# Euroopa Liidu C 254/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 254 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik19. juuli 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 254

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik19. juuli 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 254/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11178 – ASTARA / NISSAN AUSTRIA / NISSAN POLAND) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 254/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11175 – IBERDROLA / GIC / NEOENERGIA TRANSMISSORA) (
  1
  ) | 2 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 254/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11178 – ASTARA / NISSAN AUSTRIA / NISSAN POLAND) (
  1
  )

1

1

2023/C 254/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11175 – IBERDROLA / GIC / NEOENERGIA TRANSMISSORA) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 254/03 | Euro vahetuskurss — 18. juuli 2023 | 3 |
| 2023/C 254/04 | Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1.8.2023
  (Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10
  ) | 4 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 254/05 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 5 |
| 2023/C 254/06 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 6 |
| 2023/C 254/07 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 7 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 254/03

Euro vahetuskurss — 18. juuli 2023

3

2023/C 254/04

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1.8.2023
  (Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10
  )

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10

)

4

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 254/05

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

5

2023/C 254/06

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

6

2023/C 254/07

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

7

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 254/08 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) artikli 17 lõike 6 kohase taotluse avaldamine | 8 |
| 2023/C 254/09 | Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõigetele 2 ja 3 | 12 |
| 2023/C 254/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 17 |

V   Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 254/08

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) artikli 17 lõike 6 kohase taotluse avaldamine

8

2023/C 254/09

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõigetele 2 ja 3

12

2023/C 254/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

17

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11178 – ASTARA / NISSAN AUSTRIA / NISSAN POLAND)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 254/01)

13. juulil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11178 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11178 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/2 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11175 – IBERDROLA / GIC / NEOENERGIA TRANSMISSORA)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 254/02)

13. juulil 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (https://competition-cases.ec.europa.eu/search). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11175 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11175 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/3 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/3

---

Euro vahetuskurss (1)

18. juuli 2023

(2023/C 254/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1255 |
| JPY | Jaapani jeen | 155,40 |
| DKK | Taani kroon | 7,4509 |
| GBP | Inglise nael | 0,85838 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,5040 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9647 |
| ISK | Islandi kroon | 146,30 |
| NOK | Norra kroon | 11,3395 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,818 |
| HUF | Ungari forint | 373,68 |
| PLN | Poola zlott | 4,4458 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9380 |
| TRY | Türgi liir | 30,3528 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6523 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4862 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,7918 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7908 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4866 |
| KRW | Korea vonn | 1 419,52 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,1525 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0745 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 864,46 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,1126 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,261 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,436 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4001 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,8029 |
| INR | India ruupia | 92,3335 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1255

JPY

Jaapani jeen

155,40

DKK

Taani kroon

7,4509

GBP

Inglise nael

0,85838

SEK

Rootsi kroon

11,5040

CHF

Šveitsi frank

0,9647

ISK

Islandi kroon

146,30

NOK

Norra kroon

11,3395

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,818

HUF

Ungari forint

373,68

PLN

Poola zlott

4,4458

RON

Rumeenia leu

4,9380

TRY

Türgi liir

30,3528

AUD

Austraalia dollar

1,6523

CAD

Kanada dollar

1,4862

HKD

Hongkongi dollar

8,7918

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7908

SGD

Singapuri dollar

1,4866

KRW

Korea vonn

1 419,52

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,1525

CNY

Hiina jüaan

8,0745

IDR

Indoneesia ruupia

16 864,46

MYR

Malaisia ringit

5,1126

PHP

Filipiini peeso

61,261

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,436

BRL

Brasiilia reaal

5,4001

MXN

Mehhiko peeso

18,8029

INR

India ruupia

92,3335

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/4 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/4

---

Komisjoni teatis kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite-/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1.8.2023

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (1)
  )

(2023/C 254/04)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

Muudetud määrad on märgitud rasvaselt.

Eelmine loetelu avaldati ELTs C 206, 13.6.2023, lk 10.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.8.2023 | ... | 3,64 | 3,64 | 2,73 | 3,64 | 7,43 | 3,64 | 3,54 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 15,1 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 7,62 | 3,64 | 7,05 | 3,82 | 3,64 | 3,64 | 4,24 |
| 1.7.2023 | 31.7.2023 | 3,64 | 3,64 | 2,15 | 3,64 | 7,43 | 3,64 | 3,54 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 15,10 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 7,62 | 3,64 | 8,31 | 3,82 | 3,64 | 3,64 | 4,24 |
| 1.6.2023 | 30.6.2023 | 3,64 | 3,64 | 2,15 | 3,64 | 7,43 | 3,64 | 3,54 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 15,10 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 7,62 | 3,64 | 8,31 | 3,21 | 3,64 | 3,64 | 4,24 |
| 1.5.2023 | 31.5.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,80 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 4,24 |
| 1.4.2023 | 30.4.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,51 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.3.2023 | 31.3.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,10 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 2,92 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 2,96 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.2.2023 | 28.2.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,79 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |
| 1.1.2023 | 31.1.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,36 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.8.2023

...

3,64

3,64

2,73

3,64

7,43

3,64

3,54

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

15,1

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

7,62

3,64

7,05

3,82

3,64

3,64

4,24

1.7.2023

31.7.2023

3,64

3,64

2,15

3,64

7,43

3,64

3,54

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

15,10

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

7,62

3,64

8,31

3,82

3,64

3,64

4,24

1.6.2023

30.6.2023

3,64

3,64

2,15

3,64

7,43

3,64

3,54

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

15,10

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

7,62

3,64

8,31

3,21

3,64

3,64

4,24

1.5.2023

31.5.2023

3,06

3,06

1,80

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

4,24

1.4.2023

30.4.2023

3,06

3,06

1,51

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

3,52

1.3.2023

31.3.2023

3,06

3,06

1,10

3,06

7,43

3,06

2,92

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

2,96

3,06

3,06

3,52

1.2.2023

28.2.2023

2,56

2,56

0,79

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

1.1.2023

31.1.2023

2,56

2,56

0,36

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

---

(1)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/5 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/5

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2023/C 254/05)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 26.6.2023 |
| --- | --- |
| Kestus | 26.6.2023–31.12.2023 |
| Liikmesriik | Euroopa Liit (kõik liikmesriigid) |
| Kalavaru või kalavarude rühm | GHL/1N2AB. |
| Liik | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Püügipiirkond | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 05/TQ194 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

26.6.2023

Kestus

26.6.2023–31.12.2023

Liikmesriik

Euroopa Liit (kõik liikmesriigid)

Kalavaru või kalavarude rühm

GHL/1N2AB.

Liik

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Püügipiirkond

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

05/TQ194

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/6

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2023/C 254/06)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 15.6.2023 |
| --- | --- |
| Kestus | 15.6.2023–31.12.2023 |
| Liikmesriik | Euroopa Liit (kõik liikmesriigid) |
| Kalavaru või kalavarude rühm | HAD/1N2AB. |
| Liik | Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus) |
| Püügipiirkond | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 03/TQ194 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

15.6.2023

Kestus

15.6.2023–31.12.2023

Liikmesriik

Euroopa Liit (kõik liikmesriigid)

Kalavaru või kalavarude rühm

HAD/1N2AB.

Liik

Kilttursk (Melanogrammus aeglefinus)

Püügipiirkond

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

03/TQ194

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/7 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/7

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

(2023/C 254/07)

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 26.6.2023 |
| --- | --- |
| Kestus | 26.6.2023–31.12.2023 |
| Liikmesriik | Euroopa Liit (kõik liikmesriigid) |
| Kalavaru või kalavarude rühm | OTH/1N2AB. |
| Liik | Muud liigid |
| Püügipiirkond | 1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 04/TQ194 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

26.6.2023

Kestus

26.6.2023–31.12.2023

Liikmesriik

Euroopa Liit (kõik liikmesriigid)

Kalavaru või kalavarude rühm

OTH/1N2AB.

Liik

Muud liigid

Püügipiirkond

1. ja 2. püügipiirkonna Norra veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

04/TQ194

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/8 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/8

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 110/2008 (piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89) artikli 17 lõike 6 kohase taotluse avaldamine

(2023/C 254/08)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada taotluse kohta vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/787 (1) artiklile 27.

TEHNILISE TOIMIKU PEAMISED SPETSIFIKAADID

„Nagykörűi cseresznyepálinka“

ELi nr: PGI-HU-02477 – 13.7.2018

1.   Nimi

„Nagykörűi cseresznyepálinka“

2.   Piiritusjoogi kategooria

Puuviljadest valmistatud piiritusjook (määruse (EL) 2019/787 kategooria nr 9)

3.   Piiritusjoogi kirjeldus

Füüsikalis-keemilised omadused

| Alkoholisisaldus | vähemalt 40 mahuprotsenti |
| --- | --- |
| Metanoolisisaldus | kuni 1 000 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta |
| Vesiniktsüaniidhappe sisaldus | kuni 7 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta |
| Lenduvate ainete üldsisaldus | vähemalt 200 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta |

Alkoholisisaldus

vähemalt 40 mahuprotsenti

Metanoolisisaldus

kuni 1 000 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta

Vesiniktsüaniidhappe sisaldus

kuni 7 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta

Lenduvate ainete üldsisaldus

vähemalt 200 g ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta

Organoleptilised omadused

Paalinka „Nagykörűi cseresznyepálinka“ on selge ja värvitu. Paalinka aroomis on tunda selle valmistamiseks kasutatud puuviljade koore ja mahlase viljaliha kergelt hapuka nüansiga magusaid noote ning kirsiõite ja punaste marjade meeldivat lõhna. Sellel on jõuline kirsikoore hapukasmagus maitse, mida täiendavad kuivatatud puuviljade, tsitruseliste ja tumeda šokolaadi noodid. Järelmaitse on püsiv ja meenutab kirsikivi.

Eriomadused (võrreldes sama kategooria piiritusjookidega)

Paalinka „Nagykörűi cseresznyepálinka“ minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti, mis on suurem kui liidu õiguses puuviljadest valmistatud piiritusjookide puhul ette nähtud minimaalne alkoholisisaldus (37,5 mahuprotsenti). Paalinkal „Nagykörűi cseresznyepálinka“ on intensiivne kirsside maitse ja lõhn: selle mõrkjasmagusas kirsimaitses on aimata tumeda šokolaadi nüanssi ja kirsikivist tulenevat martsipaninooti ning selle aroomis on tunda meeldivat kirsiõite hõngu.

Toote valmistamiseks kasutatav tooraine

Paalinka „Nagykörűi cseresznyepálinka“ valmistamiseks võib kasutada ainult kohalikku kirsisorti „Petrovay ropogós“ ja järgmisi riiklikus sordiloetelus registreeritud riiklikult tunnustatud kirsisorte: „Badacsonyi óriás“, „Bigarreau Burlat“, „Carmen“, „Hedelfingeni óriás“ ja „Jaboulay“ ning „Germersdorf“ ja selle registreeritud variandid.

4.   Asjaomane geograafiline piirkond

Paalinkat „Nagykörűi cseresznyepálinka“ võib valmistada üksnes kirssidest, mis on kasvanud määratletud piirkonnas, ja üksnes piiritusetehastes, mis asuvad määratletud piirkonnas, nimelt Jász-Nagykun-Szolnoki maakonnas Szolnoki piirkonnas asuvate järgmiste omavalitsusüksuste halduspiirides: Csataszög, Dobapuszta, Fegyvernek, Hunyadfalva, Kőtelek ja Nagykörű.

5.   Piiritusjoogi tootmismeetod

Paalinkat valmistatakse alljärgnevalt kirjeldatud etappides.

a.)   Puuviljade valimine ja vastuvõtmine

Hea kvaliteediga paalinka valmib täiesti küpsetest ja tervetest viljadest. Viljade vastuvõtmisel kontrollitakse nii kvantiteeti kui ka kvaliteeti.

Kvantitatiivne kontroll tähendab puuviljade kaalumist.

Kvaliteedikontroll toimub viljade testimise teel. Vili loetakse sobivaks, kui täidetud on järgmised tingimused:

| — | see on sordiehtne ja pärit määratletud geograafilisest piirkonnast; |
| --- | --- |

—

see on sordiehtne ja pärit määratletud geograafilisest piirkonnast;

| — | küpsus: see on küps/üleküps; |
| --- | --- |

—

küpsus: see on küps/üleküps;

| — | tervislik seisund: see on terve, puhas, sellel ei ole võõrkehi (muld, lehed, oksaraod, kivid, metall või muud materjalid), hallitust ega mädanikku; |
| --- | --- |

—

tervislik seisund: see on terve, puhas, sellel ei ole võõrkehi (muld, lehed, oksaraod, kivid, metall või muud materjalid), hallitust ega mädanikku;

| — | selle suhkrusisaldus on vähemalt 14 Brixi kraadi. |
| --- | --- |

—

selle suhkrusisaldus on vähemalt 14 Brixi kraadi.

b.)   Meskimine

Pestud vilja vars eemaldatakse varre-eemaldusseadme abil ja vilja kivi kivieemaldusseadme abil. Umbes 20 % kividest võib jätta meskisse ja eemaldatud kivid tuleb ühe või kahe päeva pärast, kui need on kuivanud, tagasi meskisse panna, et võimaldada meeldiva kirsikivimaitse teket. Meski pumbatakse käsitsi või meskipumba abil kääritusnõudesse. Käärivat meskit tuleb kontrollida visuaalselt iga päev ning selle eemaldatud osade suhkru- ja alkoholisisaldust tuleb kontrollida igal nädalal.

c.)   Kääritamine

Kontrollitud kääritamisel on oluline määrata täpselt meski temperatuur (16–23 °C) ja saavutada optimaalne pH väärtus (2,8–3,2). Kääritamise optimaalne kestus on sõltuvalt kirsi iseloomulikest omadustest ja küpsusastmest 10–14 päeva.

Kääritatud meski tuleb destilleerida võimalikult kiiresti või tagada kuni destilleerimise alguseni peamised nõuetekohase ladustamise tingimused (temperatuur peab olema võimalikult madal (0–5 °C), kasutada tuleb veetihendeid ja mahutid tuleb täita ääreni).

Enne destilleerimist tuleb meskist eemaldada kivid.

d.)   Destilleerimine

Paalinkat „Nagykörűi cseresznyepálinka“ toodetakse kaheastmelise fraktsioneeriva destilleerimise protsessi abil, kasutades traditsioonilist vaskpinnaga destilleerimisnõud. Kasutatavad destilleerimisnõud ei tohi olla suuremad kui 500liitrised. Destilleerimine toimub kahes etapis. Esimeses etapis valmib lahja alkohol, millel on juba puuviljaaroom, kuid ka mõned soovimatud elemendid, ning selle alkoholisisaldus on vaid 15–23 mahuprotsenti.

Oluline nõue on eraldada õigesti esma-, põhi- ja järeldestillaat, et hoida ära ebameeldiva maitse ja lõhna tekkimine vahedestillaadis, millest saadakse valmistoode. Nuusutamise ja maitsmise abil organoleptiliste omaduste hindamine ning selle põhjal destillaadi fraktsioonide eraldamine nõuab märkimisväärseid eksperditeadmisi.

e.)   Laagerdamine, säilitamine

Pärast rafineerimist tuleb paalinkat laagerdada ja säilitada lahjendamata kujul (60–80 mahuprotsenti) klaasanumas või roostevabast terasest mahutis.

f.)   Paalinka tootmine, töötlemine ja villimine

Seisnud destillaadi alkoholisisaldus tuleb joogikõlbliku vee lisamisega kohandada tarbimiseks sobivale tasemele (minimaalselt 40 mahuprotsenti). Vesi võib olla destilleeritud, demineraliseeritud, deioniseeritud või pehmendatud. Tarbimiseks sobiva alkoholisisalduse saavutamiseks tuleb destillaati kohandada väga hoolikalt, eelistatavalt mitmes etapis. Pärast lahjendamist saab paalinkat jahutada ja filtreerida. Vajaduse korral võib toodet enne villimist sobivate abiainete abil täiendavalt töödelda, et seda täiustada ja sellest raskmetallid eemaldada. Paalinkat võib lõpptarbijale turustada üksnes pudelisse villituna. Selle pakkeühiku maht ei või ületada 1 liitrit. Suurema koguse võib pakendada ainult ühekordse näidisena või kingitusena. Kasutada võib klaasist või keraamilisi pudeleid.

6.   Seos geograafilise keskkonna või päritoluga

a.   Seose suhtes olulised geograafilise piirkonna või päritolu üksikasjad

Geograafiline piirkond asub Jász-Nagykun-Szolnoki maakonna keskosas Tisza jõe paremal kaldal Körű vesikonnas. Nagykörű piirkond on tuntud kui Ungari kirsiaed.

Seal kasvatatavate kirsside jaoks soodsad mulla- ja kliimatingimused Körű vesikonnas avastati juba keskajal. Puuvilju hakati kasvatama piirkonnas leiduvatest lössisetetest moodustunud pinnasel. Suurimatel liivaseljandikel on olnud viljapuuaiad juba alates 18. sajandi keskpaigast.

Pärast Pannoonia mere mudastumist täitus muust ümbrusest kiiremini vajunud ala Mátra mäestiku jõgedest pärinevate uhtkuhikutega. Piirkonna mitmekümne meetri sügavuseni tungiva pinnase moodustavad holotseeni ajastikust pärit lammipinnase liiv, muda ja savi, mille osakeste suurus varieerub. Kuna piirkonnas oli varem olnud lamm, kattusid sealsed kõrged kaldad lössiga, millele hiljem ladestus Tisza jõe läheduse tõttu lammimuld. Tekkinud kvaliteetne ja kergelt struktuurne lammimuld võimaldab viljapuu juurestikul areneda sama suureks kui selle võra ning saada vett sügavamatest pinnasekihtidest.

Tänu Tisza jõe lähedusele ja lammimullale omasele struktuurile on tootmispiirkonnas alati piisavad veevarud, mis tähendab, et seal kasvatatavad viljad on keskmisest suuremad (läbimõõduga 26–38 mm) ning nende viljaliha on tihke ja krõmpsuv. Päikesepaisteliste tundide suur arv (2 100 tundi aastas) ja päikesekuumust peegeldav liivmuld suurendavad puuviljade suhkrusisaldust, mis on vähemalt 14 Brixi kraadi. Nende tegurite koosmõjust tulenevalt on viljadel tasakaalustatud happesus (0,6–0,8 g/100 g), millega kaasneb meeldivalt mõrkjasmagus maitse.

b.   Piiritusjoogi eriomadused, mis tulenevad geograafilisest piirkonnast

Toote „Nagykörűi cseresznyepálinka“ ja geograafilise piirkonna vaheline seos põhineb toote kvaliteedil.

Tänu määratletud geograafilise piirkonna lammimullale ja päikesepaisteliste tundide suurele arvule on paalinka „Nagykörűi cseresznyepálinka“ tootmiseks kasutatavate kirsside suhkrusisaldus keskmisest suurem, mis tasakaalustab nende happesust. Neist saadaval destillaadil on seega magus kuivatatud puuviljadele iseloomulik maitse, kuid seda täiendavad martsipani / tumeda šokolaadi nüansiga mõrkjad noodid.

Alates 1950. aastatest kuni kommunistliku režiimi kokkuvarisemiseni vähenes piirkondliku paalinka nagu „Nagykörűi cseresznyepálinka“ tootmine seoses riigimonopoli tekkimisega. Kirsipaalinkat valmistasid talupidajate nimel kohalikud lepingu alusel tegutsevad piiritusetehased ja kuigi seda nimetati paalinkaks „Nagykörűi cseresznyepálinka“, ei müüdud seda kaubanduslikult ning selle maine levis inimeselt inimesele.

Nagykörűs on alates 1996. aasta juunist korraldatud Nagykörű kirsifestivali, millega tähistatakse kirsside valmimist. Aastate jooksul on sellest kujunenud traditsiooniline suurüritus, millest võtab igal aastal osa 4 000 – 5 000 külastajat. Festivali raames edendatakse ka paalinkat „Nagykörűi cseresznyepálinka“. Samuti on paalinka „Nagykörűi cseresznyepálinka“ auks alates 2017. aastast korraldatud Nagykörűi paalinkapäeva, et selle paalinka tuntust suurendada ja et panna inimesi seda rohkem hindama.

Auhinnad, mille paalinka „Nagykörűi cseresznyepálinka“ on konkurssidel pälvinud

| — | 2009: 17. Ungari riiklik paalinka- ja rahvusvaheline puuviljadest valmistatud piiritusjookide konkurss – kuldmedal |
| --- | --- |

—

2009: 17. Ungari riiklik paalinka- ja rahvusvaheline puuviljadest valmistatud piiritusjookide konkurss – kuldmedal

| — | 2012: esimene piirkondlik Palóci paalinka ja piiritusjookide konkurss – hõbemedal |
| --- | --- |

—

2012: esimene piirkondlik Palóci paalinka ja piiritusjookide konkurss – hõbemedal

| — | 2018: üheksas Quintessence Pálinka konkurss – pronksmedal |
| --- | --- |

—

2018: üheksas Quintessence Pálinka konkurss – pronksmedal

7.   Euroopa liidu või riiklikud/piirkondlikud õigusnormid

| — | 1997. aasta õigusakt XI kaubamärkide ja geograafiliste tähiste kaitse kohta. |
| --- | --- |

—

1997. aasta õigusakt XI kaubamärkide ja geograafiliste tähiste kaitse kohta.

| — | 2008. aasta õigusakt LXXIII paalinka, viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud paalinka ning paalinka riikliku nõukogu kohta. |
| --- | --- |

—

2008. aasta õigusakt LXXIII paalinka, viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud paalinka ning paalinka riikliku nõukogu kohta.

| — | Valitsuse 30. juuli 2009. aasta määrus nr 158/2009, milles sätestatakse põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitse ja toodete kontrollimise üksikasjalikud eeskirjad. |
| --- | --- |

—

Valitsuse 30. juuli 2009. aasta määrus nr 158/2009, milles sätestatakse põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste kaitse ja toodete kontrollimise üksikasjalikud eeskirjad.

| — | Valitsuse 29. veebruari 2012. aasta määrus nr 22/2012 riikliku toiduohutusameti kohta. |
| --- | --- |

—

Valitsuse 29. veebruari 2012. aasta määrus nr 22/2012 riikliku toiduohutusameti kohta.

8.   Taotleja andmed

Liikmesriik, kolmas riik või juriidiline/füüsiline isik:

| | Bulyáki Pálinkafőzde [Bulyáki paalinkatehas], füüsilisest isikust ettevõtja József Bulyáki |
| --- | --- |

Bulyáki Pálinkafőzde [Bulyáki paalinkatehas], füüsilisest isikust ettevõtja József Bulyáki

Täielik aadress (majanumber, tänav, asula, sihtnumber, riik)

| | Dr Antal Károly u. 2/a, 5056 Nagykörű, Ungari |
| --- | --- |

Dr Antal Károly u. 2/a, 5056 Nagykörű, Ungari

9.   Geograafilise tähise täiend

—

10.   Märgistamise erieeskirjad

Lisaks õigusaktides sätestatud elementidele on nõutav tähis

| — | „földrajzi jelzés“ [geograafiline tähis] (nimetusest eraldi). |
| --- | --- |

—

„földrajzi jelzés“ [geograafiline tähis] (nimetusest eraldi).

---

(1)  ELT L 130, 17.5.2019, lk 1.

---

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/12 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/12

---

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 254/09)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6 lõikele 5.

TEADE LIIKMESRIIGIST PÄRIT KAITSTUD PÄRITOLUNIMETUSE VÕI KAITSTUD GEOGRAAFILISE TÄHISE TOOTESPETSIFIKAADIS TEHTAVA STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE KOHTA

[Määrus (EL) nr 1151/2012]

„Oli de l'Empordà / Aceite de L'Empordà“

ELi nr: PDO-ES-1161-AM01 – 27.4.2023

KPN (X) KGT ( )

1.   Toote nimetus

„Oli de l'Empordà / Aceite de L'Empordà“

2.   Liikmesriik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

Hispaania

3.   Standardmuudatusest teavitav liikmeriigi ametiasutus

Generalitat de Catalunya – kliimameetmete, toidu ja maaelu tegevuskava osakond

4.   Heakskiidetud muudatus(t)e kirjeldus

1.   Linoolhappe piirnormide muutmine

Muudetud on tootespetsifikaadi punktis B.3 „Toote omadused“ esitatud linoolhappe piirnorme. Täpsemalt vähendatakse linoolhappe piirnormi, asendades normi „13 (vahemikus 8–18)“ normiga „11 (vahemikus 6–16)“.

See muudatus mõjutab koonddokumenti.

2.   Punkti „Toote kirjeldus“ sõnastuse muutmine.

Koonddokumendi punktis 3.2 asendatakse tekst „13 (vahemikus 8–18)“ tekstiga „11 (vahemikus 6–16)“.

See muudatus mõjutab koonddokumenti.

3.   Punkti „Toote eripära“ sõnastuse muutmine.

Punktis 5.2 asendatakse järgmine tekst:

„Nimetatud õlide stabiilsus tuleneb ka nende suurest oleiinhappesisaldusest (67 %; vahemikus 60–75 %), lisaks on neis ka 13 % linoolhapet (vahemikus 8–18 %) ja 14 % palmitiinhapet (vahemikus 11–18 %).“

tekstiga:

„Nimetatud õlide stabiilsus tuleneb ka nende suurest oleiinhappesisaldusest (67 %; vahemikus 60–75 %), lisaks on neis ka 11 % linoolhapet (vahemikus 6–16 %) ja 14 % palmitiinhapet (vahemikus 11–18 %).“

See muudatus mõjutab koonddokumenti.

KOONDDOKUMENT

„Oli de l'Empordà / Aceite de L'Empordà“

„Oli de l'Empordà / Aceite de L'Empordà“

ELi nr: PDO-ES-1161-AM01 – 27.4.2023

ELi nr: PDO-ES-1161-AM01 – 27.4.2023

KPN (X) KGT ( )

KPN (X) KGT ( )

1.   [KPNi või KGT] nimetus

[KPNi või KGT] nimetus

„Oli de l'Empordà / Aceite de L'Empordà“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik [loetletud XI lisas]

Toote liik [loetletud XI lisas]

Klass 1.5. Õlid ja rasvad (või, margariin, õli jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Ekstra-väärisoliiviõli, mida saadakse sortidesse 'Argudell', 'Curivell' ja 'Arbequina' kuuluvatest oliividest ja mida valmistatakse mehaanilise või muu füüsilise menetluse teel, mis ei põhjusta õlis muutusi, vaid aitab säilida oliivi maitsel, lõhnal ja omadustel.

Nimetatud KPNiga hõlmatud õli valmistatakse registreeritud oliiviistandikes kasvatatud oliividest, mis kuuluvad kohalikesse sortidesse 'Argudell', 'Curivell' ja 'Llei de Cadaqués' ning traditsioonilisse sorti 'Arbequina'. Peamiseks sordiks peetakse sorti 'Argudell', mida on õlis vähemalt 51 % ja sorti 'Arbequina'. Nimetatud kaks sorti moodustavad rohkem kui 95 % õli koostisest.

Kui õli valmistamisel kasutatakse eri oliivisortide segu, arvutatakse sortide osakaal selle põhjal, milline on õli koostisesse kuuluvate eri oliivipartiide õlisaagikus.

Õlidel on järgmised füüsikalis-keemilised omadused:

| Rasvhapped |
| --- |
| Oleiinhape (%) | 67,0 (vahemikus 60 –75 ) |
| Linoolhape (%) | 11,0 (vahemikus 6 –16 ) |
| Palmitiinhape (%) | 14,0 (vahemikus 11 –18 ) |
| Oksüdatsiooni stabiilsus (Rancimat temperatuuril 120  oC) | keskmiselt 9 h, mitte kunagi alla 6 h |

Rasvhapped

Oleiinhape (%)

67,0 (vahemikus 60 –75 )

Linoolhape (%)

11,0 (vahemikus 6 –16 )

Palmitiinhape (%)

14,0 (vahemikus 11 –18 )

Oksüdatsiooni stabiilsus (Rancimat temperatuuril 120  oC)

o

keskmiselt 9 h, mitte kunagi alla 6 h

Õlidel on järgmised organoleptilised omadused.

Värvus: õlgkollasest eri tugevusega roheliseni

| Omadused | Väärtus sõnades väljendatuna | Mediaan ja piirnormid |
| --- | --- | --- |
| Puudused | Puudub | 0 |
| Värske puuviljaline aroom | Keskmine või keskmiselt intensiivne ja „roheline“ | 5,0 (vahemikus 4 –7 ); rohkem kui pooled degusteerijad eristavad selles „rohelist puuviljalist“ nooti |
| Mõrudus | keskmise intensiivsusega | 4,0 (vahemikus 3 –6 ) |
| Pikantsus | keskmise intensiivsusega | 4,0 (vahemikus 3 –6 ) |
| Tasakaal | tasakaalus | Puuviljalisuse ja [mõruduse või pikantsuse] vahe < 2,0 |

Omadused

Väärtus sõnades väljendatuna

Mediaan ja piirnormid

Puudused

Puudub

0

Värske puuviljaline aroom

Keskmine või keskmiselt intensiivne ja „roheline“

5,0 (vahemikus 4 –7 ); rohkem kui pooled degusteerijad eristavad selles „rohelist puuviljalist“ nooti

Mõrudus

keskmise intensiivsusega

4,0 (vahemikus 3 –6 )

Pikantsus

keskmise intensiivsusega

4,0 (vahemikus 3 –6 )

Tasakaal

tasakaalus

Puuviljalisuse ja [mõruduse või pikantsuse] vahe < 2,0

Vastavalt määruse (EÜ) nr 640/2008 sätetele on KPNiga „Oli de L’Empordà“ või „Aceite de L’Empordà“ hõlmatud õlidel järgmised organoleptilised omadused. Tasakaalustatud, värskelt puuviljalised, keskmise intensiivsusega õlid, mille maitse on suus suurest polüfenoolide sisaldusest tulenevalt keskmiselt mõru ja pikantne ja millele on omistatud omadussõnadele „keskmiselt intensiivne“, „tasakaalustatud“ ja „roheline“ vastavad osutatud õigusaktide kohased arvulised väärtused.

Nimetatud õlide organoleptilised omadused on muude, aroomiga seotud sekundaarsete näitajate (COI/T.20) põhjal järgmised: „Õlide aroom meenutab üldiselt äsja niidetud muru ja Kreeka pähkli aroomi, lisaks võib tunda eksootiliste puuviljade, tooreste puuviljade või artišoki noote ning suus võib tunda mandlist järelmaitset“.

Tegemist on ekstra-väärisoliiviõlidega, mis on suurest antioksüdantide sisaldusest (peamiselt polüfenoolid) tulenevalt väga stabiilsed (Rancimat temperatuuril 120 oC keskmiselt 9 h, mitte kunagi alla 6 h).

o

KPNiga „Oli de L’Empordà“ õlide nimetatud omadused on otseselt seotud põhilise sordi 'Argudell' ülekaaluga. Nimetatud sordist saadakse rohelise puuviljalisusega õlisid, milles on rohu- ja artišokinoote ning mis annavad suus mõru ja pikantse maitsenüansi; sellised omadused säilivad ka segatuna sordiga 'Arbequina', mis on tunduvalt neutraalsema aroomiga ning vähem mõru ja pikantne. Organoleptilised omadused tulenevad siiski sordist 'Argudell' ning need on seda tuntavamad, mida suurem on sordi osakaal saadavas looduslikus segus.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Oliiviõli „Oli de L’Empordà“ tootmiseks kasutatav tooraine on sortidesse 'Argudell', 'Arbequina', 'Curivell' ja 'Llei de Cadaqués' kuuluvad oliivid, mida kasvatatakse asjaomases punktis kirjeldatud geograafilises piirkonnas.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Oliivid tuleb kasvatada ja toode valmistada üksnes asjaomases punktis määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Registreeritud nimetusega hõlmatud toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad

Registreeritud nimetusega hõlmatud toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad

Õli pakendamine võib toimuda nii määratletud geograafilises piirkonnas kui ka sellest väljaspool, tingimusel et on olemas usaldusväärne jälgimissüsteem ja et oliiviõli on nõuetekohaselt märgistatud.

Jaemüügiks villitakse õli klaasist, toidu jaoks ettenähtud kaetud metallist, polüetüleentereftalaadist (PET), klaasistatud keraamilistesse või muudesse kehtivate õigusaktidega lubatud pakenditesse, mille maksimaalne mahutavus on viis liitrit.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Pakenditel peab olema esitatud päritolunimetus „Oli de L’Empordà“ (katalaani keeles) või „Aceite de L’Empordà“ (hispaania keeles) ning sõnad „Denominación de Origen Protegida“ koos kohaldatavate õigusaktidega kindlaksmääratud andmetega.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Kaitstud geograafiline piirkond hõlmab del Alt Empordà piirkonna (comarca) 68 omavalitsusüksust (municipio) ja Baix Empordà piirkonna 36 omavalitsusüksust, Gironèsi piirkonna viit külgnevat omavalitsusüksust (Viladasens, Sant Jordi Desvalls, Flaçà, Madremanya ja Llagostera) ning Pla de l'Estany piirkonna kolme omavalitsusüksust (Crespià, Esponellà ja Vilademuls). Kõik nimetatud üksused kuuluvad Girona provintsi ja asuvad Kataloonia autonoomse piirkonna kõige põhjapoolsemas osas.

comarca

municipio

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Seos geograafilise piirkonnaga

5.1.   Geograafilise piirkonna eripära

Geograafilise piirkonna eripära

Määratletud piirkonna pinnasele ja kliimale on iseloomulikud kolm järgmist tegurit:

| — | muld: peamiselt väheviljakas, kerge, happelise või neutraalse reaktsiooniga; |
| --- | --- |

—

muld: peamiselt väheviljakas, kerge, happelise või neutraalse reaktsiooniga;

| — | temperatuur: mere reguleerivast mõjust tulenevalt mõõdukas temperatuur; |
| --- | --- |

—

temperatuur: mere reguleerivast mõjust tulenevalt mõõdukas temperatuur;

| — | tuul: piirkonnale iseloomulik põhjatuul tramontana. |
| --- | --- |

—

tuul: piirkonnale iseloomulik põhjatuul tramontana.

Oliivipuid kasvatatakse L’Empordà piirkonnas peamiselt väheviljakate muldadega aladel, st väikestel küngastel ja ebatasasel kiltmaal, mis asuvad põhjas Püreneede eelmäestiku (Serra de l’Albera ja Serra de Rodes) jalamil ja lõunas Montgrí ja Les Gabarresi mäestike jalamil. Mullad, mis on kerged ja annavad happelise või neutraalse reaktsiooni, pärinevad üldjuhul Püreneede eelmäestikule iseloomulikest graniidi- või gneissikildadest või -kaljudest.

L’Empordà kliima oliivipuude kasvatuspiirkonnas liigitatakse Papadakise järgi vahemereliseks ja Thornthwaite'i järgi rannikul kuivaks kuni mõõdukalt niiskeks ja sisemaal mõõdukalt niiskeks.

Temperatuure ja igapäeva temperatuuri vaheldumist pehmendab mere reguleeriv mõju. Pakaseperiood kestab novembri keskpaigast märtsi lõpuni.

Keskmine sademete hulk ulatub 550 mm-st lõunapoolsel rannikualal kuni 850 mm-ni sisemaal Püreneede eelmäestiku läheduses. Sademete ebaühtlane jaotus tuleneb sellest, et suuremalt jaolt sajab septembris ja oktoobris.

Veebilansist nähtub, et juuni ja augusti vahele jääb põuaperiood, mis on Vahemere piirkonnale iseloomulik.

Tuultest valitsevad põhjatuuled: tramontana.

Tegemist on alati kuiva tuulega, mis võib kohati olla väga tugev ja mis on üks L’Empordà piirkonna kliima iseloomulikumaid jooni.

Teiselt poolt vähendab selliste tuulte olemasolu külmadel talvekuudel oliivisalusid mõjutava tugeva pakase riski ja võimaldab oliivipuude kasvatamist nimetatud piirkondades.

Suvel puhuvad kagust tulevad meretuuled, mis mahendavad päevaseid temperatuure ja hoiavad niiskusetaseme suhteliselt kõrge.

Ajaloolised ja inimtegurid

L’Empordà ekstra-väärisoliiviõli on otseselt seotud kaitstud piirkonna ajaloo, traditsioonide ja kultuuriga. Ajalooliste allikate ja teostatud arheoloogiliste kaevamiste kohaselt kasvatakse oliivipuid ja toodetakse oliiviõli juba rohkem kui 2 500 aastat. Oliiviõli on alati eksisteerinud koos selliste tüüpiliste Vahemere toodetega nagu vein; mõlemad tooted on olnud piirkonna elanike majandusliku arengu seisukohast väga olulised. Oliivikasvatus on oma olemuselt väikepõllundus, maad on väga killustatud ja suure osa õlist valmistatavad ühistud. Oliivikasvatus nimetatud piirkonnas on eelkõige sotsiaalne tegevus, kus kogu pere lööb kaasa eri viljelustöödes ja eelkõige saagikoristusel.

Piirkonna erilistest kliimatingimustest ja mitmete sugupõlvede tööst tulenevalt on välja valitud kolm kohalikku sorti, mida kasvatatakse üksnes selle KPNi geograafilises piirkonnas. Peamine sort on 'Argudell', vähemal määral kasutatakse sorte 'Curivell' ja 'Llei de Cadaqués'. Traditsioonilise sordina on seal juba rohkem kui 100 aastat kasvatatud ka sorti 'Arbequina'.

5.2.   Toote eripära

Toote eripära

Kõnealuse õli eripära tuleneb kohalikust sordist 'Argudell', mille osakaal on üle 51 %. Nimetatud sort on eriti kohastunud Empordà piirkonna kliima- ja mullastikutingimustega, mistõttu on sort piirkonnas kõige levinum, vaatamata nii Kataloonia kui ka Prantsuse muude sortide pealetungile. Tegemist on väga maalähedase sordiga, mida on kohandatud väheviljakatele muldadele ja mis talub valitsevaid tugevaid tuuli (tramontana), kuna sort on väga elujõuline, selle ladvaosa on hõreda lehestikuga ja viljad püsivad hästi puul (hea FRF – fruit retention force).

Teiselt poolt on tegemist muudest Kataloonia sortidest geneetiliselt (DNA molekulaarsed markerid) väga erineva sordiga; nende sarnasusekoefitsient on alla 0,3 (identsetel genotüüpidel on see väärtus 1).

Suur oksüdatsiooni stabiilsus. Antioksüdantide suurest sisaldusest (peamiselt polüfenoolid) tulenevalt on õlid väga stabiilsed. Keskmine väärtus Rancimat temperatuuril 120 oC keskmiselt 9 h ja mitte kunagi alla 6 h. Nimetatud õlide stabiilsus tuleneb ka nende suurest oleiinhappesisaldusest (67 %; vahemikus 60–75 %), lisaks on neis ka 11 % linoolhapet (vahemikus 6–16 %) ja 14 % palmitiinhapet (vahemikus 11–18 %). Kuna tegemist on Pürenee poolsaare kõige põhjapoolsema oliivikasvatuspiirkonnaga, saadakse Hispaania muudes kasvatuspiirkondades samadest sortidest väiksema oleiinhappe- ja suurema linoolhappesisaldusega õlisid, mis on vähem stabiilsed, kuna kõnealused omadused sõltuvad suuresti tootmispiirkonna laiuskraadidest.

o

Iseloomulikus maitses (vastavalt KPNiga õlide nomenklatuurile COI-T20) on aroomid, mis meenutavad üldiselt äsja niidetud muru ja Kreeka pähklit, lisaks võib tunda eksootiliste puuviljade, tooreste puuviljade või artišoki noote ning suus võib tunda mandlist järelmaitset. Piirkonna eriline mõju soodustab aromaatsuse võimendumist, millest tulenevalt on oliivide lõhn keskmiselt intensiivne ning mõnel juhul isegi intensiivne (intensiivsus 4–7). Kataloonia muude piirkondadega võrrelduna tundub suur polüfenoolisisaldus suus keskmiselt intensiivse mõruduse ja pikantsusena (intensiivsus 3–6), mis hoiab selget tasakaalu viljade intensiivse puuviljalisusega (puuviljalisuse ja mõruduse või pikantsuse vahe on vähem kui 2). Nagu on kindlaks määratud määruse (EÜ) nr 640/2008 sätetega.

5.3.   Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Põhjuslik seos geograafilise piirkonna ja (kaitstud päritolunimetusega) toote kvaliteedi või omaduste vahel või (kaitstud geograafilise tähisega) toote erilise kvaliteedi, maine või muude omaduste vahel

Nagu eelnevalt mainitud, on ajaloo, viljelustraditsioonide ja keskkonna eripärade koosmõju see, mis on võimaldanud kasvatada oliivipuid nimetatud piirkonnas ja loonud väga omapärase sordistruktuuri. Inimese teostatud sordivaliku eesmärk on alati olnud leida selline sort, mis on kohanenud piirkonna tugevate tuulte ja eriti väheviljakate muldadega. Sel põhjusel on esile tõusnud sort 'Argudell', mis on nimetatud tingimustega kõige paremini kohanenud. Hiljem on ka sort 'Arbequina' osutunud keskkonnaga hästi kohanevaks ja see on võimaldanud saada korrapärasemaid saake; kuna tegemist ei ole domineeriva sordiga ja seda kasutatakse väikestes kogustes, ei muuda see õlide iseloomulikke omadusi.

Vahemere reguleeriv mõju on võimaldanud tegeleda oliivikasvatusega nimetatud laiuskraadidel, kus talve külmus kahjustaks oliive, ning meretuuled toovad piisavalt pungade puhkemiseks ja viljade moodustumiseks vajalikku niiskust. Teiselt poolt soosib suvine kuumus lipogeneesi ja monoküllastumata rasvhapete sünteesi. Tugevad ja kuivad sügistuuled (tramontana) aitavad ära hoida terviseriske ja soodustavad sobivat küpsemist, mistõttu on viljad saaki koristades kvaliteetsed. Lisaks soodustab kildadest või graniidikaljudest pärinev kerge ja happeline või neutraalne muld, mida piirkonnas kõige rohkem esineb ja mis erineb muude oliivikasvatuspiirkondade savi- ja lubjarohkest pinnasest, polüfenoolide kogunemist viljadesse.

Kõik see aitab kaasa erilise koostise ja organoleptiliste omadustega õli saamisele.

Viide spetsifikaadi avaldamisele

Viide spetsifikaadi avaldamisele

http://agricultura.gencat.cat/web/.content/al_alimentacio/al02_qualitat_alimentaria/normativa-dop-igp/plecs-vigor/pliego_condiciones_oli_emporda_modificacion-modificacion-2023-ES.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

1

---

| 19.7.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 254/17 |
| --- | --- | --- | --- |

19.7.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 254/17

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 254/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Margaux“

PDO-FR-A0329-AM02

Teate esitamise kuupäev: 20.4.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Ametlik geograafiline kood

Kommuunide loetelu on ajakohastatud, võttes arvesse geograafilise piirkonna koodi 2022. aasta ametlikus geograafiaseadustikus.

Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega, geograafilist piirkonda ei ole muudetud.

Muudetakse koonddokumendi punkti 6.

2.   Kohandamist vajavad sordid

Tootespetsifikaati on lisatud sort 'Castets N' (tume). See on hiline viinamarjasort, mis võib osutuda kasulikuks globaalse soojenemise kontekstis. Lisaks ei ole see sort lehemädaniku suhtes kuigi tundlik. Sellest sordist saab toota veine, mis on kooskõlas päritolunimetusega „Margaux“ tähistatud punase veini eripäraga.

Selle sordi osakaal võib viinamarjasortidest moodustada kuni 5 % ja veinisegu puhul kuni 10 %.

Koonddokumenti ei muudeta.

3.   Istutustihedus

Reegel, millega nähakse ette samas reas olevate taimede minimaalne vahekaugus, on asendatud ettekirjutusega, mille kohaselt ei ületa maksimaalne pindala taime kohta 1,43 m2.

Minimaalne istutustihedus on jäänud endiseks, s.o 7 000 taime hektari kohta.

Muudetakse koonddokumendi punkti 5.

4.   Põllumajanduse keskkonnakaitsesätted

Lisatud on järgmised keskkonnasätted:

| — | Surnud taimed tuleb maatükkidelt eemaldada, nende surnud taimede ükskõik milline hoidmine maatükkidel on keelatud. |
| --- | --- |

—

Surnud taimed tuleb maatükkidelt eemaldada, nende surnud taimede ükskõik milline hoidmine maatükkidel on keelatud.

| — | Keemiline umbrohutõrje pöördealadel on keelatud. |
| --- | --- |

—

Keemiline umbrohutõrje pöördealadel on keelatud.

| — | Maatükkide täielik keemiline umbrohutõrje on keelatud. |
| --- | --- |

—

Maatükkide täielik keemiline umbrohutõrje on keelatud.

| — | Kõikide ridade vahel piiratakse külvatud või spontaanselt kasvanud taimestikku mehaaniliste või füüsiliste vahenditega. |
| --- | --- |

—

Kõikide ridade vahel piiratakse külvatud või spontaanselt kasvanud taimestikku mehaaniliste või füüsiliste vahenditega.

| — | Iga ettevõtja arvutab ja registreerib oma töötlemissageduse indeksi (indice de fréquence de traitement, IFT). |
| --- | --- |

—

Iga ettevõtja arvutab ja registreerib oma töötlemissageduse indeksi (indice de fréquence de traitement, IFT).

Nende muudatustega püütakse võtta paremini arvesse ühiskonna nõudmisi vähendada taimekaitsevahendite kasutamist ja pöörata rohkem tähelepanu keskkonnale.

Koonddokumenti ei muudeta.

5.   Veini liikumine volitatud ladustajate vahel

I peatüki IX punkti alapunkti 5 alapunkt b, milles käsitletakse kuupäeva, mil veinid lastakse ringlusse volitatud ladustajate vahel, on välja jäetud.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

6.   Seos piirkonnaga

Seost on kohandatud omavalitsuste ühinemise tõttu.

Koonddokumenti ei muudeta.

7.   Viited kontrolliasutusele

Kontrolliasutuse viite sõnastus on läbi vaadatud, et ühtlustada see teiste päritolunimetuste tootespetsifikaatide sõnastusega. Tegemist on üksnes redaktsioonilise muudatusega.

Selle muudatusega ei kaasne muudatusi koonddokumendis.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Margaux

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

LÜHIKIRJELDUS

Tegemist on punaste vaiksete veinidega.

Neil on järgmised omadused:

| — | minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 11 mahuprotsenti;

| — | fermenteeritavate suhkrute sisaldus võib olla kuni 2 g/l; |
| --- | --- |

—

fermenteeritavate suhkrute sisaldus võib olla kuni 2 g/l;

| — | õunhappesisaldus on kuni 0,30 g/l. |
| --- | --- |

—

õunhappesisaldus on kuni 0,30 g/l.

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

Iga vaadis turustatava veinipartii lenduvate hapete sisaldus ei ületa 13,26 milliekvivalenti liitri kohta kuni saagikoristusele järgneva aasta 31. juulini ja pärast seda kuupäeva 16,33 milliekvivalenti liitri kohta.

Analüütilised omadused, mida ei ole nimetatud, on sätestatud ühenduse õigusaktides.

Veinidel on intensiivne punane värvus ja need sobivad suurepäraselt säilitamiseks. Need veinid on väga kauakestvad ja neid iseloomustab teatav peenus, mida rõhutab puuviljaaroom.

’Cabernet Sauvignon N' (tume) on Médoci valitsev viinamarjasort, hõlmates peaaegu 60 % päritolunimetusega „Margaux“ viinamarjaistandustest. See sort annab veinile struktuuri, buketi ja laagerdumispotentsiaali. Asendamatu täiendav sort 'Merlot N' (tume) moodustab vaid harva üle 30 % veinisegudest. See sort lisab ümarust, külluslikkust ja aroomide komplekssust. 'Cabernet Franc N' (tume) on haruldasem, see annab elegantsuse ja hõrgu vürtsika aroomi. Sordist 'Petit Verdot N' (tume) saab veini, millel on peaaegu täiuslik värv, puuviljasus ja tanniinisus.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | – |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | – |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalentides liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | – |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | – |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

–

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

–

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalentides liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

–

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

–

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

1.   Viljelustava

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 7 000 puud hektari kohta.

Ridadevaheline kaugus on kuni 1,50 m.

Iga taime maksimaalne pindala on 1,43 m2. Selle pindala saamiseks korrutatakse ridadevaheline kaugus samas reas olevate taimede vahelise kaugusega.

Lõikamine toimub hiljemalt lehtede moodustumise etapis (Lorenzi skaalal 9).

Viinapuid lõigatakse järgmiste meetoditega nii, et igal viinapuul on kõige rohkem 12 punga:

| — | kaheharuline Médoci lõikus (taille „médocaine“ à astes) või kaheharuline võrsetega lõikus (taille à cots et à astes), mille puhul jäetakse sortide „Cot N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Merlot N“ ja „Petit Verdot N“ viinapuudel mõlemale harule kaks võrset kuni nelja pungaga ning sortide „Cabernet Franc N“ ja „Carmenère N“ viinapuudel kuni viis punga; noorendusvõrsed kärbitakse teise pungani; |
| --- | --- |

—

kaheharuline Médoci lõikus (taille „médocaine“ à astes) või kaheharuline võrsetega lõikus (taille à cots et à astes), mille puhul jäetakse sortide „Cot N“, „Cabernet Sauvignon N“, „Merlot N“ ja „Petit Verdot N“ viinapuudel mõlemale harule kaks võrset kuni nelja pungaga ning sortide „Cabernet Franc N“ ja „Carmenère N“ viinapuudel kuni viis punga; noorendusvõrsed kärbitakse teise pungani;

| — | kaheharuline lõikus või neljaharuline lehvikukujuline lõikus. |
| --- | --- |

—

kaheharuline lõikus või neljaharuline lehvikukujuline lõikus.

Kooskõlas maaelu ja merepüügiseadustiku sätetega võib viinapuid kasvuperioodil kasta.

2.   Veinivalmistuse eritava

| — | Subtraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 15 %. |
| --- | --- |

—

Subtraktiivsed rikastamistehnoloogiad on lubatud tingimusel, et rikastamisaste ei ületa 15 %.

| — | Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

Pärast rikastamist ei tohi veinide alkoholisisaldus ületada 13,5 mahuprotsenti.

5.2.   Maksimaalne saagikus

63 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja töötlemine, veini laagerdamine ja arenemine toimuvad 1. jaanuari 2022. aasta ametliku geograafiaseadustiku alusel Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Arsac, Labarde, Margaux-Cantenac ja Soussans.

7.   Veiniviinamarjasort/-sordid

| | ’Cabernet Franc N' (tume) |
| --- | --- |

’Cabernet Franc N' (tume)

| | ’Cabernet Sauvignon N' (tume) |
| --- | --- |

’Cabernet Sauvignon N' (tume)

| | ’Carmenère N' (tume) |
| --- | --- |

’Carmenère N' (tume)

| | ’Cot N' (tume) – 'Malbec' |
| --- | --- |

’Cot N' (tume) – 'Malbec'

| | ’Merlot N' (tume) |
| --- | --- |

’Merlot N' (tume)

| | ’Petit Verdot N' (tume) |
| --- | --- |

’Petit Verdot N' (tume)

8.   Seos(t)e kirjeldus

Päritolunimetusega „Margaux“ hõlmatud geograafiline piirkond laiub Gironde’i jõesuudme vasaku kalda kruusastel astangutel.

Atlandi ookeani ja Gironde’i vete reguleeriv soojuslik mõju loob soodsad ilmastikutingimused, mis sobivad selle piirkonna mõõdukast ookeanikliimast mõjutatud päritolunimetuse viinamarjaistanduste rajamiseks. Mõnikord kombineerub see kliima sügisese vihmaperioodiga, mis mõjutab suuresti aastakäiku. Põhijooned on enamasti seotud selle setteala iseloomuliku geoloogiaga, muldade algse geoloogilise ajalooga, pinnavormide ja topograafiaga ning viinamarjaistanduste praeguse mullasisaldusega.

Mulda iseloomustavad peamiselt Garonne’i jõe pliotseen-kvaternaarsed ja kvaternaarsed setted. Astangulistest settealadest on tänapäevaks kujunenud künkad, mis asuvad 6–33 m kõrgusel merepinnast. Tihe veevõrk soodustab mäeselgade killustumist ja võimaldab äravooluvett ära juhtida.

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Margaux“ kvaliteet ja iseloomulikud omadused tulenevad erakordsest täiendavast koosmõjust muldade ja nende topograafiatingimuste vahel: suudmeala lähedus kaitseb viinamarjaistandusi äärmusliku ilmastiku eest.

Põllumajandusmaa maksustatava väärtuse analüüs, mis põhineb esimestel, 1826.–1830. aastatel määratud katastritel, näitab, et enamik viinamarjaistandusi asus madalate ja keskmiste astangute kruusastel mäeselgadel ning need vastasid kõrgeimatele maksumääradele. Need sektorid on ka nimetuse „Margaux“ hinnatuimad viinamarjaistandused. Need laiuvad maadel, mis asuvad eelnimetatud astangutel ning mida iseloomustavad kallakusetted ning savi- ja lubjakivi geoalus. Kolme sajandi jooksul on mulla, topograafiliste, klimaatiliste ja ajalooliste kriteeriumide sünteesina tekkinud piiritletud tootmispiirkond, mis on loonud soodsa pinnase väga kõrgelt tunnustatud viinamarjaistanduse tekkele.

Kuulus 1855. aasta klassifikatsioon, mis põhineb suuresti Lawtoni omal, on taganud tulevase nimetuse „Margaux“, sidudes sellega ainulaadse valiku 21 mainekast „grand cru“ istandusest, mis asuvad keskmistel astangutel ning hõlmavad kogu klassifikatsiooni skaala. Seda tunnustust täiendab 1932. aastal mainekate istanduste klassifikatsioon „Crus bourgeois“, mis tõstab esile 16 valdust: antakse kaks tunnustust „Crus bourgeois exceptionnel“ (erakordne), kaheksa tunnustust „Crus bourgeois supérieur“ (kõrgem klass) ja kuus tunnustust „Crus bourgeois“.

Viinamarjakasvatajate igikestvat hoolt, mis teeb selle viinamarjakasvatuspiirkonna ainulaadseks, näitab esivanemate tavade säilitamine ja parandamine ning sobivaimate maatükkide ja viinamarjasortide valimine. Kuna seda potentsiaali on suudetud ära kasutada, on „Margaux“ üks mainekamaid viinamarjaistandusi maailmas.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide „Margaux“ alla kuuluvad ainult punased vaiksed veinid. Neil on intensiivne punane värvus ja nad sobivad suurepäraselt säilitamiseks. Need veinid on väga kauakestvad ja neid iseloomustab teatav peenus, mida rõhutab puuviljaaroom.

’Cabernet Sauvignon N' (tume) on Médoci valitsev viinamarjasort, hõlmates peaaegu 60 % päritolunimetusega „Margaux“ viinamarjaistandustest. See sort annab veinile struktuuri, buketi ja laagerdumispotentsiaali. Asendamatu täiendav sort 'Merlot N' (tume) moodustab vaid harva üle 30 % veinisegudest. See sort lisab ümarust, külluslikkust ja aroomide komplekssust. 'Cabernet Franc N' (tume) on haruldasem, see annab elegantsuse ja hõrgu vürtsika aroomi. Sordist 'Petit Verdot N' (tume) saab veini, millel on peaaegu täiuslik värv, puuviljasus ja tanniinisus.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse viinamarjade pressimise ja töötlemise ning veini laagerdamise erandit, hõlmab Gironde’i departemangu järgmiste kommuunide territooriumi: Arcins, Avensan, Lamarque, Ludon-Médoc, Macau ja Le Pian-Médoc.

Suurem geograafiline üksus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistusega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Märgistusel võidakse osutada suuremale geograafilisele üksusele „Vin de Bordeaux – Médoc“ või „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“.

Tähed, mida selle nimetuse märkimiseks kasutatakse, ei tohi olla suuremad (ei kõrguses ega laiuses) kui kaks kolmandikku tähtede suurusest, millega on kirjutatud kaitstud päritolunimetus.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-e303df21-7cba-4e9b-9c6a-b1d80356019f

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---