert.«

Det mangeårige gode omdømme blev navnlig bekræftet i nyere tid i en dom afsagt af appelretten i Caen den 24. januar 1986, hvor det fastslås, at får, der jævnligt drives på græsmarker, som jævnligt oversvømmes af havet, almindeligvis betegnes marskfår, og at det er anerkendt, at kød fra får, der opdrættes på denne måde, er af en særlig kvalitet.

Sammenhængen mellem kvaliteten af kødet fra »Prés-salés du Mont-Saint-Michel« og produktionsstedet kommer til udtryk ved, at fårene spiser marskens særlige vegetation, og ved den fysiske aktivitet, de udøver i jagten på disse planter. Denne fysiske aktivitets andel i sammenhængen med området er væsentlig i forbindelse med marsken ved Mont-Saint-Michel-bugten, der strækker sig over store områder, samt marsken i Cotentin-regionen, selv om marsklandet er mindre. Marskens foderværdi er rent faktisk ret begrænset, og da mængden af det særlige græs, som fårene spiser, er begrænset, er de nødt til at gå over lange strækninger for at få deres ration. Slagtekroppene er således ikke særlig fyldige, og kødet har en kraftig farve.

Kødets kendetegn bestyrkes af disse begrænsninger i dette bløde terræn gennemskåret af et netværk af dybe kanaler med et barsk klima. Som følge af disse barske forhold kan dyrene ofte ikke sættes ud i marsken, før de er gamle nok, og de skal blive der tilstrækkelig længe til, at deres kød kan drage fuld fordel af denne særlige ernæring.

Som følge af disse opdrætsforhold har dyrene ud over en ikke særlig fyldig kropsbygning et fast og ikke særlig fyldigt fedtlag samt en særlig smag uden uldsmag.

Disse kendetegn bevares, da dyrene slagtes i nærheden af opdrætsstedet. Denne nærhed reducerer transporttiden, og dyrene undgår stress, der kan forringe kødets kvalitet, og gør det således muligt at bevare de organoleptiske kvaliteter, der er fremelsket under opdrættet. Fåreopdrættet gør det endvidere muligt at udvikle og bevare slagterier i det geografiske område, som har den fornødne viden om og respekt for produktets kvalitet, f.eks. med hensyn til bevarelse af fedtlaget og forbud mod skylning af slagtekroppene. Det er ligeledes nemmere at kontrollere, at slagtekroppene lever op til kravene.

På grund af kødets saftighed, der anerkendes af gastronomerne, har kødet et meget fint ry, hvilket i mere end et århundrede er blevet afspejlet i en salgspris, der ligger 50 og 100 % over prisen for almindelig lam.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.legifrance.gouv.fr/download/pdf?id=yUNSnznfq_FUS9VY3CTgn4PCIFRafx3LLgujSD-i24w=

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---