# Az Európai Unió C 185/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 185 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. május 26. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 185

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. május 26.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 185/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 185/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 185/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  ) | 3 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2023/C 185/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  )

1

1

2023/C 185/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  )

1

2

2023/C 185/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2023/C 185/04 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusában elért eredményekről | 4 |
| 2023/C 185/05 | Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az EU ifjúsági stratégiájára vonatkozó 2022–2024-es munkaterv felülvizsgálatáról | 14 |
| 2023/C 185/06 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fenntartható Európának a fiatalokra kiterjedő szociális dimenziójáról | 21 |
| 2023/C 185/07 | A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletének, valamint a tagállami álláspontok WADA-üléseket megelőzően történő koordinálásának felülvizsgálatáról | 29 |
| 2023/C 185/08 | A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségről: kitekintés 2025-re és az azt követő időszakra | 35 |
| 2023/C 185/09 | A Tanács következtetései a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészekről | 39 |
| 2023/C 185/10 | A Tanács következtetései az oktatás és képzés terén az automatikus kölcsönös elismerés megvalósítása érdekében teendő további lépésekről | 44 |
| 2023/C 185/11 | Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére | 51 |
| 2023/C 185/12 | Értesítés a (KKBP) 2023/1035 tanácsi határozattal módosított, a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban és az (EU) 2023/1027 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére | 52 |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 185/13 | Euroátváltási árfolyamok – 2023. május 25. | 54 |
| 2023/C 185/14 | Bizottsági közlemény az állami támogatások visszafizettetése esetén 2023. június 1.-jétől alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról
  (Közzétéve a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet
  10. cikkének megfelelően.) | 55 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2023/C 185/04

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusában elért eredményekről

4

2023/C 185/05

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az EU ifjúsági stratégiájára vonatkozó 2022–2024-es munkaterv felülvizsgálatáról

14

2023/C 185/06

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fenntartható Európának a fiatalokra kiterjedő szociális dimenziójáról

21

2023/C 185/07

A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletének, valamint a tagállami álláspontok WADA-üléseket megelőzően történő koordinálásának felülvizsgálatáról

29

2023/C 185/08

A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségről: kitekintés 2025-re és az azt követő időszakra

35

2023/C 185/09

A Tanács következtetései a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészekről

39

2023/C 185/10

A Tanács következtetései az oktatás és képzés terén az automatikus kölcsönös elismerés megvalósítása érdekében teendő további lépésekről

44

2023/C 185/11

Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére

51

2023/C 185/12

Értesítés a (KKBP) 2023/1035 tanácsi határozattal módosított, a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban és az (EU) 2023/1027 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

52

Európai Bizottság

2023/C 185/13

Euroátváltási árfolyamok – 2023. május 25.

54

2023/C 185/14

Bizottsági közlemény az állami támogatások visszafizettetése esetén 2023. június 1.-jétől alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról
  (Közzétéve a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet
  10. cikkének megfelelően.)

(Közzétéve a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet

10. cikkének megfelelően

55

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 185/15 | ÉRTESÍTÉS A SZEMÉLYZETI SZABÁLYZAT 29. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE ALAPJÁN – Pályázati felhívás a szófiai (Bulgária) képviselet-vezetői állás betöltésére a Bulgáriai Képviseleten (AD 14-es besorolás) a Kommunikációs Főigazgatóságon (DG COMM) – COM/2023/10433 | 56 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 185/16 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 57 |
| 2023/C 185/17 | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek ágazatában egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy egy oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás jóváhagyott standard módosításának a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6b. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett közzététele | 64 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 185/15

ÉRTESÍTÉS A SZEMÉLYZETI SZABÁLYZAT 29. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE ALAPJÁN – Pályázati felhívás a szófiai (Bulgária) képviselet-vezetői állás betöltésére a Bulgáriai Képviseleten (AD 14-es besorolás) a Kommunikációs Főigazgatóságon (DG COMM) – COM/2023/10433

56

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2023/C 185/16

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

57

2023/C 185/17

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek ágazatában egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy egy oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás jóváhagyott standard módosításának a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6b. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett közzététele

64

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 185/01)

2023. május 4-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11006 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11006 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 185/02)

2023. május 3-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11092 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11092 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 185/03)

2023. május 12-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11016 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11016 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/4

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusában elért eredményekről

(2023/C 185/04)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

| 1. | ezen állásfoglalás célja egyrészt annak biztosítása, hogy az érdekelt felek elismerjék az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának eredményeit és azok nyomán helyi, regionális, nemzeti és európai szinten intézkedéseket hozzanak, másrészt pedig a minőség és a folyamatosság garantálása az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának és eredményeinek végrehajtása tekintetében. E dokumentum célja továbbá hozzájárulni az uniós ifjúsági párbeszéd fokozott átláthatóságához, valamint visszajelzést adni a kilencedik és a korábbi ciklusok keretében végzett munkához, |
| --- | --- |

1.

| 2. | ez az állásfoglalás az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiájáról szóló állásfoglaláson (1) és az abban megfogalmazott európai ifjúsági célokon, valamint az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások meghatározásáról szóló állásfoglalás I. mellékletén és az uniós ifjúsági párbeszéd korábbi ciklusainak eredményein alapul. Az uniós ifjúsági stratégia szerint nagyobb mértékben be kell vonni a fiatalokat a döntéshozókkal folytatott párbeszédbe, valamint elő kell mozdítani a különböző hátterű és különböző társadalmi csoportokhoz tartozó fiatalok részvételét, |
| --- | --- |

2.

| 3. | az ifjúság európai évéről (2022) szóló, 2021. december 22-i (EU) 2021/2316 európai parlamenti és tanácsi határozat rámutat arra, hogy lehetőségeket kell kínálni a fiatalok számára egy olyan jövő megvalósítására, amely zöldebb, digitálisabb és inkluzívabb, |
| --- | --- |

3.

| 4. | az uniós ifjúsági párbeszéd az uniós fiatalok részvételét szolgáló mechanizmus. Fórumot biztosít a döntéshozók, a fiatalok és az őket képviselő szervezetek, valamint a kutatók közötti, az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés prioritásaira, megvalósítására és nyomon követésére irányuló folyamatos közös gondolkodáshoz és konzultációkhoz. E folyamatok irányítása során továbbá lehetővé teszi a helyi, regionális, nemzeti és európai szintű folyamatos partnerséget, |
| --- | --- |

4.

| 5. | az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának eredményei a ciklus során megrendezett három uniós ifjúsági konferencián, a párbeszéd szakaszában tartott nemzeti és európai kvalitatív konzultációk és rendezvények során kapott visszajelzéseken, valamint a végrehajtási szakasz tagállami és európai szintű eredményein alapulnak. Ezek az eredmények a ciklus témája („Együttműködés egy fenntartható és befogadó Európáért”) értelmében hozzájárulnak a 10. számú ifjúsági cél („Fenntartható zöld Európa”) és a 3. ifjúsági cél („Befogadó társadalmak”) többszintű és ágazatokon átívelő végrehajtásának általános érvényesítéséhez, |
| --- | --- |

5.

| 6. | a Covid19-világjárvány súlyos hatást (2) gyakorolt a fiatalok részvételére, és növelte a fiatalok csoportjai közötti egyenlőtlenségeket. Emellett az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agresszív háborúja és az azt követő energiaválság, a fokozott migráció, valamint a globális infláció súlyos hatással van az európai fiatalokra és közösségekre. E válságok során még nyilvánvalóbbá vált, hogy a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok kevésbé tudják érvényesíteni az emberi és különösen a szociális jogokat, mint a több lehetőséggel rendelkező fiatalok, |
| --- | --- |

6.

| 7. | a nyolcadik ciklusban az Európai Bizottság és a tagállamok felhívást kaptak arra, hogy:






  — | erősítsék meg a hosszú távú intézményi memóriát és az uniós ifjúsági párbeszéd ciklusai közötti munka folytonosságát, |
| --- | --- | --- |

7.

—

erősítsék meg a hosszú távú intézményi memóriát és az uniós ifjúsági párbeszéd ciklusai közötti munka folytonosságát,

| — | szervezzenek rendszeres, az ifjúság által vezetett és megfelelően támogatott eszmecseréket és koordinációt az elnökségi triók, a Bizottság és az Európai Ifjúsági Fórum között, továbbá hogy az európai irányítócsoport dokumentációját tegyék közzé az Európai Ifjúsági Portálon, |
| --- | --- |

—

szervezzenek rendszeres, az ifjúság által vezetett és megfelelően támogatott eszmecseréket és koordinációt az elnökségi triók, a Bizottság és az Európai Ifjúsági Fórum között, továbbá hogy az európai irányítócsoport dokumentációját tegyék közzé az Európai Ifjúsági Portálon,

| — | adjanak folyamatos visszajelzést az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának valamennyi szakaszában részt vevő fiataloknak és ifjúsági szervezeteknek annak érdekében, hogy minden szinten biztosítani lehessen az érdemi párbeszédet és a fiatalok részvételét, |
| --- | --- |

—

adjanak folyamatos visszajelzést az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának valamennyi szakaszában részt vevő fiataloknak és ifjúsági szervezeteknek annak érdekében, hogy minden szinten biztosítani lehessen az érdemi párbeszédet és a fiatalok részvételét,

| — | kezeljék prioritásként és a nemzeti és uniós szintű rendezvényeken tegyék láthatóvá az uniós ifjúsági párbeszédet, és mozdítsák elő a fiatalok részvételét a döntéshozatali folyamatokban minden szinten, |
| --- | --- |

—

kezeljék prioritásként és a nemzeti és uniós szintű rendezvényeken tegyék láthatóvá az uniós ifjúsági párbeszédet, és mozdítsák elő a fiatalok részvételét a döntéshozatali folyamatokban minden szinten,

| 8. | az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának eszköztára lehetővé tette a nemzeti munkacsoportok számára, hogy adatokat gyűjtsenek a ciklusra vonatkozóan általuk kidolgozott tervekről, valamint az általuk az alábbi öt fő területen azonosított bevált gyakorlatokról:






  a) | tájékoztatás és oktatás; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

tájékoztatás és oktatás;

| b) | cselekvés és szerepvállalás; |
| --- | --- |

b)

cselekvés és szerepvállalás;

| c) | irányítás; |
| --- | --- |

c)

irányítás;

| d) | mobilitás és szolidaritás; |
| --- | --- |

d)

mobilitás és szolidaritás;

| e) | hozzáférés az infrastruktúrához.
  E folyamat során összegyűjtötték a fiatalok véleményét, és a folyamat hozzájárult a munkamódszerek és a bevált gyakorlatok kidolgozásához, megkönnyítve az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának végrehajtását, |
| --- | --- |

e)

hozzáférés az infrastruktúrához.

E folyamat során összegyűjtötték a fiatalok véleményét, és a folyamat hozzájárult a munkamódszerek és a bevált gyakorlatok kidolgozásához, megkönnyítve az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának végrehajtását,

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY:

| 9. | az uniós ifjúsági párbeszéd a nemzeti munkacsoportok vezető szerepén és közös felelősségvállalásán alapul, lehetőség szerint a nemzeti ifjúsági tanácsok által végzett koordináció mellett. Ez lehetővé teszi, hogy a fiatalok széles körben részt vegyenek a párbeszédben, és hogy a különböző nemzeti, regionális és helyi érdekelt felek is bekapcsolódjanak a folyamatba, |
| --- | --- |

9.

| 10. | a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek fontos szerepet játszanak abban, hogy a szakpolitikai párbeszéd az Európa különböző részeiről érkező nézőpontok széles körével gazdagodjon, valamint minőségi hozzájárulást nyújtanak az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatának transznacionális dimenziójához, |
| --- | --- |

10.

ÚGY ÍTÉLIK MEG, HOGY:

| 11. | a nemzeti munkacsoportok és a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek számos módszert alkalmaztak, például párbeszédeket és (online és offline) kerekasztal-megbeszéléseket, a közösségi médiában végzett közvélemény-kutatásokat és a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokat célzott tevékenységeket, |
| --- | --- |

11.

| 12. | az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusa végrehajtásának egyik kulcsfontosságú tényezője az volt, hogy a fiatalok és az ifjúsági szervezetek álltak a ciklus és az annak keretébe tartozó tevékenységek kialakításának, tervezésének, végrehajtásának, monitoringjának, értékelésének és nyomon követésének középpontjában, például annak biztosítása révén, hogy az elnökségek nemzeti ifjúsági tanácsai jogosultak voltak az európai irányítócsoport társelnöklésére, |
| --- | --- |

12.

NYUGTÁZZÁK AZ UNIÓS IFJÚSÁGI PÁRBESZÉD KERETÉBEN MEGFOGALMAZOTT ALÁBBI AJÁNLÁSOKAT (3):

| 13. | az 1. altémával (tájékoztatás és oktatás) kapcsolatos ajánlás: „Kérjük, hogy a tagállamok biztosítsanak egyenlő hozzáférést a fenntarthatóságra és az éghajlatváltozásra vonatkozó felhasználóbarát információkhoz inkluzív és a szerepvállalást lehetővé tévő, a generációk közötti párbeszédet és tanulást ösztönző nem formális és formális oktatás révén.”, |
| --- | --- |

13.

| 14. | a 2. altémával (cselekvés és szerepvállalás) kapcsolatos ajánlás: „Sürgetjük a tagállamokat, hogy helyi szinten gondoskodjanak független tanácsadó testületekről (pl. ifjúsági tanácsokról), amelyek fiatalokból állnak, és amelyeket fiatalok választanak, interszekcionális hangsúlyt helyezve a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalokra, és fenntartható megközelítést alkalmazva.”, |
| --- | --- |

14.

| 15. | a 3. altémával (irányítás) kapcsolatos ajánlás: „Ajánljuk olyan jogszabályok kidolgozását, amelyek biztosítják a környezeti és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatali folyamatok elszámoltathatóságát és átláthatóságát, valamint támogatják az ezt lehetővé tevő részvételi és értékelési mechanizmusokat (pl. ifjúsági szerveket, ifjúsági teszteket) helyi, regionális és európai szinten.”, |
| --- | --- |

15.

| 16. | a 4. altémával (mobilitás és szolidaritás) kapcsolatos ajánlás: „Sürgetjük az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki a formális oktatási ágazatra és a munkaerőpiacra irányuló cselekvési terveket az önkéntességben és a tanulási célú mobilitásban való részvétel során szerzett tapasztalatok és kulcskompetenciák hivatalos elismerésének biztosítása érdekében.”, |
| --- | --- |

16.

| 17. | az 5. altémával (hozzáférés az infrastruktúrához) kapcsolatos ajánlás: „Ajánljuk, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok biztosítsanak megfizethető és elérhető »ifjúsági klímajegyet«, amely a tömegközlekedés univerzális multimodális eszköze regionális, nemzeti és nemzetközi szinten, továbbá hogy az Európai Bizottság támogassa a tagállamokat a fenntartható tömegközlekedési módok előmozdításában.”, |
| --- | --- |

17.

MEGÁLLAPÍTJÁK, HOGY:

| 18. | az uniós ifjúsági konferencia résztvevői hangsúlyozták, hogy az uniós ifjúsági konferencia valamennyi aspektusát inkluzívabbá és sokszínűbbé kell tenni, és javítani kell a fiatalok különböző csoportjainak megszólítását, többek között hosszú távú kommunikációs stratégia révén, például közös logó, az eredmények széles körű népszerűsítése, valamint hozzáférhető és ifjúságbarát információk révén, amelyek nem csak a konferencia küldötteihez és az uniós ifjúsági párbeszéd fő résztvevőihez jutnak el, |
| --- | --- |

18.

| 19. | az uniós ifjúsági konferencia résztvevői rámutattak továbbá, hogy a hatékony ágazatközi együttműködés mind nemzeti, mind uniós szinten fontos ahhoz, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd eredményei az ifjúságpolitika területén kívülre is eljussanak, és az ifjúsági ágazaton túlmutató hatást fejtsenek ki. A résztvevők megállapították továbbá, hogy a tagállamok és a nemzeti munkacsoportok kulcsfontosságú szerepet töltenek be azáltal, hogy szisztematikusan nyomon követik a helyzetet és visszajelzést adnak a folyamat belső átláthatóságának fokozása érdekében, |
| --- | --- |

19.

ÜDVÖZLIK:

| 20. | az ifjúság európai évéről (2022) szóló határozatot (4), amely felhívja a figyelmet a fiatalokra és a társadalomban betöltött fontos szerepükre, valamint a Covid19-világjárvány által a leginkább sújtott fiatal generáció szerepvállalásának növelésére és bizalmának helyreállítására, |
| --- | --- |

20.

| 21. | az Európai Ifjúsági Portál fejlődését, valamint az uniós ifjúsági párbeszéd és a kapcsolódó dokumentumok egyablakos ügyintézési pontjaként betöltött megerősített szerepét, amely hozzájárul a ciklusok közötti intézményi emlékezet biztosításához, |
| --- | --- |

21.

| 22. | „A környezet védelmét célzó szerepvállalás ösztönzése a fiatalok mint a változás előmozdítói körében” című tanácsi következtetéseket, és különösen a fiatalok környezetvédelemmel kapcsolatos szerepvállalásának támogatására, valamint a társadalom egészének folyamatban lévő fejlődésében játszott szerepükre helyezett hangsúlyt, |
| --- | --- |

22.

| 23. | „A nemzedékek közötti dimenzió előmozdítása az ifjúságpolitika terén a párbeszéd és a társadalmi kohézió elősegítése érdekében” című tanácsi következtetéseket, amelyek rámutatnak azokra az előnyökre, amelyeket a különböző generációk tapasztalatai és kompetenciái jelentenek a békés és összetartó társadalmak kiépítése során, |
| --- | --- |

23.

| 24. | azt a hangsúlyt, amelyet az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusa során a 9. ifjúsági cél („Megfelelő tér és részvételi lehetőség biztosítása mindenkinek”) kapott, valamint azt a részvételi folyamatot, amely a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről szóló tanácsi következtetések, valamint a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról szóló tanácsi következtetések elfogadásához vezetett, |
| --- | --- |

24.

| 25. | a fiatalok és a nemzeti munkacsoportok aktív részvételét az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusában, valamint az ifjúsági szervezetek bevonását a ciklus során visszajelzést adó különféle rendezvényekbe és az ifjúság európai évének megvalósításába. Ezenkívül üdvözli a fiatalok részvételét az oktatási és ifjúsági miniszterek strasbourgi informális találkozóján, a fiataloknak az európai projektben való részvételéről szóló strasbourgi szemináriumon, valamint a brüsszeli „Claim the Future” elnevezésű konferencián, amelynek célja az ifjúság európai éve eredményeinek összefoglalása és örökségének átgondolása volt, |
| --- | --- |

25.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN ÉS SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| 26. | adott esetben vegyék figyelembe a fenti 13–17. pontban említett ajánlásokat az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának 1–5. altémáival kapcsolatos releváns szakpolitikai válaszok végrehajtása és értékelése során; |
| --- | --- |

26.

| 27. | a jelenlegi ifjúságpolitikák végrehajtása és értékelése, valamint a jövőbeli ifjúságpolitikák kialakítása során – a fiatalokat érintő valamennyi szakpolitikával szinergiában – vegyék figyelembe az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának eredményeit; keressenek további módokat a 10. és a 3. európai ifjúsági cél és azok részcéljai végrehajtására; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ösztönözzék, ismerjék el és adott esetben pénzügyileg támogassák a fiatalok által a fenntartható fejlődés érdekében kezdeményezett és irányított tevékenységeket és programokat, különös tekintettel az éghajlatváltozás elleni küzdelemre és a befogadás fokozására annak érdekében, hogy a fiatalok a társadalom egészében a változás előmozdítói lehessenek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | erősítsék meg és javítsák az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatát azáltal, hogy mérlegelik és lehetőség szerint alkalmazzák az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának bevált gyakorlatait és az annak végrehajtását vezérlő elveket, különösen azáltal, hogy a fiatalokat és az ifjúsági szervezeteket a folyamat középpontjába helyezik, és biztosítják, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd olyan, az ifjúság által irányított folyamat legyen, amelyben a fiatalok és a döntéshozók konstruktív, megoldások kialakítására összpontosuló párbeszédet folytatnak; |
| --- | --- |

29.

| 30. | adott esetben erősítsék meg a nemzeti ifjúsági tanácsoknak a nemzeti munkacsoportokban vezető érdekelt felekként betöltött szerepét, hogy lehetővé tegyék számukra az uniós ifjúsági párbeszéd nemzeti szintű koordinálását és végrehajtását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | szólítsák fel az érintett feleket, hogy biztosítsanak stabil adminisztratív és pénzügyi támogatást, valamint biztosítsák a szükséges eszközöket a nemzeti ifjúsági tanácsok számára az európai irányítócsoport társelnöki feladatainak ellátásához adott esetben annak érdekében, hogy tagállamuk elnöksége alatt vezető szerepet vállalhassanak az uniós ifjúsági párbeszédben, különösen az Erasmus+ program ifjúsági fejezete révén, összhangban annak jogalapjával és az EU költségvetési rendeletével; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ösztönözzék a fiatalokat, az ifjúsági szervezeteket és az ifjúságpolitika egyéb érdekelt feleit, hogy használják ki jobban az Erasmus+ uniós program ifjúsági fejezete által kínált finanszírozási lehetőségeket annak érdekében, hogy helyi, regionális és nemzeti szinten megerősítsék a fiatalok részvételét és az ifjúsági párbeszédeket, és adott esetben szorosabban bekapcsolják őket az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatába; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ismerjék el, hogy a nemzetközi nem kormányzati ifjúsági szervezetek fontos szereplőkként vesznek részt az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatában, valamint hogy az ahhoz nyújtott hozzájárulásuk fontos annak biztosításához, hogy a párbeszéd erős európai dimenzióval rendelkezzen, és adott esetben biztosítsák az uniós ifjúsági párbeszéd folyamatában való aktív részvételükhöz és bevonásukhoz szükséges előfeltételeket; |
| --- | --- |

33.

| 34. | folytassák az ifjúság európai éve során a helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű rendezvényeken az uniós ifjúsági párbeszéd elsőbbségben részesítése és láthatóságának növelése érdekében valamennyi szinten végzett munkát, és mozdítsák elő a fiatalok inkluzív részvételét a döntéshozatali folyamatokban minden szinten, a fiatalok bevonásának bevált gyakorlatával összhangban; |
| --- | --- |

34.

| 35. | gondoskodjanak arról, hogy hosszú távú, európai szintű kommunikációs stratégia álljon rendelkezésre annak céljából, hogy ifjúságbarát módon fokozni lehessen az uniós ifjúsági párbeszéddel kapcsolatos figyelemfelkeltést, és adott esetben nyújtsanak további támogatást a nemzeti munkacsoportoknak az uniós ifjúsági párbeszéddel kapcsolatos saját kommunikációjuk javításához. A kommunikációs stratégiát lehetőleg az ifjúsági szervezetek társvezetésével kell kialakítani, ideértve az uniós ifjúsági párbeszéd közös logóját is, amely az uniós ifjúsági párbeszédhez kapcsolódó valamennyi, európai, nemzeti, regionális és helyi szintű intézkedés jelölésére szolgál majd; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hozzanak megfelelő intézkedéseket annak érdekében, hogy az ifjúság érdemi részvételét valamennyi releváns szakpolitikai területen érvényesítsék az ifjúság európai éve során végzett tevékenységekkel összhangban, abból a célból, hogy valamennyi releváns szakpolitikai területen előmozdítsák az ifjúsági perspektívát. Az ifjúságpolitikai területnek hídként kell szolgálnia a politikai döntéshozatal más területeihez annak biztosítása érdekében, hogy a gyermekek és a fiatalok véleményét felerősítsék és más ágazatokban is figyelembe vegyék; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fejlesszék tovább az uniós ifjúsági párbeszéd eredményeivel kapcsolatos nyomon követést és visszajelzést az átláthatóság növelése és a fiataloknak a döntéshozatali folyamatok valamennyi részében és minden szakaszában való érdemi részvételének a biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nyújtsanak támogatást, valamint célzott eszközöket és módszereket azon fiatalok – köztük a kevesebb lehetőséggel rendelkezők – elérése és felkészítése érdekében, akik általában nem vesznek részt az uniós ifjúsági párbeszédben. Ezeket eseti alapon az egyes csoportok igényeihez lehetne igazítani. A cél az lenne, hogy egyszerű kommunikációs eszközöket biztosítsunk az uniós ifjúsági párbeszédnek és az európai intézmények szerepének ifjúságbarát módon történő ismertetésére, és megfelelő támogatást nyújtsunk a folyamat során; |
| --- | --- |

38.

| 39. | adott esetben dolgozzanak ki módszereket és végrehajtási eszközöket helyi, regionális, nemzeti és uniós szinten arra vonatkozóan, hogy miként lehetne fellépni az uniós ifjúsági párbeszéd és az uniós ifjúsági konferenciák, valamint az ifjúság európai évének keretében megfogalmazott üzenetek és igények tekintetében; |
| --- | --- |

39.

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN:

| 40. | az ifjúság európai évének és az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának bevált gyakorlataira építve fejlessze tovább az Európai Ifjúsági Portált és más releváns kommunikációs eszközöket ifjúságbarát módon annak érdekében, hogy az uniós ifjúsági párbeszéd felhasználóbarátabb és láthatóbb legyen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | továbbra is vonja be az uniós ifjúságügyi koordinátort az ifjúság részvételének valamennyi releváns uniós szakpolitikai területen való általános érvényesítésébe az ifjúság európai évének örökségével összhangban, és biztosítson nagyobb láthatóságot az ifjúsági párbeszédnek mint a fiatalok részvételének általános érvényesítésére szolgáló eszköznek; |
| --- | --- |

41.

TOVÁBBÁ MEGJEGYZIK, HOGY:

| 42. | a következő elnökségi trió (Spanyolország, Belgium és Magyarország) átfogó tematikus prioritása a következő lesz: „SZÜKSÉGÜNK VAN A FIATALOKRA”; |
| --- | --- |

42.

| 43. | a cél az uniós ifjúsági párbeszéd továbbfejlesztése és megerősítése a tizedik ciklus során, figyelembe véve az előző ciklusok eredményeit, ajánlásait, lebonyolítását és értékelését. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások meghatározásáról – Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája (HL C 189., 2019.6.5., 1. o.).

(2)  Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in the EU (A Covid19 hatása a fiatalokra az EU-ban), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

(3)  Ezen ajánlásokat az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának végén, 2023 márciusában megrendezett uniós ifjúsági konferencia résztvevői fogalmazták meg. Lásd még a melléklet II. mellékletében található összefoglalókat az 1–5. ajánláshoz.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2316 határozata (2021. december 22.) az ifjúság európai évéről (2022) (HL L 462., 2021.12.28., 1. o.).

---

I. MELLÉKLETE

HIVATKOZOTT DOKUMENTUMOK

| — | Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report (Az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusa: jelentés a végrehajtási szakaszról). DOI: 10.5281/zenodo.7696299. |
| --- | --- |

—

Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report (Az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusa: jelentés a végrehajtási szakaszról). DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

| — | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről (HL C 241., 2021.6.21., 3. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről (HL C 241., 2021.6.21., 3. o.).

| — | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról (HL C 415., 2020.12.1., 16. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az európai fiatalok körében a demokratikus tudatosság és a demokratikus szerepvállalás előmozdításáról (HL C 415., 2020.12.1., 16. o.).

| — | A Tanács következtetései – A környezet védelmét célzó szerepvállalás ösztönzése a fiatalok mint a változás előmozdítói körében (HL C 159, 2022.4.12., 9. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései – A környezet védelmét célzó szerepvállalás ösztönzése a fiatalok mint a változás előmozdítói körében (HL C 159, 2022.4.12., 9. o.).

| — | A Tanács következtetései – A nemzedékek közötti dimenzió előmozdítása az ifjúságpolitika terén a párbeszéd és a társadalmi kohézió elősegítése érdekében (HL C 495, 2022.12.29., 56. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései – A nemzedékek közötti dimenzió előmozdítása az ifjúságpolitika terén a párbeszéd és a társadalmi kohézió elősegítése érdekében (HL C 495, 2022.12.29., 56. o.).

| — | A Tanács következtetései a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról (HL C 501 I, 2021.12.13., 19. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról (HL C 501 I, 2021.12.13., 19. o.).

| — | A Tanács állásfoglalása az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködéssel kapcsolatos szakpolitikákkal összefüggésben a strukturált párbeszédről és a fiatalokkal folytatott párbeszéd jövőbeli alakulásáról (HL C 189., 2017.6.15., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása az ifjúságpolitika területén 2018 után folytatandó európai együttműködéssel kapcsolatos szakpolitikákkal összefüggésben a strukturált párbeszédről és a fiatalokkal folytatott párbeszéd jövőbeli alakulásáról (HL C 189., 2017.6.15., 1. o.).

| — | Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in the EU (A Covid19 hatása a fiatalokra az EU-ban), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg. |
| --- | --- |

—

Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in the EU (A Covid19 hatása a fiatalokra az EU-ban), Az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg.

| — | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusában elért eredményekről (HL C 504, 2021.12.14., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd nyolcadik ciklusában elért eredményekről (HL C 504, 2021.12.14., 1. o.).

| — | Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.). |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18., 1. o.).

| — | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd hetedik ciklusában elért eredményekről: Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája (HL C 212I., 2020.6.26., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd hetedik ciklusában elért eredményekről: Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája (HL C 212I., 2020.6.26., 1. o.).

| — | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások meghatározásáról – Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája (HL C 189., 2019.6.5., 1. o.). |
| --- | --- |

—

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az uniós ifjúsági párbeszéd irányítására vonatkozó iránymutatások meghatározásáról – Az Európai Unió 2019–2027-re szóló ifjúsági stratégiája (HL C 189., 2019.6.5., 1. o.).

---

II. MELLÉKLETE

AZ UNIÓS IFJÚSÁGI PÁRBESZÉD KILENCEDIK CIKLUSÁNAK 1–5. ALTÉMÁJÁHOZ KAPCSOLÓDÓ AJÁNLÁSOKAT ALÁTÁMASZTÓ ÖSSZEFOGLALÓK:

Az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusának végrehajtási szakasza a 2022 januárjában Strasbourgban (Franciaország) tartott uniós ifjúsági konferencia résztvevői által kiválasztott öt altémára épült. A végrehajtási szakasz elemzésére 2023 februárjában és márciusában került sor, betekintést nyújtva és konkretizálva a végrehajtási jelentéstétel két fő területét, nevezetesen a végrehajtási tevékenységek körét és az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusához kapcsolódó végrehajtási tevékenységek eredményeként azonosított hatásokat. A végrehajtási szakaszról szóló jelentés (1) a 2023 márciusában a svédországi Växjöben tartott uniós ifjúsági konferencián folytatott megbeszélések alapjául szolgált.

Ez a melléklet a ciklus 1–5. altémájához kapcsolódó ajánlásokat alátámasztó összefoglalókat tartalmazza, amelyeket a konferencia résztvevői fogalmaztak meg.

1.   Tájékoztatás és oktatás

„Ajánlásunk célja biztosítani a fenntarthatóságra és az éghajlatváltozásra vonatkozó megbízható és inkluzív tájékoztatást. Az ilyen, változatos életkorú/életszakaszban lévő személyek számára hozzáférhető, felhasználóbarát tájékoztatás segít minket abban, hogy sikerüljön Európát zöldebbé tenni. Valamennyi típusú – mind formális, mind nem formális – oktatási anyagba be kell építenünk az ezekkel a témákkal kapcsolatos információkat. Fontos, hogy együtt és egymástól is tanuljunk, figyelembe véve a különböző nézőpontokat, például az eltérő kultúrákat és társadalmi-gazdasági háttereket. Ennélfogva figyelembe kell venni az éghajlati igazságosságot. Nem tisztességes az, ha a fiatalokat olyan szakpolitikák következményeivel terheljük, amelyeket nem ők alakítottak ki. Minden generációt aktívan be kell vonnunk az éghajlatváltozással és a szükséges megoldásokkal kapcsolatos oktatásba.

A fiataloknak szükségük van készségekre, ismeretekre és platformokra ahhoz, hogy érdemi lépéseket tudjanak tenni. Fontos, hogy kihasználjuk a nem formális oktatásban rejlő lehetőségeket, és felismerjük a gyakorlati előnyöket. A végrehajtást interdiszciplináris megközelítés révén tervezzük megvalósítani, és kiaknázzuk a már elérhető ifjúsági szervezetekben és ifjúsági tájékoztató szolgálatokban rejlő lehetőségeket és általuk összegyűjtött ismereteket. Erőforrásokat kell biztosítani a pedagógusok számára ahhoz, hogy a feladataik ellátásához megfelelő képzésben részesüljenek és kellő kapacitással rendelkezzenek. Mivel ez egy élő folyamat, azt folyamatos értékelési, nyomonkövetési és fejlesztési folyamatnak kell jellemeznie.”

2.   Cselekvés és szerepvállalás

„A fiatalokat időről időre figyelmen kívül hagyják és kizárják a jövőjükre jelentős hatást gyakorló döntéshozatali folyamatokból. E probléma megoldása érdekében sürgetjük a helyi, alulról építkező részvételi mechanizmusok javítását a fiatalok – különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezők – szerepvállalásának növelése révén.

Bár néhány országban – például Finnországban, Észtországban és Svédországban – léteznek már [tanácsadó testületek], tisztában vagyunk bele, hogy egy egész Európára kiterjedő keretre van szükség ahhoz, hogy hatékonyabb modelleket lehessen kialakítani a helyi fiatalok és döntéshozók közötti hatékony együttdöntési folyamatokhoz. Ezt a megközelítést fenntartható és interszekcionális szemlélettel kell alkalmazni, a folyamatok folytonosságát és a különböző háttérrel és tapasztalatokkal rendelkező fiatalok bevonását egyaránt biztosítva. Az interszekcionális megközelítés alkalmazása azt jelenti, hogy egy személy a hátrányos megkülönböztetés és a marginalizálódás több formájával is szembesülhet egyszerre.

Ezeket a testületeket demokratikus és a fiatalok által irányított folyamatok révén kell létrehozni, amelyek során a fiatalok maguk választhatják meg képviselőiket. A konkrét folyamat és annak logisztikai lebonyolítása tükrözheti az adott helyi környezetet. A testületek tagjai a helyi fiatalok szószólójaként fognak fellépni a helyi szakpolitikai döntéshozatali folyamatok előtt, alatt és után.

Elengedhetetlen, hogy a tagállamok prioritásként kezeljék a fiatalok bevonását a döntéshozatali folyamatokba, illetve képviseletüket e folyamatokban. A független tanácsadó testületek helyi szintű létrehozásával és a fiatalok – különösen a kevesebb lehetőséggel rendelkezők – szerepvállalásának növelésével mindenki számára jobb jövőt teremthetünk.”

3.   Irányítás

„Az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusa keretében tartott konzultációk azt mutatták, hogy a fiatalok körében nagy fokú bizalmatlanság alakult ki a gazdaság-, társadalom- és környezetvédelmi politikákra vonatkozó szakpolitikai döntéshozatali mechanizmusok hatékonyságával kapcsolatban. A fiataloknak e szakpolitikai döntéshozatali folyamatokba való bevonására irányuló törekvések és erőfeszítések ellenére a fiatalok arról számolnak be, hogy szerepvállalásuk nem valószínű, hogy politikai változást hoz.

Ezen ajánlás célja annak biztosítása, hogy a fiatalokat végig bevonják a szakpolitikai döntéshozatali folyamatba, és lehetővé tegyék számukra, hogy hallathassák hangjukat, és hogy nyomon lehessen követni a politikai döntéshozók által az ifjúsági részvételi tevékenységeket követően hozott intézkedéseket, valamint visszajelzést lehessen adni a fiataloknak azokról, továbbá hogy nyilvános beszámolók készüljenek az elért változásokról vagy meg legyen indokolva, hogy miért nem került sor változásra a megadott határidőkig. Ez hozzá fog járulni az átláthatóság és az elszámoltathatóság növeléséhez a politikai döntéshozatal minden szintjén.

Az ajánlás hozzájárul az ifjúsági szervek – többek között a helyi, regionális, nemzeti és európai ifjúsági tanácsok – szerepének megerősítéséhez, az uniós ifjúsági párbeszéd megszilárdításához és hatásvizsgálati eszközök – például ifjúsági tesztek – bevezetéséhez. Ez olyan célzottabb szakpolitikákat tesz lehetővé, amelyek hatásosak és az egyenlőtlenségek csökkentésére, valamint a jelenlegi és jövőbeli generációk támogatására irányulnak.”

4.   Mobilitás és szolidaritás

„A készségek európai évének (2023) részeként hangsúlyt kapott, hogy sürgősen elő kell mozdítani a munkaerő át- és továbbképzésével kapcsolatos gondolkodásmódot, ezáltal hozzájárulva a fenntartható növekedéshez, valamint a megfelelően felvértezett formális oktatási ágazat és a versenyképes munkaerőpiac kialakulásához. Ezért határozottan ösztönözzük, hogy az európai ifjúság vegyen részt önkéntes tevékenységekben és tanulási célú mobilitásban, azaz a további készségfejlesztést célzó aktív tanulási folyamatban. Ezzel párhuzamosan egyre több a félreértés nemcsak a fiatalok, hanem a szakpolitikai döntéshozók, a formális oktatási intézmények és a munkaerőpiac részéről is, ami megakadályozza annak elismerését, hogy e tapasztalatok milyen értéket hordoznak magukban, illetve hogy az európai fiatalok milyen kompetenciákat sajátíthatnak el belőlük.

A mobilitás a fiatalok többsége számára nem érhető el információhiány, nyelvi akadályok, elégtelen pénzügyi források és egyéb személyes kötelezettségek miatt. Ezért valamennyi európai fiatal számára megbízható forrásból származó, ifjúságbarát és hozzáférhető módon nyújtott tájékoztatásra, valamint általános figyelemfelkeltő kampányra van szükség, hogy a fiatalok felismerjék ezeket a lehetőségeket, és ezáltal a 3. ifjúsági célnak megfelelően befogadóbb társadalom alakuljon ki.

Az Európai Bizottságnak a tagállamokat bevonó folyamatot kell kezdeményeznie annak céljából, hogy olyan nemzeti cselekvési tervek jöjjenek létre egy kétéves időkereten belül, amelyek középpontjában az önkéntességnek és a tanulási célú mobilitásnak a fiatalok – különösen a korlátozott lehetőségekkel rendelkezők – számára való hozzáférhetőbbé tétele áll. A tagállamoknak továbbá cselekvési terveik részeként a rövid és hosszú távú önkéntesség és tanulási célú mobilitás során elsajátított kompetenciákat és készségeket elismerő, olyan keretet kell létrehozniuk, amely megerősíti, hogy ezek a tapasztalatok hasznosak a fiatalok munkája és tanulmányi programja szempontjából.”

5.   Hozzáférés az infrastruktúrához

„A meglévő közlekedési kedvezmények ellenére a regionális különbségek miatt a közlekedés még mindig akadályt jelent számos fiatal mindennapi életében, különösen a vidéki területeken, mivel az infrastruktúra idős és/vagy nem kielégítő. A közlekedés a fiatalok tanulmányaira, munkavállalására és mindennapi életére egyaránt hatással van. Tömegközlekedési rendszereink fejlesztése szempontjából kulcsfontosságú a rendelkezésre állás, a megfizethetőség és az egyetemes hozzáférhetőség. A tömegközlekedés fiatalok általi használata mérsékli a vidékről a városokba való elvándorlást. Ez hozzájárul a vidéki lakosság megtartásához azáltal, hogy enyhíti a zsúfoltságot és arra ösztönzi a fiatalokat, hogy maradjanak, miközben előmozdítja a fenntartható lakhatást mind a vidéki, mind a városi területeken.

Az »ifjúsági klímajegy« kezdeményezés célja egy olyan egyszerű rendszer megvalósítása, amely regionális, nemzeti és nemzetközi szinten hozzáférhető, megfizethető és elérhető tömegközlekedést biztosít a fiatalok számára. Úgy véljük, hogy a társadalmi és környezeti fenntarthatóságot holisztikusan kell megközelíteni. Célunk továbbá, hogy lehetővé tegyük a fiatalok számára, hogy gyakrabban válasszák a fenntartható utazási lehetőségeket, a tagállamok számára pedig, hogy hosszú távon fenntarthatóbb infrastruktúrát építsenek ki, és fokozzák a tagállamok közötti mobilitást és szolidaritást.

Az uniós »ifjúsági klímajegy« egy kísérleti kezdeményezés, amelynek célja, hogy három különböző – regionális, nemzeti és nemzetközi – szinten hozzon létre egy egységes digitális platformot. Az első kettő opcionális lenne, és az Európai Bizottság csak az ezek iránt érdeklődő tagállamokat támogatná a kialakításban. A nemzetközi szint uniós harmonizáció tárgyát képezné. A platform képes lesz alkalmazkodni a tagállami árakhoz, és a bevált gyakorlatok ismertetésének fórumaként is szolgál majd. Ami a fenntartható tömegközlekedést illeti, azt szeretnénk, hogy a fiatalok ne csak túléljenek, hanem boldoguljanak is”.

---

(1)  Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report (Az uniós ifjúsági párbeszéd kilencedik ciklusa: jelentés a végrehajtási szakaszról). DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/14

---

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az EU ifjúsági stratégiájára vonatkozó 2022–2024-es munkaterv felülvizsgálatáról

(2023/C 185/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE ARRA, HOGY:

| 1. | a Tanács az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről elfogadott állásfoglalásában, azaz az Európai Unió 2019 és 2027 közötti időszakra szóló ifjúsági stratégiában felkérte a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy saját hatáskörükön belül konkrét eszközökkel – többek között az uniós ifjúsági munkatervekkel – hatékonyan hajtsák végre az uniós ifjúsági stratégiát az EU-ban és a tagállamokban, |
| --- | --- |

1.

| 2. | az uniós ifjúsági stratégia hároméves munkaciklusokat követ, tehát egy munkaciklus két elnökségi trió munkáját fedi le. A vonatkozó munkaciklusok prioritásait és tevékenységeit az uniós ifjúsági munkatervek tartalmazzák. A munkaterveknek az e stratégiában szereplő vezérelvekre és prioritásokra kell támaszkodniuk, és ki kell térniük a többi tanácsi formáció, illetve a releváns szakpolitikai területekkel foglalkozó előkészítő szervek által tárgyalt ifjúságügyi kérdésekre is, |
| --- | --- |

2.

| 3. | az uniós munkaterv iránytűként működik, és irányt mutat a tagállamok, a Bizottság és valamennyi érdekelt fél számára az uniós ifjúsági stratégia célkitűzéseinek eléréséhez, |
| --- | --- |

3.

| 4. | a hároméves munkaprogramban ismertetett prioritásokat és intézkedéseket 2023 első felében felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy azt a Tanács és a Tanács keretében ülésező tagállamok 2023. június végéig jóváhagyják; |
| --- | --- |

4.

TUDOMÁSUL VESZIK, HOGY:

| 5. | a Tanács ezeket az uniós munkaterveket a következő országok által betöltött elnökségi trióktól kapott előzetes információk alapján határozza meg: Franciaország, a Cseh Köztársaság és Svédország, illetve Spanyolország, Belgium és Magyarország; |
| --- | --- |

5.

| 6. | a Bizottság támogathatja és kiegészítheti az e munkatervben meghatározott tagállami intézkedéseket, különösen az együttműködés ösztönzésével, a fiatalok és az ifjúságsegítők mobilitásának elősegítésével, valamint a fiataloknak a demokratikus életben való részvételre bátorításával. Szükség esetén igénybe vehetők az uniós ifjúsági stratégia végrehajtásának támogatására kifejlesztett eszközök is, amelyek közé tartoznak a következők: az uniós ifjúsági párbeszéd, az uniós ifjúsági stratégiai platform, az Európai Ifjúsági Portál, az uniós ifjúságügyi koordinátor, valamint az egymástól való tanulást célzó tevékenységek (szakértői csoportok, társaktól való tanulási tevékenységek és partneri tanácsadás). Mindezt a rendszeresen aktualizált jövőbeli nemzeti cselekvési tervek, a Youth Wiki, valamint az ifjúsággal kapcsolatos mutatók, felmérések, tanulmányok és kutatások támasztják alá. A támogatást tovább erősítik a más nemzetközi szervezetekkel – különösen az Európa Tanáccsal – fennálló partnerségek és együttműködés, valamint az ifjúságpolitikai programok (különösen az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület); |
| --- | --- |

6.

| 7. | e munkaterv kiemelt eseménye az ifjúság európai éve (2022). Az ifjúság európai évének eredményeit és örökségét megtartják, előmozdítják és megerősítik majd, mivel annak értékelését a munkaterv jövőbeli előmozdítására és megerősítésére fogják felhasználni. Ezáltal még erőteljesebben fogják ösztönzi a fiatalokat arra, hogy – többek között az Európa jövőjéről szóló konferencia és az új európai Bauhaus kezdeményezés részeként – az Unió fejlődésével és a társadalom egészének formálásával kapcsolatos javaslatokkal álljanak elő. A munkatervnek köszönhetően ismertebbé válnak a fiatalok előtt álló lehetőségek, valamint az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinten számukra nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

7.

---

MELLÉKLET

Az EU ifjúsági stratégiájára vonatkozó 2022–2024-es munkaterv felülvizsgálata (1)

| FR, CZ, SE
  Átfogó témakör: „Együttműködés egy fenntartható és befogadó Európáért”
  Európai ifjúsági célok: #3 BEFOGADÓ TÁRSADALMAK és #10 FENNTARTHATÓ ZÖLD EURÓPA |
| --- |
| Dátum | Munkamódszer/eszköz | Indikatív cél és eredmény | Kapcsolódó ifjúsági célok | Az ifjúsági munkára vonatkozó európai programmal fennálló kapcsolat (2) | Kezdeményező |
| 2022 (első félév) | A Tanács következtetései – A környezet védelmét célzó szerepvállalás ösztönzése a fiatalok mint a változás előmozdítói körében (2022. április 5.) | A Tanács általi jóváhagyás
  Az ifjúsági ágazat szakpolitikai döntéshozóinak és érdekelt feleinek ösztönzése arra, hogy vegyék figyelembe a fiatalok véleményét, és tegyék lehetővé számukra a fenntartható fejlődéssel és az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos szakpolitikákban és programokban való részvételt | Fenntartható zöld Európa | 10.a) pont | FR |
| 2022 (első félév) | A Tanács ajánlása a fiatal önkéntesek Európai Unión belüli mobilitásáról (2022. április 5.) | A Tanács általi elfogadás
  A fiatal önkéntesek Európai Unión belüli mobilitásáról szóló, az EU francia elnöksége alatt 2008-ban elfogadott tanácsi ajánlás aktualizálása annak érdekében, hogy a világjárványt követő időszakban könnyebbé váljon a fiatalok önkéntessége | Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek
  A fiatalok összekapcsolása az EU-val
  Ifjúsági szervezetek és európai programok | | FR, (BIZ) |
| 2022 (első félév) | Európai ifjúsági konferencia (Strasbourg, 2022. január 24–26.) | Európai ifjúsági konferencia | Befogadó társadalmak
  Fenntartható zöld Európa | | FR, BIZ |
| 2022 (első félév) | Az ifjúsági és oktatási miniszterek nem hivatalos találkozója: „A zöldebb és fenntarthatóbb Európáért” (Strasbourg, 2022. január 27.) | A bevált gyakorlatok megosztása
  Az egyes tagállamok ifjúsági küldötteinek részvétele a fiatalok véleményének megosztása érdekében
  A fiatalok bevonása a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekbe | Fenntartható zöld Európa | 10.a) pont | FR |
| 2022 (első félév) | Az ifjúságpolitikával foglalkozó főigazgatók nem hivatalos ülése (Bordeaux, 2022. május 5–6.) | Témakörök:






  — | Az ifjúság európai éve |

FR, CZ, SE

Átfogó témakör: „Együttműködés egy fenntartható és befogadó Európáért”

Európai ifjúsági célok: #3 BEFOGADÓ TÁRSADALMAK és #10 FENNTARTHATÓ ZÖLD EURÓPA

Dátum

Munkamódszer/eszköz

Indikatív cél és eredmény

Kapcsolódó ifjúsági célok

Az ifjúsági munkára vonatkozó európai programmal fennálló kapcsolat (2)

Kezdeményező

2022 (első félév)

A Tanács következtetései – A környezet védelmét célzó szerepvállalás ösztönzése a fiatalok mint a változás előmozdítói körében (2022. április 5.)

A Tanács általi jóváhagyás

Az ifjúsági ágazat szakpolitikai döntéshozóinak és érdekelt feleinek ösztönzése arra, hogy vegyék figyelembe a fiatalok véleményét, és tegyék lehetővé számukra a fenntartható fejlődéssel és az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos szakpolitikákban és programokban való részvételt

Fenntartható zöld Európa

10.a) pont

FR

2022 (első félév)

A Tanács ajánlása a fiatal önkéntesek Európai Unión belüli mobilitásáról (2022. április 5.)

A Tanács általi elfogadás

A fiatal önkéntesek Európai Unión belüli mobilitásáról szóló, az EU francia elnöksége alatt 2008-ban elfogadott tanácsi ajánlás aktualizálása annak érdekében, hogy a világjárványt követő időszakban könnyebbé váljon a fiatalok önkéntessége

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

Ifjúsági szervezetek és európai programok

FR, (BIZ)

2022 (első félév)

Európai ifjúsági konferencia (Strasbourg, 2022. január 24–26.)

Európai ifjúsági konferencia

Befogadó társadalmak

Fenntartható zöld Európa

FR, BIZ

2022 (első félév)

Az ifjúsági és oktatási miniszterek nem hivatalos találkozója: „A zöldebb és fenntarthatóbb Európáért” (Strasbourg, 2022. január 27.)

A bevált gyakorlatok megosztása

Az egyes tagállamok ifjúsági küldötteinek részvétele a fiatalok véleményének megosztása érdekében

A fiatalok bevonása a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekbe

Fenntartható zöld Európa

10.a) pont

FR

2022 (első félév)

Az ifjúságpolitikával foglalkozó főigazgatók nem hivatalos ülése (Bordeaux, 2022. május 5–6.)

Témakörök:

—

Az ifjúság európai éve

| — | Az ifjúságsegítők mobilitása és készségeinek elismerése |
| --- | --- |

—

Az ifjúságsegítők mobilitása és készségeinek elismerése

| — | Szinergiák és komplementaritások a nemzeti és transznacionális önkéntes tevékenységek között |
| --- | --- |

—

Szinergiák és komplementaritások a nemzeti és transznacionális önkéntes tevékenységek között

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

FR

2022 (első félév)

Szeminárium a fiatalok európai projektben való részvételéről: „Európa életre keltése: a fiatalokért és a fiatalokkal együtt” (Strasbourg, 2022. június 9–10.)

A bevált gyakorlatok megosztása a fiatalok részvételével foglalkozó szakértők között

A 8. ciklust és az Európa jövőjéről szóló konferenciát követő intézkedések

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

10.e) pont

FR

2022 (második félév)

A Tanács következtetései – A nemzedékek közötti dimenzió előmozdítása az ifjúságpolitika terén a párbeszéd és a társadalmi kohézió elősegítése érdekében (2022. november 28.)

A Tanács általi jóváhagyás

A mai fiatalok és a jövő nemzedékek problémáinak szisztematikusabb integrálása a politikai döntéshozatalba

Annak jobb elismertetése, hogy a nemzedékek közötti párbeszéd előmozdítása jelentős szerepet tölt be a nemzedékek közötti szolidaritás és igazságosság erősítésében, egy erős, reziliens, zöld és befogadó Európa érdekében

Befogadó társadalmak

CZ

2022 (második félév)

Uniós ifjúsági konferencia (Prága, 2022. július 11–13.)

Uniós ifjúsági konferencia

Befogadó társadalmak

Fenntartható zöld Európa

CZ, BIZ

2022 (második félév)

Az ifjúságpolitikával foglalkozó főigazgatók nem hivatalos találkozója: A nem formális tanulás és a formális oktatás közötti kapcsolatok az ifjúságpolitika területén: az ifjúsági munka válaszlépései a Covid19-világjárvány nyomán fellépett tanulási veszteségekre és az ukrán menekültek oktatási szükségleteire (Prága, 2022. szeptember 19–20.)

A bevált gyakorlatok megosztása

Befogadó társadalmak

CZ

2022 (második félév)

„Claim the future” (Tiéd a jövő) (Az ifjúság európai évének zárókonferenciája, Brüsszel, 2022. december 6.)

Vita az ifjúság európai évének örökségéről

Mentális egészség és jóllét

Minőségi tanulás

CZ, BIZ, EP

2023 (első félév)

Uniós ifjúsági konferencia (Växjö, 2023. március 20–22.)

Az uniós ifjúsági párbeszéd 9. ciklusának összefoglalása és lezárása

Észrevételek az uniós ifjúsági párbeszédről mint folyamatról

Befogadó társadalmak

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

Fenntartható zöld Európa

SE, BIZ

2023 (első félév)

Az ifjúságpolitikával foglalkozó főigazgatók nem hivatalos ülése (Växjö, 2023. március 22–23.)

Észrevételek az uniós ifjúsági párbeszédről mint folyamatról

Megbeszélés az ifjúságpolitika irányításáról és végrehajtásáról, valamint az uniós ifjúsági konferencia eredményeiről

A bevált gyakorlatok megosztása

Befogadó társadalmak

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

SE

2023 (első félév)

A Tanács következtetései az ifjúság érdekeit érvényesítő fenntartható Európa szociális dimenziójáról (2023. május)

A Tanács általi jóváhagyás

Szakpolitikai ajánlások a fenntartható zöld Európa szociális dimenziójáról, amelyek elősegítik, hogy minden fiatal fenntartható fejlődéssel kapcsolatos véleményét és elképzeléseit figyelembe vegyék

Fenntartható zöld Európa

Befogadó társadalmak

10.a) pont

26. pont

SE

2023 (első félév)

A Tanács állásfoglalása az uniós ifjúsági párbeszéd 9. ciklusában elért eredményekről (2023. május)

A Tanács általi jóváhagyás

Az uniós ifjúsági párbeszéd 9. ciklusának összefoglalása, véleményezése és értékelése. A marginalizált fiatalok tájékoztatásának erősítése, az uniós ifjúsági konferencia és párbeszéd folyamatának/irányításának továbbfejlesztése a befogadás és a visszajelzések javítása érdekében

Fenntartható zöld Európa

Befogadó társadalmak

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

SE

2023 (első félév)

Az EU ifjúsági stratégiájára vonatkozó 2022–2024-es munkatervről szóló tanácsi állásfoglalás felülvizsgálata (2023. május)

A Tanács általi jóváhagyás

Az EU ifjúsági stratégiájára vonatkozó 2022–2024-es munkatervről szóló tanácsi állásfoglalás felülvizsgálata

Befogadó társadalmak

SE

2023 (első félév)

Konferencia az ifjúságpolitikai szempontok más szakpolitikai területeken történő érvényesítéséről (Brüsszel, 2023. június 19.)

Az elnökség konferenciája az ifjúság európai évének örökségéről, 4. célkitűzés: az ifjúságpolitika szempontjainak általános érvényesítése

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

A fiatalok összekapcsolása az EU-val

SE

| ES, BE, HU
  Átfogó témakör: „SZÜKSÉGÜNK VAN A FIATALOKRA”
  Európai ifjúsági cél: #3 BEFOGADÓ TÁRSADALMAK (3) |
| --- |
| Dátum | Munkamódszer/eszköz | Indikatív cél és eredmény | Kapcsolódó ifjúsági célok | Az ifjúsági munkára vonatkozó európai programmal fennálló kapcsolat | Kezdeményező |
| 2023 (második félév) | A Tanács következtetései az európai ifjúsági program előmozdításáról a fiatalok jogainak teljes körű érvényesítése mellett, őket az európai szerepvállalás középpontjába helyezve | A Tanács általi jóváhagyás
  Hozzájárulás a fiatalok jogaira vonatkozó európai program meghatározásához
  A fiatalok jogainak megerősítése
  Hozzájárulás a fiatalok előtt álló kihívások meghatározásához
  Hozzájárulás a jogok bővítését, valamint az erőszaktól mentes, teljes értékű élet biztosítását célzó szakpolitikák kidolgozásához | Befogadó társadalmak | | ES |
| 2023 (második félév) | Az ifjúságért, felsőoktatásért és oktatásért felelős miniszterek nem hivatalos találkozója | A bevált gyakorlatok megosztása
  A fiatalokat a középpontba helyező európai program kidolgozása | Befogadó társadalmak | | ES |
| 2023 (második félév) | (esetleg) A Tanács állásfoglalása az Erasmus+ ifjúsági fejezetének és az Európai Szolidaritási Testület programnak az EU ifjúsági stratégiája végrehajtásának előmozdítását célzó felülvizsgálatáról | A Tanács általi jóváhagyás
  Az ifjúsági programok, célok, célkitűzések és tevékenységek átgondolása és értékelése. Szolidaritási lehetőség. A többéves keret átgondolása | Befogadó társadalmak | | ES (BIZ) |
| 2023 (második félév) | Uniós ifjúsági konferencia (Alicante, 2023. október 2–4.) | A téma később kerül kiválasztásra a konferenciák/szemináriumok számára meghatározott témák közül | Befogadó társadalmak | | ES, BIZ |
| 2023 (második félév) | Az ifjúságpolitikával foglalkozó főigazgatók nem hivatalos ülése (Alicante, 2023. október 4–5.) | | | | ES |
| 2024 (első félév) | (esetleg) Az ifjúságpolitikával foglalkozó főigazgatók találkozója és magas szintű véleménycsere a nemzeti ügynökségek igazgatóival | Az EU ifjúsági stratégiájának (2019–2027) félidős értékelése; észrevételek a 2021–2027 közötti időszakra szóló Erasmus+ program ifjúsági fejezetével és az Európai Szolidaritási Testület 2021–2027 közötti időszakra szóló programjával kapcsolatban | Minden ifjúsági cél | 13.a) pont: A munka magas színvonalának, innovációt ösztönző jellegének és elismerésének lehetővé tétele
  36. pont | BIZ és BE |
| 2024 (első félév) | (esetleg) A Tanács következtetései a „senkit nem hagyunk hátra” elvről – ideiglenes cím | A Tanács általi jóváhagyás
  A Tanács következtetései: „Senkit nem hagyunk hátra: minden fiatal társadalmi befogadásának előkészítése” (4) | Befogadó társadalmak | 3., 4., 5., 6.,10.d), 13.b), 16., 19., 20., 21., 22., 33. és 34. pont | BE |
| 2024 (első félév) | (esetleg) Konferencia a fiatalokat középpontba helyező, befogadó társadalmakról | Uniós ifjúsági konferencia | Befogadó társadalmak | 3., 4., 5., 6.,10.d), 13.b), 16., 19., 20., 21., 22., 33. és 34. pont | BE |
| 2024 (első félév) | (esetleg) Konferencia az ifjúsági munkáról (5) (fókuszban a helyi szintű tevékenységek és a demokrácia: általában itt szerzik a fiatalok első tapasztalataikat az ifjúsági munkáról, és a legtöbb ifjúsági munkára általában helyi szinten kerül sor) | Szakpolitikai ajánlások
  A bevált gyakorlatok gyűjteménye
  Összhang az ifjúsági munkára vonatkozó európai programmal/a bonni folyamattal
  A „Europe goes local” projekttel és a „Democracy reloading” eszköztárral együttműködésben
  A „Signposts for the Future” (A jövőre vonatkozó útmutatás) című nyilatkozat, amelyben a „helyi ifjúságimunka-kínálat” az „Ifjúsági munkavégzés” szakaszban felsorolt három elem közül az első. Az ifjúsági munkával foglalkozó harmadik európai konferencia zárónyilatkozatának 7. oldalán szerepel, hogy az alapszintű ifjúságimunka-kínálatnak ezért világos stratégiát kell tartalmaznia a társadalmi befogadásnak és a részt vevő fiatalok közötti sokszínűségnek az erősítésére (6). | Ifjúsági szervezetek és európai programok
  Befogadó társadalmak | 3., 8., 10.a), 10.c), 10.e), 13.b), 13.c), 14., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 27., 34., 38. és 39. pont | BE |
| 2024 (első félév) | (esetleg) A Tanács állásfoglalása az új Európában megvalósuló ifjúsági munkára vonatkozó szakpolitikáról | A Tanács általi jóváhagyás
  (esetleg) Szakpolitikai ajánlások az ifjúsági munka szerepéről a gyermek- és fiatalbarát városokban, valamint a nyilvános tér szerepéről (pl. helyi ifjúsági munka és fiatalbarát városok)
  A bevált gyakorlatok megosztása a fiatalbarát városok védjeggyel, valamint az Európa Ifjúsági Fővárosa kezdeményezéssel, amelyek beszámolnak a „nyilvános terek a fiataloknak” és a „jog a játékhoz” témák terén végzett munkájukról, valamint az „Európai Tanulási Térség” megvalósítása érdekében a (formális, nem formális és informális) tanulással ápolt kapcsolatról | Minden ifjúsági cél | 3., 8., 10.a), 10.c), 10.e), 13.b), 13.c), 14., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 27., 34., 38. és 39. pont | BE |
| 2024 (első félév) | (esetleg) Szeminárium a gyermekekre, az ifjúságra és a gyermekek jogaira vonatkozó európai és nemzetközi programok értékeléséről és aktualizálásáról | Értékelés és ajánlások
  A tanácsi következtetések aktualizálása
  A „jog a játékhoz” téma, valamint a formális, nem formális és informális tanulással való kapcsolat vizsgálata | Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd | | BE (és esetleg BIZ) |
| 2024 (első félév) | Európa Ifjúsági Fővárosa kezdeményezés | A BE elnökség hangsúlyozni fogja Gentnek, Európa 2024. évi Ifjúsági Fővárosának szerepét | | 10.c) és 39. pont | BE |
| 2024 (második félév) | (esetleg) A Tanács állásfoglalása az uniós ifjúsági párbeszéd 10. ciklusáról | A Tanács általi jóváhagyás | Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek | 1., 2., 6., 21. és 22. pont | HU |
| 2024 (második félév) | (esetleg) A Tanács következtetései olyan feltételek megteremtéséről, amelyek lehetővé teszik a vidéki területeken élő fiatalok számára képességeik kibontakoztatását | A Tanács általi jóváhagyás | A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése | 1., 2., 5.,
  13.d), 21. és 26. pont | HU |
| 2024 (második félév) | Konferencia az elnökségi trió prioritásairól / nyitott koordinációs módszer | Uniós ifjúsági konferencia és a főigazgatók ülése
  Az uniós ifjúsági párbeszéd ES–BE–HU elnökségi trió alatti ciklusának végeredménye | Befogadó társadalmak
  Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek
  A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése | 1., 2., 6., 13.b),
  19. és 21. pont | HU |
| 2024 (második félév) | (esetleg) Az ifjúságpolitikáért felelős miniszterek nem hivatalos találkozója | A bevált gyakorlatok megosztása | Befogadó társadalmak
  A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése | | HU |
| 2024 (második félév) | (Konferencia) A (strukturált) uniós ifjúsági párbeszéd első 10 ciklusát összefoglaló, felülvizsgáló és értékelő rendezvény | A (strukturált) uniós ifjúsági párbeszéd 10 ciklusának áttekintése | Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek
  Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd | 1., 2., 6. és 26. pont | HU, ES, BE (esetleg BIZ) |
| 2024 (második félév) | (Szeminárium) Olyan feltételek megteremtését szolgáló eszközök, amelyek lehetővé teszik a vidéki területeken élő fiatalok számára képességeik kibontakoztatását | A bevált gyakorlatok megosztása ágazatközi és intézményközi szinten
  Ajánlások kidolgozása. | A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése
  Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek
  Ifjúsági szervezetek és európai ifjúsági programok
  Minőségi oktatás. | 1., 5., 11.,
  13.a), 24., 33. és 37. pont | HU (és esetleg BIZ) |

ES, BE, HU

Átfogó témakör: „SZÜKSÉGÜNK VAN A FIATALOKRA”

Európai ifjúsági cél: #3 BEFOGADÓ TÁRSADALMAK (3)

Dátum

Munkamódszer/eszköz

Indikatív cél és eredmény

Kapcsolódó ifjúsági célok

Az ifjúsági munkára vonatkozó európai programmal fennálló kapcsolat

Kezdeményező

2023 (második félév)

A Tanács következtetései az európai ifjúsági program előmozdításáról a fiatalok jogainak teljes körű érvényesítése mellett, őket az európai szerepvállalás középpontjába helyezve

A Tanács általi jóváhagyás

Hozzájárulás a fiatalok jogaira vonatkozó európai program meghatározásához

A fiatalok jogainak megerősítése

Hozzájárulás a fiatalok előtt álló kihívások meghatározásához

Hozzájárulás a jogok bővítését, valamint az erőszaktól mentes, teljes értékű élet biztosítását célzó szakpolitikák kidolgozásához

Befogadó társadalmak

ES

2023 (második félév)

Az ifjúságért, felsőoktatásért és oktatásért felelős miniszterek nem hivatalos találkozója

A bevált gyakorlatok megosztása

A fiatalokat a középpontba helyező európai program kidolgozása

Befogadó társadalmak

ES

2023 (második félév)

(esetleg) A Tanács állásfoglalása az Erasmus+ ifjúsági fejezetének és az Európai Szolidaritási Testület programnak az EU ifjúsági stratégiája végrehajtásának előmozdítását célzó felülvizsgálatáról

A Tanács általi jóváhagyás

Az ifjúsági programok, célok, célkitűzések és tevékenységek átgondolása és értékelése. Szolidaritási lehetőség. A többéves keret átgondolása

Befogadó társadalmak

ES (BIZ)

2023 (második félév)

Uniós ifjúsági konferencia (Alicante, 2023. október 2–4.)

A téma később kerül kiválasztásra a konferenciák/szemináriumok számára meghatározott témák közül

Befogadó társadalmak

ES, BIZ

2023 (második félév)

Az ifjúságpolitikával foglalkozó főigazgatók nem hivatalos ülése (Alicante, 2023. október 4–5.)

ES

2024 (első félév)

(esetleg) Az ifjúságpolitikával foglalkozó főigazgatók találkozója és magas szintű véleménycsere a nemzeti ügynökségek igazgatóival

Az EU ifjúsági stratégiájának (2019–2027) félidős értékelése; észrevételek a 2021–2027 közötti időszakra szóló Erasmus+ program ifjúsági fejezetével és az Európai Szolidaritási Testület 2021–2027 közötti időszakra szóló programjával kapcsolatban

Minden ifjúsági cél

13.a) pont: A munka magas színvonalának, innovációt ösztönző jellegének és elismerésének lehetővé tétele

36. pont

BIZ és BE

2024 (első félév)

(esetleg) A Tanács következtetései a „senkit nem hagyunk hátra” elvről – ideiglenes cím

A Tanács általi jóváhagyás

A Tanács következtetései: „Senkit nem hagyunk hátra: minden fiatal társadalmi befogadásának előkészítése” (4)

Befogadó társadalmak

3., 4., 5., 6.,10.d), 13.b), 16., 19., 20., 21., 22., 33. és 34. pont

BE

2024 (első félév)

(esetleg) Konferencia a fiatalokat középpontba helyező, befogadó társadalmakról

Uniós ifjúsági konferencia

Befogadó társadalmak

3., 4., 5., 6.,10.d), 13.b), 16., 19., 20., 21., 22., 33. és 34. pont

BE

2024 (első félév)

(esetleg) Konferencia az ifjúsági munkáról (5) (fókuszban a helyi szintű tevékenységek és a demokrácia: általában itt szerzik a fiatalok első tapasztalataikat az ifjúsági munkáról, és a legtöbb ifjúsági munkára általában helyi szinten kerül sor)

Szakpolitikai ajánlások

A bevált gyakorlatok gyűjteménye

Összhang az ifjúsági munkára vonatkozó európai programmal/a bonni folyamattal

A „Europe goes local” projekttel és a „Democracy reloading” eszköztárral együttműködésben

A „Signposts for the Future” (A jövőre vonatkozó útmutatás) című nyilatkozat, amelyben a „helyi ifjúságimunka-kínálat” az „Ifjúsági munkavégzés” szakaszban felsorolt három elem közül az első. Az ifjúsági munkával foglalkozó harmadik európai konferencia zárónyilatkozatának 7. oldalán szerepel, hogy az alapszintű ifjúságimunka-kínálatnak ezért világos stratégiát kell tartalmaznia a társadalmi befogadásnak és a részt vevő fiatalok közötti sokszínűségnek az erősítésére (6).

Ifjúsági szervezetek és európai programok

Befogadó társadalmak

3., 8., 10.a), 10.c), 10.e), 13.b), 13.c), 14., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 27., 34., 38. és 39. pont

BE

2024 (első félév)

(esetleg) A Tanács állásfoglalása az új Európában megvalósuló ifjúsági munkára vonatkozó szakpolitikáról

A Tanács általi jóváhagyás

(esetleg) Szakpolitikai ajánlások az ifjúsági munka szerepéről a gyermek- és fiatalbarát városokban, valamint a nyilvános tér szerepéről (pl. helyi ifjúsági munka és fiatalbarát városok)

A bevált gyakorlatok megosztása a fiatalbarát városok védjeggyel, valamint az Európa Ifjúsági Fővárosa kezdeményezéssel, amelyek beszámolnak a „nyilvános terek a fiataloknak” és a „jog a játékhoz” témák terén végzett munkájukról, valamint az „Európai Tanulási Térség” megvalósítása érdekében a (formális, nem formális és informális) tanulással ápolt kapcsolatról

Minden ifjúsági cél

3., 8., 10.a), 10.c), 10.e), 13.b), 13.c), 14., 16., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 27., 34., 38. és 39. pont

BE

2024 (első félév)

(esetleg) Szeminárium a gyermekekre, az ifjúságra és a gyermekek jogaira vonatkozó európai és nemzetközi programok értékeléséről és aktualizálásáról

Értékelés és ajánlások

A tanácsi következtetések aktualizálása

A „jog a játékhoz” téma, valamint a formális, nem formális és informális tanulással való kapcsolat vizsgálata

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

BE (és esetleg BIZ)

2024 (első félév)

Európa Ifjúsági Fővárosa kezdeményezés

A BE elnökség hangsúlyozni fogja Gentnek, Európa 2024. évi Ifjúsági Fővárosának szerepét

10.c) és 39. pont

BE

2024 (második félév)

(esetleg) A Tanács állásfoglalása az uniós ifjúsági párbeszéd 10. ciklusáról

A Tanács általi jóváhagyás

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

1., 2., 6., 21. és 22. pont

HU

2024 (második félév)

(esetleg) A Tanács következtetései olyan feltételek megteremtéséről, amelyek lehetővé teszik a vidéki területeken élő fiatalok számára képességeik kibontakoztatását

A Tanács általi jóváhagyás

A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése

1., 2., 5.,

13.d), 21. és 26. pont

HU

2024 (második félév)

Konferencia az elnökségi trió prioritásairól / nyitott koordinációs módszer

Uniós ifjúsági konferencia és a főigazgatók ülése

Az uniós ifjúsági párbeszéd ES–BE–HU elnökségi trió alatti ciklusának végeredménye

Befogadó társadalmak

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése

1., 2., 6., 13.b),

19. és 21. pont

HU

2024 (második félév)

(esetleg) Az ifjúságpolitikáért felelős miniszterek nem hivatalos találkozója

A bevált gyakorlatok megosztása

Befogadó társadalmak

A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése

HU

2024 (második félév)

(Konferencia) A (strukturált) uniós ifjúsági párbeszéd első 10 ciklusát összefoglaló, felülvizsgáló és értékelő rendezvény

A (strukturált) uniós ifjúsági párbeszéd 10 ciklusának áttekintése

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

Tájékoztatás és konstruktív párbeszéd

1., 2., 6. és 26. pont

HU, ES, BE (esetleg BIZ)

2024 (második félév)

(Szeminárium) Olyan feltételek megteremtését szolgáló eszközök, amelyek lehetővé teszik a vidéki területeken élő fiatalok számára képességeik kibontakoztatását

A bevált gyakorlatok megosztása ágazatközi és intézményközi szinten

Ajánlások kidolgozása.

A vidéki fiatalok lehetőségeinek növelése

Megfelelő tér és részvételi lehetőség mindenkinek

Ifjúsági szervezetek és európai ifjúsági programok

Minőségi oktatás.

1., 5., 11.,

13.a), 24., 33. és 37. pont

HU (és esetleg BIZ)

---

(1)  Az Európai Bizottság „Lehetséges intézkedések a 2019–2021-re szóló jövőbeli uniós ifjúsági munkatervhez” (ST-9264/18-ADD-1) c. dokumentuma és a francia–cseh–svéd, illetve a spanyol–belga–magyar elnökségi triók által 2023-ban frissített információk alapján összeállította a szlovén elnökség.

(2)  Lásd a következő dokumentumot: A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által megfogalmazott állásfoglalás az európai ifjúsági munkára vonatkozó menetrend létrehozásának keretéről (2020/C 415/01).

(3)  Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: a 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (2018/C 456/01).

(4)  Előrelépés várható a szociális, foglalkoztatási, oktatási, egészségügyi stb. ágazatokkal való ágazatközi együttműködés terén. Az európai ifjúságkutatók csoportja felkérést kapott támogatás nyújtására és háttéranyagok elkészítésére.

(5)  Az európai konferencia körüljárja majd a „jog a játékhoz” témát is, valamint az ifjúsági munka kapcsolatát a formális, nem formális és informális tanulással.

(6)  Az Európai Bizottság és az Európa Tanács között az ifjúságpolitika terén fennálló partnerséggel, valamint az ifjúsági munkára vonatkozó európai programra irányuló gyakorlatközösséggel szoros együttműködésben. Az európai ifjúságkutatók csoportja is felkérést kapott támogatás nyújtására.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/21

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a fenntartható Európának a fiatalokra kiterjedő szociális dimenziójáról

(2023/C 185/06)

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE:

| 1. | arra, hogy az Európai Unió ifjúsági stratégiájához csatolt európai ifjúsági célok közül a #3: „Befogadó társadalmak” és a #10: „Fenntartható zöld Európa” címmel kitűzött cél a következők elérésére irányul: „annak lehetővé tétele és biztosítása, hogy minden fiatalt befogadjon a társadalom”, illetve „olyan társadalom megteremtése, amelyben a fiatalok környezettudatosan élnek, és mindennapi életük során tisztában vannak döntéseik következményeivel” (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | arra, hogy a fiatalok a változások és az innováció fontos előmozdítói (2), és alapvető partnerek a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend, illetve más többoldalú megállapodások és eszközök, köztük az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás (3) és az európai zöld megállapodás (4) végrehajtásában. Továbbá, az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje megerősíti azt az elvet, hogy senkit sem hagyunk hátra (5). A gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezmény szerint minden gyermeknek joga van ahhoz, hogy minden őt érdeklő kérdésben szabadon kinyilváníthassa véleményét (6). A fiataloknak jogukban áll érdemben részt venni az őket és a társadalom egészét érintő szakpolitikák kidolgozásában, végrehajtásában, figyelemmel kísérésében, értékelésében és nyomon követésében (7); |
| --- | --- |

2.

| 3. | a nemzedékek közötti párbeszédnek és felelősségvállalásnak a megalapozott politikai döntéshozatal sarokköveként való elismerésére (8), a fiatalok környezetvédelmi tevékenységekben betöltött kulcsfontosságú szerepének elismerésére, valamint a fiatalok érdemi szerepvállalásának előmozdítása terén elért eredmények hangsúlyozásának fontosságára (9); |
| --- | --- |

3.

| 4. | arra, hogy az ifjúság európai éve (2022) (10) lendületet adott a fiatalok – köztük a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok – szerepvállalásának és támogatásának annak érdekében való növeléséhez, hogy megfelelő tudást és kompetenciákat szerezzenek ahhoz, hogy aktív és elkötelezett polgárokká és a változás előmozdítóivá váljanak. Az ifjúság európai évének „Claim the future” (Tiéd a jövő) elnevezésű, 2022. december 6-i zárókonferenciáján a politikai döntéshozók és az ifjúságot képviselő érdekelt felek megerősítették az iránti közös elkötelezettségüket, hogy a szakpolitikai döntéshozatalban általánosan érvényesítik az ifjúsági perspektívát, illetve erősítik a fiatalok szerepvállalását a szakpolitikai döntéshozatali folyamatokban. Felhívások hangzottak el továbbá arra vonatkozóan, hogy nagyobb hangsúlyt kell kapnia a megelőző egészségügyi ellátásnak, a mentális egészségügyi problémák és a magány elleni küzdelemnek, valamint a szervezett sporttevékenységekben való részvétel növelésének; |
| --- | --- |

4.

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY:

| 5. | a fenntartható fejlődés szociális dimenziójának figyelembe vétele (11) kulcsfontosságú tényező a veszélyeztetett társadalmi csoportok szerepvállalása szempontjából. A fenntartható fejlődést érintő kérdések interszekcionális jellegűek. A társadalmi-gazdasági kirekesztés és a demokráciából való kirekesztés szorosan összefonódik, és hatással van arra, hogy a fiatalok milyen mértékben tudnak részt venni a fenntartható fejlődés érdekében folytatott tevékenységekben. Ahhoz, hogy demokratikus folyamatokon keresztül megvalósítható legyen a méltányos, fenntartható és inkluzív fejlődés, a szólásszabadság és a sajtószabadság elve alapján, valamint a minden szinten inkluzív folyamatok révén minden nézőpontot és véleményt figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

5.

| 6. | az általunk „ifjúságként” meghatározott csoportba sokféle egyén tartozik, akik eltérő képességekkel, szükségletekkel, szándékokkal, erőforrásokkal és érdekekkel rendelkeznek, különböző kihívásokkal, illetve lehetőségekkel szembesülnek, valamint különbözik az oktatási, kulturális, földrajzi, gazdasági és társadalmi hátterük. Ezek a különbségek hatással vannak az érdekeikre, a lehetőségeikre, valamint arra, hogy milyen mértékben képesek részt venni a fenntartható fejlődés és a környezet érdekében végzett tevékenységekben; |
| --- | --- |

6.

| 7. | az olyan tényezők, mint a népsűrűség és a demográfiai szerkezet – azaz a városi, vidéki és távoli területek, a peremterületek, a kevésbé fejlett területek és a legkülső régiók – közötti különbségek szintén befolyásolják azt, hogy mennyire hozzáférhető és milyen mértékben áll rendelkezésre fenntartható infrastruktúra a fiatalok számára; |
| --- | --- |

7.

| 8. | a Covid19-világjárvány, az Oroszországi Föderáció Ukrajna elleni agresszív háborúja által okozott energiaválság és a klímaválság rávilágított a társadalmainkban fennálló egyenlőtlenségekre, mivel ezek a válságok különbözőképpen érintették a fiatalok különböző csoportjait, egyes csoportokra pedig aránytalan hatást gyakoroltak. E válságok idején még nyilvánvalóbbá vált, hogy a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok esetében nem érvényesülnek ugyanolyan mértékben az emberi jogok, például ami az oktatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést illeti. Az olyan előfeltételek, mint a mentális és fizikai egészség, az élet- és lakhatási körülmények, a formális, nem formális és informális tanuláshoz való hozzáférés, a munkalehetőségek és a szabadidős tevékenységek alapvető fontosságúak a fiatalok rezilienciája és a fenntartható életvitel lehetőségei szempontjából; |
| --- | --- |

8.

| 9. | a demokrácia és az emberi jogok elválaszthatatlanok a fenntartható fejlődéstől, figyelemmel arra, hogy az éghajlatváltozás aránytalan hatást gyakorol a kiszolgáltatott helyzetben lévő marginalizált csoportokra. A legkevesebb erőforrással rendelkező emberek számára jelenti a legnagyobb nehézséget az éghajlatváltozásból eredő változásokhoz való alkalmazkodás (12), a szegénység kockázatának kitettek pedig nagyobb valószínűséggel vannak nagyobb kockázatnak kitéve a szennyezést és a környezeti problémákat illetően (13). Emellett az éghajlatváltozás a saját életük alakítására való lehetőségeiket is veszélyeztetve hátrányosan érintheti azokat a fiatalokat, akik ahhoz, hogy dolgozni és élni tudjanak, illetve kulturális hagyományaikat követhessék, különböző módokon a természeti erőforrásoktól függnek (14); |
| --- | --- |

9.

ÚGY VÉLIK, HOGY:

| 10. | minden fiatalnak megfelelő életkörülményekkel és foglalkoztatási kilátásokkal kell rendelkeznie, és képesnek kell lennie saját élete alakítására, valamint a politikai döntéshozatal és a társadalmi fejlődés befolyásolására. A fiatalok jelentik társadalmaink egyik erősségét, akik egyúttal egyéni jogokkal rendelkeznek, és a változás előmozdítói (15); |
| --- | --- |

10.

| 11. | a fiatalok ismeretei, kilátásai és tapasztalatai hozzájárulnak a célirányosabb politikai döntésekhez, és értékes erőforrásokat jelentenek a demokratikus folyamatban. Az ifjúságpolitika tekintetében kettős megközelítést kell alkalmazni, így egyrészt a fiatalok aktív és érdemi részvételével, közvetlenül velük együttműködve, az ő számukra és őáltaluk kell kezdeményezéseket kifejleszteni és kidolgozni, másrészt pedig az ifjúságpolitikát valamennyi szakpolitikai területen általánosan érvényesíteni kell; |
| --- | --- |

11.

| 12. | az uniós ifjúságpolitikának – beleértve az uniós ifjúsági párbeszédet is – hozzá kell járulnia ahhoz, hogy minden, jelenlegi és jövőbeli generáció számára olyan társadalom jöjjön létre, amelyben a szociális kérdésekkel kapcsolatos legnagyobb kihívások, mint például a szegénység, az önkéntelen magány (16), a mentális egészség, a fenntartható fejlődés és az éghajlatváltozás megbeszélések tárgyát képezik, és azokra megoldással szolgálnak, anélkül, hogy rontanák a globális helyzetet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | fokozni kell valamennyi fiatal társadalmi befogadását ahhoz, hogy előmozdítsuk a világ előtt álló, egymással összefüggő globális kihívások megértését, és támogassuk a fiatalokat abban, hogy elsajátítsák azokat az ismereteket, készségeket és kompetenciákat, amelyekre a fenntarthatóbb életvitel, valamint a fenntarthatóbb társadalomhoz való egyéni és kollektív hozzájárulás érdekében szükség van. E tekintetben hasznos lehet az Erasmus+ és az Európai Szolidaritási Testület uniós ifjúsági program, valamint más uniós és nemzeti önkéntességi vagy társadalmi szolgálati programok és tevékenységek, amennyiben vannak ilyenek, továbbá a polgári részvételre irányuló kezdeményezések; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minden fiatalnak hozzá kell férnie a fiatal közönség számára megfelelő, könnyen hozzáférhető és több nyelven rendelkezésre álló, ellenőrzött és tényeken alapuló információkhoz és adatokhoz annak biztosítása érdekében, hogy befogadhassák az információkat és fenntartható magatartást alakíthassanak ki, valamint a változás előmozdítójaként és tájékozott polgárként léphessenek fel; |
| --- | --- |

14.

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY:

| 15. | az olyan kihívások globális jellege, mint például a Covid19-világjárvány, az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség csökkenése minden szinten a lehető legszélesebb körű olyan együttműködést tesz szükségessé, amelyben biztosított a fiatalok érdemi és hatékony részvétele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | minden szinten még nagyobb mértékben be kell vonni a fiatalokat a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szakpolitikákba annak érdekében, hogy ki lehessen aknázni a fiatalokban rejlő potenciált és kreativitást, felismerve azt, hogy a fiatalokba való befektetés jelentős mértékben hozzájárul a fenntartható jövő megteremtéséhez. Párbeszédet kell folytatni a fenntartható fejlődést övező etikai és társadalmi kérdésekről mind a fiatalok körében, mind pedig a társadalom különböző generációi között, például a generációk közötti párbeszéd keretében, ami elengedhetetlen a remény fenntartásához, valamint a különböző nézőpontok és realitások megértéséhez, illetve tiszteletben tartásához; |
| --- | --- |

16.

| 17. | Európában számos fiatal tisztában van a fenntarthatósági és környezetvédelmi kérdésekkel, és mobilizálja magát az e kérdésekkel kapcsolatos aggályai miatt. Ugyanakkor vannak olyan fiatalok is, akik nem foglalkoznak társadalmi kérdésekkel. A mobilizáció és a szerepvállalás mértéke a fiatalok körében egyénenként változó, és különböző tényezőktől, így például az információkhoz való hozzáféréstől, a tanulmányi háttértől, a társadalmi-gazdasági helyzettől vagy a földrajzi helytől függ. A fiatalok különböző csoportjai különböző fajta ösztönzést és támogatást igényelnek ahhoz, hogy részt vegyenek a társadalom fejlesztésében. Ezért holisztikus megközelítést kell alkalmazni, valamint inkluzív és részvételen alapuló intézkedéseket kell kidolgozni, amikor olyan kérdésekről van szó, mint a fenntartható fejlődés, az emberi jogok, a nemek közötti egyenlőség, az esélyegyenlőség, a társadalmi igazságosság és az éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

17.

| 18. | az ifjúsági szervezetek, az ifjúsági munka, illetve az egyéb nem formális és informális tanulási tevékenységek fontos szerepet töltenek be a formális struktúrák keretén kívül eső fiataloknak a tájékoztatásában és támogatásában, és gyakran kiegészítik a hatóságok által minden szinten nyújtott szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

18.

FELHÍVJÁK A FIGYELMET:

| 19. | a 2023. márciusi uniós ifjúsági konferencia résztvevőinek üzenetére, miszerint fontos, hogy a fiatalok megbízható, hozzáférhető és felhasználóbarát információkkal rendelkezzenek, valamint hozzáférjenek a fenntarthatósággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos formális és nem formális oktatáshoz. Nyugtázzák továbbá az arra vonatkozó üzenetüket is, hogy a generációkon átívelő és az interdiszciplináris megközelítések fontos szerepet játszanak a fiatalok szerepvállalásának növelésében azáltal, hogy biztosítják számukra a szükséges információkat, ismereteket és eszközöket arra vonatkozóan, hogy miként vehetnek részt fenntartható és inkluzív tevékenységekben; |
| --- | --- |

19.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

| 20. | biztosítsanak hozzáférhető, fenntartható és többszintű irányítási struktúrákat (17) és lehetőségeket az ifjúsági szervezetek és a fiatalok – köztük a fiatalok alulreprezentált csoportjai – számára, a meglévő bevált gyakorlatokkal, például az Európa Tanácsnak a döntéshozatalban való állampolgári részvétel jó gyakorlatának kódexével (18) összhangban, lehetővé téve az érdemi részvételt, és biztosítva a visszajelzések nyújtására és az ilyen folyamatok értékelésére szolgáló hozzáférhető mechanizmusokat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nem formális módon mozdítsák elő az ifjúságsegítők tanulási lehetőségeit, hogy megszerezhessék a társadalmi befogadással és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos problémák kezeléséhez a munkájuk során szükséges ismereteket, készségeket és kompetenciákat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ösztönözzék képzési és szakmai tanulási lehetőségek kidolgozását az oktatók (19), köztük az ifjúságsegítők számára annak érdekében, hogy a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdésekben valamennyi fiatal jobb tájékoztatást és oktatást kapjon, és nagyobb szerepet vállalhasson, és ezáltal a fiataloknak módjuk legyen arra, hogy megalapozott és fenntartható döntéseket hozzanak a mindennapi életben, és bevonják őket a döntéshozatali folyamatokba; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kezeljék kiemelten a fiatalok mentális egészségét és jóllétét, különösen annak elismerésével, hogy a mentális egészségügyi problémák a fiatalok egyik legjelentősebb egészségügyi problémájának minősülnek (20), a mentális egészség tudásalapú előmozdításának, a mentális egészséggel kapcsolatos ismeretek fokozásának és a megelőző intézkedéseknek különböző keretek között, ágazatközi megközelítések révén történő erősítésével, valamint az integrált, biztonságos és emberközpontú minőségi egészségügyi szolgáltatásokhoz való egyenlő hozzáférés előmozdításával és javításával, a fiatalok egészségének, jólétének és életminőségének javítása érdekében, ezáltal az egész társadalom erejét és rezilienciáját növelve; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fontolják meg az ifjúságpolitika jogokon alapuló szemléletének (21) alkalmazását a fenntartható infrastruktúrára irányuló szakpolitikákban, különösen a megfizethető és hozzáférhető közösségi közlekedés és a lakhatás tekintetében, annak érdekében, hogy minden fiatal számára fenntartható és zöld lehetőségeket biztosítsanak. |
| --- | --- |

24.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉT TISZTELETBEN TARTVA, SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

| 25. | a társadalmi befogadással és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos jövőbeli szakpolitikák kialakítása és végrehajtása során vegyék figyelembe az uniós ifjúsági párbeszéd 9. ciklusának eredményeit; |
| --- | --- |

25.

| 26. | biztosítsák, hogy minden fiatal a nemzetközi nyilatkozatokkal és egyezményekkel összhangban élhessen a jogaival, azáltal, hogy a fiatalokat érintő intézkedések megtervezése, végrehajtása, nyomon követése és értékelése során minden szinten figyelembe veszik az ifjúságpolitika jogokon alapuló szemléletét; fontos, hogy a döntéshozók rendelkezzenek az inkluzív és részvételen alapuló döntéshozatali folyamatok kialakításához szükséges kompetenciákkal és megfelelő eszközökkel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | továbbra is támogassák a kutatást és az elemzést a meglévő eszközök, például a Youth Wiki (22) felhasználásával, és gyűjtsenek lebontott adatokat arról, hogy a társadalmi kirekesztés és az éghajlatváltozás hogyan kapcsolódik a fiatalok mentális egészségéhez, jóllétéhez és életkörülményeihez, szem előtt tartva, hogy a társadalmi kirekesztés és az éghajlatváltozás hatásának méréséhez szükség lehet új mutatókra és nyomonkövetési mechanizmusokra is; |
| --- | --- |

27.

| 28. | javítsák a különböző részvételi mechanizmusok, például az ifjúsági tanácsok, ifjúsági meghallgatások és részvételi konferenciák – ezen belül az uniós ifjúsági párbeszéd –, valamint a részvételt biztosító digitális eszközök hozzáférhetőségét, biztosítva, hogy azok a fiatalok különböző társadalmi csoportjainak – többek között a fiatalok képviselettel nem rendelkező és alulreprezentált csoportjainak – problémáira összpontosítsanak annak érdekében, hogy a fiatalok részt vehessenek és vezető szerepet vállalhassanak az ilyen mechanizmusokban; |
| --- | --- |

28.

| 29. | teljes mértékben használják ki az Erasmus+ programban, az Európai Szolidaritási Testületben és az ESZA+-ban – beleértve adott esetben az ALMA-kezdeményezést is – rejlő lehetőségeket az inkluzívabb és fenntarthatóbb projektek és mobilitási intézkedések – többek között a hibrid mobilitási lehetőségek – valamennyi fiatal számára történő megteremtése érdekében; különös hangsúlyt kell fektetni a kevesebb lehetőséggel rendelkező fiatalok részvételére. |
| --- | --- |

29.

FELKÉRIK AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT, HOGY A SZUBSZIDIARITÁS ELVÉVEL ÖSSZHANGBAN:

| 30. | a fenntartható fejlődéssel és az éghajlatváltozással összefüggő uniós szakpolitikákkal és programokkal, valamint az európai intézményeken belüli részvételi folyamatokkal kapcsolatban gondoskodjon hosszú távú, európai szintű tájékoztatási intézkedésekről, többek között az Európai Ifjúsági Portálon és más releváns információs eszközökön keresztül, ifjúságbarát, inkluzív, többnyelvű és hozzáférhető módon; |
| --- | --- |

30.

| 31. | biztosítson lehetőséget a társaktól való tanulási tevékenységekre a fenntarthatósággal és a befogadással kapcsolatban; |
| --- | --- |

31.

| 32. | továbbra is mozdítsa elő és támogassa az ágazatközi megközelítést és az egyéb kezdeményezésekkel, például az „Oktatás az éghajlatért” koalícióval, a zöld átállást és a fenntartható fejlődést szolgáló tanulásról szóló tanácsi ajánlással (23) és az „új európai Bauhaus” kezdeményezéssel való szinergiákat. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (
  HL C 456., 2018.12.18., 1. o.
  ), 3. melléklet.

(2)  A Tanács következtetései: Átfogó megközelítés az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje végrehajtásának felgyorsítására – A Covid19-válságot követő, az „építsük újra, de jobban” elven alapuló helyreállítás (9850/21).

(3)  Egyesült Nemzetek Szervezete: Párizsi Megállapodás, 2015.

(4)  Európai Bizottság: A Bizottság közleménye – Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final.

(5)  Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend), kiadó: az ENSZ Közgyűlése, A/RES/70/1.

(6)  Egyesült Nemzetek Szervezete: Egyezmény a gyermek jogairól. Az ENSZ Közgyűlésének 44/25. sz. határozata.

(7)  A Tanács következtetései a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról (HL C 501 I, 13.12.2021, 19. o.).

(8)  A Tanács következtetései – A nemzedékek közötti dimenzió előmozdítása az ifjúságpolitika terén a párbeszéd és a társadalmi kohézió elősegítése érdekében (HL C 495, 29.12.2022, 56. o.).

(9)  Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Third Official Version (Globális ifjúsági szakpolitikai dokumentum, harmadik hivatalos változat) 2022. május.

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2316 határozata (2021. december 22.) az ifjúság európai évéről (2022) (HL L 462., 2021.12.28., 1. o.).

(11)  A „fenntartható fejlődés szociális dimenziója” fogalmának meghatározását lásd a melléklet II. mellékletében.

(12)  Egyesült Nemzetek Szervezete: World Youth Report (Világszintű ifjúságügyi jelentés), 2020.

(13)  Eurostat: Quality of life indicators - natural and living environment (Életminőségi mutatók – természetes és lakókörnyezet), 2022.

(14)  A Bizottság közleménye – Az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens Unió létrehozása – Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia, COM(2021) 82 final.

(15)  A Tanács következtetései – A környezet védelmét célzó szerepvállalás ösztönzése a fiatalok mint a változás előmozdítói körében (HL C 159, 12.4.2022, 9 o.).

(16)  A „magány” fogalmának meghatározását lásd a melléklet II. mellékletében.

(17)  A Tanács következtetései a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről (HL C 241, 21.6.2021, 3 o.).

(18)  Európa Tanács: A döntéshozatalban való állampolgári részvétel jó gyakorlatának kódexe (CONF/PLE(2009)CODE1).

(19)  Az „oktató” fogalmának meghatározását lásd a melléklet II. mellékletében.

(20)  Európai Bizottság – A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága: Children and mental health: preventive approaches to anxiety and depression (A gyermekek és a mentális egészség: a szorongás és a depresszió megelőzése), Kiadóhivatal, 2021.

(21)  Az „ifjúságpolitika jogokon alapuló szemlélete” fogalmának meghatározását lásd a melléklet II. mellékletében.

(22)  A Youth Wiki az Európai Bizottság által működtetett online platform, amely tájékoztatást nyújt az európai országok ifjúságpolitikájáról.

(23)  HL C 243., 2022.6.27., 1. o.

---

MELLÉKLET I.

HIVATKOZOTT DOKUMENTUMOK

E következtetések elfogadásakor a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői a következő dokumentumokat vették figyelembe:

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás (COM(2019) 640 final) |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az európai zöld megállapodás (COM(2019) 640 final)

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens Unió létrehozása – Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia (COM(2021) 82 final) |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens Unió létrehozása – Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia (COM(2021) 82 final)

| — | A Tanács következtetései – Átfogó megközelítés az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje végrehajtásának felgyorsítására – A Covid19-válságot követő, az „építsük újra, de jobban” elven alapuló helyreállítás (9850/21) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései – Átfogó megközelítés az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje végrehajtásának felgyorsítására – A Covid19-válságot követő, az „építsük újra, de jobban” elven alapuló helyreállítás (9850/21)

| — | A Tanács következtetései a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról (HL C 501 I, 13.12.2021, 19 o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a fiatalok érdemi részvételét elősegítő civil társadalmi térnek a fiatalok részére történő megőrzéséről és létrehozásáról (HL C 501 I, 13.12.2021, 19 o.)

| — | A Tanács következtetései – A nemzedékek közötti dimenzió előmozdítása az ifjúságpolitika terén a párbeszéd és a társadalmi kohézió elősegítése érdekében (HL C 495, 29.12.2022, 56 o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései – A nemzedékek közötti dimenzió előmozdítása az ifjúságpolitika terén a párbeszéd és a társadalmi kohézió elősegítése érdekében (HL C 495, 29.12.2022, 56 o.)

| — | A Tanács következtetései – A környezet védelmét célzó szerepvállalás ösztönzése a fiatalok mint a változás előmozdítói körében (HL C 159, 12.4.2022, 9 o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései – A környezet védelmét célzó szerepvállalás ösztönzése a fiatalok mint a változás előmozdítói körében (HL C 159, 12.4.2022, 9 o.)

| — | A Tanács következtetései a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről (HL C 241, 21.6.2021, 3 o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései a fiatalok döntéshozatali folyamatokban való részvételének előmozdítása során a többszintű kormányzás megerősítéséről (HL C 241, 21.6.2021, 3 o.)

| — | Európa Tanács: A döntéshozatalban való állampolgári részvétel jó gyakorlatának kódexe (CONF/PLE(2009)CODE1) |
| --- | --- |

—

Európa Tanács: A döntéshozatalban való állampolgári részvétel jó gyakorlatának kódexe (CONF/PLE(2009)CODE1)

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030) (COM(2021) 101 final) |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Egyenlőségközpontú Unió: Stratégia a fogyatékossággal élő személyek jogainak érvényre juttatásáért (2021–2030) (COM(2021) 101 final)

| — | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2316 határozata (2021. december 22.) az ifjúság európai évéről (2022) (
  HL L 462., 2021.12.28., 1. o.
  ). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2316 határozata (2021. december 22.) az ifjúság európai évéről (2022) (
  HL L 462., 2021.12.28., 1. o.
  ).

| — | Európai Bizottság – A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága: Children and Mental Health: preventive approaches to anxiety and depression: European platform for investing in children (A gyermekek és a mentális egészség: a szorongás és a depresszió megelőzése – a gyermekekbe való beruházás európai platformja), Kiadóhivatal, 2021 |
| --- | --- |

—

Európai Bizottság – A Foglalkoztatás, a Szociális Ügyek és a Társadalmi Befogadás Főigazgatósága: Children and Mental Health: preventive approaches to anxiety and depression: European platform for investing in children (A gyermekek és a mentális egészség: a szorongás és a depresszió megelőzése – a gyermekekbe való beruházás európai platformja), Kiadóhivatal, 2021

| — | Eurostat: Quality of life indicators - natural and living environment (Életminőségi mutatók – természetes és lakókörnyezet), 2022. szeptember |
| --- | --- |

—

Eurostat: Quality of life indicators - natural and living environment (Életminőségi mutatók – természetes és lakókörnyezet), 2022. szeptember

| — | Európai Parlament, Tanács és Európai Bizottság: Intézményközi nyilatkozat a szociális jogok európai pilléréről (HL C 428, 13.12.2017, 10 o.) |
| --- | --- |

—

Európai Parlament, Tanács és Európai Bizottság: Intézményközi nyilatkozat a szociális jogok európai pilléréről (HL C 428, 13.12.2017, 10 o.)

| — | Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága fenntartható fejlődést szolgáló oktatási stratégiájának 2021 és 2030 közötti végrehajtására vonatkozó keret |
| --- | --- |

—

Az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága fenntartható fejlődést szolgáló oktatási stratégiájának 2021 és 2030 közötti végrehajtására vonatkozó keret

| — | A JRC tudományos szakpolitikai jelentése: Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L. G., D’hombres, B., Pasztor, Z. és Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from Survey and online media data (Magány az EU-ban. A felmérésekből és online médiaadatokból nyert körkép), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2021 |
| --- | --- |

—

A JRC tudományos szakpolitikai jelentése: Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L. G., D’hombres, B., Pasztor, Z. és Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from Survey and online media data (Magány az EU-ban. A felmérésekből és online médiaadatokból nyert körkép), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2021

| — | OECD, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights (Oktatás az éghajlat-politikai intézkedések érdekében – összefoglaló), 2021 |
| --- | --- |

—

OECD, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights (Oktatás az éghajlat-politikai intézkedések érdekében – összefoglaló), 2021

| — | Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Tanácsa és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés keretéről: A 2019 és 2027 közötti időszakra szóló uniós ifjúsági stratégia (HL C 456., 2018.12.18.)

| — | Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Third Official Version (Globális ifjúsági szakpolitikai dokumentum, harmadik hivatalos változat) 2022. május |
| --- | --- |

—

Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Third Official Version (Globális ifjúsági szakpolitikai dokumentum, harmadik hivatalos változat) 2022. május

| — | Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend), az ENSZ Közgyűlése, A/RES/70/1 |
| --- | --- |

—

Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development (Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend), az ENSZ Közgyűlése, A/RES/70/1

| — | Egyesült Nemzetek Szervezete: World Youth Report (Világszintű ifjúságügyi jelentés), 2020 |
| --- | --- |

—

Egyesült Nemzetek Szervezete: World Youth Report (Világszintű ifjúságügyi jelentés), 2020

| — | Egyesült Nemzetek Szervezete: Párizsi Megállapodás, 2015 |
| --- | --- |

—

Egyesült Nemzetek Szervezete: Párizsi Megállapodás, 2015

| — | Egyesült Nemzetek Szervezete: Egyezmény a fogyatékossággal élő személyek jogairól, Szerződések Tára, 2515. kötet, 2006 |
| --- | --- |

—

Egyesült Nemzetek Szervezete: Egyezmény a fogyatékossággal élő személyek jogairól, Szerződések Tára, 2515. kötet, 2006

| — | Egyesült Nemzetek Szervezete: Egyezmény a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról (Aarhus, 1998) |
| --- | --- |

—

Egyesült Nemzetek Szervezete: Egyezmény a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról (Aarhus, 1998)

| — | Egyesült Nemzetek Szervezete: Egyezmény a gyermek jogairól (1989), szerződésszám: 27531, Szerződések Tára, 1577. kötet, 12. cikk |
| --- | --- |

—

Egyesült Nemzetek Szervezete: Egyezmény a gyermek jogairól (1989), szerződésszám: 27531, Szerződések Tára, 1577. kötet, 12. cikk

| — | Egyesült Nemzetek Szervezete: Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, 1948 |
| --- | --- |

—

Egyesült Nemzetek Szervezete: Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, 1948

| — | Egyesült Nemzetek Szervezete: A Környezet és Fejlődés Világbizottságának jelentése: „Our common future” („A közös jövőnk”) [Brundtland-jelentés], A/42/427, 1987. |
| --- | --- |

—

Egyesült Nemzetek Szervezete: A Környezet és Fejlődés Világbizottságának jelentése: „Our common future” („A közös jövőnk”) [Brundtland-jelentés], A/42/427, 1987.

---

MELLÉKLET II.

FOGALOMMEGHATAROZASOK

E tanácsi következtetések alkalmazásában:

„Oktatók”: a tanárok (akik a nemzeti jogszabályoknak és gyakorlatnak megfelelően tanári vagy azzal egyenértékű jogállással rendelkeznek) és a trénerek (bárki, aki az elméleti vagy gyakorlati képzési feladatkörhöz kapcsolódó egy vagy több tevékenységet végez oktatási vagy képzési intézményben vagy munkahelyen). Közéjük sorolandók az általános oktatásban és a felsőoktatásban dolgozó tanárok, a szakmai alap- és továbbképzésben részt vevő tanárok és trénerek, valamint a kisgyermeknevelő-gondozók, a felnőttoktatók és az ifjúságsegítők (1).

„Magány”: a magány erősen szubjektív jellegű. Azt jelenti, hogy egy személy miként fogja fel a kívánt és a tényleges kapcsolati hálózata közötti eltérést. Az emberek súlyosan negatív élményként élik meg a magányt. Nemcsak arról van szó, hogy az illetőnek túl kevés a társadalmi kapcsolata, hanem arról az érzésről is, hogy ezek a kapcsolatok nem kielégítőek. Más szóval, a magány nem az egyedüllét tényét, hanem az egyedüllét érzését jelenti. E tekintetben a magány különbözik a társadalmi elszigeteltségtől, amelynek objektív konnotációja van, és amely a többi emberrel való kapcsolat hiányát és/vagy nagyon kevés érdemi köteléket jelent (2).

„Az ifjúságpolitika jogokon alapuló szemlélete (3)”: az ifjúságpolitika jogokon alapuló szemlélete a nemzeti ifjúságpolitikai célkitűzéseket összekapcsolja a gyermekeknek és a fiataloknak a nemzetközi egyezményekben, valamint a jogszabályokban és rendelkezésekben előírt jogaival. E szemléletnek a kutatáson és a statisztikákon kell alapulnia, és keretében olyan feltételek megteremtésére kell törekedni, amelyek lehetővé teszik a fiatalok bevonását a társadalom általános fejlődésébe, akár saját kezdeményezéseik, akár a döntéshozók kezdeményezései alapján. Az ifjúságpolitika jogokon alapuló szemlélete módszerként szolgálhat a döntéshozók számára az ahhoz szükséges megfelelő kompetenciák megszerzéséhez, hogy a döntéshozatal során figyelembe vegyék a fiatalok szempontjait.

„A fenntartható fejlődés szociális dimenziója”: a fenntartható fejlődést általában úgy szokták meghatározni, mint az olyan fejlődést, amely annak veszélyeztetése nélkül elégíti ki a jelenlegi szükségleteket, hogy a jövő nemzedékei is ki tudnák majd elégíteni a saját szükségleteiket (4). Ehhez mindenkinek az alapvető szükségleteit ki kell elégíteni, és mindenkinek lehetőséget kell kapnia arra, hogy megteremtse magának az elérni kívánt jobb életet. A fenntartható fejlődésnek három dimenziója van: gazdasági, szociális és környezeti. A fenntartható fejlődés szociális dimenziója a méltányosság és a demokrácia alapértékein alapul, beleértve valamennyi – politikai, polgári, gazdasági, szociális és kulturális – emberi jog mindenki általi tényleges érvényesítését. A Tanács 2021-ben újólag hangsúlyozta, hogy fontos megerősíteni a fenntartható fejlődés szociális dimenzióját, előmozdítva ezáltal az emberi jogokat, a nemek közötti egyenlőséget, a befogadást, a humán fejlődést, a társadalmi kohéziót és az egyenlőség valamennyi formáját, valamint a szociális párbeszédet, a munkahelyi egészségvédelmet és biztonságot, valamint a tisztességes munkát (5).

---

(1)  Az ifjúságsegítők oktatásáról és képzéséről szóló, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetésekben (
  HL C 412., 2019.12.9., 12. o.
  ), valamint a zöld átállást és a fenntartható fejlődést szolgáló tanulásról szóló tanácsi ajánlásban (
  HL C 243., 2022.6.27., 1. o.
  ) meghatározottak szerint.

(2)  A JRC tudományos szakpolitikai jelentése: Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L. G., D’hombres, B., Pasztor, Z. és Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from Survey and online media data (Magány az EU-ban. A felmérésekből és online médiaadatokból nyert körkép), az Európai Unió Kiadóhivatala, Luxembourg, 2021.

(3)  Svéd Ifjúsági és Civil Társadalmi Ügynökség.

(4)  Egyesült Nemzetek Szervezete: A Környezet és Fejlődés Világbizottságának jelentése: „Our common future” („A közös jövőnk”) [Brundtland-jelentés], A/42/427, 1987.

(5)  A Tanács következtetései: Átfogó megközelítés az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrendje végrehajtásának felgyorsítására – A Covid19-válságot követő, az „építsük újra, de jobban” elven alapuló helyreállítás (9850/21).

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/29

---

A tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletének, valamint a tagállami álláspontok WADA-üléseket megelőzően történő koordinálásának felülvizsgálatáról

(2023/C 185/07)

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE:

| 1. | a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2000. december 4-én elfogadott, a dopping elleni küzdelemről szóló következtetésekre (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2010. november 18-án elfogadott, az Európai Unió által a dopping elleni nemzetközi küzdelemben betöltött szerepről szóló következtetésekre (2); |
| --- | --- |

2.

| 3. | a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2011. december 20-án elfogadott, az EU tagállamainak a WADA alapító tanácsában (helyesen: Kuratóriumában) való képviseletéről és az EU, valamint az uniós tagállamok álláspontjának a WADA üléseit megelőzően történő összehangolásáról szóló állásfoglalásra (3); |
| --- | --- |

3.

| 4. | a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2015. december 15-én elfogadott, az EU tagállamainak a WADA alapító tanácsában (helyesen: Kuratóriumában) való képviseletéről és az EU, valamint az uniós tagállamok álláspontjának a WADA üléseit megelőzően történő összehangolásáról szóló 2011. évi állásfoglalás felülvizsgálatáról szóló következtetésekre (4), melyek értelmében 2018. december 31-ig még egyszer át kell tekinteni a 2011. évi állásfoglalás folytatólagos alkalmazása során szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, 2019. évi állásfoglalás az EU tagállamainak a WADA Kuratóriumában való képviseletéről és az EU, valamint az uniós tagállamok álláspontjának a WADA üléseit megelőzően történő koordinálásáról (a továbbiakban: a 2019. évi állásfoglalás) (5); |
| --- | --- |

5.

MEGÁLLAPÍTVA A KÖVETKEZŐKET:

| 1. | A 2019. évi állásfoglalás elfogadása óta a WADA munkamódszerei és gyakorlatai megváltoztak, különösen a Kuratórium tagjai megbízatásának időtartama tekintetében. Ezek a fejlemények időszerűvé teszik, hogy a Tanács aktualizálja a 2019. évi állásfoglalást annak érdekében, hogy az egyértelműbb iránymutatást adjon a Tanács keretében ülésező tagállamok által közösen kijelölt, kormányzati szintű szakértők megbízatásának kritériumairól és időtartamáról. A 2019. évi állásfoglalás nem határozza meg kifejezetten azon kormányzati szintű szakértők megbízatásának időtartamát, akik olyan, képviseletet ellátó szakértőt helyettesítenek, akinek a miniszteri szintű megbízatása a tagállamában megszűnt. A 2019. évi állásfoglalás nem veszi figyelembe a kuratóriumi tagságra való jogosultságnak a WADA alapszabályában meghatározott kritériumait sem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Fontos, hogy a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői továbbra is rendszeresen felülvizsgálják a 2019. évi állásfoglalás alkalmazása során szerzett tapasztalatokat. |
| --- | --- |

2.

MEGÁLLAPÍTJÁK, HOGY:

| 1. | Az Európai Unió és tagállamai számára lehetővé kell tenni, hogy gyakorolják hatásköreiket és betöltsék szerepüket a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökség (a továbbiakban: WADA) szabályainak, előírásainak és iránymutatásainak előkészítése, megtárgyalása és elfogadása során. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A WADA Kuratóriumában három hely az Unió tagállamainak képviselői számára van fenntartva. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Meg kell állapítani egyrészt e képviselőknek a WADA Kuratóriumában való részvételére, másrészt az Uniónak és az uniós tagállamok álláspontjának a CAHAMA (6) és a WADA üléseit megelőzően történő koordinálására vonatkozó gyakorlati szabályokat. E gyakorlati szabályokat a lojális együttműködésre vonatkozó kötelezettség figyelembevételével kell megalkotni, és azoknak arra kell irányulniuk, hogy a CAHAMA keretében végzett munka megkettőzésének elkerülése mellett előmozdítsák az Unió külső képviseletének egységességét. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az európai kontinens álláspontjait a WADA ülései előtt a CAHAMA keretében kell koordinálni, és biztosítani kell, hogy az e testületben születő döntések teljes mértékben összhangban álljanak az alkalmazandó uniós joggal. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nagy szükség van a kontinuitásra és az elkötelezettségre az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletét illetően, amelyet politikai megbízatás és megfelelő szintű szakértelem támogat. |
| --- | --- |

5.

KÖVETKEZÉSKÉPPEN MEGÁLLAPODNAK ABBAN, HOGY:

| 1. | Az EU tagállamai miniszteri szinten képviseltetik magukat a WADA Kuratóriumában, és a helyeket az alábbiak szerint osztják el:






  — | egy hely a soros elnökségi triót alkotó tagállamok egyikében a sportért miniszteri szinten felelős személyt illeti, |
| --- | --- | --- |

1.

—

egy hely a soros elnökségi triót alkotó tagállamok egyikében a sportért miniszteri szinten felelős személyt illeti,

| — | egy hely a következő elnökségi triót alkotó tagállamok egyikében a sportért miniszteri szinten felelős személyt illeti, |
| --- | --- |

—

egy hely a következő elnökségi triót alkotó tagállamok egyikében a sportért miniszteri szinten felelős személyt illeti,

| — | egy helyre a Tanács keretében ülésező tagállamok közösen delegálnak egy olyan személyt, aki miniszteri szinten felelős a sportért (a továbbiakban: kormányzati szintű szakértő). |
| --- | --- |

—

egy helyre a Tanács keretében ülésező tagállamok közösen delegálnak egy olyan személyt, aki miniszteri szinten felelős a sportért (a továbbiakban: kormányzati szintű szakértő).

| 2. | Az EU tagállamainak a WADA Kuratóriumában való képviseletére vonatkozó, a melléklet I. mellékletében foglalt rendelkezések 2023. június 30-án lépnek hatályba, nem érintve az ezen dátum előtt jóváhagyott megbízatásokat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A WADA Kuratóriumának tagjaként tevékenykedő, a soros elnökségi triót képviselő személynek a WADA Kuratóriumának üléseit követően – a Tanács ülésén – be kell számolnia azok eredményeiről az EU Oktatási, Ifjúsági, Kulturális és Sportügyi (EYCS) Tanácsának. E képviselőnek ezen eredményekről írásos beszámolót kell benyújtania a sportmunkacsoport részére. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A sportmunkacsoportban ülésező tagállami képviselők – a CAHAMA keretében végzett munka megkettőzésének elkerülése mellett – koordinált közös álláspontot dolgozhatnak ki a tagállami hatáskörbe tartozó területeken, amennyiben egy ilyen közös álláspont egyértelmű hozzáadott értéket képvisel. Ezt a közös álláspontot – a tagállamok eltérő megállapodásának hiányában – a tagállamoknak az Állandó Képviselők Bizottsága (COREPER) keretében ülésező képviselői elé kell terjeszteni jóváhagyásra. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az uniós tagállamok közös álláspontjainak összhangban kell állniuk a közös uniós álláspontokkal, és azokat a CAHAMA ülésein az elnökség ismerteti. Az uniós tagállamoknak törekedniük kell arra, hogy az európai kontinensnek a CAHAMA keretében kidolgozott megbízatása tartalmazza az említett közös álláspontot. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában részt vevő képviselőinek a CAHAMA keretében jóváhagyott európai megbízatással összhangban kell felszólalniuk, illetve szavazniuk, feltéve, hogy az összhangban áll az uniós vívmányokkal. |
| --- | --- |

6.

| 7. | A tagállami kormányok Tanács keretében ülésező képviselőinek 2025. december 31-ig felül kell vizsgálniuk az ezen állásfoglalás alkalmazása során szerzett tapasztalatokat, és meg kell vitatniuk, hogy ki kell-e igazítani az állásfoglalásban foglalt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ez az állásfoglalás – az EU tagállamainak a WADA Kuratóriumában való képviseletére vonatkozó mellékelt rendelkezésekkel, valamint a WADA üléseinek az Unió hatáskörébe tartozó kérdéseket illető előkészítésére vonatkozó, a Tanács által 2023. május 15-én jóváhagyott gyakorlati szabályokkal együtt – a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az EU tagállamainak a WADA Kuratóriumában való képviseletéről és az EU, valamint az uniós tagállamok álláspontjának a WADA üléseit megelőzően történő koordinálásáról szóló 2019/C 192/01 állásfoglalás helyébe lép. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL C 356., 2000.12.12., 1. o.

(2)  HL C 324., 2010.12.1., 18. o.

(3)  HL C 372., 2011.12.20., 7. o.

(4)  HL C 417., 2015.12.15., 45. o.

(5)  HL C 192., 2019.6.7., 1. o.

(6)  A Nemzetközi Doppingellenes Ügynökség ad hoc európai bizottsága (CAHAMA) olyan szakértői bizottság, amelynek feladata az Európai Kulturális Egyezményben részes államok álláspontjának koordinálása a dopping elleni küzdelemre vonatkozó szakpolitikák kidolgozásával kapcsolatos kérdéseket illetően.

---

MELLÉKLET I.

Az EU tagállamainak a WADA Kuratóriumában való képviseletére vonatkozó rendelkezések

Az EU tagállamai a következő képviseleti rendszerben állapodnak meg:

Az uniós tagállamokat a WADA Kuratóriumában képviselő személyeknek különböző uniós tagállamok állampolgárainak kell lenniük.

A SOROS ÉS A KÖVETKEZŐ ELNÖKSÉGI TRIÓT ALKOTÓ TAGÁLLAMOK KÉPVISELŐI:

| — | A soros elnökségi triót alkotó tagállamok belső konzultáció során kiválasztják maguk közül azt a tagállamot, amelyik képviselni fogja az EU tagállamait a WADA Kuratóriumában. Az így kiválasztott tagállam a belső eljárásainak megfelelően képviselőt jelöl erre a célra. Ez a képviselő az adott tagállamon belül a sportért miniszteri szinten felelős személy, aki a WADA alapszabályának megfelelően jogosult arra, hogy a Kuratórium tagja legyen. A képviselő jelölésére kiválasztott tagállamról, továbbá a képviselő nevéről értesíteni kell az EU Tanácsának Főtitkárságát. |
| --- | --- |

—

A soros elnökségi triót alkotó tagállamok belső konzultáció során kiválasztják maguk közül azt a tagállamot, amelyik képviselni fogja az EU tagállamait a WADA Kuratóriumában. Az így kiválasztott tagállam a belső eljárásainak megfelelően képviselőt jelöl erre a célra. Ez a képviselő az adott tagállamon belül a sportért miniszteri szinten felelős személy, aki a WADA alapszabályának megfelelően jogosult arra, hogy a Kuratórium tagja legyen. A képviselő jelölésére kiválasztott tagállamról, továbbá a képviselő nevéről értesíteni kell az EU Tanácsának Főtitkárságát.

| — | Amennyiben a képviselő miniszteri szintű megbízatása megszűnik, az új kijelölési eljárás végéig hivatalban marad a WADA Kuratóriumában. Az érintett tagállam – vagy ha az elnökségi trió az elnökségi trió egy másik tagállamában állapodik meg, akkor ez a másik tagállam – kijelöl egy olyan helyettest, aki jogosult ennek az uniós tagállamnak a WADA Kuratóriumában való képviseletére, és aki a Kuratóriumban betöltendő kezdeti hároméves hivatali idő hátralévő részében miniszteri szinten felelős a sportért. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a képviselő miniszteri szintű megbízatása megszűnik, az új kijelölési eljárás végéig hivatalban marad a WADA Kuratóriumában. Az érintett tagállam – vagy ha az elnökségi trió az elnökségi trió egy másik tagállamában állapodik meg, akkor ez a másik tagállam – kijelöl egy olyan helyettest, aki jogosult ennek az uniós tagállamnak a WADA Kuratóriumában való képviseletére, és aki a Kuratóriumban betöltendő kezdeti hároméves hivatali idő hátralévő részében miniszteri szinten felelős a sportért.

| — | Az a képviselő, akinek megszűnik a miniszteri szintű megbízatása, vagy aki jogosulatlanná válik az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletére, a továbbiakban nem lehet tagja a Kuratóriumnak, és az új kijelölési eljárás lezárultát követően a tagsága automatikusan megszűnik. |
| --- | --- |

—

Az a képviselő, akinek megszűnik a miniszteri szintű megbízatása, vagy aki jogosulatlanná válik az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletére, a továbbiakban nem lehet tagja a Kuratóriumnak, és az új kijelölési eljárás lezárultát követően a tagsága automatikusan megszűnik.

| — | A következő elnökségi triót alkotó tagállamoknak is a fenti szabályokat kell alkalmazniuk. |
| --- | --- |

—

A következő elnökségi triót alkotó tagállamoknak is a fenti szabályokat kell alkalmazniuk.

| — | A fent említett képviselők hivatali ideje három év. |
| --- | --- |

—

A fent említett képviselők hivatali ideje három év.

| — | A következő elnökségi triót alkotó egyik tagállam által kijelölt képviselő – a folytonosság biztosítása és a hároméves hivatali idő fenntartása érdekében – azt követően is hivatalban marad, hogy az elnökségi trió soros elnökségi trióvá válik. |
| --- | --- |

—

A következő elnökségi triót alkotó egyik tagállam által kijelölt képviselő – a folytonosság biztosítása és a hároméves hivatali idő fenntartása érdekében – azt követően is hivatalban marad, hogy az elnökségi trió soros elnökségi trióvá válik.

A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ TAGÁLLAMOK ÁLTAL EGYÜTTESEN KIJELÖLT, KORMÁNYZATI SZINTŰ SZAKÉRTŐ:

| — | A képviseletet ellátó szakértőre vonatkozó javaslataikat a tagállamok legkésőbb egy hónappal az EU Tanácsának azon ülése előtt nyújtják be, amely ülésen sor kerül a kijelölésre. A javaslatok nem irányulhatnak a soros vagy a következő elnökségi triót alkotó tagállamok minisztereire. A képviseletet ellátó szakértőre vonatkozó javaslatokat a Tanács Főtitkársága részére kell megküldeni. |
| --- | --- |

—

A képviseletet ellátó szakértőre vonatkozó javaslataikat a tagállamok legkésőbb egy hónappal az EU Tanácsának azon ülése előtt nyújtják be, amely ülésen sor kerül a kijelölésre. A javaslatok nem irányulhatnak a soros vagy a következő elnökségi triót alkotó tagállamok minisztereire. A képviseletet ellátó szakértőre vonatkozó javaslatokat a Tanács Főtitkársága részére kell megküldeni.

| — | Amennyiben több személyt is jelölnek képviseletet ellátó szakértőnek, az elnökség törekszik arra, hogy konszenzust teremtsen a tagállamok között azzal kapcsolatban, hogy a képviseletet ellátó szakértő kijelölése céljából próbaszavazást rendezzenek a sportmunkacsoportban. A szavazási eljárásra az elnökség tesz javaslatot, melyet a tagállamoknak konszenzussal jóvá kell hagyniuk. A képviseletet ellátó szakértő pozíciójára pályázók a WADA alapszabályának megfelelően jogosultak arra, hogy a Kuratórium tagjai legyenek. |
| --- | --- |

—

Amennyiben több személyt is jelölnek képviseletet ellátó szakértőnek, az elnökség törekszik arra, hogy konszenzust teremtsen a tagállamok között azzal kapcsolatban, hogy a képviseletet ellátó szakértő kijelölése céljából próbaszavazást rendezzenek a sportmunkacsoportban. A szavazási eljárásra az elnökség tesz javaslatot, melyet a tagállamoknak konszenzussal jóvá kell hagyniuk. A képviseletet ellátó szakértő pozíciójára pályázók a WADA alapszabályának megfelelően jogosultak arra, hogy a Kuratórium tagjai legyenek.

| — | A képviseletet ellátó szakértő hivatali ideje három év, kivéve abban az esetben, ha a saját tagállamában megszűnik a miniszteri szintű megbízatása, vagy ha az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletére vonatkozó, a kinevezés időpontjában érvényes jogosultsági követelmények a hivatali ideje alatt már nem teljesülnek. Ebben az esetben kezdetét veszi egy új, újabb hároméves időszakra szóló kijelölési eljárás. A képviseletet ellátó szakértő az új kijelölési eljárás végéig hivatalban marad. A hivatali időnek összhangban kell lennie a WADA alapszabályával, és az semmiképpen nem haladhatja meg a három ciklust. |
| --- | --- |

—

A képviseletet ellátó szakértő hivatali ideje három év, kivéve abban az esetben, ha a saját tagállamában megszűnik a miniszteri szintű megbízatása, vagy ha az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletére vonatkozó, a kinevezés időpontjában érvényes jogosultsági követelmények a hivatali ideje alatt már nem teljesülnek. Ebben az esetben kezdetét veszi egy új, újabb hároméves időszakra szóló kijelölési eljárás. A képviseletet ellátó szakértő az új kijelölési eljárás végéig hivatalban marad. A hivatali időnek összhangban kell lennie a WADA alapszabályával, és az semmiképpen nem haladhatja meg a három ciklust.

| — | Az a képviseletet ellátó szakértő, akit leváltottak, vagy aki jogosulatlanná válik az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletére, a továbbiakban nem lehet tagja a Kuratóriumnak, és az új kijelölési eljárás lezárultát követően a tagsága automatikusan megszűnik. |
| --- | --- |

—

Az a képviseletet ellátó szakértő, akit leváltottak, vagy aki jogosulatlanná válik az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletére, a továbbiakban nem lehet tagja a Kuratóriumnak, és az új kijelölési eljárás lezárultát követően a tagsága automatikusan megszűnik.

ÁTMENETI SZABÁLYOK:

| — | Az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletére vonatkozó, a fent említett, 2019. évi állásfoglalásban meghatározott jelenlegi szabályok 2023. június 30-ig alkalmazandók. |
| --- | --- |

—

Az uniós tagállamoknak a WADA Kuratóriumában való képviseletére vonatkozó, a fent említett, 2019. évi állásfoglalásban meghatározott jelenlegi szabályok 2023. június 30-ig alkalmazandók.

A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ TAGÁLLAMOK ÁLTAL KÖVETETT JÓVÁHAGYÁSI ELJÁRÁS:

| — | A Tanács keretében ülésező tagállamok hagyják jóvá a kijelölt kormányzati szintű szakértő személyét, valamint azon tagállamokat, amelyeket a soros és a következő elnökségi trió tagállamai választottak ki arra, hogy kijelöljék a WADA Kuratóriumába küldendő képviselőket. |
| --- | --- |

—

A Tanács keretében ülésező tagállamok hagyják jóvá a kijelölt kormányzati szintű szakértő személyét, valamint azon tagállamokat, amelyeket a soros és a következő elnökségi trió tagállamai választottak ki arra, hogy kijelöljék a WADA Kuratóriumába küldendő képviselőket.

| — | A Főtitkárság a WADA Kuratóriumának valamennyi, az uniós tagállamok képviseletét ellátó tagjának nevét megküldi a WADA részére, összhangban a 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 rendelet (1) rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

—

A Főtitkárság a WADA Kuratóriumának valamennyi, az uniós tagállamok képviseletét ellátó tagjának nevét megküldi a WADA részére, összhangban a 2018. október 23-i (EU) 2018/1725 rendelet (1) rendelkezéseivel.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről.

---

MELLÉKLET II.

A WADA üléseinek az Unió hatáskörébe tartozó kérdéseket illető előkészítésére vonatkozó gyakorlati szabályok

A Tanács – a Tanács eljárási szabályzatának, továbbá az Európai Unió működéséről szóló szerződésben (EUMSZ) foglalt, az uniós döntéshozatalra vonatkozó rendelkezéseknek a sérelme nélkül – a következő gyakorlati szabályokról állapodik meg annak biztosítása érdekében, hogy az európai kontinens szintjén való koordinációt szolgáló Európa tanácsi testület (CAHAMA), valamint a WADA üléseinek előkészítése kiszámítható és átlátható legyen:

| 1. | A WADA Kuratóriumának üléseire vonatkozó dokumentumok kézhezvételét követően az uniós tagállamokat a WADA Kuratóriumában képviselő személyek egyeztetnek egymással annak céljából, hogy a sportmunkacsoport üléseinek előkészítése céljából továbbítsák a Tanács Főtitkárságának az ahhoz szükséges dokumentumokat, hogy szükség esetén ki lehessen alakítani egy lehetséges uniós álláspontot. |
| --- | --- |

1.

A WADA Kuratóriumának üléseire vonatkozó dokumentumok kézhezvételét követően az uniós tagállamokat a WADA Kuratóriumában képviselő személyek egyeztetnek egymással annak céljából, hogy a sportmunkacsoport üléseinek előkészítése céljából továbbítsák a Tanács Főtitkárságának az ahhoz szükséges dokumentumokat, hogy szükség esetén ki lehessen alakítani egy lehetséges uniós álláspontot.

| 2. | A Bizottság felkérést kap arra, hogy a WADA valamennyi ülése előtt dolgozzon ki javaslatot az uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket illető uniós álláspontra, szem előtt tartva az uniós vívmányokat, és azt a CAHAMA, illetve a WADA ülései előtt kellő időben nyújtsa be a Tanácsnak. |
| --- | --- |

2.

A Bizottság felkérést kap arra, hogy a WADA valamennyi ülése előtt dolgozzon ki javaslatot az uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket illető uniós álláspontra, szem előtt tartva az uniós vívmányokat, és azt a CAHAMA, illetve a WADA ülései előtt kellő időben nyújtsa be a Tanácsnak.

| 3. | Ezen uniós állásponttervezetet a sportmunkacsoportnak meg kell vizsgálnia. |
| --- | --- |

3.

Ezen uniós állásponttervezetet a sportmunkacsoportnak meg kell vizsgálnia.

| 4. | Amint a sportmunkacsoport megállapodik az uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket illető uniós álláspont tervezetéről, megküldi azt a COREPER-nek jóváhagyásra. A COREPER – szükség esetén – a Tanács elé terjesztheti az ügyet elfogadásra. |
| --- | --- |

4.

Amint a sportmunkacsoport megállapodik az uniós hatáskörbe tartozó kérdéseket illető uniós álláspont tervezetéről, megküldi azt a COREPER-nek jóváhagyásra. A COREPER – szükség esetén – a Tanács elé terjesztheti az ügyet elfogadásra.

| 5. | Sürgős esetekben – amennyiben rövid határidővel kell álláspontot elfogadni – az elnökség írásbeli eljárást vagy hallgatólagos beleegyezési eljárást alkalmazhat a megállapodás érdekében. |
| --- | --- |

5.

Sürgős esetekben – amennyiben rövid határidővel kell álláspontot elfogadni – az elnökség írásbeli eljárást vagy hallgatólagos beleegyezési eljárást alkalmazhat a megállapodás érdekében.

| 6. | Amennyiben a CAHAMA keretében joghatással bíró jogi aktust kell elfogadni, a Bizottság felkérést kap, hogy az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban nyújtson be tanácsi határozati javaslatot a szóban forgó jogi aktus vonatkozásában. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben a CAHAMA keretében joghatással bíró jogi aktust kell elfogadni, a Bizottság felkérést kap, hogy az EUMSZ 218. cikkének (9) bekezdésével összhangban nyújtson be tanácsi határozati javaslatot a szóban forgó jogi aktus vonatkozásában.

| 7. | A Bizottság felkérést kap arra, hogy a CAHAMA ülésein – a CAHAMA megbízatása által megengedett mértékben – ismertesse az Unió álláspontját. Egyéb esetekben az elnökség képviselője ismerteti az uniós álláspontot. |
| --- | --- |

7.

A Bizottság felkérést kap arra, hogy a CAHAMA ülésein – a CAHAMA megbízatása által megengedett mértékben – ismertesse az Unió álláspontját. Egyéb esetekben az elnökség képviselője ismerteti az uniós álláspontot.

| 8. | Az elnökség szükség esetén bármikor kezdeményezheti helyszíni uniós koordinációs ülések megtartását a tagállamok és a Bizottság részvételével. |
| --- | --- |

8.

Az elnökség szükség esetén bármikor kezdeményezheti helyszíni uniós koordinációs ülések megtartását a tagállamok és a Bizottság részvételével.

| 9. | Ezen gyakorlati szabályok – a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az EU tagállamainak a WADA Kuratóriumában való képviseletéről és az uniós tagállamok álláspontjának a WADA üléseit megelőzően történő koordinálásáról szóló, a Tanács által jóváhagyott állásfoglalással együtt – a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az EU tagállamainak a WADA Kuratóriumában való képviseletéről és az EU, valamint az uniós tagállamok álláspontjának a WADA üléseit megelőzően történő koordinálásáról szóló 2019/C 192/01 állásfoglalás helyébe lépnek. |
| --- | --- |

9.

Ezen gyakorlati szabályok – a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az EU tagállamainak a WADA Kuratóriumában való képviseletéről és az uniós tagállamok álláspontjának a WADA üléseit megelőzően történő koordinálásáról szóló, a Tanács által jóváhagyott állásfoglalással együtt – a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott, az EU tagállamainak a WADA Kuratóriumában való képviseletéről és az EU, valamint az uniós tagállamok álláspontjának a WADA üléseit megelőzően történő koordinálásáról szóló 2019/C 192/01 állásfoglalás helyébe lépnek.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/35

---

A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségről: kitekintés 2025-re és az azt követő időszakra

(2023/C 185/08)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

1.

EMLÉKEZTET az európai oktatási térséggel kapcsolatos – ezen állásfoglalás mellékletében foglalt – szakpolitikai háttérre;

2.

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTI, hogy az európai oktatási térség csak a tagállamok határozott politikai kötelezettségvállalása mellett valósulhat meg 2025-re, és HANGSÚLYOZZA, hogy – saját hatáskörükön belül és adott esetben az érintett nemzeti és európai szintű érdekelt felek bevonásával – mind a tagállamok, mind pedig a Bizottság részéről további erőfeszítésekre van szükség az európai oktatási térség megvalósításához szükséges lépések megtételéhez;

3.

NYUGTÁZZA az európai oktatási térség megvalósítása terén elért eredményekről szóló bizottsági közleményt (1);

4.

KIEMELI, hogy az oktatás és képzés minden kontextusban, szinten és formában alapvető fontosságú egyfelől ahhoz, hogy az Európai Unióban és tagállamaiban biztosított legyen a társadalmi kohézió, a versenyképesség és a fenntartható növekedés, másfelől pedig ahhoz, hogy az Európai Uniót és tagállamait fel lehessen készíteni a zöld és digitális átállásra és annak során támogatást lehessen nyújtani számukra. HANGSÚLYOZZA, hogy különösen egy olyan időszakban, amikor a polgárok számára alapvető fontosságú a személyes kiteljesedés és jóllét megvalósítása, a változó világ kihívásaihoz való alkalmazkodás, valamint az aktív és felelős polgári szerepvállalásban való fokozottabb részvétel, milyen fontos mindenki – úgy a felnőttek, mint a gyermekek – számára a magas színvonalú, inkluzív és méltányos oktatás, képzés és egész életen át tartó tanulás;

5.

HANGSÚLYOZZA, hogy az európai oktatási térséget az egész életen át tartó tanulás megközelítésének kell alátámasztania, amely inkluzív és holisztikus módon foglalja magában az oktatási és képzési rendszereket, továbbá kiterjed az oktatásra, a képzésre és a tanulásra minden – formális, nem formális vagy informális – kontextusban, szinten és formában, a kisgyermekkori neveléstől és gondozástól kezdve egészen az iskolai oktatásig és a szakképzésig, valamint a felsőoktatásig és a felnőttképzésig;

6.

ISMÉTELTEN HANGSÚLYOZZA, hogy fokozni kell az oktatásra és képzésre vonatkozó uniós kezdeményezések, valamint a kapcsolódó szakpolitikai területek és ágazatok – különösen a foglalkoztatás, a szociálpolitika, a kutatás, az innováció, a környezetvédelem, az ifjúságpolitika, valamint a kulturális és kreatív ágazatok – közötti ágazatközi együttműködést, ugyanakkor teljes mértékben tiszteletben kell tartani az egyes szakpolitikai területek Szerződésekben meghatározott jogalapját. HANGSÚLYOZZA, hogy koordinálni kell és össze kell hangolni az oktatás és képzés területét érintő valamennyi uniós kezdeményezést, mégpedig különösen azokat, amelyek a készségekkel és kompetenciákkal kapcsolatosak;

7.

MEGJEGYZI, hogy az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés alapvető fontosságú a társadalmi kohézió és az Európai Unió jól működő gazdasági környezete szempontjából az Unió hosszú távú versenyképességének és a zöld és digitális átállás sikerének biztosítása, valamint a társadalmi, regionális és gazdasági egyenlőtlenségek csökkentése érdekében. TUDATÁBAN VAN ennélfogva annak, hogy az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés – többek között a stratégiai kereten belül – jelentős mértékben hozzájárul az európai szemeszter releváns összetevőihez;

8.

HANGSÚLYOZZA, hogy elő kell mozdítani az európai oktatási térség, az európai felsőoktatási térség és az Európai Kutatási Térség közötti szinergiákat, ugyanakkor el kell kerülni az erőforrások, struktúrák és eszközök közötti átfedéseket, valamint teljes mértékben ki kell aknázni az európai egyetemek szövetségeiben rejlő lehetőségeket valamennyi küldetésük teljesítése során, többek között fenntarthatóságuk támogatása, valamint kutatási és innovációs dimenziójuk további erősítése révén, összhangban a hatékony európai felsőoktatási együttműködéshez szükséges kapcsolatok kiépítéséről szóló, 2022. április 5-i tanácsi ajánlással (2);

9.

TUDATÁBAN VAN, hogy vannak, akik megkérdőjelezik Európa alapvető és demokratikus értékeit, és hogy Oroszország Ukrajnával szemben provokáció nélkül indított agressziója a geopolitikai helyzet megváltozásához vezetett. EGYETÉRT azzal, hogy az oktatás és képzés területét érintő közös erőfeszítések és transznacionális együttműködés nemcsak elősegíti és erősíti az Unió és a tagállamok reagálását az agresszió következtében felmerült szükségletekre, hanem hozzájárul kulcsfontosságú oktatási értékeink és alapelveink, például a befogadás, a méltányosság, a tudományos élet szabadsága és az intézményi autonómia, valamint közös értékeink és az Unión belüli egységünk megerősítéséhez is;

10.

HANGSÚLYOZZA, hogy a tanulási és oktatási mobilitás fennmaradó akadályainak azonosítása és felszámolása kulcsfontosságú az európai oktatási térség teljes körű megvalósításához, valamint a reziliens, biztonságos, fenntartható és virágzó Európa megteremtéséhez. A transznacionális együttműködés erősíti az európai oktatás és képzés inkluzivitását, méltányosságát, kiválóságát, sokszínűségét, vonzerejét és globális versenyképességét. EGYETÉRT ezért azzal, hogy erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy az oktatásban és képzésben megvalósuljon az automatikus kölcsönös elismerés. EGYETÉRT továbbá azzal is, hogy elő kell mozdítani a tanulók és a tanárok mobilitásának, valamint az európai és Európán kívüli intézmények közötti együttműködésnek a lehetőségeit;

11.

NYUGTÁZZA, hogy 2017 óta előrelépés történt az európai oktatási térség létrehozása felé, és hogy az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerében (2021–2030) meghatározott stratégiai prioritások megvalósítása érdekében Unió-szerte intézkedések széles körét hajtották végre. A különböző kezdeményezések, együttműködés és közös alkotás révén az európai oktatási térség fokozatosan elnyeri formáját;

12.

EGYETÉRT azzal, hogy az első ciklusból még hátralévő, 2025-ig tartó időszakban kulcsfontosságú lesz egyrészt a nemzeti és európai szintű végrehajtásra való összpontosítás a stratégiai keret összefüggésében, az egyes szintek saját hatásköreivel összhangban, másrészt – az adminisztratív terhek kellő figyelembevételével – a meglévő struktúrákon belüli megbízható nyomon követés;

13.

HANGSÚLYOZZA, hogy az oktatás és képzés terén – többek között az európai oktatási térség megvalósítása érdekében – folytatott munka és folyamatos európai együttműködés alapját az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerében (2021–2030) meghatározott öt stratégiai prioritás képezi. EGYETÉRT azzal, hogy ennek az öt stratégiai prioritásnak kell majd a folyamatban lévő félidős felülvizsgálati folyamat és az Európai Bizottság által 2025-ben közzéteendő, az európai oktatási térségről szóló teljes jelentés középpontjában állnia, és mélyrehatóbb elemzésnek kell alávetni többek között az alábbiakban felsorolt konkrét területeket is;

14.

| — | a méltányosság, a befogadás és a mindenki számára elérhető siker előmozdítása az oktatásban és képzésben, valamint a kulcskompetenciák – köztük az alapkészségek – elsajátítása valamennyi európai polgár teljes körű személyes, szociális, állampolgári és szakmai fejlődésének lehetővé tétele érdekében, |
| --- | --- |

—

a méltányosság, a befogadás és a mindenki számára elérhető siker előmozdítása az oktatásban és képzésben, valamint a kulcskompetenciák – köztük az alapkészségek – elsajátítása valamennyi európai polgár teljes körű személyes, szociális, állampolgári és szakmai fejlődésének lehetővé tétele érdekében,

| — | a tanári hivatás felértékelése és a tanárhiány kezelése; a tanárok szakmai fejlődésének, mobilitási lehetőségeinek, munkakörülményeinek és jóllétének előmozdítása, mivel ezek kulcsfontosságú tényezők a hivatás vonzóbbá tétele szempontjából, |
| --- | --- |

—

a tanári hivatás felértékelése és a tanárhiány kezelése; a tanárok szakmai fejlődésének, mobilitási lehetőségeinek, munkakörülményeinek és jóllétének előmozdítása, mivel ezek kulcsfontosságú tényezők a hivatás vonzóbbá tétele szempontjából,

| — | a mobilitás fennmaradó akadályainak felszámolása az inkluzív, fenntartható és kiegyensúlyozott mobilitás EU-n belüli ösztönzése mellett, többek között az automatikus kölcsönös elismerés megvalósítása révén az oktatás és képzés területén (3), |
| --- | --- |

—

a mobilitás fennmaradó akadályainak felszámolása az inkluzív, fenntartható és kiegyensúlyozott mobilitás EU-n belüli ösztönzése mellett, többek között az automatikus kölcsönös elismerés megvalósítása révén az oktatás és képzés területén (3),

| — | az egész életen át tartó tanulás előmozdítása, beleértve a felnőttképzést, a továbbképzést és az átképzést, különös hangsúlyt fektetve a zöld és digitális átálláshoz szükséges készségekre és kompetenciákra; |
| --- | --- |

—

az egész életen át tartó tanulás előmozdítása, beleértve a felnőttképzést, a továbbképzést és az átképzést, különös hangsúlyt fektetve a zöld és digitális átálláshoz szükséges készségekre és kompetenciákra;

15.

ÁTGONDOLJA a stratégiai keretet, és fontolóra veszi a kiemelt területek felülvizsgálatát, valamint egyéb szükséges kiigazítások elvégzését a 2030-ig tartó második ciklusra;

16.

HANGSÚLYOZZA, hogy az európai oktatási térség megvalósításához kulcsfontosságú a nyitott koordinációs módszer sikeres alkalmazása, amely az egymástól való tanulásra, a bevált gyakorlatok megosztására, valamint az olyan közös referenciaeszközök használatára és – adott esetben – fejlesztésére épül, mint a DigComp és a GreenComp;

17.

TUDATÁBAN VAN annak, hogy a minőségi oktatásba és képzésbe való befektetésre irányuló tanulási laboratórium hasznos, önkéntes alapon alkalmazott eszköz lehet a tagállamok számára a stratégiai prioritások megvalósításához a hatékony beruházások és szakpolitikai beavatkozások legjobb gyakorlataira irányuló kutatás és az ilyen példák biztosítása révén, és egyszersmind előmozdíthatja a tényeken alapuló szakpolitikai döntéshozatalt;

18.

TUDATÁBAN VAN annak, hogy az irányítás reformja és az uniós szintű megerősített együttműködés segítheti a tagállamokat a felmerülő kihívások kezelésében és az európai oktatási térség megvalósítása érdekében folytatott szorosabb együttműködésben. NYUGTÁZZA továbbá az oktatással és képzéssel foglalkozó magas szintű munkacsoport megerősítése terén a csoport szerepének újradefiniálásával és a koordinációs testület létrehozásával elért eredményeket. NYUGTÁZZA, hogy az új irányítási struktúra hatékonynak és hasznosnak bizonyult az olyan válságok során, mint a Covid19 és Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja;

19.

EGYETÉRT ugyanakkor azzal, hogy további erőfeszítésekre van szükség az eredmények hatékonyabb terjesztése, valamint a stratégiai keret munkacsoportjai, a főigazgatói formációk és az oktatással és képzéssel foglalkozó magas szintű munkacsoport közötti információ- és tudásmegosztás lehetővé tétele érdekében, mert így lehet biztosítani a technikai és a politikai szint közötti szinergiákat, valamint azt, hogy az európai együttműködés a lehető legtöbb előnnyel járjon;

20.

HANGSÚLYOZZA, hogy megerősített és célirányos párbeszédre van szükség az Oktatási Bizottság és a Foglalkoztatási Bizottság, valamint – adott esetben és amennyiben helyénvaló – az európai szemeszter folyamatában részt vevő egyéb felek között;

21.

FELKÉRI a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fokozzák az európai oktatási térség közös megvalósítására irányuló erőfeszítéseiket, adott esetben más nemzeti és európai szintű érdekelt felekkel – többek között az oktatási és képzési szolgáltatókkal és intézményekkel, a kutatókkal, a szociális partnerekkel és a civil társadalommal – együttműködve. EGYETÉRT azzal, hogy e tekintetben a magas szintű munkacsoportnak további megbeszéléseket kell folytatnia az elért eredményekről, a még fennálló kihívásokról és a jövőbeli fejleményekről, valamint 2025-ben meg kell vizsgálnia az európai oktatási térségről szóló zárójelentést. FELSZÓLÍTJA továbbá a magas szintű munkacsoport koordinációs testületét, hogy koordinálja egy 18 hónapos időtartamra szóló oktatási és képzési szakpolitikai menetrend kidolgozását, az oktatással és képzéssel foglalkozó magas szintű munkacsoport általi jóváhagyás, majd a Tanácsnak való továbbítás céljából;

22.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy fontolja meg egy a tanárok európai évére vonatkozó javaslat kellő időben történő előkészítését és előterjesztését;

23.

SÜRGETI a Bizottságot, hogy amikor az előmozdítja a 2023. évi félidős felülvizsgálat folyamatát, illetve az európai oktatási térségről szóló teljes jelentés 2025-ig történő elkészítését, munkájának alapjaként továbbra is a tanácsi iránymutatásokra, valamint az európai oktatási térségről szóló korábbi tanácsi következtetésekre és állásfoglalásokra építsen, ideértve azt az előkészítő munkát is, amely potenciálisan az uniós szintű céloknak a Tanács által történő felülvizsgálatát eredményezheti a 2030-ig tartó második ciklus tekintetében;

24.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy az oktatási mutatókkal és referenciaértékekkel foglalkozó állandó csoport szakértői véleménye alapján folytassa a lehetséges mutatókra vagy uniós szintű célértékekre vonatkozó javaslatok kidolgozását a befogadás és a méltányosság, a tanári hivatás, valamint a fenntarthatóságot szolgáló tanulás területén, és erről számoljon be a Tanácsnak;

25.

ELVÁRJA, hogy a Bizottság a Tanáccsal szoros együttműködésben tegyen további erőfeszítéseket a Tanács által elfogadott, és az oktatás és képzés minden kontextusára, szintjére és formájára kiterjedő stratégiai prioritásokkal összhangban.

---

(1)  COM(2022) 700 final.

1

(2)  HL C 160., 2022.4.13., 1. o.

2

(3)  A felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló, 2018. november 26-i tanácsi ajánlással összhangban (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

Szakpolitikai háttér

Az Európai Unió Tanácsa

| 1. | A Tanács következtetései az európai oktatási térség létrehozásának lépéseiről (HL C 195., 2018.6.7., 7. o.) |
| --- | --- |

1.

| 2. | A Tanács ajánlása (2018. november 26.) a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.). |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről (HL C 389., 2019.11.18., 1. o.) |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Tanács állásfoglalása – Oktatás és képzés az európai szemeszterben: megalapozott viták biztosítása a reformokról és a beruházásokról (HL C 64., 2020.2.27., 1. o.) |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.) |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének irányítási struktúrájáról (2021–2030) (HL C 497., 2021.12.10., 1. o.) |
| --- | --- |

6.

| 7. | A Tanács ajánlása (2022. április 5.) a hatékony európai felsőoktatási együttműködéshez szükséges kapcsolatok kiépítéséről (HL C 160., 2022.4.13., 1. o.) |
| --- | --- |

7.

Európai Bizottság

| 8. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósításáról (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

8.

| 9. | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai oktatási térség megvalósítása terén elért eredményekről (COM(2022) 700 final) |
| --- | --- |

9.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/39

---

A TANÁCS KÖVETKEZTETÉSEI A VESZÉLYBEN LÉVŐ ÉS A LAKÓHELYÜKET ELHAGYNI KÉNYSZERÜLT MŰVÉSZEKRŐL

(2023/C 185/09)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA

SZEM ELŐTT TARTVA

| 1. | a globális (1) és regionális (2) emberi jogi eszközökben rögzített kreatív és kulturális jogok jelentőségét az emberi méltóság, a kulturális sokszínűség, a pluralizmus, a demokrácia és a kultúra belső értékének megőrzése szempontjából, |
| --- | --- |

1.

| 2. | a művészi kifejezés szabadságával kapcsolatban például az olyan nemzetközi szervezetek által végzett munkát, mint az UNESCO, amelynek 2005. évi egyezménye elismeri a kulturális kifejezések sokszínűségének védelme érdekében hozott intézkedések szükségességét, különösen olyan helyzetekben, amelyekben a kulturális kifejezésmódot a kihalás vagy a súlyos károsodás lehetősége fenyegeti (3),– vagy az Európa Tanács (4), különös tekintettel annak a „Kiáltvány a művészetek és a kultúra véleménynyilvánítási szabadságáról a digitális korban” című dokumentumára, |
| --- | --- |

2.

| 3. | az Európai Tanács 2022. december 15-i és 2023. február 9-i következtetéseire, amelyekben ismét határozottan elítéli Oroszország Ukrajna ellen folytatott agresszív háborúját, újólag kijelenti, hogy az Unió teljes mértékben támogatja Ukrajna függetlenségét, a nemzetközileg elismert határain belüli szuverenitását és területi integritását (5), és ismételten hangsúlyozza, hogy elkötelezett a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek támogatásának megerősítése iránt (6), |
| --- | --- |

3.

| 4. | az Ukrajnával való kulturális szolidaritásról szóló európai parlamenti állásfoglalást, amelyben az Európai Parlament őszinte szolidaritását fejezi ki a művészekkel (7), mivel a művészet és a kultúra alapvető szerepet fog játszani Ukrajna gyógyulásában és újjáépítésében, és különösen üdvözli azon ukrán művészek és alkotók fellépését, akik művészetük gyakorlása révén ellenállásukat fejezték ki az orosz invázióval szemben (8), |
| --- | --- |

4.

| 5. | az EU 2023–2026-ra szóló kulturális munkatervét (9), amely számos, a veszélyben lévő (10) és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészek témájához kapcsolódó intézkedést (11) tartalmaz; |
| --- | --- |

5.

TEKINTETTEL ARRA, HOGY

| 6. | a művészek világszerte fontos szerepet játszanak a társadalom és az egyének életében, fejlődésében és rezilienciájának növelésében, és hogy lehetővé kell tenni számukra, hogy ezt kreativitásuk és véleménynyilvánítási szabadságuk megőrzése mellett megtehessék, |
| --- | --- |

6.

| 7. | a művészeknek ezért – a hatályos szabályozásnak megfelelően – védelmet kell biztosítani a fenyegetések és jogsértések minden olyan fajtájával és formájával szemben, amely művészeti tevékenységük miatt veszélybe sodorja őket, |
| --- | --- |

7.

| 8. | Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja egyben Ukrajna kulturális identitása elleni támadás is, és a kulturális dimenzió fontos szerepet játszik az Ukrajnának nyújtott támogatás különböző formáiban; |
| --- | --- |

8.

KIEMELVE

| 9. | valamennyi művész – különösen a női művészek – bátorságát és elszántságát, akik a kultúra erején keresztül hangot adnak véleményüknek az igazságos és békés társadalmak, valamint a szabadság és a demokrácia előmozdítása érdekében, továbbá a háború, az üldöztetés és az intolerancia elleni tiltakozásként, |
| --- | --- |

9.

| 10. | a száműzetésben élő művészeknek a béke, a kölcsönös megértés, a szabadság, a demokrácia és a kulturális sokszínűség előmozdításában a történelem során és a jelenben betöltött kiemelkedő szerepét, valamint annak fontosságát, hogy a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészek lehetőséget kapjanak művészeti tevékenységük folytatására és arra, hogy továbbra is tanúbizonyságot tehessenek a folyamatban lévő eseményekről, |
| --- | --- |

10.

| 11. | hogy a művészek többé nem folytathatják biztonságosan művészeti tevékenységüket a világ azon országaiban, ahol a demokratikus értékeket elnyomják vagy betiltják, beleértve a rezsimet bíráló azon orosz és belarusz művészeket is, akik ennek okán különösen ki vannak téve fenyegetéseknek és üldöztetésnek, |
| --- | --- |

11.

| 12. | hogy Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja következtében az ukrán polgárok tömegesen hagyták el lakóhelyüket, és Európában a második világháború óta nem látott mértékű humanitárius válság robbant ki, ami óriási hatást gyakorolt többek között a művészekre és a művészek véleménynyilvánítási szabadságára, továbbá megerősítette, hogy Európában fel kell készülni arra, hogy a megfelelő intézményi és jogi keretek révén rövid és hosszú távon egyaránt támogatást tudjunk nyújtani a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészeknek, |
| --- | --- |

12.

ÜDVÖZLI

| 13. | az EU és tagállamai által annak érdekében hozott intézkedéseket, hogy biztonságos menedéket (12) nyújtsanak az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja elől menekülő művészeknek – köztük művészeti hallgatóknak – és független újságíróknak (13), valamint a Kreatív Európa (14) program keretében a háború által érintett ukrán művészek, továbbá az Erasmus+ program keretében az ukrán művészeti hallgatók támogatása céljából tett kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

13.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY A MEGFELELŐ SZINTEKEN ÉS A MEGFELELŐ INTÉZMÉNYI ÉS JOGI KERETEK RÉVÉN:

| 14. | mérlegeljék további intézkedések meghozatalát annak érdekében, hogy a világ különböző részeiről származó, veszélyben lévő és lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészek számára biztonságos menedéket és úgynevezett „menedéket nyújtó városokat” (15) ajánlhassanak fel, és járuljanak hozzá e művészek kapcsolatépítéséhez, |
| --- | --- |

14.

| 15. | adott esetben mérlegeljék a hagyományos művésztelepek vészhelyzeti rezidenciává való átalakítását, figyelembe véve a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészek szükségleteit, beleértve az Oroszország Ukrajna elleni agresszív háborúja elől menekülő művészeket is, |
| --- | --- |

15.

| 16. | mérlegeljék hosszú távú és holisztikus megközelítés alkalmazását a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészek és családjaik fogadása során, annak lehetőségével kiegészítve a biztonságos menedék iránti sürgető igényüket, hogy a helyi közösség és a kulturális élet részévé váljanak, valamint hogy művészileg aktívak maradjanak és hallassák hangjukat, továbbá ösztönözve őket a fogadó ország nyelvének elsajátítására; |
| --- | --- |

16.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT ÉS AZ UNIÓ KÜLÜGYI ÉS BIZTONSÁGPOLITIKAI FŐKÉPVISELŐJÉT (16), HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL ÉS A MEGFELELŐ SZINTEKEN:

| 17. | tartsák fenn az ukrán partnerekkel az ukrán kulturális és kreatív ágazatok további támogatásának módjairól folytatott párbeszédet, és ösztönözzék az ukrán kultúra előmozdítását az EU-ban ukrán művészek – köztük a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészek –, valamint kulturális szervezetek bevonása révén, a kulturális ágazat autonómiájának és sokszínűségének teljes körű tiszteletben tartása mellett, |
| --- | --- |

17.

| 18. | minden releváns csatornán keresztül hozzanak intézkedéseket a művészi szabadságnak és a művészek jogainak világszerte történő fenntartása és védelme érdekében, beleértve a cenzúra és a megfélemlítés nélküli alkotáshoz való jogot is, |
| --- | --- |

18.

| 19. | továbbra is támogassák azon művészeket az EU-ban, akik veszélyben vannak és akik elhagyni kényszerültek lakóhelyüket az elnyomó rezsimek vagy háborúk – különösen az Ukrajna elleni agresszív orosz háború – hatásai miatt, vagy amiatt, hogy szembeszegülnek e rezsimekkel és ellenzik e háborúkat, |
| --- | --- |

19.

| 20. | a 2005. évi UNESCO-egyezményhez (17) kapcsolódó időszakos jelentéseket megelőzően konzultáljanak a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészek számára biztonságos menedéket nyújtó szereplőkkel, és adott esetben vegyék fel a jelentésekbe a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészek számára nyújtott biztonságos menedék kérdését; |
| --- | --- |

20.

FELKÉRI AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGOT ÉS AZ UNIÓ KÜLÜGYI ÉS BIZTONSÁGPOLITIKAI FŐKÉPVISELŐJÉT, HOGY:

| 21. | nyújtson átfogó és naprakész áttekintést az EU és a tagállamok által Ukrajnának a kultúra és a kreatív ágazatok területén nyújtott kétoldalú támogatásról, beleértve a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült ukrán művészeket is, |
| --- | --- |

21.

| 22. | járuljon hozzá a tagállamok és a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészeket támogató nem állami szereplők közötti hálózatépítéshez, valamint az információk, a bevált gyakorlatok és a tapasztalatok cseréjéhez, |
| --- | --- |

22.

| 23. | támogassa a művészi szabadsággal kapcsolatos ágazatközi transznacionális szakpolitikai együttműködést, beleértve a veszélyben lévő és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészeket célzó intézkedések támogatását, figyelembe véve a Kreatív Európa program keretében a lakóhelyüket elhagyni kényszerült ukránok, valamint az ukrán kulturális és kreatív ágazatok támogatására irányuló felhívás tapasztalatait. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Többek között a 2023-ban 75. évfordulóját ünneplő Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 27. cikke vagy a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 15. cikke.

(2)  Többek között az Európai Unió Alapjogi Chartája.

(3)  A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi UNESCO-egyezmény.

(4)  Az Európa Tanács az emberi jogok európai egyezményére (EJEE) támaszkodva jelentést tett közzé például a művészi szabadságról, és kiadta a „Kiáltvány a művészetek és a kultúra véleménynyilvánítási szabadságáról a digitális korban” című dokumentumot, amelyben többek között kimondja, hogy a véleménynyilvánítás szabadságának és a művészi szabadságnak a korlátozása a társadalom egészét érinti, megfosztva azt a pluralizmusától és a demokratikus folyamat vitalitásától.

(5)  EUCO 34/22.

(6)  EUCO 1/23.

(7)  A „művészek” fogalommeghatározását lásd a II. mellékletben.

(8)  Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az Ukrajnával való kulturális szolidaritásról és egy közös veszélyhelyzet-reagálási mechanizmusról az európai kulturális helyreállítás érdekében (2022/2759(RSP)).

(9)  A Tanács állásfoglalása az EU 2023–2026-ra szóló kulturális munkatervéről (HL C 466., 2022.12.7., 1. o.).

(10)  A „veszélyben lévő művészek” fogalommeghatározását lásd a II. mellékletben.

(11)  Azaz Ukrajnában a művészi szabadsággal, a kulturális örökség megőrzésével és a helyi kulturális és kreatív ágazatok szerepének erősítésével, valamint a kultúrának és a kulturális szakembereknek a demokrácia és az emberi jogok instabil környezetben való előmozdításában és védelmében játszott szerepével kapcsolatos intézkedések.

(12)  A „biztonságos menedék” fogalommeghatározását lásd a II. mellékletben.

(13)  Lásd például az újságírók és más médiaszakemberek védelméről és biztonságáról szóló tanácsi következtetéseket (2022/C 245/04), amelyekben a Tanács felkéri például a tagállamokat és a Bizottságot, hogy támogassák a független, száműzetésben élő újságírókat és médiaszakembereket, kiváltképp az olyan országokból származókat, mint Ukrajna, Belarusz és az Oroszországi Föderáció.

(14)  Európai Bizottság: Ukrán művészek, kulturális és kreatív szakemberek és szervezetek támogatása.

(15)  A „menedéket nyújtó városok” fogalommeghatározását lásd a II. mellékletben.

(16)  Az EUSZ 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének tiszteletben tartása mellett.

(17)  A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló, 2005. évi UNESCO-egyezmény, 9. cikk.

---

I. MELLÉKLET

Hivatkozott dokumentumok

| — | Az Európai Unió Alapjogi Chartája (2000/C 364/01) |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Alapjogi Chartája (2000/C 364/01)

| — | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Demokráciára vonatkozó cselekvési tervről (COM(2020) 790 final) |
| --- | --- |

—

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az Európai Demokráciára vonatkozó cselekvési tervről (COM(2020) 790 final)

| — | Egyezmény az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről. Az Európa Tanács Szerződéseinek Tára 5., Európa Tanács, 1950. |
| --- | --- |

—

Egyezmény az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről. Az Európa Tanács Szerződéseinek Tára 5., Európa Tanács, 1950.

| — | A Tanács következtetései az újságírók és más médiaszakemberek védelméről és biztonságáról (HL C 245., 2022.6.28., 5. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács következtetései az újságírók és más médiaszakemberek védelméről és biztonságáról (HL C 245., 2022.6.28., 5. o.)

| — | A Tanács állásfoglalása az EU 2023–2026-ra szóló kulturális munkatervéről (HL C 466., 2022.12.7., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Tanács állásfoglalása az EU 2023–2026-ra szóló kulturális munkatervéről (HL C 466., 2022.12.7., 1. o.)

| — | Az Európa Tanács kulturális miniszterei konferenciájának nyilatkozata: „Jövőnk kialakítása: a kreativitás és a kulturális örökség mint a sokszínű és demokratikus Európa stratégiai erőforrásai”, 2022. április 1. |
| --- | --- |

—

Az Európa Tanács kulturális miniszterei konferenciájának nyilatkozata: „Jövőnk kialakítása: a kreativitás és a kulturális örökség mint a sokszínű és demokratikus Európa stratégiai erőforrásai”, 2022. április 1.

| — | A kultúráért, az audiovizuális ágazatért és a médiáért felelős európai miniszterek angers-i ülésén kiadott nyilatkozat, szerkesztve: 2022 |
| --- | --- |

—

A kultúráért, az audiovizuális ágazatért és a médiáért felelős európai miniszterek angers-i ülésén kiadott nyilatkozat, szerkesztve: 2022

| — | Európai Bizottság: Uniós támogatás Ukrajnának a kultúra segítségével, szerkesztve: 2022 |
| --- | --- |

—

Európai Bizottság: Uniós támogatás Ukrajnának a kultúra segítségével, szerkesztve: 2022

| — | Az Európai Tanács következtetései, 2022. december 15. (EUCO 34/22) |
| --- | --- |

—

Az Európai Tanács következtetései, 2022. december 15. (EUCO 34/22)

| — | Az Európai Tanács következtetései, 2023. február 9. (EUCO 1/23) |
| --- | --- |

—

Az Európai Tanács következtetései, 2023. február 9. (EUCO 1/23)

| — | Az Európai Tanács következtetései, 2023. március 23. (EUCO 4/23) |
| --- | --- |

—

Az Európai Tanács következtetései, 2023. március 23. (EUCO 4/23)

| — | Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az Ukrajnával való kulturális szolidaritásról és egy közös veszélyhelyzet-reagálási mechanizmusról az európai kulturális helyreállítás érdekében (2022/2759(RSP)) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2022. október 20-i állásfoglalása az Ukrajnával való kulturális szolidaritásról és egy közös veszélyhelyzet-reagálási mechanizmusról az európai kulturális helyreállítás érdekében (2022/2759(RSP))

| — | Az Európai Parlament 2022. december 14-i állásfoglalása az új európai kulturális menetrend és a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásáról (2022/2047(INI)) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2022. december 14-i állásfoglalása az új európai kulturális menetrend és a nemzetközi kulturális kapcsolatokra vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásáról (2022/2047(INI))

| — | Menedéket Nyújtó Városok Nemzetközi Hálózata (International Cities of Refuge Network; ICORN), What is ICORN?, szerkesztve: 2023 Link: https://icorn.org/what-icorn (hozzáférés: 2023. március 20.) |
| --- | --- |

—

Menedéket Nyújtó Városok Nemzetközi Hálózata (International Cities of Refuge Network; ICORN), What is ICORN?, szerkesztve: 2023 Link: https://icorn.org/what-icorn (hozzáférés: 2023. március 20.)

| — | OECD Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine (Az OECD szakpolitikai válaszai az ukrajnai háborúra), szerkesztve: 2022 |
| --- | --- |

—

OECD Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine (Az OECD szakpolitikai válaszai az ukrajnai háborúra), szerkesztve: 2022

| — | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/818 rendelete (2021. május 20.) a Kreatív Európa program (2021–2027) létrehozásáról és az 1295/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2021.5.28., 34. o.) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/818 rendelete (2021. május 20.) a Kreatív Európa program (2021–2027) létrehozásáról és az 1295/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2021.5.28., 34. o.)

| — | Kultúráért, Örökségért és Tájért Felelős Irányítóbizottság, Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Krasznahorkai Kata, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt (Levan Kharatishvili támogatásával): Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era (Kiáltvány a művészet és a kultúra véleménynyilvánítási szabadságáról a digitális korban), szerkesztve: 2020 |
| --- | --- |

—

Kultúráért, Örökségért és Tájért Felelős Irányítóbizottság, Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Krasznahorkai Kata, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt (Levan Kharatishvili támogatásával): Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era (Kiáltvány a művészet és a kultúra véleménynyilvánítási szabadságáról a digitális korban), szerkesztve: 2020

| — | Kultúráért, Örökségért és Tájért Felelős Irányítóbizottság: Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression (Szabadon alkotni – Művészi szabadság Európában. Az Európa Tanács jelentése a művészi önkifejezés szabadságáról), szerkesztve: 2023 |
| --- | --- |

—

Kultúráért, Örökségért és Tájért Felelős Irányítóbizottság: Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression (Szabadon alkotni – Művészi szabadság Európában. Az Európa Tanács jelentése a művészi önkifejezés szabadságáról), szerkesztve: 2023

| — | UNESCO: A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi egyezmény; szerkesztve: 2015 |
| --- | --- |

—

UNESCO: A kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló 2005. évi egyezmény; szerkesztve: 2015

| — | UNHCR: Ukraine Refugee Situation (Az ukrajnai menekültügyi helyzet), 2022 decemberében frissített adatok |
| --- | --- |

—

UNHCR: Ukraine Refugee Situation (Az ukrajnai menekültügyi helyzet), 2022 decemberében frissített adatok

| — | Az ENSZ Közgyűlése: Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, A/RES/2200, 1966. |
| --- | --- |

—

Az ENSZ Közgyűlése: Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya, A/RES/2200, 1966.

| — | Az ENSZ Közgyűlése: Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a Közgyűlés A/RES/217(III) határozata, 1948. |
| --- | --- |

—

Az ENSZ Közgyűlése: Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata, a Közgyűlés A/RES/217(III) határozata, 1948.

---

II. MELLÉKLET

Fogalommeghatározások

E tanácsi következtetések alkalmazásában:

Művész: a „művész” fogalmát tágan kell értelmezni, beleértve a Kreatív Európa program (2021–2027) létrehozásáról és az 1295/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. május 20-i (EU) 2021/818 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkében meghatározott kulturális és kreatív ágazatok területén dolgozó valamennyi szakembert.

Biztonságos menedék: a „biztonságos menedék” azt a lehetőséget jelenti, hogy a saját országukban veszélyben lévő művészek korlátozott időre egy attól eltérő helyen védelemben részesüljenek és – amennyiben kívánják – folytassák művészeti tevékenységüket.

Veszélyben lévő művészek: fegyveres konfliktus, üldöztetés vagy elnyomás fenyegetésének kitett művészek.

Vészhelyzeti rezidencia: egy veszélyben lévő művész ideiglenes áttelepítésére szolgáló hely, amely szállást és biztonságos helyet biztosít munkája folytatásához. Vészhelyzeti rezidencia létrejöhet már futó művészeti rezidencia-programok keretében, vagy olyan új programok létrehozásával, amelyek célja kifejezetten a fegyveres konfliktusok elől menekülő, lakóhelyüket elhagyni kényszerült művészek támogatása.

Menedéket nyújtó városok: a Menedéket Nyújtó Városok Nemzetközi Hálózata (International Cities of Refuge Network ICORN) alapján a „menedéket nyújtó városok” olyan régiók és városok, amelyek veszélyben lévő íróknak és művészeknek nyújtanak menedéket, előmozdítva a szólásszabadságot, védelmezve a demokratikus értékeket, valamint elősegítve a nemzetközi szolidaritást. Az ICORN-tagvárosok hosszú távú, ugyanakkor ideiglenes menedéket nyújtanak azok számára, akik kreatív tevékenységeik közvetlen következményeként kerültek veszélybe (1).

---

(1)  Menedéket Nyújtó Városok Nemzetközi Hálózata.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/44

---

A Tanács következtetései az oktatás és képzés terén az automatikus kölcsönös elismerés megvalósítása érdekében teendő további lépésekről

(2023/C 185/10)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

ÚJÓLAG MEGERŐSÍTI szilárd politikai elkötelezettségét az európai oktatási térség 2025-ig történő megvalósítása iránt, és EMLÉKEZTET a mellékletben foglalt politikai háttérre;

HANGSÚLYOZZA, hogy:

1.

Az Európa Tanács és az UNESCO által kidolgozott, 1997-ben elfogadott, a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről szóló egyezmény (a lisszaboni elismerési egyezmény) és a hozzá kapcsolódó kiegészítő dokumentumok jogi keretet biztosítanak a felsőfokú és a felsőoktatáshoz hozzáférést biztosító felső középfokú képesítések elismeréséhez. A szakképzés területén a tagállamok elkötelezték magukat a koppenhágai folyamat, vagyis a kölcsönös bizalmat, az átláthatóságot, valamint a képesítések és a kompetenciák elismerését elősegítő megerősített együttműködés mellett.

2.

| — | hajtsák végre az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy megvalósuljon a külföldön szerzett felsőfokú képesítések és a felsőfokú oktatási szinten külföldön töltött tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerése, |
| --- | --- |

—

hajtsák végre az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy megvalósuljon a külföldön szerzett felsőfokú képesítések és a felsőfokú oktatási szinten külföldön töltött tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerése,

| — | történjen jelentős előrelépés a felsőoktatásban való részvételre feljogosító felső középfokú oktatási és képzési képesítések és a felső középfokú oktatás és képzés során külföldön eltöltött tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének megvalósítása terén. |
| --- | --- |

—

történjen jelentős előrelépés a felsőoktatásban való részvételre feljogosító felső középfokú oktatási és képzési képesítések és a felső középfokú oktatás és képzés során külföldön eltöltött tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének megvalósítása terén.

3.

„A képesítések automatikus kölcsönös elismerése” és „a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerése” fogalommeghatározását – mind a felsőfokú oktatási, mind a felső középfokú oktatási és képzési szint tekintetében – a 2018. évi ajánlás melléklete tartalmazza, és az teljes mértékben alkalmazandó e tanácsi következtetésekre;

TUDATÁBAN VAN ANNAK, HOGY:

1.

Nem lehetséges valódi európai oktatási térséget létrehozni annak felismerése nélkül, hogy a képesítéseknek és a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerése a tanulási célú mobilitás előmozdításának egyik alapvető építőeleme. Ha az elismerés nem automatikus, az adminisztratív terheket róhat az intézményekre, az oktatási és képzési szolgáltatókra és a tanulókra egyaránt, ezáltal kihat a méltányos és minőségi oktatáshoz és képzéshez az egész életen át tartó egyenlő hozzáférésre, és akadályozza a mobilitást, valamint a személyes, az állampolgári és a szakmai fejlődéshez, továbbá a foglalkoztathatóság javításához szükséges transzverzális készségek és kompetenciák elsajátítását. Ahhoz, hogy az Európai Unió megőrizze és növelje versenyelőnyét, döntő fontosságú maradéktalanul kiaknázni az európai oktatási térségben rejlő lehetőségeket, annak érdekében, hogy a tanulók a lehető legnagyobb mértékben élhessenek minden oktatási és képzési lehetőséggel szerte az EU-ban.

2.

Az átláthatóságot elősegítő, és ezáltal a bizalmat fokozó intézkedések elengedhetetlenek ahhoz, hogy elő lehessen mozdítani a képesítéseknek és a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek az automatikus kölcsönös elismerését a felsőoktatásban és a felső középfokú oktatásban és képzésben (beleértve az általános oktatást és a szakképzést is). Az automatikus kölcsönös elismerés sikeres megvalósítása az európai oktatási térségen és az európai felsőoktatási térségen belül a nagyobb átláthatóság és bizalom irányába tett előrelépés felgyorsításán és fenntartásán múlik.

3.

A tagállamok és az Európai Bizottság sikeresen együttműködtek egy sor eszköz biztosítása érdekében, és a bolognai folyamat keretében jelentős lépésekre került sor annak érdekében, hogy eszköztárat biztosítsanak a tagállamok számára ahhoz, hogy az automatikus kölcsönös elismerés gyakorlati lehetőséggé váljon a felsőoktatásban. Ezen eszközök közé tartoznak többek között a felsőoktatás minőségbiztosításának európai sztenderdjei és irányelvei (ESG), az oklevélmelléklet, az európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartás (EQAR), a háromciklusú felsőoktatási rendszer és az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer (ECTS).

4.

Fontos lépések történtek a szakképzés területén is, többek között a koppenhágai folyamat és különösen a Szakképzés Európai Minőségbiztosítási Referenciakerete (EQAVET) révén.

5.

A Felsőfokú Tanulmányok és Oklevelek Elismerésével Foglalkozó Nemzeti Információs Központok (NARIC-ok) hálózata központi szerepet játszik a képesítések automatikus kölcsönös elismerésének európai megvalósításában, különösen a felsőoktatásban, mivel a NARIC-ok fontos forrást jelentenek a tudás, az információk és a bevált gyakorlatok tekintetében az automatikus kölcsönös elismeréssel foglalkozó valamennyi szereplő számára.

6.

Az EU-n belüli automatikus kölcsönös elismerésre vonatkozó kétoldalú, többoldalú és regionális megállapodások erősíthetik a bizalmat és az átláthatóságot, támogathatják az automatikus kölcsönös elismerést, és inspirációt nyújthatnak a szélesebb körű európai együttműködéshez a 2018. évi ajánlás végrehajtása céljából;

ÜDVÖZLI a Bizottság 2023. február 23-i, a Tanácsnak címzett jelentését a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről szóló tanácsi ajánlás végrehajtásáról (2), és MEGJEGYZI különösen, hogy:

2

1.

Bár a képesítések automatikus kölcsönös elismerése nem jelenti a további tanulmányokra való automatikus felvételt, továbbra is állnak még fenn kihívások a további tanulmányokra való jelentkezésre való jogosultság (azaz az elismerés) és egy adott képzésre vagy programra való felvétel közötti különbségtétellel kapcsolatban. A Bizottság jelentése megállapítja továbbá, hogy intézményi szinten e kihívásoknak több oka is lehet, ideértve azt is, hogy az automatikus kölcsönös elismerés fogalmát gyakran félreértik, és hogy az elismerés és a felvétel gyakran összefonódik, ami néha következetlenségeket eredményez a döntéshozatalban. Az automatikus kölcsönös elismerésre vonatkozó következetes megközelítések hiánya esetén az eredmény sokféle és összetett folyamatok kialakulása lehet, ami alááshatja a képesítések zökkenőmentes, méltányos és átlátható automatikus elismerését.

2.

A nemzeti hatóságok iránymutatása, valamint a képzés és a tájékoztatás szisztematikus biztosítása még mindig nem széles körben elterjedt, részben az automatikus kölcsönös elismerés megvalósításának és a NARIC-ok működésének támogatására szánt nemzeti források korlátozottsága miatt. A Bizottság jelentése továbbá rámutat arra, hogy az oktatásban és képzésben alkalmazott elismerési gyakorlatok szisztematikus nyomon követése nem kellően kidolgozott.

3.

Az automatikus kölcsönös elismerés továbbra is előrehaladottabb a felsőoktatásban, mint a felső középfokú oktatásban és képzésben, beleértve a szakképzést is, nagyrészt a bolognai eszközök által biztosított keretnek köszönhetően. Ezen eszközök alkalmazása azonban egyenetlen, például az EQAR-ban nyilvántartásba vett minőségbiztosítási ügynökségek által szolgáltatott információk és az oklevélmelléklet – többek között az Europass platformon keresztül történő – felhasználása esetében.

4.

A felsőoktatásban részt vevő hallgatók továbbra is nehézségekkel szembesülnek a külföldi tanulmányi időszakokat követő automatikus kölcsönös elismerés lebonyolítása során, részben a tájékoztatás hiánya és az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer 2015. évi felhasználói útmutatójának korlátozott használata miatt. További bonyodalmakat okoznak az adminisztratív akadályok és a minőséggel kapcsolatos eltérő megítélések az intézményi karok szintjén. Bár az Erasmus+ programon belül a felsőoktatási intézmények kötelezettséget vállaltak arra, hogy teljes mértékben és automatikusan elismerik a mobilitási időszak alatt megszerzett krediteket, az elismerés még messze nem a norma.

5.

Továbbra is állnak fenn kihívások a felső középfokú – köztük szakképzési –, a kiállító tagállamban a felsőoktatáshoz hozzáférést biztosító képesítések elismerése terén, a felsőoktatáshoz egy másik tagállamban való hozzáférés tekintetében. Ennek több oka is van, többek között az érintett gyakorlatok és szereplők sokfélesége, valamint a rendelkezésre álló eszközök korlátozott használata.

6.

Hasonlóképpen, a felső középfokú oktatásban és képzésben – beleértve a szakképzést is – részt vevő tanulók esetében továbbra is kevéssé kidolgozott a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek automatikus kölcsönös elismerése. Az EU oktatási és képzési rendszereinek sokfélesége pozitívum, de ebben az összefüggésben kihívást jelenthet. A külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek elismerése összetett kérdés, például az említett sokféleség, az elismerési eljárások eltérései és a tagállamokban a megfelelő szintű közös keretek hiánya miatt;

EGYETÉRT AZZAL, HOGY:

1.

Bár történt előrelépés, továbbra is akadályozza a tanulási célú mobilitást az EU-ban, hogy nem valósult meg a képesítéseknek és a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek az automatikus kölcsönös elismerése.

2.

A bizalmon alapuló automatikus kölcsönös elismerés szilárd alapjainak az EU-ban való megteremtése mögötti lendület továbbra is erős. Az automatikus kölcsönös elismerés növeli az európai tanulási célú mobilitás vonzerejét, erősíti az oktatási és képzési intézményeket, és előmozdítja nemzetköziesítésüket. Emellett az oktatás és képzés javulásához, transzverzális készségek és kompetenciák elsajátításához, valamint jobb munkaerőpiaci lehetőségekhez vezet. A külföldi tanulmányi időszakok lehetőséget kínálnak arra, hogy pozitív, egész életre kiható tapasztalatokat biztosítsanak a fiatalok számára, és az élet későbbi szakaszaiban további mobilitáshoz vezethetnek. Hozzájárulhatnak az olyan kulcskompetenciák fejlesztéséhez, mint a többnyelvűség, az állampolgári kompetencia és a kulturális tudatosság.

3.

Elengedhetetlen, hogy valamennyi érintett szereplő nagyobb erőfeszítéseket tegyen a 2018. évi ajánlásnak való megfelelés és az összes szükséges lépés 2025-ig történő megtétele érdekében. Mindenekelőtt le kell szögezni, hogy az automatikus kölcsönös elismerés attól függ, hogy a tagállamok együttműködnek-e a kölcsönös bizalom és átláthatóság előmozdítása érdekében.

4.

Az automatikus kölcsönös elismerés előmozdítása érdekében ki kell építeni és fenn kell tartani a kölcsönös bizalmat és átláthatóságot, hogy időtállóak legyenek az európai oktatási térségnek és az EU-nak mint az oktatás és képzés globális szereplőjének építőkövei. Az európai oktatási térséggel kapcsolatos kezdeményezések, például az „Európai Egyetemek” kezdeményezés fontos mozgatórugói lehetnek az automatikus kölcsönös elismerésnek, és holisztikus perspektívát tesznek szükségessé.

5.

Az oktatási és képzési rendszerek közötti bizalom és átláthatóság kulcsfontosságú eleme az automatikus kölcsönös elismerés biztosításának. Ezért – a szubszidiaritás kellő tiszteletben tartása mellett – minden döntéshozatali szinten fokozni kell az automatikus kölcsönös elismeréssel kapcsolatos bizalom és átláthatóság kultúrájának kialakítására irányuló erőfeszítéseket. A minőségbiztosítás kulcsszerepet játszik a bizalomépítés felgyorsításában azáltal, hogy kiemel módszereket és javítja az átláthatóságot. A bolognai folyamat és az EU – többek között a koppenhágai folyamat – keretében már elvégzett fontos munka folytatása ezért alapvető jelentőségű a bizalmon alapuló elismerési eljárások szempontjából. Az átláthatóság érdekében az elismerést elutasító határozatok egyértelmű indokolása, valamint az ilyen határozatokkal szembeni fellebbezés lehetősége a tagállamok megfelelő rendszereiben fontosnak bizonyulhat az egyének számára, illetve az elismerési rendszerbe vetett bizalom erősítéséhez.

6.

Az uniós eszközök és kezdeményezések kulcsfontosságú szerepet játszanak a nagyobb mértékű átláthatóság kialakításában, és általában az elismerési eljárások automatizálásában. Ezek közé tartozik az Erasmus+ program és az Európai Képesítési Keretrendszer (EKKR), amely hozzájárul a képesítések átláthatóságának, összehasonlíthatóságának és hordozhatóságának javításához. E tekintetben fontos, hogy a nemzeti képesítési keretrendszerek naprakészek legyenek az EKKR tekintetében.

7.

Egyrészt a digitalizációs folyamatokra és a képesítések hitelességének ellenőrzését megkönnyítő és egyben a csalások hatékony megelőzését lehetővé tevő digitális eszközök (3) használatára, másrészt az Erasmus+ program keretében kifejlesztett eszközökre kell összpontosítani. Ezek az eszközök az oklevélmellékletekkel és a Q-Entry adatbázissal együtt hozzáadott értéket teremthetnek, mégpedig a költségek és az adminisztratív terhek csökkentése révén.

8.

A rendelkezésre álló eszközök teljes körű kiaknázásán túl alapvető fontosságú a döntéshozatali folyamatban részt vevő személyzet bizalmának táplálása, fenntartása és további erősítése, valamint célirányos képzés biztosítása számukra annak érdekében, hogy megfelelően ismerjék az elismeréshez szükséges eszközöket és kereteket, valamint rendelkezzenek az azok megfelelő használatához szükséges készségekkel. Tekintettel arra, hogy a döntéseket gyakran intézményi vagy helyi szinten hozzák meg, a tanárok, oktatók, tanulók, vezetők és adminisztrátorok közötti kapcsolatok fejlesztése kulcsszerepet játszhat abban, hogy az automatikus kölcsönös elismerés gyakorlati lehetőséggé váljon. Az érdekelt felek – például tanárok, oktatók és vezetők – transznacionális együttműködési projektekben való egyéni részvételének, valamint mobilitásának lehetővé tétele pozitív hatással lehet az automatikus kölcsönös elismerés előmozdítására.

9.

A felsőoktatási intézmények, valamint a felső középfokú oktatási és képzési szolgáltatók nemzeti kontextustól függő autonómiája alapvető fontosságú a sikeres európai oktatási térség létrehozásához. Ugyanakkor az automatikus kölcsönös elismerésnek a 2018. évi ajánlással összhangban álló következetes nemzeti megközelítése, valamint az elismerés nemzeti szintű nyomon követése csökkentené a megközelítések bonyolultságát és szükségtelen divergenciáját. Ez javítaná a kiszámíthatóságot, és egyben csökkentené mind a hatóságok, mind a tanulók adminisztratív és pénzügyi terheit. Kulcsszerepet játszhat ezekben az erőfeszítésekben az összes érintett szereplő – így például a felsőoktatási intézmények, a NARIC-ok, a minőségbiztosítási ügynökségek és az EKKR nemzeti koordinációs pontjai – bevonása, többek között a képzés, a tájékoztatás, a nyomon követés és a nemzeti iránymutatások kidolgozása terén. Ebben az összefüggésben a társaktól való tanulás fontos szerepet játszhat a legjobb gyakorlatok elterjesztésében mind a felsőoktatásban, mind a felső középfokú oktatásban és képzésben, hozzájárulva ezzel a nemzeti megközelítések Unió-szerte történő következetesebbé válásához.

10.

Az ajánlás végrehajtásával kapcsolatos munka – a nemzeti körülményeknek megfelelően – ösztönözheti és megkönnyítheti az előrelépést az Unión kívül szerzett képesítések elismerése terén. A bolognai folyamatnak és az EU-nak az eszközeivel és keretével összhangban teljes mértékben ki kell aknázni a felsőoktatással kapcsolatos képesítések elismeréséről szóló, globális szintű UNESCO-egyezményt, mivel az elősegíti a nemzetközi hallgatói mobilitást, globális kontextusba helyezi az elismeréssel kapcsolatos kérdések alakítását, és ezáltal lehetőségeket teremt az európai felsőoktatás nemzetköziesítésére;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, hogy az intézményi autonómiának és a tudományos élet szabadságának kellő figyelembevételével, valamint a nemzeti körülményekkel és jogszabályokkal összhangban:

1.

Konszolidálják és fokozzák azon erőfeszítéseiket, amelyek – a 2018. évi tanácsi ajánlással összhangban – a képesítések és a külföldi tanulmányi időszakok oktatási és képzési rendszereikben való automatikus kölcsönös elismerésére irányulnak.

2.

A polgárok Unión belüli mobilitásának lehetővé tétele érdekében teremtsék meg a tudatosságot azzal kapcsolatban, hogy egy olyan képesítést, amely a kiállító tagállamban lehetővé teszi a felsőoktatás bizonyos szintjén való részvételt, automatikusan elismernek egy másik tagállamban is, mint olyat, amely a felsőoktatás azonos szintjén való részvételre jogosít, anélkül, hogy ez sértené a felsőoktatási intézmények arra irányuló jogát, hogy egyedi felvételi kritériumokat határozzanak meg egyes programokra vonatkozóan.

3.

Támogassák a felsőoktatási intézményeket a 2018. évi tanácsi ajánlásban meghatározott automatikus kölcsönös elismerés alkalmazásában, többek között egyértelmű iránymutatás és releváns képzés biztosításával. Amennyiben a felsőoktatási intézmények felelősek az automatikus kölcsönös elismerésért, támogassák őket a következetes nemzeti megközelítések előmozdításában.

4.

Az átláthatóság fokozása és ezáltal az automatikus kölcsönös elismerésbe vetett kölcsönös bizalom erősítése érdekében biztosítsák, hogy a felsőoktatás külső minőségbiztosítását az EQAR-nál nyilvántartásba vett, az európai sztenderdekkel és iránymutatásokkal (ESG) összhangban működő független minőségbiztosítási ügynökségek végezzék.

5.

A felső középfokú oktatás és képzés – többek között a szakképzés – összefüggésében összpontosítsanak a tanulási eredményekre, és folytassák a meglévő minőségbiztosítási eszközök fejlesztését az EQAVET-tel összhangban, hogy lehetővé tegyék a képesítéseknek és a külföldi tanulmányi időszakok eredményeinek az automatikus kölcsönös elismerését.

6.

Törekedjenek szinergiák kialakítására az európai felsőoktatási térségen és az európai oktatási térségen belül annak biztosítása érdekében, hogy a két oktatási térség kölcsönösen erősítse egymást, előmozdítva ezáltal az automatikus kölcsönös elismerés folyamatainak átlátható és hatékony környezetét.

7.

Ezzel összefüggésben biztosítsák, hogy teljes mértékben és megfelelő módon kiaknázzák a bolognai folyamat és az EU eszközeit az automatikus kölcsönös elismerésnek a felsőoktatásban való elősegítése érdekében. A szakképzés területén mozdítsák elő az automatikus kölcsönös elismerést a 2018. évi ajánlásban meghatározott hatókörben, a koppenhágai folyamat eszközeinek megfelelő alkalmazása révén. Ezen eszközök közé tartozik többek között az ECTS, az ESG, a DEQAR, az EKKR, a Q-Entry adatbázis, az európai digitális tanulmányi tanúsítványok, az európai tanulási modell, az Europass, az oklevélmelléklet, az Erasmus Felsőoktatási Charta (ECHE), az Europass mobilitási igazolvány, az Europass bizonyítványkiegészítő és az európai diákigazolványra vonatkozó kezdeményezés, továbbá az Erasmus+ program támogatásával kifejlesztett, illetve a bolognai folyamatból származó egyéb eszközök.

8.

Működjenek együtt uniós szinten azért, hogy megosszák egymással a legjobb gyakorlatokat, valamint támogassák a társaktól való tanulást és az információcserét annak érdekében, hogy bizalmat és átláthatóságot teremtsenek az oktatási és képzési rendszerek között, valamint hogy előmozdítsák az automatikus kölcsönös elismerést – egyrészt a felsőoktatásban, többek között az európai egyetemek szövetségein keresztül, másrészt a felső középfokú oktatásban és képzésben, többek között a szakképzési kiválósági központokon keresztül.

9.

Támogassák az automatikus kölcsönös elismerés eljárásaival kapcsolatos releváns információk megismertetését és terjesztését valamennyi érintett szereplő és érdekelt fél – például a tanulók, a felsőoktatási intézmények, a felső középfokú oktatást és képzést nyújtó szolgáltatók, köztük a szakképzési szolgáltatók, valamint a NARIC-ok és a minőségbiztosítási ügynökségek – körében. Ez lehetővé teszi majd a polgárok és a tanulók számára, hogy tudatában legyenek azoknak a lehetőségeknek, amelyeket az automatikus kölcsönös elismerés biztosít számukra a külföldi tanulmányok tekintetében, valamint hogy előmozdítsák az elismeréssel foglalkozó illetékes hatóságok általi következetes megközelítést.

10.

Ezzel összefüggésben mérlegeljék a korábbi tanulás elismerését, valamint az oktatási és képzési ágazatok közötti átjárhatóság kérdését, különösen a szakképzés és a felsőoktatás közötti és azokon belüli átmenetek adott esetben történő, az oktatási szintek figyelembevételével való előmozdítását, hogy ezáltal el lehessen kerülni a tanulók megrekedését és meg lehessen könnyíteni a mobilitási lehetőségek teljes körű kihasználását.

11.

Nyújtsanak további támogatást a NARIC-oknak, és tárják fel az elismerési rendszerek jobb nyomon követésének és értékelésének megfelelő módjait, felhasználva adott esetben a NARIC-ok, valamint más illetékes szervek és intézmények szakértelmét annak megállapítása érdekében, hogy szükség van-e további intézkedésekre.

12.

Ösztönözzék az elismeréssel foglalkozó döntéshozók és a NARIC-ok közötti együttműködést a következetlenségek elkerülése, az automatikus kölcsönös elismerés hatékonyabbá és erőforrás-hatékonyabbá tétele, valamint a meglévő eszközök helyes alkalmazása érdekében. E célból hasznosnak bizonyulhat a NARIC-oknak az ENIC-NARIC hálózat önkéntes minőségbiztosítási rendszerével összhangban történő önértékelése és szakértői értékelése.

13.

Folytassanak bizalmon alapuló, kölcsönösen előnyös és nagyvonalú, határokon átnyúló együttműködést a mobilitási lehetőségek javítása és támogatása érdekében, különös tekintettel a felső középfokú oktatásban és képzésben a hosszú külföldi tanulmányi időszakok előmozdítására. További erőfeszítéseket kell tenni a személyzet, az intézmények, a hatóságok és más érintett szereplők közötti cserék megkönnyítése érdekében. E tekintetben nagyobb mértékben kell igénybe venni az Erasmus+ programot, valamint az egyéb releváns uniós alapokat és programokat az együttműködés és a csereprogramok megerősítése céljából;

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, hogy a szubszidiaritás és a nemzeti körülmények – többek között az intézményi autonómia – kellő figyelembevételével:

1.

Támogassa a tagállamokat és működjön együtt velük – többek között a bolognai folyamat és a koppenhágai folyamat keretében – azáltal, hogy előmozdítja az együttműködést és az egymástól való tanulást az automatikus kölcsönös elismerésnek a felsőoktatásban és a felső középfokú oktatásban és képzésben – beleértve a szakképzést is – történő megvalósításának legjobb módjaival kapcsolatban, különösen azon területeket illetően, ahol még mindig vannak kihívások, ideértve adott esetben a szereplőknek és az érdekelt feleknek nyújtott célzott támogatást is.

2.

A tagállamokkal szorosan konzultálva vizsgálja meg, hogy miként lehetne fokozni a tagállamoknak nyújtott támogatást annak érdekében, hogy előrelépés történjen a felsőoktatásban és a felső középfokú oktatásban és képzésben szerzett képesítések, illetve teljesített külföldi tanulmányi időszakok automatikus kölcsönös elismerésének megvalósítása terén. Ennek a legjobb gyakorlatok előmozdítására, valamint annak megkönnyítésére kell irányulnia, hogy a tagállamok, valamint az oktatási és képzési szolgáltatók – beleértve adott esetben a tanárokat és az oktatókat is – képzésben és kollegiális támogatásban részesüljenek. E támogatás során építeni kell a NARIC-hálózat szakértelmére, és adott esetben minőségbiztosítási ügynökségeket, valamint egyéb illetékes szerveket és intézményeket is be kell vonni. Ezzel összefüggésben vizsgálja meg, hogy a NARIC-ok szakértelme hogyan használható fel az automatikus kölcsönös elismerésnek a felső középfokú oktatásban és képzésben – adott esetben az általános oktatásban és a szakképzésben – való előmozdítására.

3.

Az automatikus kölcsönös elismeréssel kapcsolatos munka előmozdítása érdekében továbbra is nyújtson támogatást a tagállamoknak – beleértve a NARIC-okat is – az Erasmus+ programon, a Technikai Támogatási Eszközön, valamint egyéb uniós finanszírozási programokon és eszközökön keresztül. Emellett támogassa a tagállamokat abban, hogy a meglévő eszközökre támaszkodva továbbfejlesszék az automatikus kölcsönös elismerést a felsőoktatásban és a felső középfokú oktatásban és képzésben, valamint hogy közös csatornákat alakítsanak ki az információk és a legjobb gyakorlatok megosztása céljából.

4.

Továbbra is támogassa az EQAVET-nek a szakképzési rendszer szintjén megvalósuló szakértői értékelési folyamatát a bizalom és az átláthatóság megerősítése, és ezáltal a tagállamok közötti automatikus kölcsönös elismerés előmozdítása érdekében.

5.

A felsőoktatásban és a felső középfokú oktatásban és képzésben való automatikus kölcsönös elismerésnek a tagállamok általi megvalósítását holisztikus megközelítés keretében támogassa annak mérlegelése révén, hogy az európai oktatási térséggel kapcsolatos, 2025-ig előterjesztendő stratégiai kezdeményezések – a meglévő eszközökkel, struktúrákkal és keretekkel összhangban – hogyan tudnák elősegíteni a 2018. november 26-i ajánlásban meghatározott célkitűzések teljesülését, valamint hogy ezek a kezdeményezések hogyan használhatók fel a bizalom és az átláthatóság előmozdítására.

---

(1)  HL C 444., 2018.12.10., 1. o.

1

(2)  COM(2023) 91 final.

2

(3)  Ilyenek például az európai digitális tanulmányi tanúsítványok, az európai blokklánc-infrastruktúra, az Europass mobilitási igazolvány elnevezésű formanyomtatvány és az Europass bizonyítványkiegészítő (az Europass platform részeként), valamint az Europass platformhoz hozzárendelt nemzeti képesítési nyilvántartások, továbbá a külső minőségbiztosítási eredmények adatbázisa (DEQAR).

3

---

MELLÉKLET

Szakpolitikai háttér

| 1. | A Tanács állásfoglalása (2002. december 19.) a megerősített európai együttműködésnek a szakoktatás és szakképzés területén való előmozdításáról (HL C 13., 2003.1.18., 2. o.). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az Európai Tanács 2017. december 14-i következtetései (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | A Tanács ajánlása (2018. november 26.) a felsőfokú és a felső középfokú képesítések, valamint a külföldi tanulmányi időszakok eredményei automatikus kölcsönös elismerésének ösztönzéséről (HL C 444., 2018.12.10., 1. o.). |
| --- | --- |

3.

| 4. | A Tanács állásfoglalása az európai oktatási térségnek a jövőorientált oktatási és képzési rendszerek támogatása érdekében történő továbbfejlesztéséről (HL C 389., 2019.11.18., 1. o.). |
| --- | --- |

4.

| 5. | A Tanács ajánlása (2020. november 24.) a fenntartható versenyképességet, a társadalmi méltányosságot és a rezilienciát célzó szakképzésről (HL C 417., 2020.12.2., 1. o.). |
| --- | --- |

5.

| 6. | A Tanács állásfoglalása az oktatás és képzés terén az európai oktatási térség létrehozása érdekében és azon túlmutatóan folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről (2021–2030) (HL C 66., 2021.2.26., 1. o.). |
| --- | --- |

6.

| 7. | A Tanács ajánlása (2022. április 5.) a hatékony európai felsőoktatási együttműködéshez szükséges kapcsolatok kiépítéséről (HL C 160., 2022.4.13., 1. o.). |
| --- | --- |

7.

| 8. | A Tanács következtetései a felsőoktatási intézmények Európa jövője érdekében való megerősítéséről szóló európai stratégiáról (HL C 167., 2022.4.21., 9. o.). |
| --- | --- |

8.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/51

---

Értesítés a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban, valamint a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek részére

(2023/C 185/11)

A Tanács az alábbi információkat hozza a (KKBP) 2023/1035 (1) tanácsi határozattal módosított, a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP (2) tanácsi határozat I. mellékletében, valamint az (EU) 2023/1027 (3) tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendelet (4) II. mellékletében felsorolt személyek és szervezetek tudomására.

Az Európai Unió Tanácsa a fent említett mellékletekben szereplő személyek és szervezetek jegyzékének felülvizsgálatát követően megállapította, hogy a 2013/255/KKBP határozatban, illetve a 36/2012/EU rendeletben előírt korlátozó intézkedéseket továbbra is alkalmazni kell ezekre a személyekre és szervezetekre.

Felhívjuk az érintett személyek és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy kérvényezhetik a megfelelő tagállam(ok)nak a 36/2012/EU rendelet III. mellékletében szereplő honlapján megjelölt illetékes hatóságainál, hogy engedélyezzék a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználását (vö. a rendelet 16. cikkével).

Az érintett személyek és szervezetek 2024. február 16. előtt kérvényezhetik a Tanácsnál annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerültek a fent említett jegyzékre. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékének a 2013/255/KKBP határozat 34. cikkével, illetve a 36/2012/EU rendelet 32. cikkének (4) bekezdésével összhangban elvégzett következő felülvizsgálatakor figyelembe fogja venni a beérkezett észrevételeket.

---

(1)  HL L 139., 2023.5.26., 49. o.

(2)  HL L 147., 2013.6.1., 14. o.

(3)  HL L 139., 2023.5.26., 1. o.

(4)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/52

---

Értesítés a (KKBP) 2023/1035 tanácsi határozattal módosított, a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2013/255/KKBP tanácsi határozatban és az (EU) 2023/1027 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a szíriai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló 36/2012/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó érintettek részére

(2023/C 185/12)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására:

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2023/1035 tanácsi határozattal (2) módosított 2013/255/KKBP tanácsi határozat (3) és az (EU) 2023/1027 tanácsi végrehajtási rendelettel (4) végrehajtott 36/2012/EU tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelés viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsa, amelynek képviseletét a Tanács Főtitkársága Külkapcsolati Főigazgatóságának (RELEX) főigazgatója látja el, az adatkezelési művelet végrehajtásával megbízott szolgálat pedig a RELEX Főigazgatóság 1. osztálya, amelynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union General Secretariat |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A Tanács adatvédelmi tisztviselője a következő e-mail-címen érhető el:

Adatvédelmi tisztviselő

data.protection@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2023/1035 határozattal módosított 2013/255/KKBP határozat és az (EU) 2023/1027 végrehajtási rendelettel végrehajtott 36/2012/EU rendelet értelmében korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és aktualizálása.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a 2013/255/KKBP határozatban és a 36/2012/EU rendeletben meghatározott kritériumait.

Az összegyűjtött személyes adatok magukban foglalják az érintett személy megfelelő azonosításához és az indokoláshoz szükséges adatokat, továbbá a jegyzékbe vétel okához kapcsolódó minden adatot.

A személyes adatok kezelésének jogalapját a természetes személyek (érintettek) kijelöléséről, valamint a vagyoni eszközök befagyasztásáról és az utazási korlátozásokról szóló, az EUSZ 29. cikke alapján elfogadott tanácsi határozatok, illetve az EUMSZ 215. cikke alapján elfogadott tanácsi rendeletek képezik.

Az adatkezelés az (EU) 2018/1725 rendelet 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti közérdekből végzett feladat végrehajtásához, valamint az adatkezelőre az 5. cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban vonatkozó, a fent említett jogi aktusokban meghatározott jogi kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges.

Az adatkezelés az (EU) 2018/1725 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének g) pontjával összhangban jelentős közérdek miatt szükséges.

A Tanács az érintettek személyes adatait beszerezheti a tagállamoktól és/vagy az Európai Külügyi Szolgálattól. A személyes adatok címzettjei a tagállamok, az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat.

A Tanács által az uniós autonóm korlátozó intézkedések keretében kezelt valamennyi személyes adatot az érintettnek a vagyoni eszközök befagyasztása által érintett személyek jegyzékéből való törlése, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig tárolják, amennyiben pedig a Bírósághoz keresetet nyújtanak be, akkor a jogerős ítélet meghozataláig. A Tanács által nyilvántartásba vett dokumentumokban szereplő személyes adatokat a Tanács az (EU) 2018/1725 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének e) pontja szerinti közérdekű archiválás céljából tárolja.

Előfordulhat, hogy a Tanácsnak valamely érintettre vonatkozóan személyes adatokat kell cserélnie egy harmadik országgal vagy nemzetközi szervezettel, az ENSZ általi jegyzékbe vételeknek a Tanács általi átültetése, vagy az uniós korlátozó intézkedésekre vonatkozó szakpolitika terén folytatott nemzetközi együttműködés keretében.

Megfelelőségi határozat vagy megfelelő biztosítékok hiányában a személyes adatok harmadik ország vagy nemzetközi szervezet részére történő továbbítása az (EU) 2018/1725 rendelet 50. cikke szerinti alábbi feltétel(ek)en alapul:

| — | az adattovábbítás fontos közérdekből szükséges; |
| --- | --- |

—

az adattovábbítás fontos közérdekből szükséges;

| — | az adattovábbítás jogi igények előterjesztése, érvényesítése és védelme miatt szükséges. |
| --- | --- |

—

az adattovábbítás jogi igények előterjesztése, érvényesítése és védelme miatt szükséges.

Az érintett személyes adatainak kezelése során nem kerül sor automatizált döntéshozatalra.

Az érintetteknek joguk van a tájékoztatáshoz és a személyes adataikhoz való hozzáféréshez. Emellett jogukban áll kérni adataik helyesbítését vagy kiegészítését. Bizonyos körülmények között az érintettek kérhetik személyes adataik törlését, vagy kifogást emelhetnek az adatkezelés ellen, illetve kérhetik személyes adataik kezelésének korlátozását.

Az érintettek e jogaikat úgy gyakorolhatják, hogy e-mailt küldenek az adatkezelőnek, amelyről másolatot küldenek az adatvédelmi tisztviselőnek a fent említetteknek megfelelően.

Az érintetteknek kérelmükhöz csatolniuk kell a személyazonosságukat igazoló személyazonosító okmány (személyazonosító igazolvány vagy útlevél) másolatát. Ennek az okmánynak tartalmaznia kell az alábbiakat: azonosító szám, kiállító ország, érvényességi idő, név, cím és születési idő. A személyazonosító okmányban szereplő minden más adat, például arckép vagy bármely más személyes jellemző kitakarható.

Az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelettel összhangban jogukban áll panaszt benyújtani az európai adatvédelmi biztoshoz (edps@edps.europa.eu).

A panasz benyújtása előtt ajánlott az adatkezelőhöz és/vagy a Tanács adatvédelmi tisztviselőjéhez fordulni jogorvoslatért.

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 139., 2023.5.26., 49. o.

(3)  HL L 147., 2013.6.1., 14. o.

(4)  HL L 139., 2023.5.26., 1. o.

(5)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

---

Európai Bizottság

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/54

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2023. május 25.

(2023/C 185/13)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0735 |
| JPY | Japán yen | 149,63 |
| DKK | Dán korona | 7,4502 |
| GBP | Angol font | 0,86793 |
| SEK | Svéd korona | 11,5490 |
| CHF | Svájci frank | 0,9708 |
| ISK | Izlandi korona | 150,70 |
| NOK | Norvég korona | 11,7695 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 23,645 |
| HUF | Magyar forint | 372,30 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5110 |
| RON | Román lej | 4,9495 |
| TRY | Török líra | 21,3944 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6443 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4599 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,4092 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7655 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4515 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 424,30 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 20,7466 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,5891 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 040,83 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,9655 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,132 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 37,154 |
| BRL | Brazil real | 5,3320 |
| MXN | Mexikói peso | 19,0797 |
| INR | Indiai rúpia | 88,8055 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0735

JPY

Japán yen

149,63

DKK

Dán korona

7,4502

GBP

Angol font

0,86793

SEK

Svéd korona

11,5490

CHF

Svájci frank

0,9708

ISK

Izlandi korona

150,70

NOK

Norvég korona

11,7695

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

23,645

HUF

Magyar forint

372,30

PLN

Lengyel zloty

4,5110

RON

Román lej

4,9495

TRY

Török líra

21,3944

AUD

Ausztrál dollár

1,6443

CAD

Kanadai dollár

1,4599

HKD

Hongkongi dollár

8,4092

NZD

Új-zélandi dollár

1,7655

SGD

Szingapúri dollár

1,4515

KRW

Dél-Koreai won

1 424,30

ZAR

Dél-Afrikai rand

20,7466

CNY

Kínai renminbi

7,5891

IDR

Indonéz rúpia

16 040,83

MYR

Maláj ringgit

4,9655

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,132

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

37,154

BRL

Brazil real

5,3320

MXN

Mexikói peso

19,0797

INR

Indiai rúpia

88,8055

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/55

---

Bizottsági közlemény az állami támogatások visszafizettetése esetén 2023. június 1.-jétől alkalmazandó kamatlábakról és referencia-/leszámítolási kamatlábakról

(Közzétéve a 2004. április 21-i 794/2004/EK bizottsági rendelet (1)
  10. cikkének megfelelően.)

(2023/C 185/14)

Az alapkamatlábak kiszámítása a referencia-kamatláb és a leszámítolási kamatláb megállapítási módjának módosításáról szóló bizottsági közleménynek (HL C 14., 2008.1.19., 6. o.) megfelelően történt. A referencia-kamatláb alkalmazásától függően az e közleményben meghatározott megfelelő kamatfelárakat még hozzá kell adni az alapkamatlábhoz. A leszámítolási kamatláb esetében ez azt jelenti, hogy 100 bázispontos kamatfelárral kell növelni az alapkamatlábat. A 794/2004/EK rendeletet módosító 2008. január 30-i 271/2008/EK bizottsági rendelet szerint – amennyiben külön határozat másként nem rendelkezik – a visszafizetési kamatláb kiszámítása esetében is 100 bázisponttal kell növelni az alapkamatlábat.

A módosított kamatlábak félkövéren szedve szerepelnek.

A korábban közzétett táblázat megtalálható itt: HL C 141., 2023.4.24., 3. o.

| -tól | -ig: | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023.6.1. | ... | 3,64 | 3,64 | 2,15 | 3,64 | 7,43 | 3,64 | 3,54 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 15,10 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 7,62 | 3,64 | 8,31 | 3,21 | 3,64 | 3,64 | 4,24 |
| 2023.5.1. | 2023.5.31. | 3,06 | 3,06 | 1,80 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 4,24 |
| 2023.4.1. | 2023.4.30. | 3,06 | 3,06 | 1,51 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 2023.3.1. | 2023.3.31. | 3,06 | 3,06 | 1,10 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 2,92 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 2,96 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 2023.2.1. | 2023.2.28. | 2,56 | 2,56 | 0,79 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |
| 2023.1.1. | 2023.1.31. | 2,56 | 2,56 | 0,36 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |

-tól

-ig:

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

2023.6.1.

...

3,64

3,64

2,15

3,64

7,43

3,64

3,54

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

15,10

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

7,62

3,64

8,31

3,21

3,64

3,64

4,24

2023.5.1.

2023.5.31.

3,06

3,06

1,80

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

4,24

2023.4.1.

2023.4.30.

3,06

3,06

1,51

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

3,52

2023.3.1.

2023.3.31.

3,06

3,06

1,10

3,06

7,43

3,06

2,92

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

2,96

3,06

3,06

3,52

2023.2.1.

2023.2.28.

2,56

2,56

0,79

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

2023.1.1.

2023.1.31.

2,56

2,56

0,36

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

---

(1)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/56

---

ÉRTESÍTÉS A SZEMÉLYZETI SZABÁLYZAT 29. CIKKÉNEK (2) BEKEZDÉSE ALAPJÁN

Pályázati felhívás a szófiai (Bulgária) képviselet-vezetői állás betöltésére a Bulgáriai Képviseleten (AD 14-es besorolás) a Kommunikációs Főigazgatóságon (DG COMM)

COM/2023/10433

(2023/C 185/15)

Az Európai Bizottság álláshirdetést tett közzé (hivatkozási szám: COM/2023/10433) a szófiai képviselet-vezetői állás betöltésére a Bulgáriai Képviseleten (AD 14 besorolási fokozat), a Kommunikációs Főigazgatóságon (DG COMM).

Az álláshirdetés 24 nyelven készült szövegének megtekintéséhez és a pályázat benyújtásához kérjük, látogasson el az Európai Bizottság alábbi weboldalára: https://europa.eu/!tGQCxB

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/57

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2023/C 185/16)

Ez az értesítés (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Coteaux de l’Aubance”

PDO-FR-A0149-AM03

Az értesítés időpontja: 2023.2.27.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Hivatalos földrajzi kódex

A földrajzi területhez és a közvetlen szomszédságában lévő területhez tartozó településeket a hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) szerint aktualizálták.

Ez nincs hatással a körülhatárolt földrajzi terület kiterjedésére.

A módosítás az egységes dokumentum 6. és 9. pontját érinti.

2.   Tőtávolság

Az egy sorban lévő tőkék közötti minimális távolság 1 m-ről 0,90 m-re csökken.

E módosítás célja, hogy a sorok közötti távolság megváltoztatása nélkül lehessen növelni a szőlő ültetési sűrűségét.

A szöveg emellett kiegészült egy külön rendelkezéssel a 10 %-nál nagyobb lejtésű szőlőültetvényekre vonatkozóan, amelyek esetében megengedett, hogy a szőlőtőkék közötti minimális távolság 0,80 m legyen.

Ez a kiegészítés azoknak a meredek lejtőkre telepített szőlőültetvényeknek a sajátos helyzetét hivatott figyelembe venni, amelyek az ültetés során különleges kialakítást igényelnek (a szőlőt inkább a lejtővel párhuzamosan, mint arra merőlegesen kell telepíteni).

A módosítás az egységes dokumentum 5. pontját érinti.

3.   Metszés

A Loire-völgyi Anjou-Saumur borvidék eredetmegjelölései esetében összehangolták a metszésre vonatkozó szabályokat.

E harmonizáció célja a piaci szereplők ismereteinek javítása és az ellenőrzés egyszerűsítése. E módosítás révén a szőlőtermelők jobban tudnak alkalmazkodni az egyre később bekövetkező fagyokhoz.

A módosítás az egységes dokumentum 5. pontját érinti.

4.   Kapcsolat

A kapcsolat leírása úgy módosul, hogy a szöveg 2018 helyett a 2021. évre hivatkozik.

A módosítás az egységes dokumentum 8. pontját érinti.

5.   Átmeneti intézkedések

A lejárt hatályú átmeneti intézkedéseket törölték.

Az egységes dokumentum nem módosul.

6.   Főbb ellenőrizendő pontok

A főbb ellenőrizendő pontok kiegészültek az egymás után többszöri átválogatással, kézzel végzett szüreteléssel.

Az egységes dokumentum nem módosul.

7.   Szövegezésbeli módosítások

A termékleírás szövegét több helyen kiigazították.

Ezek a módosítások nem vonják maguk után az egységes dokumentum módosítását.

8.   Címkézés

A Loire-völgyi Anjou-Saumur borvidék eredetmegjelölései esetében pontosították és összehangolták a címkézésre vonatkozó szabályokat. Ez a módosítás csak szövegezésbeli módosítást jelent.

A módosítás az egységes dokumentum 9. pontját érinti.

9.   Az ellenőrző szervre vonatkozó hivatkozás

Átírták az ellenőrző szervre vonatkozó hivatkozást, hogy annak megszövegezése összhangban legyen a megjelöléshez tartozó többi termékleírással. Ez a módosítás csak szövegezésbeli módosítást jelent.

Ez a módosítás nem vonja maga után az egységes dokumentum módosítását.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés(ek)

Coteaux de l’Aubance

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

Bor

4.   A bor(ok) leírása

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok túlérett állapotban szüretelt szőlőből készült, maradványcukor-tartalommal rendelkező csendes fehérborok (természetes koncentráció a tőkén, nemes rothadással vagy anélkül). Harmonikus íz- és illatviláguk a fehér húsú gyümölcsök és a citrusfélék aromáival, virágillatokkal, valamint a túlérettség aromajegyeivel jellemezhető, és szájban érzékelhető tulajdonságaik ugyanezt az összhangot tükrözik (cukortartalom, savanyúság, struktúra). Érlelésük során finomságuk és bonyolultságuk fokozódik. Az alábbi tulajdonságokkal rendelkeznek: Térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmuk 14 %. A „sélection de grains nobles” jelölés használata esetében térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalmuk legalább 19 %. Erjesztés utáni erjeszthetőcukor-tartalmuk (glükóz- és fruktóztartalmuk) legalább 34 g/l. Az összes savtartalom és az összes kén-dioxid-tartalom értékei a közösségi jogszabályokban megállapított értékek. A 18 térfogatszázaléknál kisebb természetes alkoholtartalmú borok tényleges alkoholtartalma az erjesztést követően legalább 11 térfogatszázalék.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 25 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

25

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (mg/l)

5.   Borkészítési eljárások

5.1.   Konkrét borászati eljárások

Az alkoholtartalom-növelés a termékleírásban meghatározott szabályok szerint engedélyezett.

Tilos fadarabokat használni.

A borok érlelése a termékleírásban meghatározott körülmények között történik.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük a közösségi szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

1.   Ültetési sűrűség

Művelési gyakorlat

A szőlőültetvényeken a minimális ültetési sűrűség hektáronként 4 000 tőke. A sorok közötti távolság legfeljebb 2,50 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 0,90 méternek kell lennie.

Azon szőlőparcellák termése tekintetében, amelyeken az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolság kisebb mint 0,90 méter, de legalább 0,80 méter, és amelyek lejtése meghaladja a 10 %-ot, megengedett az ellenőrzött eredetmegjelölés használata.

A hektáronként 4 000 tőkénél kisebb, de legalább 3 300 tőke ültetési sűrűségű szőlőparcellák termése tekintetében akkor megengedett az ellenőrzött eredetmegjelölés használata, amennyiben az adott szőlőparcellák eleget tesznek az e termékleírásban a támrendszerrel és a lombsátor magasságával kapcsolatban rögzített szabályokra vonatkozó rendelkezéseknek. Az ilyen szőlőparcellákon a sorok közötti távolság legfeljebb 3 méter lehet, míg az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak legalább 1 méternek kell lennie.

2.   A szőlő metszése és támrendszerének kialakítása

Művelési gyakorlat

A szőlőtőkék metszése rövid- vagy hosszúcsapos metszéssel, vagy vegyes metszéssel történik, tőkénként legfeljebb 12 rügy meghagyásával.

A 11–12 leveles állapotnak megfelelő fenológiai stádiumban (virágbimbók elkülönülése) az adott évi termőágak száma tőkénként legfeljebb 12 lehet.

A támrendszerre futtatott lombsátor magasságának a sorok közötti távolság legalább 0,6-szorosának kell lennie, mivel a támrendszerre futtatott lombsátor magasságát a levélzet alsó határa – amelynek legalább 0,40 méterrel a talaj felett kell lennie – és a felső metszési határ – amelynek legalább 0,20 méterrel a támrendszer felső huzalja felett kell lennie – között mérik.

A 4 000 tőke/ha-nál ritkábban ültetett, de legalább 3 300 tőke/ha sűrűségű szőlőparcellákra az alábbi felfuttatási szabályok is vonatkoznak: a támrendszer oszlopainak talajfelszín feletti magassága legalább 1,90 méter; a támrendszer 4 huzalsort tartalmaz; a legfelső huzal és a talaj közötti távolság legalább 1,85 méter.

3.   Öntözés

Művelési gyakorlat

Az öntözés tilos.

4.   Szüret

Művelési gyakorlat

A borok túlérett állapotban szüretelt szőlőből készülnek. A „sélection de grains nobles” jelöléssel ellátható borok esetében a nemes rothadás hatására a tőkén lévő fürtök megnövekedett koncentrációval rendelkeznek.

A szőlőt többszöri válogatással, kézzel szüretelik.

5.2.   Maximális hozamok

Hektáronként 40 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

Az előállítás valamennyi műveletét a földrajzi területen kell elvégezni, amelynek területe – a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – Maine-et-Loire megye alábbi településeinek területét foglalja magában: Brissac Loire Aubance (kizárólag Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire és Vauël volt önálló települések területe), Denée, Les Garennes sur Loire, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance, Soulaines-sur-Aubance.

A földrajzi területet ábrázoló térképdokumentumok megtekinthetők az Institut national de l’origine et de la qualité honlapján.

7.   Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

Chenin B

8.   A kapcsolat(ok) leírása

a) –   A kapcsolathoz hozzájáruló természeti tényezők leírása

A földrajzi területen kibontakozó tájat számos, kevéssé meredek, különféle kitettségű domboldal tagolja, melyek Angers városától délnyugatra, 50–90 méter tengerszint feletti magasságban fekszenek. A térség 2021-ben 7 település területére terjedt ki; határa nyugaton a Loire-ba érkező Aubance folyó torkolata, keleten egy, a Párizsi-medencét szegélyező krétakori fennsík, északon a Loire medre, délen pedig Brissac és Beaulieu erdői.

Az Aubance a Loire kis mellékfolyója, e földrajzi terület jelképe, mely forrásától a XVI. századi kastélyáról híres Brissac-Quincé városáig észak felé folyik. Ezután északnyugatra, Mûrs-Erigné település felé kanyarodik, majd Angers városától kezdődően folyása párhuzamos lesz a Loire medrével.

Az Armorikai-hegység Loire felé lágyan lejtő fennsíkján a talaj palás vagy palás-homokköves szubsztrátumon képződött, a legtöbb esetben nem túl mély, jó termikus viselkedésű, és csekély víztartalékokkal rendelkezik. A földrajzi terület nyugati részén helyenként vulkanikus eredetű, savas jellegű képződményekből (riolit) vagy bázisos képződményekből (szpilit) származó telérek húzódnak, melyek nagyon köves talajokat eredményeznek. A földrajzi területtől északra fekvő települések sajátossága, hogy alapjukat palaképződmények képezik. A palát évszázadokon keresztül használták házak falainak, tetejének, padlózatának elkészítéséhez, sőt, bútorelemek – például mosogatók, asztalok vagy lépcsők – előállításához is, ami fokozza e terület egyediségét. A fenti elemek erőteljes jelenléte meghatározza a tájat, és hozzájárul a szőlőültetvények sajátos karakteréhez.

A földrajzi terület kevéssé csapadékos, zárt térséget képez, amely élvezi a főn előnyös hatásait, és amelyet a Choletais és a Mauges magasabb vonulatai védenek az óceán felől érkező nedvességtől. Az éves csapadékmennyiség 585 milliméter, míg a Choletais elnevezésű térségben közel 800 milliméter. Maine-et-Loire megye meteorológiai állomásai közül a Brissac-Quincében mért értékek a legalacsonyabbak. A vegetációs időszak során hulló csapadék mennyisége a megye többi részéhez viszonyítva szintén eltér mintegy 100 milliméterrel. Az éves átlaghőmérsékletek viszonylag magasak (körülbelül 12 °C), Maine-et-Loire megye teljes területéhez képest pedig 1 °C-kal magasabbak. E térség sajátos mezoklímáját a déli típusba hajló növényzet is hangsúlyozza, melyen belül megtalálható a magyaltölgy és a mandulafenyő.

b) –   A kapcsolathoz hozzájáruló emberi tényezők leírása

A „Coteaux de l’Aubance” szőlőültetvények egyes emblematikus tulajdonságai nagyon régről erednek, gyökereik a XVI. század végéig nyúlnak vissza. A szőlőültetvények sajátos karaktere a XIX. században jelenik meg, alig valamivel az anjou-i szőlők több mint háromnegyedét elpusztító filoxérajárvány előidézte válsághelyzet után. A Layon régió szomszédos bortermelői szőlőültetvényeiken kívüli, érintetlen parcellákat kerestek, melyeket a hagyományos Chenin B szőlőfajtával ültettek be. A „Coteaux de l’Aubance” elnevezés először 1922-ben, egy szüretelési nyilatkozatban tűnik fel, 1925-ben pedig megalapítják a Coteaux de l’Aubance termelői szakszervezetét, a „Syndicat des viticulteurs des Coteaux de l’Aubance”-t. Az említett szakszervezet alapító okirata pontosan megfogalmazza a célt: „az egész világ ismerje meg a terület hírneves, de távoli vidékeken ismeretlen borait”.

Angers városának közelsége fontos szerepet játszott a szőlőültetvények fejlődésében, mivel az Aubance-régió vált a környező települések – különösen Mûrs-Erigné és Saint-Mélaine-sur-Aubance – valamennyi ital-kiskereskedőjének ellátási forrásává.

Ugyan eredetileg érett állapotban szüretelték a szőlőt, melyből száraz vagy félszáraz borokat állítottak elő, gyorsan teret nyert a szomszédos Layon régió gyakorlata, miszerint a szőlőszemeket túlérett, koncentrált állapotban, többszöri válogatás útján, kézzel szüretelik, és azokból félédes bort készítenek.

Így az 1950. február 18-i rendelet a túlérett állapotban, többszöri válogatás útján szüretelt szőlőből készített fehérborra vonatkozóan jóváhagyta a „Coteaux de l’Aubance” ellenőrzött eredetmegjelölés használatát. A szőlőültetvény 2009-ben 200 hektárnyi területet foglalt magában.

c) –   A termék minőségére és jellemzőire vonatkozó információk

A szóban forgó borok erjeszthetőcukor-tartalommal rendelkező csendes fehérborok.

Teljes harmónia jellemzi őket. Összhangot árasztó illatviláguk igen gyakran a fehér húsú gyümölcsök és a citrusfélék virágillatokkal keveredő aromajegyeit hordozza, melyek a túlérettségre utaló – többek között szárított vagy kandírozott gyümölcsökre emlékeztető – aromákkal olvadnak össze. Ugyanez a harmónia jellemzi a szájban érzékelhető tulajdonságokat a cukortartalom, a savanyúság és a struktúra tekintetében.

Az akár több évtizeden keresztül tartó érlelési folyamat során finomságuk és bonyolultságuk tovább fokozódik.

d) –   Ok-okozati összefüggések

A szőlőültetvények, melyek pontosan körülhatárolt parcellákon helyezkednek el, és amelyeken meghatározott művelési gyakorlat folyik, sekély, köves talajjal rendelkeznek, domborzatuk kifejezetten lankás domboldalakkal tagolt, a Loire és az Aubance közelsége pedig fenntartja a levegő páratartalmát, amely kedvez a „nemes rothadás” kialakulásának; e körülmények együttállása kedvező feltételeket teremt a földrajzi területen a szőlőszemek túlérlelt, a tőkén természetes úton – nemes rothadással vagy anélkül – koncentrálódott állapotban történő szüreteléséhez. A fenti tényezők adnak magyarázatot egy olyan termék sajátos karakterére, melynek előállítása érdekében a termelők képesek voltak módszereik átalakítására. A minőség iránti igény bizonyítéka, hogy a túlérett termés szüretelése többszöri válogatás útján, kézzel történik.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Címkézés:„Sélection de grains nobles”hagyományos jelölés

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

A „Coteaux de l’Aubance” ellenőrzött eredetmegjelölés kiegészíthető a „sélection de grains nobles” hagyományos jelöléssel a termékleírásban meghatározott rendelkezések szerint. A „sélection de grains nobles” jelöléssel ellátható borok esetében kötelező az évjárat feltűntetése.

Címkézés: fakultatív jelölések

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Azokat a választható feliratokat, amelyek használatát a közösségi rendelkezések értelmében a tagállamok szabályozhatják, a címkéken olyan karakterekkel kell feltüntetni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben és vastagságban nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétszeresét.

Címkézés: „Val de Loire” földrajzi név

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölés neve a termékleírásban a „Val de Loire” földrajzi név használatának vonatkozásában meghatározott feltételek mellett kiegészíthető a „Val de Loire” földrajzi névvel. A „Val de Loire” földrajzi név feltüntetésére használt karakterek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladhatja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének kétharmadát.

Címkézés: Kisebb földrajzi egység pontosítása

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység neve, feltéve, hogy: – ún. kataszteri területről van szó, – a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. A kataszteri terület nevét olyan karakterekkel kell nyomtatni, amelyek mérete sem magasságban, sem szélességben nem haladja meg az ellenőrzött eredetmegjelölés nevét alkotó karakterek méretének felét.

Közvetlenül szomszédos terület

Jogi keret:

Uniós jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, a földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület a 2021. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján Maine-et-Loire megye következő településeinek területét foglalja magában: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (kizárólag Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne és Saulgé-l’Hôpital volt önálló települések területe), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (kizárólag Chanzeaux és Valanjou volt önálló települések területe), Doué-en-Anjou (kizárólag Brigné volt önálló település területe), Gennes-Val-de-Loire (kizárólag Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies és Le Thoureil volt önálló települések területe), Lys-Haut-Layon (kizárólag Tigné volt önálló település területe), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou, Tuffalun, Val-du-Layon.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c3ae57c9-8342-4de4-8756-38a6322eacae

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 2023.5.26. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 185/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.26.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 185/64

---

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek ágazatában egy oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy egy oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás jóváhagyott standard módosításának a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 6b. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett közzététele

(2023/C 185/17)

Ez a közlemény a 664/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 6b. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

Tagállamból származó oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás standard módosításának jóváhagyására vonatkozó közlemény

[1151/2012/EU rendelet]

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

EU-szám: PDO-FR-0813-AM01 – 2023.2.27.

OEM (X) OFJ ( )

1.   A termék elnevezése

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

2.   Az a tagállam, amelyhez a földrajzi terület tartozik

Franciaország

3.   A standard módosítást közlő tagállami hatóság

Ministère de l’agriculture et de la souveraineté alimentaire (Mezőgazdasági és Élelmezésügyi Minisztérium)

4.   A jóváhagyott módosítás(ok) ismertetése

1.   Földrajzi terület

Leírás

Módosultak a földrajzi terület határai. A „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” OEM földrajzi területe kibővül Manche megye 4 településével, nevezetesen a következő településekkel: Montsenelle, Baupte, Auvers és Méautis.

A földrajzi területen található települések termékleírásban foglalt jegyzékét frissítették annak érdekében, hogy az – a nemzeti követelményekkel összhangban – megfeleljen a 2021. évi hivatalos földrajzi kódexnek.

A módosítás az egységes dokumentumot is érinti.

2.   Az ellenőrző szervre vonatkozó adatok

Leírás

A francia hatóságok által megállapított követelményeknek megfelelően módosul „Az ellenőrző szervre vonatkozó adatok” rovat.

A módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

EU-szám: PDO-FR-0813-AM01 – 2023.2.27.

OEM (X) OFJ ( )

1.   Elnevezés(ek) [OEM vagy OFJ]

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Franciaország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa [a XI. mellékletben szereplő felsorolás alapján]

1.1. osztály: Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség)

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” eredetmegjelöléssel ellátott hús 12 hónaposnál fiatalabb bárányok húsa, amelynek jellegzetes tulajdonságai a tengeri árterületeken való legelésnek köszönhetően alakulnak ki. A bárányok „Suffolk”, „Roussin”, „Rouge de l’Ouest”, „Vendéen”, „Cotentin”, „Avranchin”, „Charollais” fajtájú kosok vagy olyan gazdaságból származó anyaállattól született kosok utódai, amelyek engedéllyel rendelkeznek a sós mocsarak legeltetésre való használatára. A tenyésznőstények a sós mocsarak legeltetésre való használatára engedéllyel rendelkező gazdaságból származó olyan anyajuhok utódai, amelyek a földrajzi területen nevelkednek.

A hasított testnek az alábbi jellemzőkkel kell rendelkeznie:

| — | súlya legalább 14 kg, |
| --- | --- |

—

súlya legalább 14 kg,

| — | a test kevéssé telt: „az egyenes vonalútól a szubkonkávig terjedő tartományban” helyezkedik el, „izmoltsága a közepestől az erőteljesig” terjedő (U, R és O osztály az EUROP-minősítés szerint), |
| --- | --- |

—

a test kevéssé telt: „az egyenes vonalútól a szubkonkávig terjedő tartományban” helyezkedik el, „izmoltsága a közepestől az erőteljesig” terjedő (U, R és O osztály az EUROP-minősítés szerint),

| — | a faggyússági állapot az „enyhétől a faggyúval borítottig” terjed (az EUROP-minősítés szerinti 2. és 3. osztály), |
| --- | --- |

—

a faggyússági állapot az „enyhétől a faggyúval borítottig” terjed (az EUROP-minősítés szerinti 2. és 3. osztály),

| — | a külső és a belső szilárd zsír egyenletesen oszlik el a testen, színe a fehértől a krémfehérig terjed. |
| --- | --- |

—

a külső és a belső szilárd zsír egyenletesen oszlik el a testen, színe a fehértől a krémfehérig terjed.

A húst hűtve kínálják. A kiolvasztott hűtött hús nem megengedett.

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

A bárányok és az anyajuhok eledelét túlnyomórészt a sós rétek legelői biztosítják. A bárányok nevelése az alábbi egymást követő időszakból áll: a születést követő időszak, a legeltetési időszak a tengeri árterületen, és esetleg az utóhizlalási időszak.

A tenger árterületén történő legeltetés időszaka – beleértve azokat a napokat is, amikor dagály idején a sós mocsaras legelőterület víz alá kerül, és az állatok az erre a célra kijelölt legelőre vonulnak vissza – minden esetben legalább az állat élettartamának felét teszi ki.

Az állattartás különböző szakaszaiban elfogyasztott takarmány a földrajzi területről származik, és friss fűből áll, amelyet az állatok azonnal lelegelnek, vagy szénaként, illetve bálázott, 50 %-ot meghaladó szárazanyag-tartalmú szenázsként kapnak, valamint gyökerekből, gumókból és zöldségekből tevődik össze.

2013. június 1-je óta tilos az állatokat silózott kukoricával etetni.

A zöldtakarmány 100 %-ban, a koncentrált takarmány pedig 50 %-ban a földrajzi területről származik.

A gazdaságban a juhállomány takarmányozása során kizárólag géntechnológiával nem módosított növények, társtermékek és takarmányok alkalmazása megengedett. Az állattartás során felhasznált táplálék – a tejtermékeket leszámítva – semmilyen állati eredetű terméket nem tartalmazhat.

| — | A születést követő, legalább 45, de legfeljebb 105 napig tartó időszak alatt a bárányok fő tápláléka az anyatej; ez esetleg tejporral, zöldtakarmánnyal vagy koncentrált takarmánnyal egészíthető ki. |
| --- | --- |

—

A születést követő, legalább 45, de legfeljebb 105 napig tartó időszak alatt a bárányok fő tápláléka az anyatej; ez esetleg tejporral, zöldtakarmánnyal vagy koncentrált takarmánnyal egészíthető ki.

| — | A tengeri árterületeken történő, legalább 70 napig tartó legeltetés alatt a bárányok a kijelölt, különálló legeltetési területeken található sós réteken, dagály esetén pedig az e célra kijelölt területen tartózkodnak. Táplálékuk főleg (a legelésen felül esténként legfeljebb napi 400 g koncentrált takarmány adható) vagy kizárólag fű. |
| --- | --- |

—

A tengeri árterületeken történő, legalább 70 napig tartó legeltetés alatt a bárányok a kijelölt, különálló legeltetési területeken található sós réteken, dagály esetén pedig az e célra kijelölt területen tartózkodnak. Táplálékuk főleg (a legelésen felül esténként legfeljebb napi 400 g koncentrált takarmány adható) vagy kizárólag fű.

| — | A (tengeri árterületeken folyó legeltetés ideje alatt kizárólag lelegelt fűvel táplált bárányok esetében) fakultatív, évszaktól függően legfeljebb 30 vagy 40 napig tartó utóhizlalási időszak alatt a bárányokat takarmánnyal és koncentrált táppal etetik, a sós mocsaras területeken ilyenkor már nem legeltetik. |
| --- | --- |

—

A (tengeri árterületeken folyó legeltetés ideje alatt kizárólag lelegelt fűvel táplált bárányok esetében) fakultatív, évszaktól függően legfeljebb 30 vagy 40 napig tartó utóhizlalási időszak alatt a bárányokat takarmánnyal és koncentrált táppal etetik, a sós mocsaras területeken ilyenkor már nem legeltetik.

Az állattartás különböző szakaszaiban az anyajuhoknak, illetve a bárányoknak adott koncentrált takarmány az alábbi összetevőkből állhat:

| — | gabonák magva, illetve az abból származó termékek és melléktermékek: árpa, kukorica, búza, tritikálé és zab, |
| --- | --- |

—

gabonák magva, illetve az abból származó termékek és melléktermékek: árpa, kukorica, búza, tritikálé és zab,

| — | olajos magvak és az azokból származó termékek és melléktermékek: szója-, napraforgó-, repce- és lenpogácsa, szójabab, valamint szójahéj, |
| --- | --- |

—

olajos magvak és az azokból származó termékek és melléktermékek: szója-, napraforgó-, repce- és lenpogácsa, szójabab, valamint szójahéj,

| — | fehérjenövények: borsó, csillagfürt, lóbab, |
| --- | --- |

—

fehérjenövények: borsó, csillagfürt, lóbab,

| — | gumók, gyökerek, valamint az azokból származó termékek és melléktermékek: cukorrépaszelet, |
| --- | --- |

—

gumók, gyökerek, valamint az azokból származó termékek és melléktermékek: cukorrépaszelet,

| — | zöldtakarmány: lucerna, szalma, |
| --- | --- |

—

zöldtakarmány: lucerna, szalma,

| — | melasz: nádmelasz, |
| --- | --- |

—

melasz: nádmelasz,

| — | adalékanyagok, |
| --- | --- |

—

adalékanyagok,

| — | ásványi anyagok, vitaminok. |
| --- | --- |

—

ásványi anyagok, vitaminok.

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

Születés, nevelés és vágás.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

–

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

A „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” eredetmegjelöléssel ellátott hús azonosítása és címkézése a hűtőteremben történő szárítást követően a hasított testen történik. A címkézés során a fő részeken: a lapockán, a bordán és a combon letörölhetetlen tintával feltüntetik a „Prés-salés MSM” feliratot tartalmazó eltávolíthatatlan jelölést.

A hasított testet és az abból származó húsrészeket az utolsó forgalmazóhoz való eljutásig olyan címkével kell ellátni, amely tartalmazza legalább:

| — | a megjelölés elnevezését, |
| --- | --- |

—

a megjelölés elnevezését,

| — | az „OEM” vagy az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” kifejezést, |
| --- | --- |

—

az „OEM” vagy az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” kifejezést,

| — | az európai uniós „OEM” szimbólumot, |
| --- | --- |

—

az európai uniós „OEM” szimbólumot,

| — | a tenyésztő nevét, |
| --- | --- |

—

a tenyésztő nevét,

| — | a tenyészet számát, |
| --- | --- |

—

a tenyészet számát,

| — | az állat nemzeti azonosító számát, |
| --- | --- |

—

az állat nemzeti azonosító számát,

| — | a vágás napját, |
| --- | --- |

—

a vágás napját,

| — | a vágás helyét és a vágási számot, |
| --- | --- |

—

a vágás helyét és a vágási számot,

| — | „az állat levágásának időpontja és a végfelhasználó részére történő kiskereskedelmi értékesítés közötti érlelési idő legfeljebb 4 teljes nap” megjegyzést. |
| --- | --- |

—

„az állat levágásának időpontja és a végfelhasználó részére történő kiskereskedelmi értékesítés közötti érlelési idő legfeljebb 4 teljes nap” megjegyzést.

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A földrajzi terület, amelyen belül a bárányok születése, nevelése és vágása történik, Manche és Ille-et-Vilaine megye következő 26 járását foglalja magában (ebből 14 csak részben fekszik az említett megyékben):

Manche megye:

Bréhal, Bricquebec-en-Cotentin, Cherbourg-en-Cotentin (1, 2, 3, 4, 5), Granville, La Hague, Les Pieux, Pontorson járások valamennyi települése.

Agon-Coutainville járásban Agon-Coutainville, Blainville-sur-Mer, Geffosses, Gouville-sur-Mer, Muneville-le-Bingard, Saint-Malo-de-la-Lande, valamint (kizárólag Ancteville és La Ronde-Haye volt önálló települések területe tekintetében) Saint-Sauveur-Villages település.

Carentan-les-Marais járásban Auvers, Baupte, Méautis, valamint (kizárólag Les Moitiers-en-Bauptois volt önálló település területe tekintetében) Picauville település.

Isigny-le-Buat járásban csak Avranches, La Godefroy, Saint-Brice, Saint-Loup, Saint-Senier-sous-Avranches, d’Isigny-le-Buat, valamint (kizárólag La Gohannière területe tekintetében) Tirepied-sur-Sée település.

Quettreville-sur-Sienne járásban Annoville, Hauteville-sur-Mer, Lingreville, Montmartin-sur-Mer, valamint (kizárólag Contrières, Hérenguerville, Hyenville, Quettreville-sur-Sienne és Trelly volt önálló települések területe tekintetében) Quettreville-sur-Sienne település.

Valognes járásban Brix, Huberville, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Joseph, Saussemesnil, Tamerville, Valognes és Yvetot-Bocage település.

Villedieu-les-Poêles-Rouffigny járásban csak Le Tanu település.

Avranches járás települései, kivéve Le Parc településen belül Braffais volt önálló települést.

Coutances járás települései, Camprond és Monthuchon települések kivételével.

Créances járás Le Plessis-Lastelle település kivételével.

Saint-Hilaire-du-Harcouët járás települései, Savigny-le-Vieux és Buais-Les-Monts települések kivételével.

Ille-et-Vilaine megye:

Fougères-2 járás valamennyi települése.

Vitré járásban Balazé, Châtillon-en-Vendelais, Montautour, Princé, Saint-M’Hervé és Vitré települések.

Dol-de-Bretagne járás települései, kivéve Châteauneuf-d’Ille-et-Vilaine, Lillemer, Miniac-Morvan, Plerguer, Saint-Guinoux, Saint-Père-Marc-en-Poulet, Saint-Suliac, Le Tronchet és La Ville-ès-Nonais településeket.

Fougères-1 járás települései Livré-sur-Changeon kivételével.

Val-Couesnon járás települései Aubigné, Feins, Mouazé és Montreuil-sur-Ille települések kivételével.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A földrajzi terület a Saint Malói-öböl mentén helyezkedik el, és Manche és Ille-et-Vilaine megye tengerparti részét foglalja magában. A terület egyediségét a partvidék fontossága, valamint a tenger, illetve az óceán erős éghajlati hatása adja. Az állatok fő eledelét a szóban forgó földrajzi terület belsejében található rétek – az „herbus” néven is ismert sós mocsarak – biztosítják, amelyeket rendszeresen elborít a tenger. A sós mocsarak a dagálykor elárasztott területek felső részét képezik. Ezek a Mont-Saint-Michel-öböl és a Cotentin-félsziget nyugati torkolatvidékének belsejében keletkeztek helyenként azokon a hullámoktól és áramlatoktól védett helyeken, ahol így finom üledék képződhet. A sós mocsarak nagyon finom szemű, magas mésztartalmú tengeri iszapból és homokból álló üledéken („tangue”) alakulnak ki. Ezeket a területeket mély csatornák barázdálják, amelyek másodlagos csatornákba ágaznak. A sós mocsarakat ez a rendkívül sűrű csatornahálózat szabdalja több egységbe, megnehezítve a juhok mozgását.

Az ún. halofita növényekből álló növényzet jól tűri a talaj sótartalmát és a dagályt. Ezek közül több, így a tengerparti mézpázsit (puccinellia maritima), a tengerparti kígyófű (triglochin maritima) vagy – különösen miután megcsípte a fagy – a tengeri porcsin (halimione portulacoïdes) a „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” jelöléssel ellátott bárányok igen kedvelt és egyben alapvető tápláléka.

A Mont-Saint-Michel-öbölben folyó báránytenyésztés a 10. század óta igazolható, amikor is a helyi szerzetesek jogot kaptak arra, hogy juhokat tartsanak. Ugyanebben az időszakban a lessay-i apátság alapító okirata utal a cotentini kikötők vidékén folyó juhtartásra, megemlítve, hogy az apátság két aklot kapott adományként. Később, 1181-ben az apátság tizede többek között a kétharmad részben beszolgáltatandó juhgyapjúból állt (II. Henrik chartája).

A 20. század első feléig a juhokat 2–4-es csoportokba osztva, egymáshoz kötve terelték, a Mont-Saint-Michel-i polderek kivételével, ahol a juhász viszonylag nagy nyájakat terelt a sós mocsarakon. A 20. század második felében alakult ki a szakosodottabb, építményes állattartás.

A térség fizikai korlátainak ellensúlyozására a tenyésztők mindig úgy választották ki a tenyészállatokat, hogy ezáltal előtérbe kerüljenek a nőstények ivadéknevelő képességei, az állatok ingatag talajon való közlekedési képessége, valamint a bárányoknak a sós mocsári növények vegetációs időszakához alkalmazkodó növekedési üteme. Ennek megfelelően a nőstények a nyájból származnak, a hímeket pedig, amelyek a sós mocsári életfeltételekhez jól alkalmazkodó és viszonylag lassabb izomnövekedésű fajtából valók, a gazdaságon kívülről vásárolják.

A helyi báránytartás fejlődésében szerepet játszott az állatoknak szánt építmények megjelenése, valamint a tengeri mocsarak közelében fekvő földterületeken elhelyezkedő mezők használatba vétele. Ezek elengedhetetlenek ahhoz, hogy az állatok fedél alatt legyenek ellés idején és amikor a tengeri árterületen levő legelőket dagálykor elönti a víz.

A nyájon belüli egyedek nagyon különböző növekedési ütemének és az időjárási kockázatoknak az ellensúlyozására a tenyésztők a helyi adottságoknak megfelelő kiegészítő takarmányozási stratégiákat dolgoztak ki. Amennyiben az állatok elhelyezésére szolgáló építmények a part közelében helyezkednek el, az állatok este, a legelést követően kaphatnak kiegészítő takarmányt. Amennyiben az építmények távolabb találhatók, a tenyésztőnek nem marad más választása, mint hogy az állatot a levágást megelőzően utóhizlalja. A takarmány túlnyomó részét a földrajzi területen állítják elő, habár egy része – elsősorban a nitrogéntartalmú – azon kívülről is származhat.

E különleges tenyésztési módnak és a tenyésztők, a hentesek, illetve a mészárosok közötti kapcsolatnak köszönhetően kialakult azoknak a közeli vágóhidaknak a köre, ahol fennmaradtak a juhok vágásához szükséges eszközök, valamint a szakértelem. A vágással kapcsolatos különleges szakértelem többek között abban nyilvánul meg, hogy az állatoknak a vágóhídra érkezés és a levágás között csak rövid ideig és kényelmes körülmények között kell várakozniuk, maga a vágás, a bőr lefejtése, a kizsigerelés különösen kíméletesen, a testet borító zsírréteget megóvó és a hasított test bárminemű szennyeződését megakadályozó módon megy végbe. A hűtőteremben történő hűtés és az érlelés szintén szabályozott körülmények között történik. Az ismertetett műveletek elvégzése után kerül sor a hasított test megfelelőségének értékelésére, különösen a zsírminőség és a vágott test külleme szempontjából.

A vágott test jellegzetessége az azon egyenletesen eloszló, fehér színű, szilárd zsír. A test enyhén vagy teljesen faggyúval borított, kevéssé telt, a combok meglehetősen hosszúkásak. A hús jellegzetes élénk rózsaszínű, rostjai hosszúak, ezenkívül jellemző rá a márványosság (az izmok közötti zsírszövet jelenléte). Az elkészített hús különösen lédús, és fogyasztáskor erőteljes és tartós ízeket hagy a szájban. Faggyúíz nem érezhető.

A hús egyedi tulajdonságát már régóta elismerik, ahogy arról az 1691 nyarán Pontorsonba látogató rouen-i tudós és irodalmár, Pierre Thomas du Fosse szavai is tanúskodnak: „A tengerparti füvek olyanok, mint a vad kakukkfű. Olyan fenséges ízt kölcsönöznek a bárányhúsnak, hogy az ember legszívesebben otthagyná a foglyot és a fácánt cserébe ezért a finom húsért”.

Ezt a régi keletű hírnevet később a Caen-i Fellebbviteli Bíróság is megerősítette 1986. január 24-i ítéletében, miszerint azok a juhok, amelyeket rendszeresen olyan területen legeltetnek, amelyet időszakosan tenger borít, általában „moutons de prés-salés” elnevezés alatt ismeretesek, és az ily módon tartott állatok húsa elismerten egyedi tulajdonsággal rendelkezik.

A „Prés-salés du Mont-Saint-Michel” eredetmegjelöléssel rendelkező hús és előállítási területe közötti kapcsolat alapja az, hogy az állatok fő táplálékául a sós mocsarak sajátos növényzete szolgál, valamint hogy a juhok fizikai aktivitást kénytelenek kifejteni ahhoz, hogy ehhez a táplálékhoz hozzájussanak. A területhez kötődő kapcsolat szempontjából ez a fizikai aktivitás meghatározó a Mont-Saint-Michel-öböl nagy területű sós mocsarai esetében, valamint Cotentin valamivel szerényebb kiterjedésű sós mocsarakat magában foglaló kikötői területein. A sós mocsarak által kínált növények takarmányértéke meglehetősen gyenge, és mivel azok a konkrét fűfajták, amelyekkel a juhok táplálkoznak, csak elszórtan fordulnak elő, az állatoknak hosszú utat kell megtenniük, amíg elegendő táplálékot találnak. Ezzel magyarázható testük meglehetős karcsúsága és húsuk erőteljes színe.

A hús ezen említett tulajdonságait tovább erősítik az abból adódó további sajátosságok is, hogy a talaj süppedős, mély csatornahálózattal szabdalt, és mostoha éghajlati viszonyoknak van kitéve. Ilyen nehéz feltételek mellett az állatokat nem szabad túl fiatalon a sós mocsárra ereszteni, ugyanakkor megfelelően hosszú ideig kell ott legelniük ahhoz, hogy e speciális táplálkozás hatása teljes mértékben megnyilvánulhasson a hús jellemzőiben.

E tartási feltételek hatására az állatoknak – túl azon, hogy alakjuk kevéssé telt – feszes és kevés zsírt tartalmazó húsuk van, valamint egyedi aromájuk, amelyben faggyúíz nem érezhető.

E tulajdonságok meg is őrződnek annak köszönhetően, hogy az állatok vágása a gazdaságok közelében történik. Ebből a közelségből adódóan a szállítási idő rövid, aminek révén elkerülhető, hogy az állatokat stressz érje, aminek következtében romolhatna a hús minősége. Ily módon megmaradnak a tenyésztés során megszerzett érzékszervi tulajdonságok. Ezenkívül e juhtenyésztési módnak köszönhetően a földrajzi területen található vágóhidakon kialakulhatott és fennmaradhatott a szóban forgó alapanyagot tiszteletben tartó különleges szakértelem (amelynek elemei a testet borító zsírréteg megőrzése és a hasított test lemosásának tilalma), ami egyidejűleg megkönnyíti annak ellenőrzését, hogy betartják-e a hasított testek megfelelőségére vonatkozó előírásokat.

A terméket a gasztronómiai szakemberek által is elismert ízletességének köszönhetően már több mint egy évszázada nagy hírnév övezi, amit az is bizonyít, hogy fogyasztói ára az átlagos bárányhús áránál 50–100 %-kal magasabb.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

https://www.legifrance.gouv.fr/download/pdf?id=yUNSnznfq_FUS9VY3CTgn4PCIFRafx3LLgujSD-i24w=

---

(1)  HL L 179., 2014.6.19., 17. o.

---