# Europeiska unionens C 194/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 194 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången2 juni 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 194

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången2 juni 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 194/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  ) | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 194/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2023/C 194/02 | Förklaring om Europeiska unionens befogenhet när det gäller frågor som regleras genom Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet | 2 |
| 2023/C 194/03 | Uppförandekod med de interna arrangemangen för utövandet av Europeiska unionens och medlemsstaternas rättigheter och fullgörandet av deras skyldigheter enligt Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet | 7 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 194/04 | Eurons växelkurs – 1 juni 2023 | 12 |
| 2023/C 194/05 | Meddelande från kommissionen om ändring av punkt 188 i och bilagorna I och IV till riktlinjerna för statligt regionalstöd avseende halvtidsöversynen av regionalstödskartorna för perioden 1 januari 2022–31 december 2027 | 13 |
| | Revisionsrätten |
| 2023/C 194/06 | Särskild rapport 13/2023 – Godkända ekonomiska aktörer: gediget tullprogram med outnyttjad potential och ojämnt genomförande | 29 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2023/C 194/02

Förklaring om Europeiska unionens befogenhet när det gäller frågor som regleras genom Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet

2

2023/C 194/03

Uppförandekod med de interna arrangemangen för utövandet av Europeiska unionens och medlemsstaternas rättigheter och fullgörandet av deras skyldigheter enligt Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet

7

Europeiska kommissionen

2023/C 194/04

Eurons växelkurs – 1 juni 2023

12

2023/C 194/05

Meddelande från kommissionen om ändring av punkt 188 i och bilagorna I och IV till riktlinjerna för statligt regionalstöd avseende halvtidsöversynen av regionalstödskartorna för perioden 1 januari 2022–31 december 2027

13

Revisionsrätten

2023/C 194/06

Särskild rapport 13/2023 – Godkända ekonomiska aktörer: gediget tullprogram med outnyttjad potential och ojämnt genomförande

29

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 194/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11131 – PIERER / LEONI) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 194/08 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  ) | 32 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 194/09 | Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 | 34 |
| 2023/C 194/10 | Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 40 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2023/C 194/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11131 – PIERER / LEONI) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

30

2023/C 194/08

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  )

1

32

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 194/09

Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

34

2023/C 194/10

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 194/01)

Kommissionen beslutade den 25 maj 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11058. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11058. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/2

---

Förklaring om Europeiska unionens befogenhet när det gäller frågor som regleras genom Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet

(2023/C 194/02)

1.

Europeiska unionen (unionen) förklarar härmed sina särskilda befogenhetsområden i frågor som omfattas av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (konventionen) vid tidpunkten för dess anslutning till konventionen.

2.

Enligt artiklarna 3 och 4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har unionen exklusiv befogenhet i vissa frågor, medan befogenheten i andra frågor är delad mellan unionen och medlemsstaterna. Enligt artikel 4.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) förblir medlemsstaterna ensamt behöriga i alla frågor där unionen inte har tilldelats någon befogenhet.

3.

Unionen har exklusiv befogenhet att godkänna de skyldigheter som fastställs i konventionen när det gäller dess egna institutioner och offentlig förvaltning, inom ramen för artikel 336 i EUF-fördraget.

4.

EU-regler har antagits vad gäller

| — | åtgärder för att bekämpa diskriminering, särskilt könsdiskriminering, |
| --- | --- |

—

åtgärder för att bekämpa diskriminering, särskilt könsdiskriminering,

| — | åtgärder för samordning av diplomatiskt eller konsulärt skydd av en icke-representerad EU-medlemsstats medborgare i ett tredjeland, |
| --- | --- |

—

åtgärder för samordning av diplomatiskt eller konsulärt skydd av en icke-representerad EU-medlemsstats medborgare i ett tredjeland,

| — | åtgärder i frågor som rör asyl, subsidiärt skydd, tillfälligt skydd och invandring, |
| --- | --- |

—

åtgärder i frågor som rör asyl, subsidiärt skydd, tillfälligt skydd och invandring,

| — | straff- och civilrättsligt samarbete samt polissamarbete, |
| --- | --- |

—

straff- och civilrättsligt samarbete samt polissamarbete,

| — | jämställdhet mellan kvinnor och män i fråga om möjligheter på arbetsmarknaden och behandling på arbetsplatsen samt i frågor som rör anställning och yrke. |
| --- | --- |

—

jämställdhet mellan kvinnor och män i fråga om möjligheter på arbetsmarknaden och behandling på arbetsplatsen samt i frågor som rör anställning och yrke.

Om det finns unionsregler men det inte föreligger någon risk för att dessa påverkas, vilket särskilt kan vara fallet när unionsrätten fastställer minimiregler, har medlemsstaterna befogenhet utan att det påverkar unionens befogenhet inom det området.

I synnerhet kan unionsreglernas tillämpningsområde påverkas eller ändras av internationella åtaganden om de senare faller inom ett område som redan till stor del omfattas av sådana regler. Vid bedömningen av huruvida ett område till stor del omfattas av unionsregler måste hänsyn tas inte bara till unionsrätten i dess nuvarande utformning på det berörda området, utan även dess framtida utveckling, i den mån denna kan förutses vid tidpunkten för den analysen. Omfattningen av unionens befogenhet måste bedömas på grundval av en omfattande och detaljerad analys av förhållandet mellan konventionen och de exakta bestämmelserna i varje unionsrättsakt.

För detta ändamål återges en förteckning över relevanta akter som antagits av unionen i bilagan till denna förklaring.

5.

Unionens anslutning till konventionen avseende frågor som omfattas av dess exklusiva befogenhet påverkar inte medlemsstaternas befogenhet när det gäller ratificering, godtagande eller godkännande av konventionen i frågor som omfattas av deras nationella befogenheter.

6.

Tillämpningsområdet för och utövandet av unionens befogenhet är till sin natur föremål för ständig utveckling. När så är lämpligt kommer unionen att komplettera eller ändra denna förklaring, i synnerhet för att uppdatera den förteckning över relevanta akter som antagits av unionen som anges i bilagan till denna förklaring.

7.

I enlighet med artikel 77 i konventionen preciserar unionen härmed att konventionen, med avseende på unionens befogenhet, ska tillämpas på de territorier där EU-fördragen tillämpas enligt artikel 52 i EU-fördraget och på de villkor som bland annat anges artikel 355 i EUF-fördraget.

---

BILAGA

I.

Straffrättsligt samarbete och polissamarbete

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 606/2013 av den 12 juni 2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor (EUT L 181, 29.6.2013, s. 4). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 606/2013 av den 12 juni 2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor (EUT L 181, 29.6.2013, s. 4).

| — | Rådets rambeslut 2008/947/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på domar och övervakningsbeslut i syfte att övervaka alternativa påföljder och övervakningsåtgärder (EUT L 337, 16.12.2008, s. 102). |
| --- | --- |

—

Rådets rambeslut 2008/947/RIF av den 27 november 2008 om tillämpning av principen om ömsesidigt erkännande på domar och övervakningsbeslut i syfte att övervaka alternativa påföljder och övervakningsåtgärder (EUT L 337, 16.12.2008, s. 102).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/99/EU av den 13 december 2011 om den europeiska skyddsordern (EUT L 338, 21.12.2011, s. 2). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/99/EU av den 13 december 2011 om den europeiska skyddsordern (EUT L 338, 21.12.2011, s. 2).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (EUT L 101, 15.4.2011, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer och om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (EUT L 101, 15.4.2011, s. 1).

| — | Rådets rambeslut 2008/675/RIF av den 24 juli 2008 om beaktande av fällande domar avkunnade i Europeiska unionens medlemsstater vid ett nytt brottmålsförfarande i en medlemsstat (EUT L 220, 15.8.2008, s. 32). |
| --- | --- |

—

Rådets rambeslut 2008/675/RIF av den 24 juli 2008 om beaktande av fällande domar avkunnade i Europeiska unionens medlemsstater vid ett nytt brottmålsförfarande i en medlemsstat (EUT L 220, 15.8.2008, s. 32).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (EUT L 335, 17.12.2011, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (EUT L 335, 17.12.2011, s. 1).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (EUT L 315, 14.11.2012, s. 57). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (EUT L 315, 14.11.2012, s. 57).

| — | Rådets direktiv 2003/8/EG av den 27 januari 2003 om förbättring av möjligheterna till rättslig prövning i gränsöverskridande tvister genom fastställande av gemensamma minimiregler för rättshjälp i sådana tvister (EGT L 26, 31.1.2003, s. 41). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2003/8/EG av den 27 januari 2003 om förbättring av möjligheterna till rättslig prövning i gränsöverskridande tvister genom fastställande av gemensamma minimiregler för rättshjälp i sådana tvister (EGT L 26, 31.1.2003, s. 41).

| — | Rådets direktiv 2004/80/EG av den 29 april 2004 om ersättning till brottsoffer (EUT L 261, 6.8.2004, s. 15). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2004/80/EG av den 29 april 2004 om ersättning till brottsoffer (EUT L 261, 6.8.2004, s. 15).

| — | Rådets rambeslut 2009/315/RIF av den 26 februari 2009 om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och uppgifternas innehåll (EUT L 93, 7.4.2009, s. 23). |
| --- | --- |

—

Rådets rambeslut 2009/315/RIF av den 26 februari 2009 om organisationen av medlemsstaternas utbyte av uppgifter ur kriminalregistret och uppgifternas innehåll (EUT L 93, 7.4.2009, s. 23).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/884 av den 17 april 2019 om ändring av rådets rambeslut 2009/315/RIF vad gäller utbyte av uppgifter om tredjelandsmedborgare och vad gäller det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) samt om ersättande av rådets beslut 2009/316/RIF (EUT L 151, 7.6.2019, s. 143). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/884 av den 17 april 2019 om ändring av rådets rambeslut 2009/315/RIF vad gäller utbyte av uppgifter om tredjelandsmedborgare och vad gäller det europeiska informationssystemet för utbyte av uppgifter ur kriminalregister (Ecris) samt om ersättande av rådets beslut 2009/316/RIF (EUT L 151, 7.6.2019, s. 143).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF (EUT L 150, 20.5.2014, s. 93). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 513/2014 av den 16 april 2014 om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering och om upphävande av rådets beslut 2007/125/RIF (EUT L 150, 20.5.2014, s. 93).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2002/187/RIF (EUT L 295, 21.11.2018, s. 138). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1727 av den 14 november 2018 om Europeiska unionens byrå för straffrättsligt samarbete (Eurojust), och om ersättning och upphävande av rådets beslut 2002/187/RIF (EUT L 295, 21.11.2018, s. 138).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (EUT L 135, 24.5.2016, s. 53). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/794 av den 11 maj 2016 om Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol) och om ersättande och upphävande av rådets beslut 2009/371/RIF, 2009/934/RIF, 2009/935/RIF, 2009/936/RIF och 2009/968/RIF (EUT L 135, 24.5.2016, s. 53).

Asyl och migration

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 348, 24.12.2008, s. 98). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 348, 24.12.2008, s. 98).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU av den 13 december 2011 om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (EUT L 337, 20.12.2011, s. 9). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/95/EU av den 13 december 2011 om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (EUT L 337, 20.12.2011, s. 9).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 60). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 60).

| — | Rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (EUT L 261, 6.8.2004, s. 19). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2004/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna (EUT L 261, 6.8.2004, s. 19).

| — | Rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 3.10.2003, s. 12). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2003/86/EG av den 22 september 2003 om rätt till familjeåterförening (EUT L 251, 3.10.2003, s. 12).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/52/EG av den 18 juni 2009 om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 96). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 96).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 77).

| — | Rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.1.2004, s. 44). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2003/109/EG av den 25 november 2003 om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning (EUT L 16, 23.1.2004, s. 44).

Skydd av personuppgifter

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (EUT L 119, 4.5.2016, s. 89). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/680 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behöriga myndigheters behandling av personuppgifter för att förebygga, förhindra, utreda, avslöja eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder, och det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av rådets rambeslut 2008/977/RIF (EUT L 119, 4.5.2016, s. 89).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

Konsulärt skydd

| — | Rådets direktiv (EU) 2015/637 av den 20 april 2015 om samordnings- och samarbetsåtgärder för underlättande av konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer och om upphävande av beslut 95/553/EG (EUT L 106, 24.4.2015, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv (EU) 2015/637 av den 20 april 2015 om samordnings- och samarbetsåtgärder för underlättande av konsulärt skydd till icke-företrädda unionsmedborgare i tredjeländer och om upphävande av beslut 95/553/EG (EUT L 106, 24.4.2015, s. 1).

Jämställdhet och icke-diskriminering

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och rådets förordning (EU) nr 390/2014 (EUT L 156, 5.5.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och rådets förordning (EU) nr 390/2014 (EUT L 156, 5.5.2021, s. 1).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/41/EU av den 7 juli 2010 om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv 86/613/EEG (EUT L 180, 15.7.2010, s. 1).

| — | Rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (EUT L 373, 21.12.2004, s. 37). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (EUT L 373, 21.12.2004, s. 37).

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188, 12.7.2019, s. 79).

| — | Rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (EUT L 23, 27.1.2010, s. 35). |
| --- | --- |

—

Rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (EUT L 23, 27.1.2010, s. 35).

Statistik

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 av den 10 oktober 2019 om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 808/2004, (EG) nr 452/2008 och (EG) nr 1338/2008 samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 och rådets förordning (EG) nr 577/98 (EUT L 261 I, 14.10.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 av den 10 oktober 2019 om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 808/2004, (EG) nr 452/2008 och (EG) nr 1338/2008 samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 och rådets förordning (EG) nr 577/98 (EUT L 261 I, 14.10.2019, s. 1).

Övriga

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (EUT L 303, 28.11.2018, s. 69). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (EUT L 303, 28.11.2018, s. 69).

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2065 av den 19 oktober 2022 om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av direktiv 2000/31/EG (förordningen om digitala tjänster) (EUT L 277, 27.10.2022, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2065 av den 19 oktober 2022 om en inre marknad för digitala tjänster och om ändring av direktiv 2000/31/EG (förordningen om digitala tjänster) (EUT L 277, 27.10.2022, s. 1).

II.

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i nära relationer, COM (2022) 105 final. |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning av våld mot kvinnor och våld i nära relationer, COM (2022) 105 final.

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler för att förebygga och bekämpa sexuella övergrepp mot barn, COM (2022) 209 final. |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler för att förebygga och bekämpa sexuella övergrepp mot barn, COM (2022) 209 final.

---

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/7

---

Uppförandekod med de interna arrangemangen för utövandet av Europeiska unionens och medlemsstaternas rättigheter och fullgörandet av deras skyldigheter enligt Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet

(2023/C 194/03)

Den 13 juni 2017 undertecknade Europeiska unionen (unionen), i enlighet med rådets beslut (EU) 2017/865 (1) och (EU) 2017/866 (2), Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (konventionen) när det gäller frågor som omfattas av unionens exklusiva befogenhet, dvs. frågor som rör straffrättsligt samarbete, frågor som rör asyl och non-refoulement samt frågor som rör unionens institutioner och offentliga förvaltning.

Med tanke på att både unionen och dess medlemsstater har befogenheter på de områden som omfattas av konventionen finns det ett behov av en uppförandekod med de interna arrangemangen mellan unionen och de medlemsstater som är parter i konventionen (medlemsstaterna), med avseende på konventionen.

Arrangemangen i denna uppförandekod ska tillämpas med fullständigt iakttagande av principen om ömsesidigt lojalt samarbete enligt artiklarna 4.3 och 13.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), så att unionen och medlemsstaterna kan ha en enhetlig, övergripande och enad extern representation vad gäller konventionen.

Dessa arrangemang påverkar inte befogenhetsfördelningen mellan unionen och dess medlemsstater eller befogenhetsfördelningen mellan institutionerna i enlighet med unionens fördrag, och påverkar inte tillämpningen av förfarandet för fastställande av de ståndpunkter som ska intas på unionens vägnar i artikel 218.9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Tillämpningsområdet för och utövandet av unionens exklusiva befogenheter enligt artikel 3.2 i EUF-fördraget är genom sin natur i ständig utveckling.

Kravet på enhetlighet i unionens och medlemsstaternas externa representation i enlighet med unionens fördrag och Europeiska unionens domstols rättspraxis gäller även vid fullgörandet av internationella skyldigheter.

FÖLJANDE UPPFÖRANDEKOD upprättas mellan rådet, medlemsstaterna och kommissionen.

1.   Art och tillämpningsområde

| 1.1 | I denna uppförandekod anges de interna arrangemangen för samarbetet mellan unionen och medlemsstaterna om olika aspekter av konventionens tillämpning. Den är således tänkt att vara ett praktiskt internt verktyg som ska göra det möjligt för unionen och medlemsstaterna att ha en enhetlig, övergripande och enad extern representation vad gäller konventionen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Utan att det påverkar den allmänna skyldigheten att ömsesidigt och lojalt samarbeta som fastställs i artiklarna 4.3 och 13.2 i EU-fördraget är denna uppförandekod tillämplig på deltagande i konventionens partskommitté och i den övervakningsmekanism som handhas av expertgruppen för bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Grevio). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | I denna uppförandekod anges även principerna för samordningsorganets funktionssätt i enlighet med artikel 10 i konventionen samt för fullgörandet av och samarbetet om de rapporteringsskyldigheter som enligt konventionen åligger unionen och medlemsstaterna inom ramen för deras respektive befogenheter. |
| --- | --- |

1.3

2.   Samordningsforum

| 2.1 | Utan att det påverkar tillämpningen av förfarandet i artikel 218.9 i EUF-fördraget kommer alla frågor som rör förberedelser inför möten och utövandet av unionens rättigheter enligt konventionen att behandlas av rådets behöriga förberedande organ, varvid alla ansträngningar ska göras för att en överenskommelse ska nås i en anda av ömsesidigt lojalt samarbete. Rådets behöriga förberedande organ är arbetsgruppen för grundläggande rättigheter, medborgerliga rättigheter och fri rörlighet för personer (FREMP). Ordföranden i FREMP kommer vid behov att informera och samarbeta med andra arbetsgruppers ordförande. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Om FREMP inte kan nå en överenskommelse, även på grund av oenighet om befogenhetsfördelningen, kommer frågan utan onödigt dröjsmål att hänskjutas till Ständiga representanternas kommitté (Coreper), och om så är nödvändigt, rådet, vid lämplig tidpunkt före det berörda mötet eller den tidsfrist som fastställts i konventionen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Vid behov kan samordningsmöten äga rum på plats i Strasbourg. Syftet med sådana möten är att komplettera unionens ståndpunkter eller gemensamma ståndpunkter och att anpassa sådana positioner till kontexten för det berörda mötet, utan att väsentligt ändra befintliga ståndpunkter. |
| --- | --- |

2.3

3.   Unionens ståndpunkter, gemensamma ståndpunkter och samordnade ståndpunkter

| 3.1 | Unionens institutioner och medlemsstaterna kommer att säkerställa ett nära samarbete vid tillämpningen av konventionen, med beaktande av principen om ömsesidigt lojalt samarbete och subsidiaritetsprincipen som fastställs i artiklarna 4.3, 13.2 respektive 5.3 i EU-fördraget samt nödvändigheten av att respektera unionens och medlemsstaternas respektive befogenheter, i enlighet med artikel 5.1 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

3.1

a)   Unionens ståndpunkter

| 3.2 | I frågor som omfattas av unionens exklusiva befogenhet, inbegripet särskilt – såsom omnämns i rådets beslut (EU) 2023/1075 (3) och (EU) 2023/1076 (4) – vissa bestämmelser i konventionen som rör straffrättsligt samarbete, asyl och non-refoulement samt unionens institutioner och offentliga förvaltning, kommer unionen att sträva efter att utarbeta unionsståndpunkter. |
| --- | --- |

3.2

b)   Gemensamma ståndpunkter

| 3.3 | När unionen och medlemsstaterna uppmanas att enligt punkt 1.2 i denna uppförandekod inta en ståndpunkt i en fråga där vissa aspekter omfattas av unionens exklusiva befogenhet och vissa aspekter omfattas av medlemsstaternas befogenhet, kommer unionen och medlemsstaterna att sträva efter att utarbeta gemensamma ståndpunkter. |
| --- | --- |

3.3

c)   Samordnade ståndpunkter

| 3.4 | I frågor som omfattas av medlemsstaternas befogenhet kommer medlemsstaterna att sträva efter att utarbeta samordnade ståndpunkter, närhelst detta anses lämpligt. |
| --- | --- |

3.4

4.   Yttranden och omröstningar

| a) | Yttranden vid överenskomna unionsståndpunkter, gemensamma ståndpunkter eller samordnade ståndpunkter






  4.1 | Unionens ståndpunkter ska framföras av kommissionen på unionens vägnar. Det står medlemsstaterna fritt att ta till orda och komma med inlägg som är i linje med unionens ståndpunkt, särskilt i syfte att förstärka och stödja denna. |
| --- | --- | --- |

a)

Yttranden vid överenskomna unionsståndpunkter, gemensamma ståndpunkter eller samordnade ståndpunkter

4.1

Unionens ståndpunkter ska framföras av kommissionen på unionens vägnar. Det står medlemsstaterna fritt att ta till orda och komma med inlägg som är i linje med unionens ståndpunkt, särskilt i syfte att förstärka och stödja denna.

| 4.2 | Sådana gemensamma ståndpunkter som avses i punkt 3.3 ska framföras på unionens och medlemsstaternas vägnar av kommissionen och ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, eller en av ordförandeskapet utsedd medlemsstat, i nära samarbete. Kommissionen, å ena sidan, och ordförandeskapet eller den av ordförandeskapet utsedda medlemsstaten, å andra sidan, får komma överens om att en av dem ska framföra den gemensamma ståndpunkten på unionens och medlemsstaternas vägnar. Kommissionen och medlemsstaterna får ta till orda för att förstärka och stödja den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

4.2

Sådana gemensamma ståndpunkter som avses i punkt 3.3 ska framföras på unionens och medlemsstaternas vägnar av kommissionen och ordförandeskapet i Europeiska unionens råd, eller en av ordförandeskapet utsedd medlemsstat, i nära samarbete. Kommissionen, å ena sidan, och ordförandeskapet eller den av ordförandeskapet utsedda medlemsstaten, å andra sidan, får komma överens om att en av dem ska framföra den gemensamma ståndpunkten på unionens och medlemsstaternas vägnar. Kommissionen och medlemsstaterna får ta till orda för att förstärka och stödja den gemensamma ståndpunkten.

| 4.3 | Samordnade ståndpunkter ska framföras på medlemsstaternas vägnar av ordförandeskapet eller, vid behov, av en av ordförandeskapet utsedd medlemsstat, eller av kommissionen med alla närvarande medlemsstaters samtycke. |
| --- | --- |

4.3

Samordnade ståndpunkter ska framföras på medlemsstaternas vägnar av ordförandeskapet eller, vid behov, av en av ordförandeskapet utsedd medlemsstat, eller av kommissionen med alla närvarande medlemsstaters samtycke.

| b) | Omröstning vid överenskomna unionsståndpunkter, gemensamma ståndpunkter eller samordnade ståndpunkter






  4.4 | Kommissionen kommer på unionens vägnar att utöva unionens rösträtt på grundval av unionsståndpunkter. |
| --- | --- | --- |

b)

Omröstning vid överenskomna unionsståndpunkter, gemensamma ståndpunkter eller samordnade ståndpunkter

4.4

Kommissionen kommer på unionens vägnar att utöva unionens rösträtt på grundval av unionsståndpunkter.

| 4.5 | Om unionen och medlemsstaterna uppmanas att rösta i en fråga som avses i punkt 3.3 och om rätten att rösta om en sådan fråga ska utövas av antingen unionen eller medlemsstaterna, kommer kommissionen och ordförandeskapet, eller en av ordförandeskapet utsedd medlemsstat, att i förväg komma överens om vem som ska utöva rösträtten på grundval av en gemensam ståndpunkt. En sådan överenskommelse kommer att grundas på den viktigaste aspekten av den aktuella frågan. |
| --- | --- |

4.5

Om unionen och medlemsstaterna uppmanas att rösta i en fråga som avses i punkt 3.3 och om rätten att rösta om en sådan fråga ska utövas av antingen unionen eller medlemsstaterna, kommer kommissionen och ordförandeskapet, eller en av ordförandeskapet utsedd medlemsstat, att i förväg komma överens om vem som ska utöva rösträtten på grundval av en gemensam ståndpunkt. En sådan överenskommelse kommer att grundas på den viktigaste aspekten av den aktuella frågan.

| 4.6 | Medlemsstaterna kommer i tillämpliga fall att utöva sin rösträtt på grundval av samordnade ståndpunkter. |
| --- | --- |

4.6

Medlemsstaterna kommer i tillämpliga fall att utöva sin rösträtt på grundval av samordnade ståndpunkter.

| c) | Yttranden och omröstning i avsaknad av unionsståndpunkter, gemensamma ståndpunkter eller samordnade ståndpunkter






  4.7 | Om ingen överenskommelse kan nås om en unionsståndpunkt, gemensam ståndpunkt eller samordnad ståndpunkt får medlemsstaterna yttra sig och rösta i frågor som omfattas av deras befogenhet under förutsättning att ståndpunkten överensstämmer med unionens politik och unionsrätten. Kommissionen får yttra sig och rösta i frågor som omfattas av unionens befogenhet i den utsträckning som detta är nödvändigt för att försvara unionens politik, som rådet på förhand slagit fast, och unionens regelverk. |
| --- | --- | --- |

c)

Yttranden och omröstning i avsaknad av unionsståndpunkter, gemensamma ståndpunkter eller samordnade ståndpunkter

4.7

Om ingen överenskommelse kan nås om en unionsståndpunkt, gemensam ståndpunkt eller samordnad ståndpunkt får medlemsstaterna yttra sig och rösta i frågor som omfattas av deras befogenhet under förutsättning att ståndpunkten överensstämmer med unionens politik och unionsrätten. Kommissionen får yttra sig och rösta i frågor som omfattas av unionens befogenhet i den utsträckning som detta är nödvändigt för att försvara unionens politik, som rådet på förhand slagit fast, och unionens regelverk.

5.   Förfarandet för unionens kandidater vid val av ledamöter till Grevio

| 5.1 | Kommissionen kommer att fastställa ett öppet urvalsförfarande för unionens kandidater vid val av ledamöter till Grevio i enlighet med det förfarande som fastställts av Europarådets ministerkommitté enligt artikel 66.5 i konventionen. Kommissionen kommer att underrätta FREMP om detaljerna i urvalsförfarandet innan det förfarandet inleds. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kommissionen kommer att välja ut kandidater vid val av ledamöter till Grevio på grundval av det urvalsförfarande som avses i punkt 5.1.
  Innan förteckningen över unionens kandidater överlämnas till Europarådets generalsekreterare kommer kommissionens urval av unionens kandidater att godkännas av Coreper. |
| --- | --- |

5.2

Innan förteckningen över unionens kandidater överlämnas till Europarådets generalsekreterare kommer kommissionens urval av unionens kandidater att godkännas av Coreper.

| 5.3 | Ett förenklat förfarande kommer också att inrättas för förlängning av mandatet för en vald expert som utsetts av unionen. |
| --- | --- |

5.3

6.   Nominering av företrädare till partskommittén

Kommissionen kommer att utse sin företrädare i partskommittén och informera FREMP om detta.

7.   Samordningsorgan

| 7.1 | Kommissionen kommer i enlighet med artikel 10 i konventionen att fungera som unionens samordningsorgan i frågor som omfattas av unionens exklusiva befogenhet, utan att det påverkar medlemsstaternas respektive befogenheter och befogenhetsfördelningen mellan institutionerna i enlighet med unionens fördrag och unionsinstitutionernas självständighet i frågor som rör deras respektive verksamhet. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Medlemsstaterna kommer att utse ett eller flera samordningsorgan i enlighet med artikel 10 i konventionen och till kommissionen anmäla en enda kontaktpunkt som ska företräda deras samordningsorgan. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Kommissionen och medlemsstaternas kontaktpunkter kommer att informera varandra om underrättelser eller begäranden om information från Europarådet eller någon annan stat som är part i konventionen. För detta ändamål kommer kommissionen att tillhandahålla en enda kontaktpunkt för underrättelser eller information som tillhandahålls av medlemsstaternas kontaktpunkter och säkerställa att informationen, via de nationella kontaktpunkterna, sprids till alla medlemsstaternas samordnande organ. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Om nödvändigt kommer kommissionen, på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstats samordningsorgan eller kontaktpunkt, att anordna samordningsmöten. Sådana samordningsmöten kommer att sammankalla medlemsstaternas samordningsorgan, deras kontaktpunkter, eller bådadera, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

7.4

8.   Grevios övervakningsmekanism

| a) | Rapportering






  8.1 | Unionens och dess medlemsstaters rapporter till Grevio kommer att hänföra sig till deras respektive befogenheter. I den mån unionens exklusiva befogenheter och medlemsstaternas befogenheter är kopplade till varandra kommer unionen och medlemsstaterna att fullgöra de rapporteringsskyldigheter som fastställs i konventionen på ett enhetligt och komplementärt sätt. Unionens rapporter kommer i möjligaste mån att hänvisa till medlemsstaternas rapporter så att dubbelrapportering undviks.
  Unionens rapporter kommer att ange omfattningen av unionens exklusiva befogenheter för genomförandet av de av konventionens bestämmelser som omfattas av rapporteringen. Denna information kommer att lämnas på ett tillräckligt klart och tydligt sätt för att Grevio och partskommittén – när de utvärderar de åtgärder som ger verkan åt bestämmelserna i konventionen – fullt ut ska kunna ta hänsyn till att unionen endast tillträder konventionen vad gäller unionens exklusiva befogenheter och att konventionens övriga bestämmelser kommer att genomföras av medlemsstaterna inom ramen för deras egna befogenheter.
  I samband med övervakningen av hur konventionen tillämpas kommer kommissionen generellt säkerställa samma öppenhet vad gäller unionens och medlemsstaternas respektive befogenheter i sina kontakter med de organ som inrättats genom konventionen. |
| --- | --- | --- |

a)

Rapportering

8.1

Unionens och dess medlemsstaters rapporter till Grevio kommer att hänföra sig till deras respektive befogenheter. I den mån unionens exklusiva befogenheter och medlemsstaternas befogenheter är kopplade till varandra kommer unionen och medlemsstaterna att fullgöra de rapporteringsskyldigheter som fastställs i konventionen på ett enhetligt och komplementärt sätt. Unionens rapporter kommer i möjligaste mån att hänvisa till medlemsstaternas rapporter så att dubbelrapportering undviks.

Unionens rapporter kommer att ange omfattningen av unionens exklusiva befogenheter för genomförandet av de av konventionens bestämmelser som omfattas av rapporteringen. Denna information kommer att lämnas på ett tillräckligt klart och tydligt sätt för att Grevio och partskommittén – när de utvärderar de åtgärder som ger verkan åt bestämmelserna i konventionen – fullt ut ska kunna ta hänsyn till att unionen endast tillträder konventionen vad gäller unionens exklusiva befogenheter och att konventionens övriga bestämmelser kommer att genomföras av medlemsstaterna inom ramen för deras egna befogenheter.

I samband med övervakningen av hur konventionen tillämpas kommer kommissionen generellt säkerställa samma öppenhet vad gäller unionens och medlemsstaternas respektive befogenheter i sina kontakter med de organ som inrättats genom konventionen.

| 8.2 | Medlemsstaterna kommer att samarbeta nära med kommissionen när det gäller tillhandahållandet av den information som är nödvändig för att uppfylla konventionens rapporteringskrav gällande unionens regelverk, med utgångspunkt i befintlig information som samlats in inom ramen för deras rapporteringsskyldigheter enligt konventionen. |
| --- | --- |

8.2

Medlemsstaterna kommer att samarbeta nära med kommissionen när det gäller tillhandahållandet av den information som är nödvändig för att uppfylla konventionens rapporteringskrav gällande unionens regelverk, med utgångspunkt i befintlig information som samlats in inom ramen för deras rapporteringsskyldigheter enligt konventionen.

| 8.3 | I enlighet med skyldigheten att ömsesidigt och lojalt samarbeta kommer kommissionen i god tid innan den lägger fram unionens rapport att presentera den för FREMP för kännedom. Medlemsstaterna ska för kännedom förelägga FREMP en kopia av sina respektive rapporter, om möjligt innan de lägger fram dem för Grevio. |
| --- | --- |

8.3

I enlighet med skyldigheten att ömsesidigt och lojalt samarbeta kommer kommissionen i god tid innan den lägger fram unionens rapport att presentera den för FREMP för kännedom. Medlemsstaterna ska för kännedom förelägga FREMP en kopia av sina respektive rapporter, om möjligt innan de lägger fram dem för Grevio.

| 8.4 | Kommissionen och varje medlemsstat kommer också att utbyta svar på frågor från Grevio och kommentarer till Grevios slutsatser och rekommendationer under rapporteringsförfarandet. För detta ändamål kommer kommissionen att tillhandahålla en enda kontaktpunkt för medlemsstaterna och säkerställa att informationen sprids till alla medlemsstater. |
| --- | --- |

8.4

Kommissionen och varje medlemsstat kommer också att utbyta svar på frågor från Grevio och kommentarer till Grevios slutsatser och rekommendationer under rapporteringsförfarandet. För detta ändamål kommer kommissionen att tillhandahålla en enda kontaktpunkt för medlemsstaterna och säkerställa att informationen sprids till alla medlemsstater.

| 8.5 | Medlemsstaterna och kommissionen kommer att, genom FREMP, i förväg utbyta information om innehållet i muntliga presentationer i Grevio och i partskommittén, om så är möjligt. |
| --- | --- |

8.5

Medlemsstaterna och kommissionen kommer att, genom FREMP, i förväg utbyta information om innehållet i muntliga presentationer i Grevio och i partskommittén, om så är möjligt.

| 8.6 | Kommissionen och medlemsstaterna kommer att, inom FREMP, diskutera uppföljningen av varje Grevio-rapport, alla Grevio-slutsatser eller, i förekommande fall, alla partskommitténs rekommendationer, som rör unionens rapport. |
| --- | --- |

8.6

Kommissionen och medlemsstaterna kommer att, inom FREMP, diskutera uppföljningen av varje Grevio-rapport, alla Grevio-slutsatser eller, i förekommande fall, alla partskommitténs rekommendationer, som rör unionens rapport.

| b) | Möten med Grevio och landbesök






  8.7 | En medlemsstat får begära att kommissionen tillhandahåller en expert som ska ingå i dess delegation, och kommissionen får begära att medlemsstaterna tillhandahåller experter till unionens delegation. |
| --- | --- | --- |

b)

Möten med Grevio och landbesök

8.7

En medlemsstat får begära att kommissionen tillhandahåller en expert som ska ingå i dess delegation, och kommissionen får begära att medlemsstaterna tillhandahåller experter till unionens delegation.

| c) | Parlamentarisk medverkan






  8.8 | Kommissionen kommer att lämna över Grevios rapporter om unionens tillämpning av konventionen till Europaparlamentet, i enlighet med artikel 70.2 i konventionen. |
| --- | --- | --- |

c)

Parlamentarisk medverkan

8.8

Kommissionen kommer att lämna över Grevios rapporter om unionens tillämpning av konventionen till Europaparlamentet, i enlighet med artikel 70.2 i konventionen.

9.   Framtagande av statistik enligt kraven i konventionen

| 9.1 | Unionen ska tillhandahålla unionsomfattande statistik inom ramen för rapporteringsskyldigheterna. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | I den mån det är möjligt kommer man vid unionens rapportering att använda uppgifter som tagits fram på unionsnivå och, om uppgifter som samlats in av medlemsstaternas statistiska institut och forskningsorgan används, förlita sig på de uppgifter som medlemsstaterna rapporterat till Grevio. För att uppnå den mest korrekta bilden av våldets utbredning är det viktigt att medlemsstaterna, kommissionen och andra unionsorgan samarbetar nära i den utsträckning som krävs för att unionen ska kunna fullgöra sina rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

9.2

10.   Översyn

Rådet, medlemsstaterna eller kommissionen får begära en översyn av denna uppförandekod, i synnerhet för att tillvarata erfarenheterna i samband med dess tillämpning.

11.   Offentliggörande

Denna uppförandekod kommer att offentliggöras i C-serien av Europeiska unionens officiella tidning.

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2017/865 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser frågor som rör straffrättsligt samarbete (EUT L 131, 20.5.2017, s. 11).

(2)  Rådets beslut (EU) 2017/866 av den 11 maj 2017 om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet vad avser asyl och non-refoulement (EUT L 131, 20.5.2017, s. 13).

(3)  Rådets beslut (EU) 2023/1075 av den 1 juni 2023 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet vad avser unionens institutioner och offentliga förvaltning (EUT L 143 I, 2.6.2023, s. 1).

(4)  Rådets beslut (EU) 2023/1076 av den 1 juni 2023 om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet vad avser frågor som rör straffrättsligt samarbete, asyl och non-refoulement (EUT L 143 I, 2.6.2023, s. 4).

---

Europeiska kommissionen

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/12

---

Eurons växelkurs (1)

1 juni 2023

(2023/C 194/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0697 |
| JPY | japansk yen | 149,25 |
| DKK | dansk krona | 7,4477 |
| GBP | pund sterling | 0,85823 |
| SEK | svensk krona | 11,6455 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9732 |
| ISK | isländsk krona | 149,70 |
| NOK | norsk krona | 11,9670 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,687 |
| HUF | ungersk forint | 370,42 |
| PLN | polsk zloty | 4,5410 |
| RON | rumänsk leu | 4,9645 |
| TRY | turkisk lira | 22,2520 |
| AUD | australisk dollar | 1,6407 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4514 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,3786 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7775 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4466 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 413,23 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 21,1567 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6066 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 964,76 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9351 |
| PHP | filippinsk peso | 60,057 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,204 |
| BRL | brasiliansk real | 5,4032 |
| MXN | mexikansk peso | 18,8695 |
| INR | indisk rupie | 88,2070 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0697

JPY

japansk yen

149,25

DKK

dansk krona

7,4477

GBP

pund sterling

0,85823

SEK

svensk krona

11,6455

CHF

schweizisk franc

0,9732

ISK

isländsk krona

149,70

NOK

norsk krona

11,9670

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,687

HUF

ungersk forint

370,42

PLN

polsk zloty

4,5410

RON

rumänsk leu

4,9645

TRY

turkisk lira

22,2520

AUD

australisk dollar

1,6407

CAD

kanadensisk dollar

1,4514

HKD

Hongkongdollar

8,3786

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7775

SGD

singaporiansk dollar

1,4466

KRW

sydkoreansk won

1 413,23

ZAR

sydafrikansk rand

21,1567

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6066

IDR

indonesisk rupiah

15 964,76

MYR

malaysisk ringgit

4,9351

PHP

filippinsk peso

60,057

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,204

BRL

brasiliansk real

5,4032

MXN

mexikansk peso

18,8695

INR

indisk rupie

88,2070

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/13

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

om ändring av punkt 188 i och bilagorna I och IV till riktlinjerna för statligt regionalstöd avseende halvtidsöversynen av regionalstödskartorna för perioden 1 januari 2022–31 december 2027

(2023/C 194/05)

I.   INLEDNING

| (1) | I avsnitt 7.6.2 i riktlinjerna för statligt regionalstöd (1) (riktlinjerna) föreskrivs att en halvtidsöversyn av regionalstödskartorna (2), med beaktande av uppdaterad statistik, ska genomföras under 2023. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Enligt punkt 194 i riktlinjerna ska kommissionen senast i juni 2023 ge information om denna halvtidsöversyn. Detta krav uppfylls genom detta meddelande, som innehåller följande uppgifter om halvtidsöversynen: |
| --- | --- |

(2)

Ändring av förteckningen över a-områden

| (3) | Kommissionen har upprättat en förteckning över de Nuts 2-regioner som för närvarande inte är stödberättigade som a-områden, men som har en genomsnittlig bruttonationalprodukt (BNP) per capita (uttryckt i köpkraftsstandard) för perioden 2019–2021 som är lägre än eller lika med 75 % av genomsnittet för EU-27 (3), och därför kan vara berättigade till regionalstöd enligt artikel 107.3 a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (nya a-områden) under perioden efter denna halvtidsöversyn, dvs. från och med den 1 januari 2024 till och med den 31 december 2027. Kommissionen fastställer också motsvarande högsta tillåtna stödnivåer för dessa nya a-områden på grundval av punkterna 179 och 180 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Om dessa nya a-områden för närvarande helt eller delvis har utsetts antingen som förhandsdefinierade c-områden eller som icke-förhandsdefinierade c-områden på den berörda medlemsstatens regionalstödskarta, ska den procentandel av befolkningen som tilldelats motsvarande c-område, enligt bilaga I till riktlinjerna, justeras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Höjning av de högsta tillåtna stödnivåerna i befintliga a-områden

| (5) | Kommissionen har identifierat Nuts 2-regioner som redan är a-områden som förtecknas i bilaga I till riktlinjerna, men för vilka BNP per capita har minskat till en nivå som gör dessa a-områden berättigade till en högre högsta stödnivå på grundval av avsnitt 7.4.1 i riktlinjerna under perioden efter denna halvtidsöversyn, dvs. från och med den 1 januari 2024 till och med den 31 december 2027. |
| --- | --- |

(5)

Ändring av förteckningen över icke-förhandsdefinierade c-områden

| (6) | Medlemsstaterna får föreslå en ändring av förteckningen över sina icke-förhandsdefinierade c-områden för perioden 1 januari 2024–31 december 2027 genom att ersätta befintliga icke-förhandsdefinierade c-områden med nya områden som föreslås på grundval av avsnitt 7.3.2.3 i riktlinjerna. Dessa ändringar får inte överstiga 50 % av varje medlemsstats justerade icke-förhandsdefinierade c-områdestäckning enligt punkt (14)i detta meddelande, eller, om den inte justeras, 50 % av den befintliga icke-förhandsdefinierade c-områdestäckningen. Dessutom får befolkningen i de föreslagna nya c-områdena inte överstiga befolkningen i de områden som dessa nya områden ersätter. Medlemsstaterna får föreslå motsvarande högsta stödnivåer för de nya icke-förhandsdefinierade c-områdena på grundval av de kriterier som anges i avsnitt 7.4.2 i riktlinjerna. |
| --- | --- |

(6)

Höjning av de högsta tillåtna stödnivåerna i befintliga c-områden

| (7) | Medlemsstaterna får föreslå en höjning av den högsta stödnivån för sina befintliga icke-förhandsdefinierade c-områden om den uppdaterade BNP-statistiken per capita eller arbetslöshetsstatistiken, på grundval av punkt 182 i riktlinjerna, visar att de har rätt till en högre högsta stödnivå. |
| --- | --- |

(7)

Identifiering av regioner med befolkningsförlust som är berättigade till höjda stödnivåer

| (8) | Medlemsstaterna får föreslå en höjning av den högsta stödnivån för Nuts 3-regioner som drabbats av befolkningsförlust, i enlighet med punkt 188 i riktlinjerna, även om en sådan förlust fastställs på grundval av uppdaterade uppgifter om befolkningstäthet för perioden 2010–2019. Genom detta meddelande ändrar kommissionen därför punkt 188 i riktlinjerna och bilaga IV till dessa, så att den under perioden 1 januari 2024–31 december 2027 möjliggör en höjning av de högsta stödnivåer som fastställs i den punkten för Nuts 3-regioner med en befolkningsförlust på mer än 10 %, antingen under perioden 2009–2018 eller under perioden 2010–2019. |
| --- | --- |

(8)

Anmälan av föreslagna ändringar av kartorna

| (9) | Detta meddelande innehåller ändringar av punkt 188 i riktlinjerna, bilaga I och bilaga IV till riktlinjerna och offentliggör de ändrade versionerna av dessa i enlighet med vad som anges nedan. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Medlemsstater som avser att ändra sina regionalstödskartor efter denna halvtidsöversyn uppmanas att anmäla dessa ändringar till kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget före den 15 september 2023. Sådana ändringar kan avse perioden 1 januari 2024–31 december 2027 och är inte obligatoriska. |
| --- | --- |

(10)

II.   BEDÖMNING

Översyn av a-områdena

| (11) | Den 21 februari 2023 offentliggjorde Eurostat uppgifter om BNP per capita på Nuts 2-regionnivå fram till och med 2021. I de följande punkterna motsvarar BNP per capita genomsnittet under de tre senaste åren för vilka uppgifter från Eurostat finns tillgängliga, dvs. genomsnittet under perioden 2019–2021, uttryckt i procent av genomsnittet för EU-27. I tillämpliga fall jämförs uppgifterna om BNP per capita med de uppgifter som tillämpas i den nuvarande texten i bilaga I till riktlinjerna (genomsnitt för perioden 2016–2018). Med beaktande av den uppdaterade statistiken fastställer kommissionen, i punkterna (12) och (13) de nya a-områden, samt de befintliga stödberättigade a-områden som kan gynnas av högre stödnivåer, och ändrar bilaga I till riktlinjerna i enlighet med detta. På grundval av dessa ändringar får medlemsstaterna anmäla ändringar av sina a-områden för perioden 1 januari 2024–31 december 2027. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Följande Nuts 2-regioner får utses som a-områden med en högsta stödnivå på 30 % (4):







  Medlemsstat och region | BNP per capita 2019–2021 |
| --- | --- | --- |
| Belgien: |
| BE32 Prov. Hainaut | 74.33 |
| Spanien: |
| ES62 Región de Murcia | 70.67 |

(12)

Medlemsstat och region

BNP per capita 2019–2021

Belgien:

BE32 Prov. Hainaut

74.33

Spanien:

ES62 Región de Murcia

70.67

| (13) | Följande Nuts 2-regioner kan föreslås för en högre högsta stödnivå, enligt vad som anges (5):









  Medlemsstat och region | BNP per capita 2016–2018 | BNP per capita 2019–2021 | Högsta stödnivå |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frankrike: |
| FRY2 Martinique | från 77,00 | till 73,00 | 50 % |
| Grekland: |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | från 73,67 | till 64,00 | 40 % |
| EL43 Κρήτη / Kriti | från 58,33 | till 52,67 | 50 % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | från 59,67 | till 53,33 | 50 % |
| Portugal: |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | från 76,00 | till 71,67 | 50 % |
| Slovakien: |
| SK02 Západné Slovensko | från 66,67 | till 64,67 | 40 % |
| Spanien: |
| ES43 Extremadura | från 66,67 | till 63,67 | 40 % |
| ES61 Andalucía | från 68,33 | till 63,67 | 40 % |
| ES64 Ciudad de Melilla | från 67,00 | till 64,00 | 40 % |
| ES70 Canarias | från 75,00 | till 65,00 | 60 % |

(13)

Medlemsstat och region

BNP per capita 2016–2018

BNP per capita 2019–2021

Högsta stödnivå

Frankrike:

FRY2 Martinique

från 77,00

till 73,00

50 %

Grekland:

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

från 73,67

till 64,00

40 %

EL43 Κρήτη / Kriti

från 58,33

till 52,67

50 %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

från 59,67

till 53,33

50 %

Portugal:

PT30 Região Autónoma da Madeira

från 76,00

till 71,67

50 %

Slovakien:

SK02 Západné Slovensko

från 66,67

till 64,67

40 %

Spanien:

ES43 Extremadura

från 66,67

till 63,67

40 %

ES61 Andalucía

från 68,33

till 63,67

40 %

ES64 Ciudad de Melilla

från 67,00

till 64,00

40 %

ES70 Canarias

från 75,00

till 65,00

60 %

Översyn av c-områdena

| (14) | Efter inrättandet av BE32 Prov. Hainaut som ett nytt a-område justeras den icke-förhandsdefinierade c-områdestäckningen för Belgien från 23,33 % till 16,82 % för perioden från och med den 1 januari 2024 till och med den 31 december 2027. För alla andra medlemsstater ändras inte den icke-förhandsdefinierade c-täckningen enligt bilaga I till riktlinjerna. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Dessutom, så som fastställs i punkterna (6) och (7) får medlemsstaterna ersätta icke-förhandsdefinierade c-områden med nya områden som föreslagits på grundval av avsnitt 7.3.2.3 i riktlinjerna med upp till 50 % av varje medlemsstats justerade icke-förhandsdefinierade c-områdestäckning, eller, för områdestäckning som inte är justerad, 50 % av den befintliga icke-förhandsdefinierade c-områdestäckningen, och får också föreslå en höjning av den högsta stödnivån för sina befintliga icke-förhhandsdefinierade c-områden om den uppdaterade BNP-per capita eller arbetslöshetsstatistiken visar att de har rätt till en högre högsta stödnivå. |
| --- | --- |

(15)

Identifiering av regioner med befolkningsförlust som är berättigade till höjda stödnivåer

| (16) | Kommissionen ändrar punkt 188 i och bilaga IV till riktlinjerna genom att göra det möjligt för medlemsstaterna att förlita sig på uppgifter om befolkningsförluster för perioden 2010–2019 för perioden 1 januari 2024–31 december 2027. |
| --- | --- |

(16)

III.   ÄNDRING AV PUNKT 188 I RIKTLINJERNA

| (17) | Punkt 188 i riktlinjerna ska ha följande lydelse:
  ”De högsta stödnivåer som fastställs i underavsnitt 7.4.1 får höjas med 10 procentenheter och de högsta stödnivåer som fastställs i underavsnitt 7.4.2 får höjas med 5 procentenheter för Nuts 3-regioner med en befolkningsförlust på mer än 10 % under perioden 2009–2018. Från och med den 1 januari 2024 gäller den föregående meningen även för Nuts 3-regioner som drabbats av den befolkningsförlust som avses i den meningen under perioden 2010–2019. (88)


  (88) Se Bilaga IV.” |
| --- | --- |

(17)

”De högsta stödnivåer som fastställs i underavsnitt 7.4.1 får höjas med 10 procentenheter och de högsta stödnivåer som fastställs i underavsnitt 7.4.2 får höjas med 5 procentenheter för Nuts 3-regioner med en befolkningsförlust på mer än 10 % under perioden 2009–2018. Från och med den 1 januari 2024 gäller den föregående meningen även för Nuts 3-regioner som drabbats av den befolkningsförlust som avses i den meningen under perioden 2010–2019. (88)

(88) Se Bilaga IV.”

IV.   ÄNDRING AV BILAGA I TILL RIKTLINJERNA

| (18) | Bilaga I ska ersättas med texten i bilaga 1 till detta meddelande. Den ändrade bilaga I till riktlinjerna kommer att utgöra grunden för halvtidsöversynen av regionalstödskartorna för perioden från och med den 1 januari 2024 till och med den 31 december 2027. |
| --- | --- |

(18)

V.   ÄNDRING AV BILAGA IV TILL RIKTLINJERNA

| (19) | Bilaga IV ska ersättas med texten i bilaga 2 till detta meddelande. Den ändrade bilaga IV till riktlinjerna kommer att utgöra grunden för halvtidsöversynen av regionalstödskartorna för perioden från och med den 1 januari 2024 till och med den 31 december 2027. |
| --- | --- |

(19)

---

(1)  EUT C 153, 29.4.2021, s. 1.

(2)  Regionalstödskartor 2022–2027, finns på:

https://competition-policy.ec.europa.eu/state-aid/legislation/modernisation/regional-aid/maps-2022-2027_en.

(3)  Dvs. genomsnittlig BNP per capita för alla medlemsstater (exklusive Nordirland).

(4)  Fastställda i enlighet med punkterna 179 och 180 i riktlinjerna, utan att det påverkar möjligheten att tillämpa höjda stödnivåer i enlighet med avsnitten 7.4.3, 7.4.4 och 7.4.5 i riktlinjerna.

(5)  Se ovan.

---

BILAGA 1

”BILAGA I

Regionalstödets täckning per medlemsstat för perioden 2022–2027

| Belgien | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 (1) | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 (2) | BNP per invånare 2019–2021 (3) | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden
  1.1.2022–31.12.2027 | BE34 Prov. Luxembourg (BE) | 73,00 | 2,50  % | — | 2,50  % |
| a-områden


  1.1.2024–31.12.2027 | BE32 Prov. Hainaut | — | — | 74,33 | 11,77  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden
  1.1.2022–31.12.2023 | — | — | 23,33  % | — | — |
| Icke förhandsdefinierade c-områden
  1.1.2024–31.12.2027 | — | — | — | — | 16,82  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel
  1.1.2022–31.12.2023 | — | — | 25,83  % | — | — |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel
  1.1.2024–31.12.2027 | — | — | — | — | 31,09  % |

Belgien

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018 (1)

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 (2)

BNP per invånare 2019–2021 (3)

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 (4)

a-områden

1.1.2022–31.12.2027

BE34 Prov. Luxembourg (BE)

73,00

2,50  %

—

2,50  %

a-områden

1.1.2024–31.12.2027

BE32 Prov. Hainaut

—

—

74,33

11,77  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

1.1.2022–31.12.2023

—

—

23,33  %

—

—

Icke förhandsdefinierade c-områden

1.1.2024–31.12.2027

—

—

—

—

16,82  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel

1.1.2022–31.12.2023

—

—

25,83  %

—

—

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel

1.1.2024–31.12.2027

—

—

—

—

31,09  %

| Bulgarien | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | BG31 Северозападен / Severozapaden | 31,67 | 10,66  % | — | 10,66  % |
| BG32 Северен централен / Severen tsentralen | 34,33 | 11,24  % | — | 11,24  % |
| BG33 Североизточен / Severoiztochen | 40,33 | 13,26  % | — | 13,26  % |
| BG34 Югоизточен / Yugoiztochen | 43,00 | 14,74  % | — | 14,74  % |
| BG42 Южен централен / Yuzhen tsentralen | 35,00 | 20,13  % | — | 20,13  % |
| Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden) | BG41 Югозападен / Yugozapaden | 81,33 | 29,97  % | — | 29,97  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 100,00 % | — | 100,00 % |

Bulgarien

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

BG31 Северозападен / Severozapaden

31,67

10,66  %

—

10,66  %

BG32 Северен централен / Severen tsentralen

34,33

11,24  %

—

11,24  %

BG33 Североизточен / Severoiztochen

40,33

13,26  %

—

13,26  %

BG34 Югоизточен / Yugoiztochen

43,00

14,74  %

—

14,74  %

BG42 Южен централен / Yuzhen tsentralen

35,00

20,13  %

—

20,13  %

Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden)

BG41 Югозападен / Yugozapaden

81,33

29,97  %

—

29,97  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

100,00 %

—

100,00 %

| Tjeckien | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | CZ04 Severozápad | 63,67 | 10,50  % | — | 10,50  % |
| CZ05 Severovýchod | 75,00 | 14,22  % | — | 14,22  % |
| CZ07 Střední Morava | 73,33 | 11,43  % | — | 11,43  % |
| CZ08 Moravskoslezsko | 74,33 | 11,33  % | — | 11,33  % |
| Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden) | CZ02 Střední Čechy | 82,67 | 12,81  % | — | 12,81  % |
| CZ03 Jihozápad | 78,00 | 11,52  % | — | 11,52  % |
| CZ06 Jihovýchod | 82,67 | 15,94  % | — | 15,94  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 87,76  % | — | 87,76  % |

Tjeckien

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

CZ04 Severozápad

63,67

10,50  %

—

10,50  %

CZ05 Severovýchod

75,00

14,22  %

—

14,22  %

CZ07 Střední Morava

73,33

11,43  %

—

11,43  %

CZ08 Moravskoslezsko

74,33

11,33  %

—

11,33  %

Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden)

CZ02 Střední Čechy

82,67

12,81  %

—

12,81  %

CZ03 Jihozápad

78,00

11,52  %

—

11,52  %

CZ06 Jihovýchod

82,67

15,94  %

—

15,94  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

87,76  %

—

87,76  %

| Danmark | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |

Danmark

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

7,50  %

—

7,50  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

7,50  %

—

7,50  %

| Tyskland | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 18,10  % | — | 18,10  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 18,10  % | — | 18,10  % |

Tyskland

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

18,10  %

—

18,10  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

18,10  %

—

18,10  %

| Estland | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden) | EE00 Eesti | 79,33 | 100,00 % | — | 100,00 % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 100,00 % | — | 100,00 % |

Estland

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden)

EE00 Eesti

79,33

100,00 %

—

100,00 %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

100,00 %

—

100,00 %

| Irland | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 35,90  % | — | 35,90  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 35,90  % | — | 35,90  % |

Irland

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

35,90  %

—

35,90  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

35,90  %

—

35,90  %

| Grekland | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio | 49,00 | 2,01  % | — | 2,01  % |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | 73,67 | 3,19  % | 64,00 | 3,19  % |
| EL43 Κρήτη / Kriti | 58,33 | 5,91  % | 52,67 | 5,91  % |
| EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki | 47,67 | 5,59  % | — | 5,59  % |
| EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia | 53,67 | 17,47  % | — | 17,47  % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | 59,67 | 2,50  % | 53,33 | 2,50  % |
| EL54 Ήπειρος / Ipeiros | 48,67 | 3,11  % | — | 3,11  % |
| EL61 Θεσσαλία / Thessalia | 52,67 | 6,71  % | — | 6,71  % |
| EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia | 63,33 | 1,90  % | — | 1,90  % |
| EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda
  [EL643 Ευρυτανία / Evrytania - glest befolkat område] | 50,33 | 6,12  % | — | 6,12  % |
| EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda | 62,33 | 5,18  % | — | 5,18  % |
| EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos | 56,67 | 5,36  % | — | 5,36  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 17,28  % | — | 17,28  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | | — | 82,34  % | — | 82,34  % |

Grekland

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio

49,00

2,01  %

—

2,01  %

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

73,67

3,19  %

64,00

3,19  %

EL43 Κρήτη / Kriti

58,33

5,91  %

52,67

5,91  %

EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki

47,67

5,59  %

—

5,59  %

EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia

53,67

17,47  %

—

17,47  %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

59,67

2,50  %

53,33

2,50  %

EL54 Ήπειρος / Ipeiros

48,67

3,11  %

—

3,11  %

EL61 Θεσσαλία / Thessalia

52,67

6,71  %

—

6,71  %

EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia

63,33

1,90  %

—

1,90  %

EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda

[EL643 Ευρυτανία / Evrytania - glest befolkat område]

50,33

6,12  %

—

6,12  %

EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda

62,33

5,18  %

—

5,18  %

EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos

56,67

5,36  %

—

5,36  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

17,28  %

—

17,28  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

82,34  %

—

82,34  %

| Spanien | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden
  1.1.2022–31.12.2027 | ES42 Castilla-La Mancha
  [ES423 Cuenca - glest befolkat område] | 72,33 | 4,35  % | — | 4,35  % |
| ES43 Extremadura | 66,67 | 2,28  % | 63,67 | 2,28  % |
| ES61 Andalucía | 68,33 | 17,99  % | 63,67 | 17,99  % |
| ES63 Ciudad de Ceuta | 72,67 | 0,18  % | — | 0,18  % |
| ES64 Ciudad de Melilla | 67,00 | 0,18  % | 64,00 | 0,18  % |
| ES70 Canarias | 75,00 | 4,68  % | 65,00 | 4,68  % |
| a-områden


  1.1.2024–31.12.2027 | ES62 Región de Murcia | | | 70,67 | 3,17  % |
| Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden) 1.1.2022–31.12.2023 | ES62 Región de Murcia | 76,67 | 3,17  % | — | — |
| Förhandsdefinierade c-områden (glest befolkade områden) | ES242 Teruel | — | 0,29  % | — | 0,29  % |
| ES417 Soria | — | 0,19  % | — | 0,19  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 32,99  % | — | 32,99  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 66,29  % | — | 66,29  % |

Spanien

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

1.1.2022–31.12.2027

ES42 Castilla-La Mancha

[ES423 Cuenca - glest befolkat område]

72,33

4,35  %

—

4,35  %

ES43 Extremadura

66,67

2,28  %

63,67

2,28  %

ES61 Andalucía

68,33

17,99  %

63,67

17,99  %

ES63 Ciudad de Ceuta

72,67

0,18  %

—

0,18  %

ES64 Ciudad de Melilla

67,00

0,18  %

64,00

0,18  %

ES70 Canarias

75,00

4,68  %

65,00

4,68  %

a-områden

1.1.2024–31.12.2027

ES62 Región de Murcia

70,67

3,17  %

Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden) 1.1.2022–31.12.2023

ES62 Región de Murcia

76,67

3,17  %

—

—

Förhandsdefinierade c-områden (glest befolkade områden)

ES242 Teruel

—

0,29  %

—

0,29  %

ES417 Soria

—

0,19  %

—

0,19  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

32,99  %

—

32,99  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

66,29  %

—

66,29  %

| Frankrike | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | FRY1 Guadeloupe | 73,00 | 0,63  % | — | 0,63  % |
| FRY2 Martinique | 77,00 | 0,55  % | 73,00 | 0,55  % |
| FRY3 Guyane | 50,33 | 0,42  % | — | 0,42  % |
| FRY4 La Réunion | 70,00 | 1,28  % | — | 1,28  % |
| FRY5 Mayotte | 32,67 | 0,40  % | — | 0,40  % |
| Saint-Martin (*1) | : | : | : | : |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 28,68  % | — | 28,68  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 31,95  % | — | 31,95  % |

Frankrike

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

FRY1 Guadeloupe

73,00

0,63  %

—

0,63  %

FRY2 Martinique

77,00

0,55  %

73,00

0,55  %

FRY3 Guyane

50,33

0,42  %

—

0,42  %

FRY4 La Réunion

70,00

1,28  %

—

1,28  %

FRY5 Mayotte

32,67

0,40  %

—

0,40  %

Saint-Martin (*1)

:

:

:

:

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

28,68  %

—

28,68  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

31,95  %

—

31,95  %

| Kroatien | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | HR02 Panonska Hrvatska | 41,58 | 27,02  % | — | 27,02  % |
| HR03 Jadranska Hrvatska
  [HR032 Ličko-senjska županija - glest befolkat område] | 60,33 | 33,48  % | — | 33,48  % |
| HR06 Sjeverna Hrvatska | 48,43 | 20,04  % | — | 20,04  % |
| Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden) | HR05 Grad Zagreb | 109,24 | 19,46  % | — | 19,46  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 100,00 % | — | 100,00 % |

Kroatien

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

HR02 Panonska Hrvatska

41,58

27,02  %

—

27,02  %

HR03 Jadranska Hrvatska

[HR032 Ličko-senjska županija - glest befolkat område]

60,33

33,48  %

—

33,48  %

HR06 Sjeverna Hrvatska

48,43

20,04  %

—

20,04  %

Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden)

HR05 Grad Zagreb

109,24

19,46  %

—

19,46  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

100,00 %

—

100,00 %

| Italien | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | ITF2 Molise | 69,33 | 0,51  % | — | 0,51  % |
| ITF3 Campania | 62,67 | 9,62  % | — | 9,62  % |
| ITF4 Puglia | 63,33 | 6,68  % | — | 6,68  % |
| ITF5 Basilicata | 74,67 | 0,94  % | — | 0,94  % |
| ITF6 Calabria | 57,33 | 3,23  % | — | 3,23  % |
| ITG1 Sicilia | 59,67 | 8,30  % | — | 8,30  % |
| ITG2 Sardegna | 70,33 | 2,72  % | — | 2,72  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 9,99  % | — | 9,99  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 41,99  % | — | 41,99  % |

Italien

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

ITF2 Molise

69,33

0,51  %

—

0,51  %

ITF3 Campania

62,67

9,62  %

—

9,62  %

ITF4 Puglia

63,33

6,68  %

—

6,68  %

ITF5 Basilicata

74,67

0,94  %

—

0,94  %

ITF6 Calabria

57,33

3,23  %

—

3,23  %

ITG1 Sicilia

59,67

8,30  %

—

8,30  %

ITG2 Sardegna

70,33

2,72  %

—

2,72  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

9,99  %

—

9,99  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

41,99  %

—

41,99  %

| Cypern | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 49,46  % | — | 49,46  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 49,46  % | — | 49,46  % |

Cypern

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

49,46  %

—

49,46  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

49,46  %

—

49,46  %

| Lettland | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | LV00 Latvija
  [LV008 Vidzeme - glest befolkat område] | 67,00 | 100,00 % | — | 100,00 % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 100,00 % | — | 100,00 % |

Lettland

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

LV00 Latvija

[LV008 Vidzeme - glest befolkat område]

67,00

100,00 %

—

100,00 %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

100,00 %

—

100,00 %

| Litauen | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas | 65,00 | 71,16  % | — | 71,16  % |
| Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden) | LT01 Sostinės regionas | 113,67 | 28,84  % | — | 28,84  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 100,00 % | — | 100,00 % |

Litauen

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

65,00

71,16  %

—

71,16  %

Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden)

LT01 Sostinės regionas

113,67

28,84  %

—

28,84  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

100,00 %

—

100,00 %

| Luxemburg | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |

Luxemburg

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

7,50  %

—

7,50  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

7,50  %

—

7,50  %

| Ungern | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | HU12 Pest | 55,00 | 13,00  % | — | 13,00  % |
| HU21 Közép-Dunántúl | 65,33 | 10,81  % | — | 10,81  % |
| HU22 Nyugat-Dunántúl | 72,67 | 10,10  % | — | 10,10  % |
| HU23 Dél-Dunántúl | 47,33 | 9,03  % | — | 9,03  % |
| HU31 Észak-Magyarország | 47,67 | 11,57  % | — | 11,57  % |
| HU32 Észak-Alföld | 44,33 | 14,89  % | — | 14,89  % |
| HU33 Dél-Alföld | 50,00 | 12,69  % | — | 12,69  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 82,09  % | — | 82,09  % |

Ungern

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

HU12 Pest

55,00

13,00  %

—

13,00  %

HU21 Közép-Dunántúl

65,33

10,81  %

—

10,81  %

HU22 Nyugat-Dunántúl

72,67

10,10  %

—

10,10  %

HU23 Dél-Dunántúl

47,33

9,03  %

—

9,03  %

HU31 Észak-Magyarország

47,67

11,57  %

—

11,57  %

HU32 Észak-Alföld

44,33

14,89  %

—

14,89  %

HU33 Dél-Alföld

50,00

12,69  %

—

12,69  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

82,09  %

—

82,09  %

| Malta | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |

Malta

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

70,00  %

—

70,00  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

70,00  %

—

70,00  %

| Nederländerna | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 8,98  % | — | 8,98  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 8,98  % | — | 8,98  % |

Nederländerna

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

8,98  %

—

8,98  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

8,98  %

—

8,98  %

| Österrike | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 22,42  % | — | 22,42  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 22,42  % | — | 22,42  % |

Österrike

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

22,42  %

—

22,42  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

22,42  %

—

22,42  %

| Polen | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | PL21 Małopolskie | 63,67 | 8,84  % | — | 8,84  % |
| PL22 Śląskie | 72,33 | 11,82  % | — | 11,82  % |
| PL42 Zachodniopomorskie | 58,33 | 4,43  % | — | 4,43  % |
| PL43 Lubuskie | 58,00 | 2,64  % | — | 2,64  % |
| PL52 Opolskie | 55,33 | 2,57  % | — | 2,57  % |
| PL61 Kujawsko-Pomorskie | 56,33 | 5,41  % | — | 5,41  % |
| PL62 Warmińsko-Mazurskie | 49,00 | 3,73  % | — | 3,73  % |
| PL63 Pomorskie | 67,67 | 6,06  % | — | 6,06  % |
| PL71 Łódzkie | 65,00 | 6,43  % | — | 6,43  % |
| PL72 Świętokrzyskie | 50,00 | 3,24  % | — | 3,24  % |
| PL81 Lubelski | 47,67 | 5,52  % | — | 5,52  % |
| PL82 Podkarpackie | 49,33 | 5,54  % | — | 5,54  % |
| PL84 Podlaskie | 49,67 | 3,08  % | — | 3,08  % |
| PL92 Mazowiecki regionalny | 59,33 | 6,12  % | — | 6,12  % |
| Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden) | PL41 Wielkopolskie | 75,67 | 9,09  % | — | 9,09  % |
| | PL51 Dolnośląskie | 77,00 | 7,55  % | — | 7,55  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 0,82  % | — | 0,82  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 92,90  % | — | 92,90  % |

Polen

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

PL21 Małopolskie

63,67

8,84  %

—

8,84  %

PL22 Śląskie

72,33

11,82  %

—

11,82  %

PL42 Zachodniopomorskie

58,33

4,43  %

—

4,43  %

PL43 Lubuskie

58,00

2,64  %

—

2,64  %

PL52 Opolskie

55,33

2,57  %

—

2,57  %

PL61 Kujawsko-Pomorskie

56,33

5,41  %

—

5,41  %

PL62 Warmińsko-Mazurskie

49,00

3,73  %

—

3,73  %

PL63 Pomorskie

67,67

6,06  %

—

6,06  %

PL71 Łódzkie

65,00

6,43  %

—

6,43  %

PL72 Świętokrzyskie

50,00

3,24  %

—

3,24  %

PL81 Lubelski

47,67

5,52  %

—

5,52  %

PL82 Podkarpackie

49,33

5,54  %

—

5,54  %

PL84 Podlaskie

49,67

3,08  %

—

3,08  %

PL92 Mazowiecki regionalny

59,33

6,12  %

—

6,12  %

Förhandsdefinierade c-områden (tidigare a-områden)

PL41 Wielkopolskie

75,67

9,09  %

—

9,09  %

PL51 Dolnośląskie

77,00

7,55  %

—

7,55  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

0,82  %

—

0,82  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

92,90  %

—

92,90  %

| Portugal | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | PT11 Norte | 65,67 | 34,76  % | — | 34,76  % |
| PT16 Centro (PT) | 67,33 | 21,63  % | — | 21,63  % |
| PT18 Alentejo | 72,67 | 6,89  % | — | 6,89  % |
| PT20 Região Autónoma dos Açores | 69,00 | 2,37  % | — | 2,37  % |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | 76,00 | 2,47  % | 71,67 | 2,47  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 2,11  % | — | 2,11  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 70,23  % | — | 70,23  % |

Portugal

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

PT11 Norte

65,67

34,76  %

—

34,76  %

PT16 Centro (PT)

67,33

21,63  %

—

21,63  %

PT18 Alentejo

72,67

6,89  %

—

6,89  %

PT20 Região Autónoma dos Açores

69,00

2,37  %

—

2,37  %

PT30 Região Autónoma da Madeira

76,00

2,47  %

71,67

2,47  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

2,11  %

—

2,11  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

70,23  %

—

70,23  %

| Rumänien | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | RO11 Nord-Vest | 58,33 | 13,13  % | — | 13,13  % |
| RO12 Centru | 60,00 | 11,93  % | — | 11,93  % |
| RO21 Nord-Est | 39,67 | 16,48  % | — | 16,48  % |
| RO22 Sud-Est | 52,67 | 12,37  % | — | 12,37  % |
| RO31 Sud – Muntenia | 49,33 | 15,14  % | — | 15,14  % |
| RO41 Sud-Vest Oltenia | 46,67 | 9,96  % | — | 9,96  % |
| RO42 Vest | 66,00 | 9,15  % | — | 9,15  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 1,19  % | — | 1,19  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 89,34  % | — | 89,34  % |

Rumänien

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

RO11 Nord-Vest

58,33

13,13  %

—

13,13  %

RO12 Centru

60,00

11,93  %

—

11,93  %

RO21 Nord-Est

39,67

16,48  %

—

16,48  %

RO22 Sud-Est

52,67

12,37  %

—

12,37  %

RO31 Sud – Muntenia

49,33

15,14  %

—

15,14  %

RO41 Sud-Vest Oltenia

46,67

9,96  %

—

9,96  %

RO42 Vest

66,00

9,15  %

—

9,15  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

1,19  %

—

1,19  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

89,34  %

—

89,34  %

| Slovenien | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | SI03 Vzhodna Slovenija | 70,67 | 52,71  % | — | 52,71  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 17,29  % | — | 17,29  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |

Slovenien

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

SI03 Vzhodna Slovenija

70,67

52,71  %

—

52,71  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

17,29  %

—

17,29  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

70,00  %

—

70,00  %

| Slovakien | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a-områden | SK02 Západné Slovensko | 66,67 | 33,55  % | 64,67 | 33,55  % |
| SK03 Stredné Slovensko | 58,00 | 24,60  % | — | 24,60  % |
| SK04 Východné Slovensko | 52,00 | 29,82  % | — | 29,82  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 87,97  % | — | 87,97  % |

Slovakien

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

a-områden

SK02 Západné Slovensko

66,67

33,55  %

64,67

33,55  %

SK03 Stredné Slovensko

58,00

24,60  %

—

24,60  %

SK04 Východné Slovensko

52,00

29,82  %

—

29,82  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

87,97  %

—

87,97  %

| Finland | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förhandsdefinierade c-områden (glest befolkade områden) | FI1D1 Södra Savolax | — | 2,67  % | — | 2,67  % |
| FI1D2 Norra Savolax | — | 4,46  % | — | 4,46  % |
| FI1D3 Norra Karelen | — | 2,95  % | — | 2,95  % |
| FI1D5 Mellersta Österbotten | — | 1,24  % | — | 1,24  % |
| FI1D7 Lappland | — | 3,24  % | — | 3,24  % |
| FI1D8 Kajanaland | — | 1,34  % | — | 1,34  % |
| FI1D9 Norra Österbotten | — | 7,43  % | — | 7,43  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 3,52  % | — | 3,52  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 26,86  % | — | 26,86  % |

Finland

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Förhandsdefinierade c-områden (glest befolkade områden)

FI1D1 Södra Savolax

—

2,67  %

—

2,67  %

FI1D2 Norra Savolax

—

4,46  %

—

4,46  %

FI1D3 Norra Karelen

—

2,95  %

—

2,95  %

FI1D5 Mellersta Österbotten

—

1,24  %

—

1,24  %

FI1D7 Lappland

—

3,24  %

—

3,24  %

FI1D8 Kajanaland

—

1,34  %

—

1,34  %

FI1D9 Norra Österbotten

—

7,43  %

—

7,43  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

3,52  %

—

3,52  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

26,86  %

—

26,86  %

| Sverige | Nuts-regioner | BNP per invånare 2016–2018 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023 | BNP per invånare 2019–2021 | Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förhandsdefinierade c-områden (glest befolkade områden) | SE312 Dalarnas län | — | 2,81  % | — | 2,81  % |
| SE321 Västernorrlands län | — | 2,42  % | — | 2,42  % |
| SE322 Jämtlands län | — | 1,27  % | — | 1,27  % |
| SE331 Västerbottens län | — | 2,63  % | — | 2,63  % |
| SE332 Norrbottens län | — | 2,48  % | — | 2,48  % |
| Icke förhandsdefinierade c-områden | — | — | 9,98  % | — | 9,98  % |
| Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027 | — | — | 21,60  % | — | 21,60  % |

Sverige

Nuts-regioner

BNP per invånare 2016–2018

Procentandel av landets befolkning 1.1.2021–31.12.2023

BNP per invånare 2019–2021

Procentandel av landets befolkning 1.1.2024–31.12.2027

Förhandsdefinierade c-områden (glest befolkade områden)

SE312 Dalarnas län

—

2,81  %

—

2,81  %

SE321 Västernorrlands län

—

2,42  %

—

2,42  %

SE322 Jämtlands län

—

1,27  %

—

1,27  %

SE331 Västerbottens län

—

2,63  %

—

2,63  %

SE332 Norrbottens län

—

2,48  %

—

2,48  %

Icke förhandsdefinierade c-områden

—

—

9,98  %

—

9,98  %

Sammanlagd stödberättigad befolkningsandel 2022–2027

—

—

21,60  %

—

21,60  %

---

(1)  Mätt i köpkraftsstandard, treårigt medelvärde för 2016–2018 (EU27 = 100) (uppdatering 23.3.2020).

1

(2)  Enligt Eurostats befolkningsstatistik för 2018.

2

(3)  Mätt i köpkraftsstandard, treårigt medelvärde för 2019–2021 (EU27 = 100) (uppdatering 23.2.2023).

3

(4)  Enligt Eurostats befolkningsstatistik för 2018.

4

(*1)  Saint-Martin är en region i de yttersta randområdena som inte ingår i 2021 års Nuts-nomenklatur. För att beräkna den högsta stödnivån kan Frankrike använda uppgifter från det nationella statistikkontoret eller andra erkända källor.

*1

Saint-Martin är en region i de yttersta randområdena som inte ingår i 2021 års Nuts-nomenklatur. För att beräkna den högsta stödnivån kan Frankrike använda uppgifter från det nationella statistikkontoret eller andra erkända källor.

---

BILAGA 2

”BILAGA IV

Metod för att definiera stödområden med befolkningsförluster som avses i avsnitt 7.4.5

Medlemsstaterna får identifiera de områden som uppvisar en befolkningsförlust enligt följande:

| — | Medlemsstaterna måste identifiera stödområden på Nuts 3-nivå enligt artikel 107.3 a och c i fördraget. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna måste identifiera stödområden på Nuts 3-nivå enligt artikel 107.3 a och c i fördraget.

| — | Eurostats uppgifter om befolkningstäthet för perioden 2009–2018 ska användas, baserat på den senaste tillgängliga Nuts-nomenklaturen. |
| --- | --- |

—

Eurostats uppgifter om befolkningstäthet för perioden 2009–2018 ska användas, baserat på den senaste tillgängliga Nuts-nomenklaturen.

| — | Medlemsstaterna måste kunna påvisa en befolkningsförlust på mer än 10 % under perioden 2009–2018. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna måste kunna påvisa en befolkningsförlust på mer än 10 % under perioden 2009–2018.

| — | Om Nuts-nomenklaturen ändrades under de föregående tio åren måste medlemsstaterna använda uppgifterna om befolkningstäthet för den längsta tillgängliga perioden. |
| --- | --- |

—

Om Nuts-nomenklaturen ändrades under de föregående tio åren måste medlemsstaterna använda uppgifterna om befolkningstäthet för den längsta tillgängliga perioden.

Medlemsstaterna ska inkludera de områden som identifierats på detta sätt när de utfärdar en anmälan enligt punkt 189.

För perioden från och med den 1 januari 2024 till och med den 31 december 2027 får medlemsstaterna påvisa befolkningsförlust vid tillämpning av punkt 188 också genom hänvisning till perioden 2010–2019, utan hinder av det som anges ovan.

---

Revisionsrätten

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/29

---

Särskild rapport 13/2023

Godkända ekonomiska aktörer: gediget tullprogram med outnyttjad potential och ojämnt genomförande

(2023/C 194/06)

Europeiska revisionsrätten meddelar härmed att särskild rapport 13/2023 Godkända ekonomiska aktörer: gediget tullprogram med outnyttjad potential och ojämnt genomförande just har offentliggjorts.

Rapporten kan läsas eller laddas ner på Europeiska revisionsrättens webbplats: https://www.eca.europa.eu/sv/publications/sr-2023-13

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/30

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11131 – PIERER / LEONI)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 194/07)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Dipl. Ing. Stefan Pierer (Stefan Pierer, Österrike), en fysisk person. |
| --- | --- |

—

Dipl. Ing. Stefan Pierer (Stefan Pierer, Österrike), en fysisk person.

| — | LEONI AG (LEONI, Tyskland), ett börsnoterat företag. Ingen av aktieägarna utövar ett avgörande inflytande över LEONI. |
| --- | --- |

—

LEONI AG (LEONI, Tyskland), ett börsnoterat företag. Ingen av aktieägarna utövar ett avgörande inflytande över LEONI.

Stefan Pierer förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, kontroll över LEONI.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Stefan Pierer: kontrollerar Pierer Industrie AG (PIAG). PIAG är en österrikisk industrikoncern verksam inom produktion och distribution av motorcyklar, elcyklar och komponenter till motordrivna tvåhjulingar. Verksamheten omfattar också utveckling, produktion, underhåll och distribution av högteknologiska mekaniska system för dynamiska komponenter avsedda för tävlingar, lyxbilar och flygteknik samt produktion av koldioxideffektiva bromsar, pumpar och motorkomponenter. PIAG har verksamhet i hela världen. |
| --- | --- |

—

Stefan Pierer: kontrollerar Pierer Industrie AG (PIAG). PIAG är en österrikisk industrikoncern verksam inom produktion och distribution av motorcyklar, elcyklar och komponenter till motordrivna tvåhjulingar. Verksamheten omfattar också utveckling, produktion, underhåll och distribution av högteknologiska mekaniska system för dynamiska komponenter avsedda för tävlingar, lyxbilar och flygteknik samt produktion av koldioxideffektiva bromsar, pumpar och motorkomponenter. PIAG har verksamhet i hela världen.

| — | LEONI: global leverantör av produkter, lösningar och tjänster för energi- och datahantering i fordonsindustrin. Närmare bestämt tillhandahåller LEONI standardiserade kablar och datakablar för ledningssystem. |
| --- | --- |

—

LEONI: global leverantör av produkter, lösningar och tjänster för energi- och datahantering i fordonsindustrin. Närmare bestämt tillhandahåller LEONI standardiserade kablar och datakablar för ledningssystem.

3.

Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11131 – PIERER / LEONI

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  EUT C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/32

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 194/08)

1.

Denna anmälan berör följande företag:

| — | Nordic Metal Holdings Inc. (Nordic Metal, Förenta staterna) (2). |
| --- | --- |

—

Nordic Metal Holdings Inc. (Nordic Metal, Förenta staterna) (2).

| — | Alumeco Holding A/S (3) (Alumeco, Danmark). |
| --- | --- |

—

Alumeco Holding A/S (3) (Alumeco, Danmark).

Nordic Metal kommer att förvärva ensam kontroll, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen, över hela Alumecokoncernen.

Koncentrationen genomförs genom förvärv av aktier.

2.

| — | Nordic Metal: distribution av metaller i Europa, med inriktning på aluminium och rostfritt stål. |
| --- | --- |

—

Nordic Metal: distribution av metaller i Europa, med inriktning på aluminium och rostfritt stål.

| — | Alumeco: internationell metalldistributör som främst inriktar sig på aluminium men också distribuerar kopparlegeringar och rostfritt stål. Genom sin affärsenhet Aluwind är företaget också verksamt inom utformning, konstruktion och tillverkning av specialiserade aluminiumunderstrukturer för vindkraftsindustrin. Alumeco är främst verksamt i Europa. |
| --- | --- |

—

Alumeco: internationell metalldistributör som främst inriktar sig på aluminium men också distribuerar kopparlegeringar och rostfritt stål. Genom sin affärsenhet Aluwind är företaget också verksamt inom utformning, konstruktion och tillverkning av specialiserade aluminiumunderstrukturer för vindkraftsindustrin. Alumeco är främst verksamt i Europa.

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

4.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Följande referens bör alltid anges:

M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP

Synpunkterna kan sändas till kommissionen per e-post eller per post. Använd följande kontaktuppgifter:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Post:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

1

koncentrationsförordningen

(2)  Nordic Metal är ett nybildat bolag som direkt eller indirekt ägs av tre fysiska personer (investerarna) som äger olika oberoende företag verksamma inom distribution av aluminium, rostfritt stål, kopparlegeringar och andra metaller i Europa. Företagen är Amari Metals Europe Ltd. (
  AME
  ), Amari Benelux Inc. (
  ABI
  ), Amari Ireland Limited (
  AIL
  , ett enskilt företag), Amari France Holdings Inc. (
  AMF
  ), Amari Switzerland Holdings Inc. (
  AMS
  ), Sverdrup Holdings Inc. (
  Sverdrup
  ), Britannia Metals Holdings, Inc. (
  Britannia
  ), Aero Metals Alliance Inc. (
  AMA
  ), Henley Management Company (
  Henley
  ) och Deloro Group Holding Inc. (
  Deloro
  ).

2

investerarna

AME

ABI

AIL

AMF

AMS

Sverdrup

Britannia

AMA

Henley

Deloro

(3)  Alumecokoncernen består av (i) Alumeco och (ii) Aluwind.

3

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/34

---

Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

(2023/C 194/09)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 6b.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning med ursprung i en medlemsstat

”Miel de Granada”

EU-nr: PDO-ES-0243-AM01 – 3 mars 2023

SUB (X) SGB ( )

1.   Produktens namn

”Miel de Granada”

2.   Medlemsstat till vilken det geografiska området hör

Spanien

3.   Myndighet i medlemsstaten som meddelar standardändringen

Generaldirektoratet för industri, innovation och livsmedelskedjan vid ministeriet för jordbruk, fiske, vatten och landsbygdsutveckling som tillhör Andalusiens regionala regering (Dirección General de Industrias, Innovación y Cadena Agroalimentaria Consejería de Agricultura, Pesca, Agua y Desarrollo Rural de la Junta de Andalucía)

4.   Beskrivning av den eller de ändringar som godkänts

1.   Ändring av de fysikalisk-kemiska egenskaperna

Avsnitt B.1 i produktspecifikationen

De allmänna fysikalisk-kemiska egenskaperna ändras vad gäller halten hydroximetylfurfural vid tidpunkten för förpackning och märkning. Detta fanns inte med i den föregående versionen. Ändringen gäller följande:

| — | Hydroximetylfurfural < 10 mg/kg |
| --- | --- |

—

Hydroximetylfurfural < 10 mg/kg

ersätts med

| — | Hydroximetylfurfural: < 18 mg/kg. |
| --- | --- |

—

Hydroximetylfurfural: < 18 mg/kg.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

2.   Borttagande av gränser för andelen pollen från Erica sp.

I avsnitt B.2 i produktspecifikationen har gränsvärdet på 1 % för andelen pollen från Erica sp. tagits bort, eftersom pollenhalten har ökat på grund av klimatförändringarna.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

3.   Ändringar av de organoleptiska egenskaperna

I en tabell förtydligas avsnitt B.3 i produktspecifikationen när det gäller organoleptiska egenskaper, så att dessa kan analyseras och kvantifieras i ett laboratorium, och det fastställs gränsvärden för variabler såsom ledningsförmåga, procentandel pollen och färg.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

4.   Ny ordalydelse om honungens spårbarhet

Avsnitt D i produktspecifikationen

Ordalydelsen ändras för att återspegla metoden för att säkerställa honungens spårbarhet.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

5.   Uppdatering av ”Framställningsmetod”

Avsnitt E i produktspecifikationen, som rör framställningsmetoden, ändras på följande sätt:

Beskrivningen av behållarnas innehåll uppdateras och de berörda processerna beskrivs på ett tydligare och mer aktuellt sätt. Rubrikerna ”Presentation och förpackning”, ”Behållarnas innehåll” och ”Transport av honung” läggs till, och följs alla av en tydligare beskrivning av vad det omfattar.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

6.   Ändring av det organ som ansvarar för att kontrollera att bestämmelserna i produktspecifikationen följs

Ändringen rör avsnitt G i produktspecifikationen om kontroll av överensstämmelse med produktspecifikationen före försäljning i en enhet som ackrediterats i enlighet med ISO 17065.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

7.   Ändring av ordalydelsen om produkttypen

Hänvisningen till bilaga IX till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 har strukits i avsnitt 3.1 i det sammanfattande dokumentet, eftersom den inte längre behövs.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

8.   Ändring av ordalydelsen avseende särskilda bestämmelser om skivning, rivning, förpackning osv. av produkten

I avsnitt 3.5 har hela texten om produktens spårbarhet strukits och en ny text som anses lämpligare har lagts till. Denna nya text ingick tidigare i avsnitt 3.6, ”Presentation och förpackning” och ”Behållarnas innehåll”.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

9.   Ny ordalydelse om särskilda märkningsregler i produktspecifikationen

Ordalydelsen i avsnitt H i produktspecifikationen har ändrats. Hänvisningen till ”Europeiska gemenskapens symbol” har ersatts med en hänvisning till ”Europeiska unionens symbol”.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

10.   Ny ordalydelse om de särskilda märkningsreglerna i det sammanfattande dokumentet

I avsnitt 3.6 i det sammanfattande dokumentet har den tidigare texten ersatts med den nya ordalydelsen i avsnitt H i produktspecifikationen, som anses lämpligare.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

11.   Förenkling av ordalydelsen i motiveringen av sambandet med det berörda geografiska området

Ordalydelsen i avsnitt 5 i det sammanfattande dokumentet, ”Samband med det geografiska området”, har ändrats så att den överensstämmer med teckenbegränsningen på webbplatsen eAmbrosia. Ämnet har inte ändrats. Ordalydelsen som används är från produktresumén.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Miel de Granada”

EU-nr: PDO-ES-0243-AM01 – 3 mars 2023

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn

”Miel de Granada”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.4 Andra produkter från djur (ägg, honung, diverse mjölkprodukter utom smör etc.)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken beteckningen i (1) är tillämplig

Honung: livsmedel som framställs av honungsbin med hjälp av blommornas nektar eller sekret från växternas levande delar eller sekret som finns på dessa, som bina suger i sig, förädlar, kombinerar med egna specifika ämnen, förvarar och låter mogna i bikupans vaxkakor. Den kan vara flytande, trögflytande eller kristallinisk.

Skyddad honung klassificeras som

| — | kastanjehonung från en blomsort (Castanea sativa) |
| --- | --- |

—

kastanjehonung från en blomsort (Castanea sativa)

| — | rosmarinhonung från en blomsort (Rosmarinus officinalis) |
| --- | --- |

—

rosmarinhonung från en blomsort (Rosmarinus officinalis)

| — | timjanhonung från en blomsort (Thymus sp.) |
| --- | --- |

—

timjanhonung från en blomsort (Thymus sp.)

| — | avokadohonung från en blomsort (Persea americana) |
| --- | --- |

—

avokadohonung från en blomsort (Persea americana)

| — | apelsin/citrushonung från en blomsort (Citrus sp.) |
| --- | --- |

—

apelsin/citrushonung från en blomsort (Citrus sp.)

| — | fransk lavendelhonung från en blomsort (Lavandula stoechas) |
| --- | --- |

—

fransk lavendelhonung från en blomsort (Lavandula stoechas)

| — | bergshonung |
| --- | --- |

—

bergshonung

| — | blandhonung. |
| --- | --- |

—

blandhonung.

1. –   Allmänna fysikalisk-kemiska egenskaper för samtliga sorter vid tidpunkten för förpackning och märkning

| — | Vattenhalt: < 17,5 % |
| --- | --- |

—

Vattenhalt: < 17,5 %

| — | Hydroximetylfurfural: < 18 mg/kg. |
| --- | --- |

—

Hydroximetylfurfural: < 18 mg/kg.

2. –   Allmänna pollenegenskaper för all honung:

| a) | Pollenspektrumet i Granadas växtliv utgörs huvudsakligen av familjerna Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae och Lauraceae. |
| --- | --- |

a)

Pollenspektrumet i Granadas växtliv utgörs huvudsakligen av familjerna Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae och Lauraceae.

3.   Särskilda fysikalisk-kemiska och pollenegenskaper:

| Typ av honung | Ledningsförmåga | Färg | Pollenhalt |
| --- | --- | --- | --- |
| (× m S/cm) | (mm Pfund) |
| kastanjehonung från en blomsort
  (Castanea sativa) | > 0,8 | > 80 | > 75 % Castanea


  sativa |
| rosmarinhonung från en blomsort
  (Rosmarinus officinalis) | < 0,25 | < 35 | > 15 % Rosmarinus officinalis eller > 10 % Rosmarinus officinalis och > 5 % andra kransblommiga växter |
| timjahonung från en blomsort
  (Thymus sp.) | > 0,3 och < 0,8 | > 55 | > 15 % Thymus sp. |
| avokadohonung från en blomsort
  (Persea americana) | > 0,7 | > 100 | > 25 % Persea sp. |
| Förekomst av > 0,2 % perseitol om pollenhalten < 25 % |
| apelsin/citrushonung från en blomsort
  (Citrus sp.) | < 0,3 | < 30 | > 15 % Citrus sp. |
| Om pollenhalten ligger mellan > 5,0 % och < 15 % ska halten av metylantranilat vara lika med eller högre än 1,2 mg/kg |
| fransk lavendelhonung från en blomsort
  (Lavandula stoechas) | < 0,5 | < 50 | > 15 % Lavandula stoechas |
| Bergshonung | | | > 20 % Castanea sp. |

Typ av honung

Ledningsförmåga

Färg

Pollenhalt

(× m S/cm)

(mm Pfund)

kastanjehonung från en blomsort

(Castanea sativa)

> 0,8

> 80

> 75 % Castanea

sativa

rosmarinhonung från en blomsort

(Rosmarinus officinalis)

< 0,25

< 35

> 15 % Rosmarinus officinalis eller > 10 % Rosmarinus officinalis och > 5 % andra kransblommiga växter

timjahonung från en blomsort

(Thymus sp.)

> 0,3 och < 0,8

> 55

> 15 % Thymus sp.

avokadohonung från en blomsort

(Persea americana)

> 0,7

> 100

> 25 % Persea sp.

Förekomst av > 0,2 % perseitol om pollenhalten < 25 %

apelsin/citrushonung från en blomsort

(Citrus sp.)

< 0,3

< 30

> 15 % Citrus sp.

Om pollenhalten ligger mellan > 5,0 % och < 15 % ska halten av metylantranilat vara lika med eller högre än 1,2 mg/kg

fransk lavendelhonung från en blomsort

(Lavandula stoechas)

< 0,5

< 50

> 15 % Lavandula stoechas

Bergshonung

> 20 % Castanea sp.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Detta är inte relevant för honung.

Detta avsnitt är inte tillämpligt.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionsprocessen ska äga rum i det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Presentation och förpackning

Honung i flytande form (vätska), i fast form (kristalliserad) eller med en krämig textur.

Behållarnas innehåll

Behållare med en kapacitet på högst 5 kilo, som måste leva upp till gällande lagstiftning.

Material: genomskinligt, ofärgat glas.

Etiketten och kontrolletiketten får inte dölja innehållet.

Hermetisk försegling.

Traditionella lerkrukor får användas, förutsatt att deras nettovikt är 500 eller 1 000 g och att de är hermetiskt tillslutna.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Etiketterna måste vara godkända av kontrollorganet vad gäller användning av beteckningen eller varumärket. Etiketterna på burkarna ska vara tydligt märkta med ”Denominación de Origen Protegida” (skyddad ursprungsbeteckning), Europeiska unionens symbol och beteckningen ”Miel de Granada”.

Oavsett vilken typ av behållare som olika typer av honung avsedda för konsumtion transporteras i ska de förses med kontrollorganets numrerade etikett eller kontrolletikett, som ska sättas fast före transport, i enlighet med de bestämmelser som fastställts för detta ändamål och alltid på ett sätt som utesluter återanvändning.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Området där bikuporna ligger och där honungen framställs, dvs. produktionsområdet, omfattar samtliga kommuner i provinsen Granada, i den autonoma regionen Andalusien.

Den totala arealen är 12 531 hektar.

Honungen förpackas i produktionsområdet.

5.   Samband med det geografiska området

a.   Historiskt

Granadahonungens goda kvalitet är väl känd och belagd sedan början av 1300-talet. Biodling har förekommit i området sedan urminnes tider. De första skriftliga beläggen går tillbaka till Ibn al-Jathib (1313–1375), som i sitt verk al-Ihata fi Akhbar Gharnata (Den kompletta källan om Granadas historia) hänvisar till den rikliga honungsproduktionen i områden i Granada där honungstillverkningen än i dag är en viktig inkomstkälla. Det finns också många hänvisningar till honung i verk skrivna av olika krönikörer under samma period, som berättar om de kristna härarnas erövring av Emiratet Granada.

Efter erövringen började man i samhällena att organisera olika näringsgrenar. I Baza tog kommunen ut en markavgift på bikupor i Bazabergen, vilket beskrivs i Libro de Propios (1564), och rosmarinhonungen hade högt anseende.

I en förteckning över olika yrken från staden Granada (1752) står det uttryckligen ”criador de colmena” (bikupeodlare). 1777 skrev Juan de la Serna om Granada i sin Diccionario Geográfico o descripción de todos los reinos (Geografiskt lexikon eller beskrivning av alla konungariken) att det i Granada fanns gott om bivax och honung. Även Sebastián de Miñano (1826) nämner att den utsökta Granadahonungen finns i överflöd i sin Diccionario Geográfico Estadístico de España y Portugal (Geografiskt-statistiskt lexikon över Spanien och Portugal). Han nämnde Baza, Alhama de Granada, Güejar-Sierra och Guadix som de viktigaste områdena för honung i Granada Även i Pascual Madoz Diccionario Geográfico, Estadístico e Histórico de España (Geografiskt, statistiskt och historiskt lexikon över Spanien) kan man läsa om den rikliga tillgången på utsökt Granadahonung av olika sorter. Han noterar till exempel att det finns mycket vit honung i kommunen Loja. Han konstaterar också att det utmed kusten (i La Garnatilla och Motril) produceras betydande mängder honung. Tomás López nämner i Diccionario Geográfico de Andalucía: Granada (Geografiskt lexikon över Andalusien: Granada), som skrevs under den sista fjärdedelen av 1700-talet, några platser i Granada och i de omgivande bergen där det finns många bikupor och honung spelar en viktig roll, exempelvis Quéntar eller Ribera de Oveja (ett litet landsbygdssamhälle i kommunen Granada).

1888 gjorde Luis Morell y Terry en beräkning av antalet bikupor och uppskattade dem till omkring 15 000, och de traditionella biodlingsområdena var fortfarande, i fråga om antalet bikupor, de östra bergsområdena, Alpujarras och huvudstaden Granada. Samma år, 1888, introducerade Bertha Wihelmi bikupor med flyttbara ramar och spred dessa i provinsen, vilket ledde till att de så småningom kom att ersätta de traditionella (arabiska) bikuporna med fasta ramar. Genom Bertha Wihelmi förvandlas Granada till en av de drivande provinserna för nya metoder på biodlingsområdet. I maj 1909 uppmärksammade tidskriften Granada Agrícola den tyska marknadens intresse av att importera honung från Granada på grund av dess kvalitet till följd av den rika floran av väldoftande medicinalväxter som växer i bergen, särskilt i Sierra Nevada.

b.   – Naturmässigt

Bland de naturmässiga faktorer som direkt påverkar produkten kan nämnas bergsterräng, klimat och vegetation, och bland de mänskliga faktorerna de karakteristiska och speciella rutter som Granadas biodlare följer när de flyttar sina bin.

I Granadaprovinsen finns det en mängd olika typer av terräng och klimat som har direkt inverkan på produktionen och till exempel bestämmer de vägar som biodlarna väljer när de flyttar sina bin på jakt efter olika sorters blomning. Ur biodlingssynpunkt innebär denna mångfald att biodlare i Granada kan flytta sina bisamhällen upp- och nedför bergssidorna i den egna provinsen eftersom de olika berörda arterna blommar vid olika tider, vilket gör att man kan skörda honung under hela året. Typ av blomning och blomningstid varierar beroende på höjd över havet och biodlarna kan röra sig vertikalt och behöver för det mesta inte flytta mer än 50 km. Utmärkande för biodlare vid kusten, i Lecrín-dalen och i La Alpujarra Sierra Nevada är alltså att de flyttar sina bin vertikalt, dvs. från kusten till bergen och vice versa på jakt efter olika växter som blommar beroende på höjdnivå.

Den faktor som har störst betydelse för de egenskaper som är särskilt utmärkande för Miel de Granada i förhållande till annan honung är utan tvivel områdets flora. I provinsen finns det över 296 000 hektar trädlösa bergsområden där det växer aromatiska växter vilket har till följd att biodlingen är omfattande där, och därutöver växer det på stora områden kastanjeträd, apelsinträd och, i kustområdet, avokadoträd. Längs kusten i provinserna Granada och Málaga är produktionen av dessa mycket stor.

Praktiskt taget 70 % av biodlingarna i Granada ligger i skyddade områden som nationalparker och naturreservat (Parque Nacional de Sierra Nevada, Parque Natural de Sierra Nevada, Parque Natural de la Sierra de Baza, Parque Natural de la Sierra de Huétor, Parque Natural de la Sierra de Castril, Parque Natural de las Sierras de Tejeda, Alhama och Almijara). Bikuporna är placerade i dessa områden under en del av året, antingen under produktionssäsongen eller under vintern. Odlarna flyttar sina kupor över hela provinsen Granada (på jakt efter den bästa blomningen under säsongen eller den bästa platsen för övervintringen), och det är detta som ger Miel de Granada dess unika pollineringsspektrum.

Detta är områden som under lång tid har varit isolerade och där biodlingen har spelat en viktig ekonomisk roll för att bredda jordbruksinkomsterna. Den rika floran i naturreservaten gör att honungen får en unik sammansättning. Bara i Sierra Nevada finns det mer än 160 endemiska arter, av vilka 60 är unika.

Vid de pollenanalyser som gjorts i provinsen har man identifierat runt 92 olika sorters pollen tillhörande cirka 50 botaniska familjer. Utmärkande för Miel de Granada är det pollenspektrum som består av familjerna Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salience, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae och Lauraceae. Kunskapen om Miel de Granadas pollenspektrum tillsammans med de många endemiska arterna gör att vi genom geografiska parametrar klart kan särskilja våra produkter från övrig honung från den iberiska halvön.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.juntadeandalucia.es/sites/default/files/inline-files/2023/02/Pliego_miel_Gran_consolidado.pdf

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 2.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 194/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 194/40

---

Offentliggörande av en ansökan om registrering av ett namn i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2023/C 194/10)

I enlighet med artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1) ges rätt att göra invändningar inom tre månader från dagen för detta offentliggörande.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Suonenjoen mansikka”

EU-nr: PGI-FI-02841 – 2.5.2022

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Suonenjoen mansikka”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Finland

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.6 – Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Namnet ”Suonenjoen mansikka” används för trädgårdsjordgubbar (Fragaria X ananassa) som odlas i Suonenjoki med grannkommuner i landskapet Norra Savolax.

Jordgubbar med beteckningen ”Suonenjoen mansikka” är helt röda, saftiga och sammetslena i munnen. Bäret ska vara sött och aromatiskt.

Bäret ska vara minst 18 mm stort, och stjälk och foderblad ska vara gröna och friska. Vid plockning ska jordgubbarna ha en jämn färg. De kan ätas färska, som råa bär. Jordgubbarna ska ha en sockerhalt på minst 8 brixgrader. Sötman varierar beroende på sort och odlingsförhållanden.

”Suonenjoen mansikka” säljs som färska bär, frysta, djupfrysta eller för förädling. När ”Suonenjoen mansikka” säljs färska måste de uppfylla åtminstone kraven för klass I. ”Suonenjoen mansikka” som är frysta, djupfrysta eller ämnade för förädling får vara av klass II.

”Suonenjoen mansikka” ska levereras färska för försäljning senast dagen efter att de har plockats.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

–

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

”Suonenjoen mansikka” odlas och plockas inom det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Färska jordgubbar ska även packas i det avgränsade geografiska området så att kvaliteten kan säkerställas och ursprunget garanteras. Jordgubbarna får frysas eller djupfrysas utanför det avgränsade geografiska området.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Jordgubbar med beteckningen ”Suonenjoen mansikka” ska alltid säljas förpackade när de säljs färska, frysta eller djupfrysta. De får inte säljas i lösvikt.

Jordgubbsodlare i Suonenjoki har rätt att använda logotypen för beteckningen ”Suonenjoen mansikka”. Logotypen får användas fritt av alla producenter som uppfyller kraven i produktspecifikationen.

Image 1

Figur 1.

Logotypen för ”Suonenjoen mansikka”

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Jordgubbar med beteckningen ”Suonenjoen mansikka” odlas i den ekonomiska regionen Inre Savolax i landskapet Norra Savolax, dvs. i kommunerna Suonenjoki, Tervo, Rautalampi och Vesanto (i enlighet med 2021 års kommunindelning), och i den tidigare kommunen Karttula som nu ligger i den västra delen av Kuopio kommun (i enlighet med 2010 kommunindelning).

5.   Samband med det geografiska området

Den skyddade geografiska beteckningen ”Suonenjoen mansikka” baseras på det anseende som jordgubbar odlade i kommunen Suonenjoki åtnjuter.

Suonenjoki har en lång tradition av jordgubbsodling. I Suonenjoki firade man 2016 att ”Suonenjoen mansikka” fyllde 100 år. Under dessa hundra år har ”Suonenjoen mansikka” blivit ett etablerat begrepp inom finländsk matkultur. Dessa jordgubbar säljs överallt i Finland, och Suonenjoki är känt speciellt för sina jordgubbar. Den kommersiella odlingen av jordgubbar i Finland har sitt ursprung i Suonenjoki-området.

Denna jordgubbe präglar staden på många olika sätt. I centrala Suonenjoki finns en staty som föreställer flickor som plockar jordgubbar: statyn Mansikkatytöt från 1981 av skulptören Raimo Heino.

På sommaren gör staden Suonenjoki det lättare att köpa jordgubbar genom att man hyr in jordgubbsförsäljare som säljer jordgubbar på det statliga järnvägsbolagets tåg. Jordgubbar säljs på tågen under tre veckor efter att huvuddelen av bären har mognat. ”Suonenjoen mansikka” är det enda bär som säljs på tågen. Denna tradition, som inleddes 1995, har gjort att passagerarna nu förväntar sig att varje år kunna köpa dessa jordgubbar. Tågperrongen i Suonenjoki dekoreras med jordgubbar.

Jordgubbskarnevalen i Suonenjoki har hållits sedan 1970 för att fira jordgubben och äger rum den andra helgen i juli. Det är ett av Finlands äldsta sommarevenemang. Det som från början var en jordgubbsskördefest har nu vuxit till ett evenemang med cirka 20 000 besökare. Karnevalen inleds med ett traditionsenligt karnevalståg där företrädare för olika entreprenörer och organisationer i området finns med bland deltagarna.

Årets jordgubbsflicka koras och under året som hon innehar titeln är hon med och gör PR för staden och företagen. Även årets jordgubbsvärd och/eller jordgubbsvärdinna utses under karnevalen. Jordgubbsvärden eller jordgubbsvärdinnan ska vara en person med nära band till jordgubbsodlingsbranschen och som har gjort PR för ”Suonenjoen mansikka”. Karnevalen omfattar även andra jordgubbsrelaterade programpunkter, t.ex. en jordgubbsätartävling och en tävling i att dekorera en jordgubbstårta.

För att markera jordgubbens 100-årsjubileum 2016 gavs en bok ut med titeln ”Suonenjoen mansikka”: Mansikalla maineeseen (ung. ”Med jordgubben till berömmelse”). Företaget Pakkasmarja Oy, som producerar frysta bär, har även gjort en video om den lokala jordgubbsodlingsbranschen med titeln Suonjoen punainen timantti (Suonenjokis röda diamant).

Odlingarna, som härstammar från en handfull sticklingar, har utvecklats under decenniernas lopp och utgör i dag en viktig del av landskapet i området. Suonenjoki med närliggande kommuner (Inre Savolax) utgör den nordligaste koncentrationen av jordgubbsodlingar i hela världen. I Suonenjoki finns även kompetenscentret Marjaosaamiskeskus för expertis och projekt om bär för att stärka Suonenjoki-odlarnas kunskaper om bärproduktion. Sedan 1966 har odlarna i området även sin egen bärodlarförening: Suonenjoen seudun marjanviljelijäin yhdistys ry (SSMY). Jordgubbar nämns även i Suonenjokis kommunala strategi för 2018–2025. Suonenjoki har som vision att bli en ”jordgubbsstad känd för sin djärva utveckling”.

Området karakteriseras av långa, ljusa sommarnätter och kullar med luckra moränjordar. Detta ger goda växtförhållanden för jordgubbsodling och gör att jordgubbarna får sin typiska smak och sötma. ”Suonenjoen mansikka” odlas på friland eller i avgränsade odlingssubstrat på friland, alternativt i plasttunnlar eller växthus. Regionen Inre Savolax står för cirka en femtedel av Finlands totala jordgubbsskörd varje år. Detta beror på det stora antalet odlingar i området och på avkastningen som ligger över genomsnittet.

Många års erfarenhet har resulterat i att man odlar söta, aromatiska och välsmakande sorter. Under beteckningen ”Suonenjoen mansikka” odlas dock en mängd olika jordgubbssorter. Namnet syftar på området snarare än på en viss sort. Polka, rumba och sonata är i dag de sorter som odlas mest och som utgör den viktigaste grödan i regionen. Det finns även många andra sorter, både tidiga och sena, vilket gör att skördeperioden på friland vanligen sträcker sig från juni till september. Genom åren har odlarnas kunnande när det gäller jordgubbar varit en viktig faktor för att få fram en högkvalitativ produkt.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/yritykset/elintarvikeala/valmistus/elintarvikkeista-annettavat-tiedot/eun-nimisuojajarjestelma/suonenjoen-mansikka-hakemus-final-021221.pdf?visitorgroupsByID=undefined

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---