# Jurnalul Oficial C 222/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 222 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6626 iunie 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 222

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6626 iunie 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 222/01 | Comunicare a Comisiei referitoare la orientări pentru interpretarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători | 1 |
| 2023/C 222/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  ) | 28 |
| 2023/C 222/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  ) | 29 |
| 2023/C 222/04 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 222/05 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  ) | 31 |
| 2023/C 222/06 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 222/07 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2023/C 222/08 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  ) | 34 |
| 2023/C 222/09 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 222/10 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  ) | 36 |
| 2023/C 222/11 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  ) | 37 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2023/C 222/01

Comunicare a Comisiei referitoare la orientări pentru interpretarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători

1

2023/C 222/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  )

1

28

2023/C 222/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  )

1

29

2023/C 222/04

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  )

1

30

2023/C 222/05

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  )

1

31

2023/C 222/06

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  )

1

32

2023/C 222/07

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  )

1

33

2023/C 222/08

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  )

1

34

2023/C 222/09

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  )

1

35

2023/C 222/10

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  )

1

36

2023/C 222/11

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  )

1

37

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2023/C 222/12 | Aviz în atenția RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook și Katehon, în ceea ce privește includerea lor în Decizia 2014/512/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 833/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina | 38 |
| 2023/C 222/13 | Aviz în atenția persoanelor fizice și juridice, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1216 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 39 |
| 2023/C 222/14 | Aviz în atenția persoanelor fizice și juridice, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE 2023/1216 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 40 |
| 2023/C 222/15 | Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei | 41 |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 222/16 | Rata de schimb a monedei euro – 22 iunie 2023 | 43 |
| 2023/C 222/17 | Rata de schimb a monedei euro – 23 iunie 2023 | 44 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2023/C 222/18 | Lista porturilor din statele membre ale UE în care sunt permise operațiunile de debarcare și de transbordare a produselor pescărești și în care serviciile portuare sunt accesibile pentru navele de pescuit din țări terțe, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului; lista porturilor din Irlanda de Nord în care sunt permise operațiunile de debarcare și transbordare a produselor pescărești și în care serviciile portuare sunt accesibile pentru navele de pescuit din țări terțe, în conformitate cu Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord la Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice | 45 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2023/C 222/12

Aviz în atenția RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook și Katehon, în ceea ce privește includerea lor în Decizia 2014/512/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 833/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina

38

2023/C 222/13

Aviz în atenția persoanelor fizice și juridice, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1216 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

39

2023/C 222/14

Aviz în atenția persoanelor fizice și juridice, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE 2023/1216 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

40

2023/C 222/15

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

41

Comisia Europeană

2023/C 222/16

Rata de schimb a monedei euro – 22 iunie 2023

43

2023/C 222/17

Rata de schimb a monedei euro – 23 iunie 2023

44

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2023/C 222/18

Lista porturilor din statele membre ale UE în care sunt permise operațiunile de debarcare și de transbordare a produselor pescărești și în care serviciile portuare sunt accesibile pentru navele de pescuit din țări terțe, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului; lista porturilor din Irlanda de Nord în care sunt permise operațiunile de debarcare și transbordare a produselor pescărești și în care serviciile portuare sunt accesibile pentru navele de pescuit din țări terțe, în conformitate cu Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord la Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice

45

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 222/19 | Publicarea documentului unic menționat la articolul 94 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a trimiterii la publicarea caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol | 50 |
| 2023/C 222/20 | Publicarea unei cereri de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului | 57 |
| 2023/C 222/21 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 65 |

V   Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 222/19

Publicarea documentului unic menționat la articolul 94 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a trimiterii la publicarea caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol

50

2023/C 222/20

Publicarea unei cereri de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

57

2023/C 222/21

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

65

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/1

---

COMUNICARE A COMISIEI

referitoare la orientări pentru interpretarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători

(2023/C 222/01)

1.   INTRODUCERE

După cum se menționează în comunicarea sa „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă” (1), sunt necesare acțiuni decisive pentru a reorienta mai multe activități către moduri de transport mai sustenabile. Serviciile de transport public sunt esențiale pentru realizarea obiectivelor Pactului verde european privind mobilitatea durabilă, inteligentă și favorabilă incluziunii. În acest scop, disponibilitatea unor servicii de transport public ecologice și eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor este esențială. În sectorul terestru, aceste servicii sunt reglementate de Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 1191/69 și nr. 1107/70 ale Consiliului (2) [„Regulamentul (CE) nr. 1370/2007” sau „regulamentul”].

În conformitate cu Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general, autoritățile naționale, regionale și locale joacă un rol esențial și se dispun de competențe discreționare ample în ceea ce privește furnizarea, punerea în funcțiune și organizarea serviciilor de interes economic general. Serviciile publice de transport de călători de interes economic general nu pot funcționa întotdeauna în regim comercial, ci pot necesita sprijin financiar public. Statelor membre le revine sarcina de a identifica nevoile de mobilitate ale cetățenilor lor și eventualul sprijin necesar, dacă este necesar.

În același timp, sprijinul financiar ar trebui să facă obiectul unor condiții care să asigure o funcționare nedenaturată a pieței interne. Condițiile respective sunt prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 a intrat în vigoare la 3 decembrie 2009. Acesta a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2016/2338 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2016 (3), în cadrul celui de al patrulea pachet feroviar (4).

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 stabilește condițiile în care pot fi organizate și finanțate serviciile publice de transport pe calea ferată și cu alte moduri de transport pe șine, precum și serviciile publice de transport rutier: se aplică în special transportului cu autobuzul, tramvaiul și metroul și cu trenul. Se poate aplica, de asemenea, transportului pe căile navigabile interioare și pe apele maritime naționale, dacă statele membre decid astfel.

Condițiile se referă, printre altele, la definirea obligațiilor de serviciu public, la domeniul de aplicare al contractelor de servicii publice, la modalitățile de atribuire a unor astfel de contracte și la stabilirea compensației plătite operatorilor de transport public. În cazul în care sunt respectate dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1370/2007, compensația este considerată compatibilă cu piața internă și exceptată de la obligația de notificare prealabilă a Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE” sau „tratatul”).

În 2014, Comisia a adoptat Comunicarea referitoare la orientări pentru interpretarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 (5) („Orientările interpretative din 2014”), menită să comunice părților interesate propria interpretare a anumitor dispoziții ale regulamentului, inspirată, de asemenea, de bunele practici din statele membre.

Între timp, cadrul legislativ a evoluat: în 2016, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 a fost modificat în mod substanțial, în special pentru a extinde principiul procedurilor competitive de atribuire a serviciilor publice la sectorul feroviar. Modificarea a inclus introducerea unei perioade de tranziție în cursul căreia atribuirea directă necondiționată a contractelor de servicii publice pentru transportul feroviar de călători rămâne posibilă până la 24 decembrie 2023, pentru a permite sectorului să se pregătească pentru deschiderea pieței.

Curtea de Justiție a Uniunii Europene („instanțele Uniunii”) a interpretat, de asemenea, anumite dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 și anumite norme aplicabile serviciilor de interes economic general. Aplicarea acestor norme este afectată în special de faptul că, începând cu 1 ianuarie 2019, în aplicarea celui de al patrulea pachet feroviar, întreprinderilor feroviare li se acordă dreptul de acces la infrastructura feroviară, ceea ce le permite, în temeiul dreptului Uniunii, să dezvolte servicii comerciale.

Este necesar să se revizuiască Orientările interpretative din 2014, având în vedere aceste evoluții și, în special, să li se ofere asistență autorităților competente pentru a se pregăti pentru încheierea, la 24 decembrie 2023, a perioadei de tranziție menționate anterior. Aceste orientări revizuite ar trebui, de asemenea, să țină seama de lansarea ordonată a unor noi inițiative, cum ar fi posibilitatea de a organiza și de a sprijini servicii publice internaționale, cum ar fi transportul feroviar transfrontalier de călători, ca opțiune de călătorie atractivă pe distanțe lungi.

Înainte de a adopta prezenta comunicare, Comisia a consultat state membre și actori reprezentând părți interesate, cum ar fi asociații europene din sectorul transportului public, inclusiv organizații ale personalului din transporturi și ale călătorilor.

Prezenta comunicare a Comisiei, care vizează numai anumite dispoziții din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, nu creează norme noi. Aceasta oferă clarificări și orientări statelor membre cu privire la modul în care Comisia interpretează dispozițiile regulamentului, având în vedere în special jurisprudența relevantă a instanțelor Uniunii. Interpretarea dreptului Uniunii este, în ultimă instanță, prerogativa instanțelor Uniunii.

2.   INTERPRETAREA DATĂ DE COMISIE REGULAMENTULUI (CE) NR. 1370/2007

2.1.   Domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1370/2007

Prezenta secțiune oferă orientări interpretative privind legătura dintre Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 și următoarele directive: Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (6) („Directiva 2014/24/UE”); Directiva 2014/25/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile efectuate de entitățile care își desfășoară activitatea în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale și de abrogare a Directivei 2004/17/CΕ (7) („Directiva 2014/25/UE”) și Directiva 2014/23/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind atribuirea contractelor de concesiune (8) („Directiva 2014/23/UE”). În prezenta secțiune se explică, de asemenea, modul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în cazul căilor navigabile interioare și al apelor maritime naționale. În plus, sunt oferite și orientări cu privire la serviciile de transport public internațional, la obligațiile de serviciu public pentru serviciile de transport de marfă și multimodal, precum și la modurile speciale de transport public.

2.1.1.   
  Articolul 5 alineatul (1) și articolul 1 alineatul (3). Legătura dintre Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 și directivele privind achizițiile publice și concesiunile

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 reglementează contractele de servicii publice, astfel cum sunt definite la articolul 2 litera (i) din regulamentul menționat, în domeniul transportului public de călători pe calea ferată și cu alte moduri de transport pe șine, precum și serviciile publice de transport rutier. Totuși, în funcție de caracteristicile lor, aceste contracte pot intra și în domeniul de aplicare al directivelor privind achizițiile publice (Directiva 2014/24/UE și Directiva 2014/25/UE) (9). Concesiunile de servicii publice de transport de călători în sensul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 sunt excluse din domeniul de aplicare al Directivei 2014/23/UE (10).

Distincția dintre contractele de servicii și concesiunile de servicii este importantă pentru a stabili instrumentul juridic care se aplică procedurii de atribuire.

Articolul 2 primul paragraf punctele 1, 2 și 5 din Directiva 2014/25/UE definește „contractele de achiziții de servicii” ca fiind contracte cu titlu oneros, încheiate în scris între una sau mai multe entități contractante, care desfășoară activitățile menționate la articolele 8-14 din directivă, și unul sau mai mulți operatori economici și care au ca obiect prestarea de servicii. Atunci când aceste contracte implică „autorități contractante”, în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2014/24/UE, care nu desfășoară activitățile menționate la articolele 8-14 din Directiva 2014/25/UE, ele sunt considerate „contracte de achiziții publice de servicii” în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) punctele 6 și 9 din Directiva 2014/24/UE.

Articolul 5 punctul 1 litera (b) din Directiva 2014/23/UE privind atribuirea contractelor de concesiune definește o „concesiune de servicii” ca fiind „un contract cu titlu oneros încheiat în scris prin care una sau mai multe autorități contractante sau entități contractante încredințează prestarea și gestionarea de servicii altele decât executarea de lucrări menționată la litera (a) unuia sau mai multor operatori economici, în care contraprestația pentru servicii este reprezentată fie exclusiv de dreptul de a exploata serviciile care fac obiectul contractului, fie de acest drept însoțit de o plată”.

Articolul 5 punctul 1 precizează totodată că „[a]tribuirea unei concesiuni de lucrări sau de servicii implică transferul către concesionar al unui risc de operare legat de exploatarea acestor lucrări sau servicii care cuprinde riscul de cerere sau riscul de ofertă ori ambele. Se presupune că concesionarul își asumă riscul de operare atunci când, în condiții de exploatare normale, nu i se garantează recuperarea investițiilor efectuate sau a costurilor suportate pentru exploatarea lucrărilor sau a serviciilor care fac obiectul concesiunii. Partea riscului transferată către concesionar implică o expunere reală la situațiile neprevăzute care pot apărea pe piață, astfel încât orice pierdere potențială estimată suportată de concesionar nu este doar nominală sau neglijabilă”.

Distincția dintre contractele de servicii și concesiunile de servicii este importantă deoarece, conform articolului 10 alineatul (3) din Directiva 2014/23/UE, această directivă nu se aplică concesiunilor pentru servicii publice de transport de călători în sensul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007. Prin urmare, atribuirea concesiunilor de servicii pentru aceste servicii publice de transport de călători este reglementată exclusiv de Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, indiferent de modul de transport.

În cazul contractelor de servicii însă, contează modul de transport. Articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede că atribuirea contractelor de servicii publice pentru servicii de transport cu autobuzul sau tramvaiul este reglementată de Directiva 2004/17/CE (abrogată și înlocuită de Directiva 2014/25/UE) și de Directiva 2004/18/CE (abrogată și înlocuită de Directiva 2014/24/UE), cu excepția cazului în care astfel de contracte iau forma unor concesiuni de servicii. Prin urmare, atribuirea contractelor de servicii publice pentru serviciile de transport cu autobuzul sau cu tramvaiul este reglementată exclusiv de directivele privind achizițiile publice (Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE).

În schimb, atribuirea contractelor de servicii publice pentru servicii publice de transport de călători pe calea ferată și cu metroul (inclusiv cele care iau forma unor concesiuni) este reglementată exclusiv de Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 [și este exclusă din domeniul de aplicare al Directivei 2014/24/UE, în conformitate cu considerentul 27 și cu articolul 10 litera (i) din aceasta, din domeniul de aplicare al Directivei 2014/25/UE, în conformitate cu considerentul 35 și cu articolul 21 litera (g) din aceasta, și din domeniul de aplicare al Directivei 2014/23/UE, în conformitate cu articolul 10 alineatul (3)]. Normele aplicabile atribuirii contractelor multimodale sunt discutate în secțiunea 2.1.5.

În ceea ce privește concesiunile de lucrări, articolul 1 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede că „[p]rezentul regulament nu se aplică concesiunilor de lucrări publice în sensul articolului 1 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2004/17/CE sau în sensul articolului 1 alineatul (3) din Directiva 2004/18/CE”. După intrarea în vigoare a Directivei 2014/23/UE privind atribuirea contractelor de concesiune, concesiunile de lucrări pentru serviciile publice de transport de călători pe calea ferată și cu alte moduri de transport pe șine, precum și pentru serviciile publice de transport rutier sunt reglementate exclusiv de directiva respectivă. Termenul „concesiune de lucrări” este definit în prezent la articolul 5 punctul 1 litera (a) din Directiva 2014/23/UE.

Tabel

Rezumat al bazei juridice aplicabile atribuirii de contracte, în funcție de tipul acordului contractual și de modul de transport

| Mod de transport | Contractele de servicii publice definite în Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE | Concesiunile de servicii definite în Directiva 2014/23/UE |
| --- | --- | --- |
| Autobuz și tramvai | Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 |
| Tren și metrou | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 | Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 |

Mod de transport

Contractele de servicii publice definite în Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE

Concesiunile de servicii definite în Directiva 2014/23/UE

Autobuz și tramvai

Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007

Tren și metrou

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007

Ar trebui clarificat faptul că toate dispozițiile (și nu doar cele referitoare la procedurile de atribuire) din directivele privind achizițiile publice rămân aplicabile contractelor de servicii publice pentru transportul cu autobuzul și tramvaiul. Acest lucru este valabil, de exemplu, în ceea ce privește dispozițiile referitoare la modificarea contractelor în cursul perioadei lor de valabilitate (a se vedea secțiunea 2.5.5).

2.1.2.   
  Articolul 1 alineatul (2). Deciziile naționale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în cazul căilor navigabile interioare și al apelor maritime naționale

Articolul 1 alineatul (2) prevede că statele membre pot aplica Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 transportului în comun pe căi navigabile interioare și, fără a aduce atingere Regulamentului (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului din 7 decembrie 1992 de aplicare a principiului liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim) (11), pe ape maritime naționale.

Pentru a asigura certitudinea juridică, decizia unui stat membru de a aplica Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 transportului public de călători pe căi navigabile interioare sau pe ape maritime naționale ar trebui să fie adoptată în mod transparent, printr-un act cu forță juridică obligatorie. Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în cazul serviciilor de transport de călători pe căi navigabile interioare sau pe ape maritime naționale poate fi utilă în special atunci când aceste servicii sunt integrate într-o rețea mai largă de transport în comun de călători.

În absența unei decizii de a aplica Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 serviciilor de transport de călători pe căile navigabile interioare, finanțarea publică a acestor servicii este reglementată în mod direct de articolul 93 din TFUE. În comunicarea sa privind interpretarea Regulamentului (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului (12), Comisia oferă orientări privind aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 la serviciile de cabotaj maritim.

2.1.3.   
  Articolul 1 alineatul (2). Aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 la serviciile de transport public internațional

Articolul 1 alineatul (2) precizează că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 se aplică, de asemenea, exploatării internaționale a serviciilor publice de transport de călători și că, sub rezerva acordului autorităților competente ale statelor membre pe teritoriul cărora sunt prestate serviciile, obligațiile de serviciu public pot privi și serviciile publice de transport la nivel transfrontalier, inclusiv cele care acoperă nevoile de transport locale și regionale.

În timp ce articolul 1 alineatul (2) se referă în mod specific la nevoile de transport local și regional, noțiunea de serviciu public internațional acoperă și serviciile publice de transport de călători pe distanțe lungi. Condiția prealabilă pentru instituirea unui serviciu public internațional este acordul autorităților competente ale statelor membre pe teritoriul cărora sunt prestate serviciile. Aceste autorități competente își păstrează libertatea de a decide dacă să recunoască statutul de serviciu public al serviciului propus pe teritoriul aflat sub jurisdicția lor. Acordul prevăzut la articolul 1 alineatul (2) poate lua diferite forme. Acordul necesar pentru instituirea serviciului public internațional nu poate fi limitat la o dispoziție generală care să asigure accesul la infrastructura de transport, aceasta din urmă fiind deja garantată prin Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind instituirea spațiului feroviar unic european (13). În cazul în care un serviciu internațional traversează un stat membru exclusiv în tranzit (adică fără îmbarcarea sau debarcarea călătorilor), acordul statului membru de tranzit nu este necesar, deoarece se poate considera că nu sunt prestate servicii pe teritoriul său.

Cu toate acestea, autoritățile competente dispun de o marjă largă de apreciere în ceea ce privește conținutul acordului. Cooperarea transfrontalieră poate fi pusă în aplicare în moduri diferite, cum ar fi, de exemplu, prin constituirea unui consorțiu de autorități implicate pe baza unor acorduri contractuale între acestea (de exemplu, Gruparea europeană de cooperare teritorială sau Grupul European de Interes Economic).

Cu condiția ca toate autoritățile competente pe teritoriul cărora este prestat serviciul de transport public internațional să fie de acord, este posibil ca obligațiile de serviciu public pentru întregul serviciu să fie specificate doar de una sau câteva dintre autoritățile competente în cauză, iar compensația aferentă să fie acordată tot de aceasta/acestea.

În cazul în care o autoritate competentă nu își dă acordul pentru serviciul public internațional propus, acesta din urmă nu poate fi prestat ca serviciu public pe teritoriul aflat sub jurisdicția statului membru respectiv. În astfel de cazuri, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu interzice stabilirea de servicii hibride, în cazul în care o parte a unui serviciu transfrontalier este prestată pe bază comercială, iar o parte ca serviciu public. Cu toate acestea, este de competența statelor membre să se asigure că astfel de servicii nu denaturează concurența și, în special, că nu există subvenții încrucișate între segmentele compensate și cele comerciale ale călătoriei. De exemplu, acestea pot solicita, sub rezerva protecției datelor comerciale sensibile, informații complete și transparente din partea operatorilor cu privire la costurile și veniturile fiecărui segment, demonstrând absența subvențiilor încrucișate între segmentul comercial și segmentul compensat al călătoriei. De asemenea, ele pot solicita ca operatorul care primește o compensație să își aleagă partenerul comercial mai degrabă pe baza unei proceduri de selecție echitabile și transparente, decât pe baza unor relații istorice.

2.1.4.   
  Obligații de serviciu public privind serviciile de transport de mărfuri

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu se aplică serviciilor de transport de mărfuri. Serviciile de transport de mărfuri pot fi calificate drept servicii de interes economic general numai în cazul în care statul membru în cauză stabilește că există o nevoie reală de astfel de servicii care nu este satisfăcută sau nu este satisfăcută suficient de piață (a se vedea secțiunea 2.2.3). În cazul în care statele membre doresc să instituie măsuri de sprijin pentru serviciile de transport feroviar de marfă care nu îndeplinesc condițiile definite în Hotărârea Altmark (14) și constituie ajutor de stat, ele trebuie să comunice măsurile respective Comisiei în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE.

2.1.5.   
  Articolul 1 alineatul (2). Obligații de serviciu public multimodal

În conformitate cu articolul 1 alineatul (2), regulamentul se aplică serviciilor publice de transport de călători pe calea ferată și cu alte moduri de transport pe șine, precum și celor de transport rutier. În cazul în care statele membre decid astfel, această dispoziție se poate aplica și transportului public de călători pe căi navigabile interioare și pe ape maritime naționale (a se vedea secțiunea 2.1.2). Prin urmare, autoritățile competente pot decide să acorde contracte de servicii publice cu obligații de serviciu public care vizează unul sau mai multe moduri de transport în temeiul regulamentului. În ceea ce privește durata contractelor multimodale, articolul 4 alineatul (3) prevede că aceasta este limitată la 15 ani în cazul în care transportul feroviar sau cu alte moduri de transport pe șine reprezintă peste 50 % din valoarea serviciilor în cauză. Atribuirea contractelor de servicii care acoperă atât serviciile de transport public cu autobuzul sau tramvaiul, cât și cu metroul sau cu trenul face obiectul atât al cerințelor directivelor privind achizițiile publice (Directiva 2014/24/UE sau 2014/25/UE), cât și al cerințelor Regulamentului (CE) nr. 1370/2007.

Potrivit considerentului 17, autoritățile competente sunt libere să stabilească criterii sociale și calitative pentru obligațiile de serviciu public, inclusiv pentru protecția mediului. Autoritățile competente pot specifica obligații de serviciu public pentru mai multe moduri de transport în vederea promovării durabilității din punctul de vedere al mediului a transportului public multimodal.

2.1.6.   
  Articolul 1 alineatul (2). Moduri speciale de transport public

Pentru a îmbunătăți oferta de servicii publice de transport de călători, în special la nivelul primului/ultimului kilometru al activităților de călătorie ale pasagerilor, autoritățile competente pot completa oferta de servicii de transport public bazate pe rute regulate și fixe cu servicii de transport public la cerere. Astfel de servicii la cerere, de obicei asigurate de vehicule rutiere, permit călătorilor să rezerve călătorii utilizând comunicații electronice sau de alt tip pentru colectarea și debarcarea călătorilor, între opririle desemnate de operatorul la cerere sau stațiile de transport public prevăzute. În cazul în care serviciile de transport public la cerere fac obiectul unui drept exclusiv și/sau al unei compensații în schimbul îndeplinirii obligațiilor de serviciu public, în special în ceea ce privește disponibilitatea obligatorie a serviciului, și îndeplinesc cerințele de la articolul 2 litera (a) din regulament, și anume sunt de interes economic general și sunt prestate către public în mod nediscriminatoriu și continuu, Comisia consideră că acestea intră, de asemenea, sub incidența articolului 1 alineatul (2) din regulament.

Unele autorități competente includ în oferta lor de transport public servicii prestate cu ajutorul vehiculelor pe cablu (de exemplu, telecabine, funiculare). Comisia consideră că astfel de servicii intră sub incidența articolului 1 alineatul (2) din regulament atât timp cât sunt prestate de vehicule care au legături constante cu mijloace de transport rutiere sau feroviare.

2.2.   Definiția obligațiilor de serviciu public; conținutul și normele generale ale contractelor de servicii publice

Prezentul capitol oferă orientări interpretative privind principalele caracteristici ale normelor generale și modul în care autoritățile competente definesc natura și amploarea obligațiilor de serviciu public și ale drepturilor exclusive în contextul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007. Pe lângă acestea, el abordează condițiile în care poate fi acordată prelungirea duratei contractelor de servicii publice, precum și condițiile pentru subcontractare, inclusiv în cazul operatorilor interni.

2.2.1.   
  Articolul 2 litera (i). Caracteristici constitutive ale unui contract de servicii publice

Pentru a ține seama de diferitele regimuri și tradiții juridice ale statelor membre, definiția contractului de servicii publice prevăzută de Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 este foarte largă și include diferite tipuri de acte obligatorii din punct de vedere juridic, care nu iau întotdeauna forma unui contract în temeiul legislației naționale.

În conformitate cu articolul 2 litera (i), un contract de servicii publice constă în „unul sau mai multe acte obligatorii din punct de vedere juridic și care confirmă acordul încheiat între o autoritate competentă și un operator de serviciu public cu scopul de a încredința respectivului operator de serviciu public gestionarea și exploatarea serviciilor publice de transport de călători, sub rezerva unor obligații de serviciu public”. Contractul poate consta, de asemenea, într-o decizie adoptată de o autoritate competentă sub forma unui act cu putere de lege sau a unor acte administrative speciale sau care cuprinde condițiile în care autoritatea competentă însăși prestează serviciile sau le încredințează unui operator intern. Un contract de servicii publice poate consta, de asemenea, într-o combinație a următoarelor elemente: un act juridic care atribuie prestarea serviciilor unui operator și un act administrativ care stabilește cerințele detaliate privind serviciile și o metodă de calcul al compensației. Noțiunea de „contract de servicii publice” definită în Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 acoperă și concesiunile de servicii publice.

2.2.2.   
  Articolul 2 litera (l) și articolul 3 alineatele (2) și (3). Norme generale

Normele generale sunt definite la articolul 2 litera (l) ca fiind măsuri care se aplică „în mod nediscriminatoriu tuturor serviciilor publice de transport de călători de același fel într-o anumită zonă geografică și pentru care este responsabilă o autoritate competentă”. Prin urmare, normele generale sunt măsuri care se aplică tuturor operatorilor unuia sau mai multor tipuri de servicii de transport public în mod nediscriminatoriu. Măsura poate fi limitată la zona geografică de competență a autorității, dar nu trebuie neapărat să acopere întreaga zonă geografică.

O autoritate competentă poate decide să utilizeze normele generale pentru a stabili standarde calitative sau sociale în conformitate cu considerentul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

Statele membre și/sau autoritățile competente pot organiza transportul public prin intermediul unor norme generale precum legi, decrete sau măsuri de reglementare. Articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 se referă numai la normele generale care iau forma unor tarife maxime compensate pentru toți călătorii sau pentru anumite categorii de călători. Pentru aceste norme generale, nu există nicio obligație de a încheia un contract de servicii publice.

Articolul 3 alineatul (3) permite statelor membre să excludă din domeniul de aplicare al Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 normele generale privind compensarea financiară pentru obligații de serviciu public care instituie tarife maxime pentru transportul elevilor, studenților, ucenicilor și persoanelor cu mobilitate redusă. În cazul în care un stat membru decide să facă acest lucru, autoritățile naționale trebuie să evalueze dacă compensarea acordată în temeiul acestor norme generale constituie ajutor de stat. În caz afirmativ, normele trebuie comunicate Comisiei în conformitate cu articolul 108 din TFUE.

Statele membre nu sunt împiedicate să stabilească alte norme generale care includ obligații de serviciu public. În cazul în care respectivele norme generale presupun acordarea unor compensații, există o obligație de a încheia un contract de servicii publice în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. Astfel de contracte ar trebui să fie disponibile pentru toți operatorii, inclusiv pentru cei noi.

2.2.3.   
  Articolul 2 litera (e) și articolul 2a. Definiția naturii și amplorii obligațiilor de serviciu public și a domeniului de aplicare al contractelor de servicii publice

–   Principii generale și definirea obligațiilor de serviciu public

Articolul 14 din TFUE și Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general anexat la TFUE stipulează principiile generale care guvernează modul în care statele membre definesc și furnizează serviciile de interes economic general (SIEG). După cum s-a menționat deja, în conformitate cu Protocolul nr. 26, autoritățile naționale, regionale și locale joacă un rol esențial și dețin ample competențe discreționare în ceea ce privește furnizarea, punerea în funcțiune și organizarea serviciilor de interes economic general, într-un mod care să răspundă cât mai bine nevoilor utilizatorilor. Specificarea unei obligații de serviciu public nu poate fi repusă în discuție de Comisie decât în cazul unei erori vădite (15). Cu toate acestea, competența statelor membre de a defini SIEG nu este nelimitată și nu poate fi exercitată în mod arbitrar cu unicul scop de a permite unui anumit sector să eludeze aplicarea normelor de concurență (16).

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 stabilește cadrul juridic în care statele membre pot să furnizeze, să pună în funcțiune și să organizeze servicii de interes economic general în domeniul transportului public feroviar și rutier de călători. La articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 se menționează că scopul acestui regulament „este acela de a defini modul în care, în conformitate cu normele dreptului comunitar, autoritățile competente pot acționa în domeniul transportului public de călători pentru a garanta prestarea de servicii de interes general care sunt, printre altele, mai numeroase, mai sigure, de calitate mai bună sau au costuri mai scăzute decât cele pe care le-ar fi permis numai acțiunea forțelor pieței”.

Astfel cum se menționează la articolul 2 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, „prin «obligație de serviciu public» se înțelege o cerință definită sau stabilită de către o autoritate competentă, pentru a asigura servicii publice de transport de călători de interes general, pe care un operator, dacă ar ține seama de propriile sale interese comerciale, nu și le-ar asuma sau nu și le-ar asuma în aceeași măsură sau în aceleași condiții fără a fi retribuit” (17).

Obligațiile de serviciu public stabilesc, de obicei, cerințe pentru operator în ceea ce privește, de exemplu, frecvența serviciilor, calitatea acestora, obligațiile tarifare și prestarea de servicii în special în stațiile intermediare mai mici sau la destinații care ar putea să nu fie atractive din punct de vedere comercial, precum și prestarea de servicii dimineața devreme și seara târziu. Sunt posibile și alte cerințe.

Astfel cum se menționează la articolul 2a din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, autoritățile competente sunt cele care stabilesc specificații pentru obligațiile de serviciu public în conformitate cu articolul 2 litera (e).

–   Coerența cu obiectivele politicii statelor membre în domeniul transportului public

Atunci când aplică articolul 2a alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, autoritatea competentă trebuie să se asigure că specificațiile privind obligațiile de serviciu public sunt în concordanță cu obiectivele de politică menționate în documentele de politică în domeniul transportului public din statele membre. Statele membre dispun de o marjă largă de manevră în ceea ce privește stabilirea conținutului și a formatului acestor documente, precum și a procedurilor de consultare a părților interesate relevante. Aceste documente ar trebui să definească obiectivele politicii în domeniul transportului public, cum ar fi, de exemplu, conectivitatea teritorială, inclusiv conexiunile transfrontaliere, și dezvoltarea transportului durabil, și să identifice mijloacele de realizare a acestora la nivelul diferitelor moduri de transport. Astfel cum se menționează în considerentul 10 din Regulamentul (UE) 2016/2338, printre părțile interesate care urmează să fie consultate se pot număra operatorii de transport prezenți efectiv sau care ar putea fi prezenți în zona geografică în cauză, administratorii de infrastructură și organizațiile reprezentative ale călătorilor, organizațiile angajaților și organizațiile de protecție a mediului.

–   Existența unei nevoi reale de obligații de serviciu public

Articolul 2 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, citat mai sus, ar trebui interpretat în conformitate cu jurisprudența instanțelor Uniunii (18).

Din această jurisprudență rezultă că, înainte de a stabili specificațiile privind obligațiile de serviciu public, autoritatea competentă ar trebui să evalueze dacă este în mod real nevoie de serviciile de transport public planificate.

În conformitate cu această jurisprudență, pentru a evalua dacă există această nevoie reală, autoritățile competente ar trebui:

| 1. | să evalueze dacă există o cerere din partea utilizatorilor; |
| --- | --- |

1.

să evalueze dacă există o cerere din partea utilizatorilor;

| 2. | să evalueze dacă această cerere nu poate fi satisfăcută, chiar și parțial, de către operatorii de pe piață în absența obligațiilor de serviciu public și |
| --- | --- |

2.

să evalueze dacă această cerere nu poate fi satisfăcută, chiar și parțial, de către operatorii de pe piață în absența obligațiilor de serviciu public și

| 3. | să acorde prioritate abordării care este cel mai puțin restrictivă pentru libertățile fundamentale și cel mai puțin dăunătoare pentru buna funcționare a pieței interne, pentru a răspunde nevoilor astfel identificate. |
| --- | --- |

3.

să acorde prioritate abordării care este cel mai puțin restrictivă pentru libertățile fundamentale și cel mai puțin dăunătoare pentru buna funcționare a pieței interne, pentru a răspunde nevoilor astfel identificate.

Potrivit instanțelor Uniunii, „[l]ipsa probei, furnizată de statul membru, că [domeniul de aplicare al obligației de serviciu public este necesar și proporțional cu o nevoie reală de serviciu public] poate constitui o eroare vădită de apreciere de care Comisia trebuie să țină seama” (19).

–   Evaluarea ex ante a cererii de servicii de transport public

În conformitate cu articolul 1 din Protocolul nr. 26, statele membre dispun de competențe discreționare ample în ceea ce privește furnizarea, punerea în funcțiune și organizarea serviciilor publice într-un mod care să răspundă cât mai bine nevoilor utilizatorilor. Serviciile de transport public ar trebui organizate în interesul utilizatorilor.

Atunci când evaluează cererea de transport, autoritățile competente pot lua în considerare nu numai cererea existentă și potențială din partea utilizatorilor, ci și cererea preconizată care poate rezulta în mod rezonabil din urmărirea obiectivelor de politică, precum promovarea transportului durabil, conectivitatea regională, sănătatea publică sau coeziunea socială. De exemplu, având în vedere obiectivele Pactului verde european, cerința de a evalua ex ante cererea nu este incompatibilă cu posibilitatea ca autoritățile competente să extindă oferta de transport public feroviar sau rutier de călători și să determine transferul modal, în special de la autoturisme individuale la servicii mai ecologice, inclusiv la nivel internațional, în cooperare cu alte state membre. Acest obiectiv poate fi reflectat, de exemplu, în documentele de politică în domeniul transportului public menționate la articolul 2a alineatul (1) din regulament.

Evaluarea ex ante a cererii pentru un serviciu de transport public poate fi efectuată prin diferite metode, cum ar fi, de exemplu, utilizarea datelor istorice, sondaje reprezentative sau consultarea publică a utilizatorilor pentru a identifica așteptările acestora din partea serviciilor publice.

–   Analiza ofertei pieței

În conformitate cu articolul 1 alineatul (1) și cu articolul 2 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, nu poate exista o nevoie reală de serviciu public în cazul în care cererea utilizatorilor poate fi deja satisfăcută de operatori în absența unei obligații stabilite de autoritățile publice în acest scop (20).

Analiza ofertei de pe piață este necesară numai în cazul în care drepturile de acces liber pentru tipul de servicii care fac obiectul contractului de servicii publice au fost introduse de dreptul Uniunii sau de dreptul intern.

Evaluarea ofertei de pe piață ar trebui, în principiu, să includă consultarea operatorilor cu privire la interesul lor de a oferi serviciile relevante prin intermediul serviciilor cu acces liber și evaluarea rezultatelor acesteia. Operatorii de pe piață pot fi consultați, de exemplu, cu privire la natura, volumul și frecvența serviciilor pe care le prestează deja sau pe care intenționează să le presteze în zona geografică în cauză sau cu privire la nivelul tarifelor pe care le aplică sau intenționează să le aplice.

În cazul în care un operator de pe piață prestează servicii comerciale sau preconizează ori anunță că va lansa servicii comerciale într-un termen rezonabil de scurt [de exemplu, în sectorul feroviar, în cazul în care operatorul a informat organismul de reglementare și administratorul de infrastructură cu privire la intenția sa de a lansa serviciul în temeiul articolului 38 alineatul (4) din Directiva 2012/34/UE], autoritățile competente ar trebui să țină seama de aceste servicii atunci când definesc domeniul de aplicare al obligațiilor de serviciu public, cu excepția cazului în care există motive obiective pentru a nu face acest lucru.

Evaluarea ofertei de pe piață poate, dar nu trebuie să ia în considerare existența unor servicii de transport comparabile prestate de alte moduri de transport. În această evaluare a comparabilității modurilor de transport, autoritățile competente pot lua în considerare particularitățile fiecărui mod de transport. În cazul transportului feroviar, aceste particularități includ aspecte legate de sarcina investițiilor și de costurile de infrastructură (21). Acestea pot include, de asemenea, beneficiile sale pentru mediu în comparație cu alte moduri de transport.

–   Alegerea abordării care este cel mai puțin dăunătoare pentru funcționarea pieței interne

Atunci când analizează dacă obligațiile de serviciu public prevăzute într-un contract de servicii publice sunt cel mai puțin restrictive pentru libertățile fundamentale și cel mai puțin dăunătoare pentru buna funcționare a pieței interne, autoritatea competentă poate lua în considerare măsuri alternative în conformitate cu dreptul Uniunii. De exemplu, dacă obiectivul său este de a garanta servicii de transport accesibile, autoritatea competentă poate lua în considerare impunerea unor norme generale privind tarifele maxime în loc să atribuie un contract de servicii publice unui singur operator. Această analiză este necesară numai în cazul în care drepturile de acces liber pentru tipul de servicii care fac obiectul contractului de servicii publice au fost introduse de dreptul Uniunii sau de dreptul intern.

–   Posibilitatea de a grupa servicii rentabile cu servicii nerentabile în contractul de servicii publice

Articolul 2a alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede că autoritățile competente pot grupa servicii rentabile cu servicii nerentabile. Acest text trebuie citit împreună cu definiția generală a obligației de serviciu public prevăzută la articolul 2 litera (e) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, conform căreia serviciile care fac obiectul obligației de serviciu public sunt servicii pe care un operator, dacă ar ține seama de propriile sale interese comerciale, nu și le-ar asuma sau nu și le-ar asuma în aceeași măsură. În consecință, autoritățile competente pot grupa servicii rentabile cu servicii nerentabile doar în cazuri justificate în mod corespunzător.

Considerentul 8 din Regulamentul (UE) 2016/2338, care motivează această dispoziție, prevede că „[s]pecificațiile privind obligațiile de serviciu public în transportul public de călători ar trebui, dacă este posibil, să genereze efecte de rețea pozitive”. În consecință, Comisia consideră că decizia de a include serviciile rentabile în domeniul de aplicare al obligațiilor de serviciu public ar trebui să reflecte, de asemenea, obiectivul de a asigura un sistem de transport coerent, în special la nivel geografic, și de a beneficia de efectele pozitive de rețea, mai degrabă decât doar acela de a limita valoarea compensației.

Atunci când specifică obligațiile de serviciu public și definesc domeniul lor geografic de aplicare, autoritățile competente au obligația de a respecta principiul proporționalității, în conformitate cu dreptul Uniunii, astfel cum se reamintește la articolul 2a alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. Gruparea serviciilor rentabile cu cele nerentabile trebuie să fie necesară și proporțională.

Ca o concluzie a secțiunii 2.2.3, autoritățile competente ar trebui să acorde o atenție deosebită respectării condițiilor stabilite în prezenta secțiune, pentru a nu se expune riscului de a comite o eroare evidentă în definirea domeniului de aplicare al obligației de serviciu public și de a trebui să procedeze la o eventuală recuperare a compensației în temeiul normelor privind ajutoarele de stat.

2.2.4.   
  Articolul 2 litera (f), articolul 3 alineatul (1) și articolul 4 alineatul (1). Definiția naturii și amplorii drepturilor exclusive pentru a se asigura respectarea legislației UE

În conformitate cu articolul 3 alineatul (1), sub rezerva excepțiilor limitate de la articolul 3 alineatul (2), în cazul în care o autoritate competentă decide să acorde unui operator un drept exclusiv și/sau o compensație în schimbul îndeplinirii unor obligații de serviciu public, trebuie încheiat un contract de servicii publice. La articolul 2 litera (f), dreptul exclusiv este definit ca fiind „un drept care permite exploatarea anumitor servicii publice de transport de călători de către un operator de servicii publice pe o anumită rută sau rețea ori într-o anumită zonă, cu excluderea oricărui alt asemenea operator”. În temeiul articolului 4 alineatul (1), contractul de servicii publice trebuie să specifice condițiile de exercitare a dreptului exclusiv, în special tipul de serviciu de transport la care se referă, domeniul său geografic de aplicare și durata dreptului exclusiv. Formularea definiției de la articolul 2 litera (f) limitează domeniul de aplicare al drepturilor exclusive la anumite servicii de transport public și la anumite rute, rețele sau zone specifice.

Evoluția pieței unice și, în special, dreptul întreprinderilor feroviare de a avea acces la infrastructură pentru a furniza servicii cu acces liber pe piețele interne ale statelor membre, introdus prin articolul 10 din Directiva 2012/34/UE, are implicații asupra noțiunii de drepturi exclusive acordate ca formă de compensație pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public.

Interacțiunea dintre drepturile exclusive și drepturile de acces este explicată la articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1795 al Comisiei (22) privind testul de echilibru economic: deși pot acorda drepturi exclusive, statele membre nu pot limita dreptul de acces al altor operatori la infrastructura feroviară în cauză pentru prestarea de servicii de transport feroviar de călători, cu excepția cazului în care astfel de servicii ar compromite echilibrul economic al contractului de servicii publice, astfel cum se prevede la articolele 11 și 11a din Directiva 2012/34/UE.

Cu excepția contractelor de servicii publice care intră sub incidența articolului 11 alineatul (5) din Directiva 2012/34/UE, pentru care accesul poate fi limitat în mod necondiționat, în toate celelalte cazuri, protecția necesară a contractelor de servicii publice care acordă drepturi exclusive împotriva pierderii veniturilor rezultate din serviciile cu acces liber este asigurată exclusiv prin intermediul testului de echilibru economic, în conformitate cu articolele 11 și 11a din Directiva 2012/34/UE. Astfel cum se specifică la articolul 6 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1795 al Comisiei privind testul de echilibru economic, la efectuarea testului, organismul de reglementare trebuie să acorde o atenție corespunzătoare valorii monetare a oricăror astfel de drepturi exclusive.

Statele membre pot acorda anumite drepturi care pot părea neexclusive, dar care împiedică de fapt alte întreprinderi să participe pe piață, prin intermediul unor norme legislative sau al unor practici administrative. De exemplu, dispozitivele administrative care acordă autorizația de a opera servicii de transport public sub rezerva îndeplinirii unor criterii, cum ar fi un anumit volum și o anumită calitate a serviciilor, ar putea avea ca efect practic limitarea numărului operatorilor de pe piață. Astfel de drepturi exclusive de facto trebuie, de asemenea, să respecte Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

2.2.5.   
  Articolul 4 și articolul 8. Durata contractelor de servicii publice și condițiile în care se poate acorda o prelungire cu până la 50 % a duratei contractului de servicii publice

Articolul 4 și articolul 8 stabilesc dispoziții privind durata maximă a contractelor de servicii publice și termenele de atribuire și de expirare a acestora.

„Durata contractului” trebuie stabilită în raport cu momentul începerii operațiunilor de transport. Această interpretare este confirmată și de faptul că dispozițiile-cheie ale Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 încep să se aplice de la data respectivă, cum ar fi, de exemplu, cele privind obligația autorităților competente de a compensa obligațiile de serviciu public. Comisia înțelege că, în mai multe state membre, „durata contractului” este stabilită prin contract în raport cu momentul începerii operațiunilor de transport.

Executarea unui contract de servicii publice poate fi precedată de o „fază de mobilizare”, în cursul căreia operatorul de servicii publice se pregătește pentru începerea operațiunilor. Timpul necesar pentru mobilizarea resurselor poate varia foarte mult în funcție de diferențele dintre obligațiile de serviciu public în temeiul vechiului și al noului contract, variind de la câteva săptămâni pentru atribuirea directă care nu necesită o pregătire semnificativă, până la trei sau chiar patru ani pentru operatorii de transport public care trebuie să investească masiv, de exemplu, prin achiziționarea de material rulant nou, pentru a furniza serviciile necesare.

Cu toate acestea, perioada de mobilizare dintre momentul nașterii obligațiilor contractuale (care coincide de obicei cu semnarea contractului) și începerea operațiunilor de transport nu este inclusă în durata contractului și ar trebui să fie întotdeauna proporțională cu nevoile demonstrabile ale operatorului de a se pregăti pentru operațiuni și în concordanță cu practica anterioară din statul membru în cauză. Calendarul atribuirii în raport cu începerea operațiunilor nu ar trebui să conducă la eludarea dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 privind eliminarea treptată a atribuirilor directe necondiționate, consacrată la articolul 8 alineatul (2) punctul (iii). Acest lucru poate fi valabil în cazul în care un contract de servicii publice este reatribuit direct unui operator istoric foarte aproape de termenul-limită de 25 decembrie 2023 privind atribuirile directe și cerințele de publicitate, în timp ce operațiunile din cadrul noului contract sunt programate să înceapă în mod semnificativ după această dată, în absența unei justificări obiective pentru durata perioadei de mobilizare.

Plățile în avans ale compensației sunt posibile în cursul unei perioade de mobilizare, cu condiția ca normele privind ajutoarele de stat să fie, de asemenea, respectate.

Articolul 4 alineatul (4) permite prelungirea duratei unui contract de servicii publice cu cel mult 50 %, dacă este necesar și având în vedere condițiile de amortizare a activelor. O astfel de prelungire poate fi acordată în cazul în care operatorul de servicii publice pune la dispoziție active, cum ar fi material rulant, instalații de întreținere sau infrastructură pentru care perioada de amortizare este excepțional de lungă, care sunt semnificative în raport cu valoarea totală a activelor necesare pentru a presta serviciile de transport de călători acoperite de contractul de servicii publice și care sunt predominant legate de serviciile de transport de călători acoperite de contract.

De asemenea, în considerentul 15 se stipulează că „este necesar să se prevadă prelungirea contractelor de servicii publice cu cel mult jumătate din termenul inițial, în cazul în care operatorul de servicii publice trebuie să investească în active a căror perioadă de amortizare are caracter excepțional, precum și în cazul regiunilor ultraperiferice astfel cum sunt menționate la articolul [349 din TFUE], din cauza caracteristicilor și a constrângerilor speciale ale acestora”.

Întrucât reprezintă o excepție de la regula generală privind durata contractelor de servicii publice, posibilitatea de a prelungi durata acestora cu până la 50 % ar trebui aplicată în mod restrictiv. De la caz la caz, autoritatea competentă trebuie să evalueze dacă este necesară o prelungire pentru a permite operatorului să își amortizeze activele la o rată de amortizare tipică sau prevăzută de lege și dacă durata suplimentară este proporțională cu acest obiectiv. Atunci când efectuează această evaluare, autoritatea competentă ia în considerare numai partea din active finanțată de operatorul însuși, și nu partea finanțată din fonduri publice.

În principiu, autoritatea competentă va decide să prelungească durata contractului înainte de atribuirea unui nou contract, astfel încât durata contractului să fie clară de la data atribuirii sale. Prelungirea duratei în cursul derulării contractului este posibilă numai în anumite condiții. Investițiile preconizate în material rulant nou trebuie să fie justificate în mod obiectiv, de exemplu, din motive tehnice care au apărut într-o etapă ulterioară. Ar trebui să se demonstreze că, în lipsa prelungirii, durata reziduală a contractului nu ar permite o amortizare semnificativă a investiției. Posibilitatea și condițiile unei astfel de prelungiri ar trebui să fie indicate în mod clar în documentația de licitație și în contract. În plus, o astfel de prelungire poate afecta nivelul compensației, care ar trebui ajustat în consecință.

În aplicarea articolului 8 alineatul (2), durata contractelor atribuite în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) între 3 decembrie 2019 și 24 decembrie 2023 nu poate depăși zece ani. Aceasta este o limită specifică și absolută, menită să mențină efectele datei-limită de 24 decembrie 2023 și să împiedice aplicarea în continuare pentru o perioadă lungă a contractelor atribuite în conformitate cu articolul 5 alineatul (6) și cu articolul 7 alineatul (3). Prin urmare, durata unor astfel de contracte nu poate fi prelungită în aplicarea articolului 4 alineatul (4).

2.2.6.   
  Articolul 4 alineatul (7) și articolul 5 alineatul (2) litera (e). Condiții de subcontractare

În conformitate cu articolul 4 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, un contract de servicii publice trebuie să stipuleze dacă și în ce măsură este posibilă subcontractarea. În cazul în care are loc o subcontractare, operatorul de transport public este întotdeauna obligat să presteze el însuși „o mare parte” a serviciilor publice de transport de călători.

Contractele de servicii publice atribuite direct unui operator intern pot fi, de asemenea, subcontractate, chiar dacă în condiții mai stricte. În conformitate cu articolul 5 alineatul (2) litera (e), operatorul intern trebuie să presteze el însuși „cea mai mare parte” a serviciilor publice de transport de călători. Prin această dispoziție, legiuitorul a intenționat să împiedice operatorul intern să subcontracteze unei alte entități mai mult decât o parte modestă din serviciile de transport, deoarece, într-o astfel de situație, conceptul de „operator intern” aflat sub controlul autorității competente ar fi lipsit de sens.

Fără a aduce atingere unei analize de la caz la caz, ar fi rezonabil să se considere că subcontractarea a mai mult de o treime din serviciile de transport public ar necesita o justificare solidă, în special din punctul de vedere al obiectivelor stabilite la articolul 5 alineatul (2) litera (e), cum ar fi încercarea de a evita înființarea unor operatori interni falși. În general, fracțiunea din serviciile de transport care urmează să fie subcontractată se măsoară în termeni de valoare sau în kilometri de rețea (23).

În ceea ce privește contractele de servicii publice atribuite în temeiul articolului 5 alineatul (1) a doua teză din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, adică în conformitate cu procedurile prevăzute de directivele privind achizițiile publice, normele privind subcontractarea stabilite la articolul 4 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevalează asupra celor prevăzute în directivele respective (24).

În orice caz, subcontractarea trebuie să fie efectuată cu respectarea legislației pertinente privind achizițiile publice.

În fine, în Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu există nicio dispoziție conform căreia contractul de servicii publice nu ar putea să stipuleze un procent minim de servicii de transport, în termeni de valoare, care să poată fi subcontractat de operator în cadrul unui contract de servicii publice. Contractul poate stipula un astfel de procent, cu condiția respectării dispozițiilor regulamentului, în special a celor referitoare la procentul maxim dintr-un contract de servicii publice care poate fi subcontractat.

2.3.   Articolul 4 alineatele (4a), (4b), (5) și (6). Protecția personalului în cazul schimbării operatorului

Considerentul 12 din Regulamentul (UE) 2016/2338 prevede că, în cadrul instituirii spațiului feroviar unic european, statele membre ar trebui să asigure un nivel adecvat de protecție socială pentru personalul operatorilor de servicii publice. La articolul 4 alineatele (4a) și (4b) se reamintesc normele și obligațiile relevante aplicabile operațiunilor de transport public.

În conformitate cu articolul 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 și astfel cum se explică în considerentele 16 și 17, există următoarele scenarii în ceea ce privește protecția personalului în cazul schimbării operatorului:

| (i) | În cazul în care sunt îndeplinite condițiile de aplicare a Directivei 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități (25), de exemplu, în cazul unui transfer de active corporale semnificative, cum ar fi materialul rulant, de la operatorul care își încetează activitatea la noul operator (26), protecția drepturilor lucrătorilor, printre care se numără în special continuitatea contractelor de muncă, derivă direct din această directivă. |
| --- | --- |

(i)

În cazul în care sunt îndeplinite condițiile de aplicare a Directivei 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități (25), de exemplu, în cazul unui transfer de active corporale semnificative, cum ar fi materialul rulant, de la operatorul care își încetează activitatea la noul operator (26), protecția drepturilor lucrătorilor, printre care se numără în special continuitatea contractelor de muncă, derivă direct din această directivă.

| (ii) | În cazul în care nu are loc niciun transfer în sensul Directivei 2001/23/CE, autoritățile competente pot totuși decide să solicite un transfer al personalului angajat anterior pentru a presta servicii, cu drepturile de care ar fi beneficiat personalul dacă s-ar fi aplicat Directiva 2001/23/CE. |
| --- | --- |

(ii)

În cazul în care nu are loc niciun transfer în sensul Directivei 2001/23/CE, autoritățile competente pot totuși decide să solicite un transfer al personalului angajat anterior pentru a presta servicii, cu drepturile de care ar fi beneficiat personalul dacă s-ar fi aplicat Directiva 2001/23/CE.

| (iii) | Autoritățile competente pot decide să solicite operatorului de transport public să respecte anumite standarde sociale în ceea ce privește întregul personal implicat în prestarea de servicii de transport public „[p]entru a asigura condiții concurențiale transparente și comparabile între operatori și pentru a evita riscul de dumping social”, astfel cum se menționează în considerentul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. De exemplu, aceste standarde ar putea să se refere la un acord colectiv la nivel de întreprindere sau la un acord colectiv încheiat pentru segmentul de piață în cauză. |
| --- | --- |

(iii)

Autoritățile competente pot decide să solicite operatorului de transport public să respecte anumite standarde sociale în ceea ce privește întregul personal implicat în prestarea de servicii de transport public „[p]entru a asigura condiții concurențiale transparente și comparabile între operatori și pentru a evita riscul de dumping social”, astfel cum se menționează în considerentul 17 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. De exemplu, aceste standarde ar putea să se refere la un acord colectiv la nivel de întreprindere sau la un acord colectiv încheiat pentru segmentul de piață în cauză.

| (iv) | Autoritățile competente pot aplica o combinație a opțiunilor (ii) și (iii). |
| --- | --- |

(iv)

Autoritățile competente pot aplica o combinație a opțiunilor (ii) și (iii).

Articolul 4 alineatul (6) prevede că informațiile privind normele și dispozițiile aplicabile în domeniul protecției personalului, cum ar fi standardele de calitate și sociale, criteriile de calitate și sociale, precum și drepturile și obligațiile legate de transferul personalului în cazul schimbării operatorului, trebuie să fie incluse în caietele de sarcini și în contractele de servicii publice. Astfel de standarde și criterii se pot referi, de exemplu, la disponibilitatea instalațiilor sociale și sanitare, la formarea periodică și continuă a personalului, la planurile de promovare pentru femei, angajați în vârstă și persoane cu handicap, precum și la respectarea obligațiilor la locul de muncă și în materie de siguranță și a normelor privind participarea lucrătorilor.

2.4.   Accesul la factorii de producție esențiali și la informațiile esențiale

Prezenta secțiune oferă orientări interpretative privind accesul la materialul rulant, precum și la informațiile esențiale pentru atribuirea contractelor de servicii publice.

2.4.1.   
  Articolul 5a. Accesul la materialul rulant feroviar

Accesul la materialul rulant feroviar este esențial pentru ca operatorii să poată depune oferte în cadrul procedurilor de atribuire competitivă a contractelor de servicii publice, în special atunci când aceștia sunt nou-intrați pe piață și nu dispun de un parc extins de material rulant.

În temeiul articolului 5a, autoritățile competente trebuie să evalueze dacă sunt necesare măsuri pentru a asigura accesul efectiv și nediscriminatoriu la material rulant adecvat. Atunci când evaluează măsura în care operatorii au acces efectiv la materialul rulant, autoritatea competentă ar trebui să evalueze toate barierele relevante, cum ar fi, de exemplu, barierele financiare, tehnice sau de reglementare care ar putea împiedica un astfel de acces. Ar trebui luată în considerare achiziționarea de la societățile de leasing, de la alți actori de pe piață care furnizează material rulant sau din parcuri de material rulant exploatate de autoritățile competente. Această evaluare ar trebui să ia în considerare, de asemenea, perioada de mobilizare, și anume timpul necesar operatorilor pentru a putea utiliza materialul rulant pentru operațiuni de transport. Atunci când analizează dacă accesul la materialul rulant este nediscriminatoriu, autoritățile competente trebuie să evalueze dacă unii operatori au acces la materialul rulant în condiții mai puțin favorabile decât concurenții. În cele din urmă, autoritățile competente ar trebui să analizeze dacă materialul rulant disponibil este adecvat, și anume dacă îndeplinește cerințele în ceea ce privește prețul, calitatea și standardele tehnice prevăzute în caietul de sarcini.

Acest raport de evaluare trebuie pus la dispoziția publicului cu suficient timp înainte, pentru a permite tuturor părților interesate să reacționeze. Exactitatea acestui raport poate fi, de asemenea, contestată în contextul unei căi de atac în temeiul articolului 5 alineatul (7).

Atunci când raportul de evaluare concluzionează că sunt necesare măsuri pentru a asigura accesul efectiv și nediscriminatoriu la un material rulant adecvat, autoritățile competente nu sunt obligate din punct de vedere juridic, în temeiul articolului 5a alineatul (2), să ia astfel de măsuri. Cu toate acestea, prin neadoptarea unor măsuri adecvate, există riscul ca atribuirea contractului de servicii publice de către o autoritate competentă să facă obiectul unei căi de atac în temeiul articolului 5 alineatul (7), pe motiv că procedura de atribuire nu a fost echitabilă și nu a respectat principiile transparenței și nediscriminării, în conformitate cu articolul 5 alineatul (3).

Articolul 5a alineatul (2) prevede o listă de măsuri pe care autoritățile competente le pot adopta pentru a asigura accesul efectiv și nediscriminatoriu la materialul rulant. Această listă nu este exhaustivă. Printre alte măsuri posibile, autoritatea competentă poate, de asemenea, să introducă în contractul de servicii publice obligația de a transfera materialul rulant la sfârșitul contractului către operatorul nou. În cazul în care materialul rulant respectiv a fost achiziționat inițial din fonduri publice, prețul la care este transferat ar trebui să reflecte în mod corespunzător finanțarea publică primită de operatorul care își încetează activitatea.

2.4.2.   
  Articolul 4 alineatul (8). Accesul la informații esențiale pentru atribuirea contractelor de servicii publice

Autoritățile competente trebuie să pună la dispoziția tuturor părților interesate informațiile necesare pentru pregătirea ofertelor pentru procedurile competitive de atribuire. În acest scop, contractele de servicii publice trebuie să includă obligația operatorului de a furniza autorității competente toate informațiile necesare pentru atribuirea următorului contract potențial. În cazul în care contractele existente nu conțin o astfel de dispoziție, ele ar trebui modificate în consecință. Autoritatea competentă trebuie să asigure protecția legitimă a informațiilor comerciale confidențiale.

Articolul 4 alineatul (8) prevede o listă de informații care sunt, de regulă, puse la dispoziție de către autoritățile competente. Această listă nu este exhaustivă. Autorității competente îi revine sarcina de a evalua, de la caz la caz, informațiile care sunt necesare, ținând seama de elemente relevante, cum ar fi, de exemplu, caracteristicile contractului care urmează să fie atribuit (de exemplu, contractele privind costul net sau costul brut) și protecția legitimă a informațiilor comerciale confidențiale. Printre informațiile care nu sunt enumerate în această dispoziție, dar care pot fi considerate esențiale pentru ofertanți, se numără, de exemplu, evidențele de întreținere a materialului rulant care poate fi transferat noului operator de servicii publice.

2.5.   Atribuirea contractelor de servicii publice

Această secțiune oferă orientări interpretative privind mai multe dispoziții referitoare la atribuirea contractelor de servicii publice. Orientările se referă la condițiile în care contractele de servicii publice pot fi atribuite direct, precum și la cerințele aplicabile procedurilor competitive de atribuire a contractelor de servicii publice.

2.5.1.   
  Articolul 5 alineatul (2) litera (b). Condițiile în care un contract de servicii publice poate fi atribuit direct unui operator intern

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 permite autorităților locale competente să presteze ele însele servicii publice de transport feroviar sau rutier de călători sau să atribuie un contract de servicii publice direct unui operator intern. Cu toate acestea, în cazul în care optează pentru a doua variantă, autoritățile trebuie să respecte un anumit număr de norme și condiții stricte, prevăzute la articolul 5 alineatul (2). Comisia constată următoarele:

| (i) | Articolul 5 alineatul (2) prevede că un contract de servicii publice poate fi atribuit direct unor operatori interni de către o autoritate sau un grup de autorități locale competente care prestează servicii publice de transport de călători integrate. Aceasta înseamnă că serviciile de transport public de călători din cadrul unui contract atribuit în mod direct de un grup de autorități locale competente trebuie să fie integrate atât din punct de vedere geografic, cât și din punctul de vedere al transportului sau al tarifului, pe tot cuprinsul teritoriului de care este responsabil grupul de autorități în cauză. Domeniul de aplicare geografic al unor astfel de servicii prestate sub responsabilitatea unei autorități locale competente sau a unui grup de astfel de autorități poate acoperi numai nevoile unei aglomerări urbane (27) sau ale unor zone rurale sau ale ambelor. |
| --- | --- |

(i)

Articolul 5 alineatul (2) prevede că un contract de servicii publice poate fi atribuit direct unor operatori interni de către o autoritate sau un grup de autorități locale competente care prestează servicii publice de transport de călători integrate. Aceasta înseamnă că serviciile de transport public de călători din cadrul unui contract atribuit în mod direct de un grup de autorități locale competente trebuie să fie integrate atât din punct de vedere geografic, cât și din punctul de vedere al transportului sau al tarifului, pe tot cuprinsul teritoriului de care este responsabil grupul de autorități în cauză. Domeniul de aplicare geografic al unor astfel de servicii prestate sub responsabilitatea unei autorități locale competente sau a unui grup de astfel de autorități poate acoperi numai nevoile unei aglomerări urbane (27) sau ale unor zone rurale sau ale ambelor.

| (ii) | Normele privind controlul exercitat asupra operatorului intern de către autoritatea competentă, definite la articolul 2 litera (j) și specificate la articolul 5 alineatul (2), trebuie să fie întotdeauna respectate. Un operator intern trebuie să fie „o entitate cu personalitate juridică distinctă asupra căreia autoritatea locală competentă sau, în cazul unui grup de autorități, cel puțin una dintre autoritățile locale competente exercită un control asemănător cu cel exercitat asupra propriilor sale departamente”. Articolul 5 alineatul (2) litera (a) prevede o serie de criterii care trebuie luate în considerare pentru a stabili dacă o autoritate competentă exercită un control efectiv asupra propriului operator intern. Aceste criterii sunt „gradul de reprezentare în organele administrative, de conducere sau supraveghere, dispozițiile referitoare la această reprezentare în actul constitutiv, participarea la capitalul social, influența efectivă și controlul efectiv asupra deciziilor strategice și asupra deciziilor manageriale individuale”. Evaluarea controlului trebuie să se bazeze pe toate criteriile relevante.
  În ceea ce privește criteriul proprietății, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu impune autorităților competente să dețină 100 % din capitalul operatorului intern. Acest aspect ar putea fi relevant, de exemplu, în cazul parteneriatelor public-privat. În acest sens, noțiunea de operator intern (internal operator) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 este mai largă decât noțiunea de operator intern (in-house operator) în temeiul jurisprudenței instanțelor Uniunii (28). Cu toate acestea, existența unui control eficace din partea autorității competente trebuie să fie demonstrată prin alte criterii, după cum se menționează la articolul 5 alineatul (2) litera (a). |
| --- | --- |

(ii)

Normele privind controlul exercitat asupra operatorului intern de către autoritatea competentă, definite la articolul 2 litera (j) și specificate la articolul 5 alineatul (2), trebuie să fie întotdeauna respectate. Un operator intern trebuie să fie „o entitate cu personalitate juridică distinctă asupra căreia autoritatea locală competentă sau, în cazul unui grup de autorități, cel puțin una dintre autoritățile locale competente exercită un control asemănător cu cel exercitat asupra propriilor sale departamente”. Articolul 5 alineatul (2) litera (a) prevede o serie de criterii care trebuie luate în considerare pentru a stabili dacă o autoritate competentă exercită un control efectiv asupra propriului operator intern. Aceste criterii sunt „gradul de reprezentare în organele administrative, de conducere sau supraveghere, dispozițiile referitoare la această reprezentare în actul constitutiv, participarea la capitalul social, influența efectivă și controlul efectiv asupra deciziilor strategice și asupra deciziilor manageriale individuale”. Evaluarea controlului trebuie să se bazeze pe toate criteriile relevante.

În ceea ce privește criteriul proprietății, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu impune autorităților competente să dețină 100 % din capitalul operatorului intern. Acest aspect ar putea fi relevant, de exemplu, în cazul parteneriatelor public-privat. În acest sens, noțiunea de operator intern (internal operator) în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 este mai largă decât noțiunea de operator intern (in-house operator) în temeiul jurisprudenței instanțelor Uniunii (28). Cu toate acestea, existența unui control eficace din partea autorității competente trebuie să fie demonstrată prin alte criterii, după cum se menționează la articolul 5 alineatul (2) litera (a).

| (iii) | Pentru a reduce denaturarea concurenței, articolul 5 alineatul (2) litera (b) prevede că activitățile de transport ale operatorilor interni și ale oricărei entități asupra căreia acești operatori exercită chiar și o influență minimă ar trebui să fie limitate geografic la teritoriul autorității competente sau al grupului de autorități competente locale.
  Operatorul intern sau entitatea influențată de acesta nu trebuie să exploateze servicii publice de transport de călători, nici chiar în calitate de subcontractant, ori să participe la proceduri de atribuire în afara teritoriului autorității competente, fie între granițele Uniunii, fie în alte regiuni ale lumii, având în vedere posibilitatea producerii unor efecte indirecte asupra pieței interne.
  Articolul 5 alineatul (2) litera (b) este redactat în termeni generali, pentru a preveni crearea unor structuri corporative cu scopul de a eluda respectiva limitare geografică. Fără a aduce atingere dispozițiilor privind liniile de ieșire sau alte elemente auxiliare care intră pe teritoriul autorităților locale competente învecinate, astfel cum se menționează la punctul (v), această dispoziție privind limitarea geografică trebuie aplicată cu strictețe. |
| --- | --- |

(iii)

Pentru a reduce denaturarea concurenței, articolul 5 alineatul (2) litera (b) prevede că activitățile de transport ale operatorilor interni și ale oricărei entități asupra căreia acești operatori exercită chiar și o influență minimă ar trebui să fie limitate geografic la teritoriul autorității competente sau al grupului de autorități competente locale.

Operatorul intern sau entitatea influențată de acesta nu trebuie să exploateze servicii publice de transport de călători, nici chiar în calitate de subcontractant, ori să participe la proceduri de atribuire în afara teritoriului autorității competente, fie între granițele Uniunii, fie în alte regiuni ale lumii, având în vedere posibilitatea producerii unor efecte indirecte asupra pieței interne.

Articolul 5 alineatul (2) litera (b) este redactat în termeni generali, pentru a preveni crearea unor structuri corporative cu scopul de a eluda respectiva limitare geografică. Fără a aduce atingere dispozițiilor privind liniile de ieșire sau alte elemente auxiliare care intră pe teritoriul autorităților locale competente învecinate, astfel cum se menționează la punctul (v), această dispoziție privind limitarea geografică trebuie aplicată cu strictețe.

| (iv) | Comisia consideră că participarea unui operator intern la o procedură competitivă de atribuire pentru atribuirea unui contract de servicii publice de transport ar putea pune sub semnul întrebării validitatea atribuirii directe a unui contract de servicii publice operatorului respectiv (29), cu excepția cazului în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) litera (c). |
| --- | --- |

(iv)

Comisia consideră că participarea unui operator intern la o procedură competitivă de atribuire pentru atribuirea unui contract de servicii publice de transport ar putea pune sub semnul întrebării validitatea atribuirii directe a unui contract de servicii publice operatorului respectiv (29), cu excepția cazului în care sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) litera (c).

| (v) | Articolul 5 alineatul (2) litera (b) permite operatorilor interni să exploateze „linii de ieșire sau [alte] elemente auxiliare activității respective care intră pe teritoriul autorităților locale competente vecine”. Această dispoziție oferă o anumită flexibilitate, prin faptul că acoperă transportul între regiuni învecinate. În consecință, operatorii interni pot, într-o anumită măsură, să exploateze servicii în afara teritoriului propriei autorități locale competente. Pentru a evalua dacă serviciile prestate în temeiul unui contract de servicii publice sunt conforme cu această dispoziție, ar trebui aplicate următoarele criterii: în ce măsură serviciile prestate conectează teritoriul autorității competente în cauză cu un teritoriu învecinat și în ce măsură ele sunt servicii auxiliare, mai degrabă decât principalul scop al activităților de transport public desfășurate în cadrul unui contract de servicii publice. Comisia va evalua măsura în care activitățile de transport public desfășurate au un caracter secundar, prin compararea volumului acestora, măsurat în vehicul/km sau tren/km, cu volumul total al activităților de transport public care fac obiectul contractului sau al contractelor operatorului intern. |
| --- | --- |

(v)

Articolul 5 alineatul (2) litera (b) permite operatorilor interni să exploateze „linii de ieșire sau [alte] elemente auxiliare activității respective care intră pe teritoriul autorităților locale competente vecine”. Această dispoziție oferă o anumită flexibilitate, prin faptul că acoperă transportul între regiuni învecinate. În consecință, operatorii interni pot, într-o anumită măsură, să exploateze servicii în afara teritoriului propriei autorități locale competente. Pentru a evalua dacă serviciile prestate în temeiul unui contract de servicii publice sunt conforme cu această dispoziție, ar trebui aplicate următoarele criterii: în ce măsură serviciile prestate conectează teritoriul autorității competente în cauză cu un teritoriu învecinat și în ce măsură ele sunt servicii auxiliare, mai degrabă decât principalul scop al activităților de transport public desfășurate în cadrul unui contract de servicii publice. Comisia va evalua măsura în care activitățile de transport public desfășurate au un caracter secundar, prin compararea volumului acestora, măsurat în vehicul/km sau tren/km, cu volumul total al activităților de transport public care fac obiectul contractului sau al contractelor operatorului intern.

| (vi) | Articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu se aplică atribuirii directe de contracte pentru servicii publice de transport de călători cu autobuzul sau tramvaiul care nu iau forma concesiunilor de servicii, în sensul articolului 5 alineatul (1) din Directiva 2014/23/UE. Atribuirea directă a unor astfel de contracte unui operator intern trebuie să se facă în conformitate cu articolul 12 din Directiva 2014/24/UE sau cu articolul 28 din Directiva 2014/25/UE (30). |
| --- | --- |

(vi)

Articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu se aplică atribuirii directe de contracte pentru servicii publice de transport de călători cu autobuzul sau tramvaiul care nu iau forma concesiunilor de servicii, în sensul articolului 5 alineatul (1) din Directiva 2014/23/UE. Atribuirea directă a unor astfel de contracte unui operator intern trebuie să se facă în conformitate cu articolul 12 din Directiva 2014/24/UE sau cu articolul 28 din Directiva 2014/25/UE (30).

2.5.2.   
  Articolul 5 alineatul (3). Principiul procedurii competitive de atribuire a contractelor de servicii publice și cerințele sale procedurale

Articolul 5 alineatul (3) prevede că, atunci când o autoritate competentă face apel la un terț, altul decât un operator intern, pentru prestarea de servicii publice de transport de călători, ea trebuie să atribuie contractele de servicii publice pe baza unei proceduri competitive de atribuire care trebuie să fie echitabilă, deschisă, transparentă și nediscriminatorie.

Articolul 5 alineatul (3) prevede că autoritățile competente atribuie contracte de servicii publice pe baza unei proceduri competitive de atribuire, cu excepția cazurilor menționate la alineatele (3a), (4), (4a), (4b), (5) și (6). Prin urmare, această dispoziție stabilește în mod clar că procedura competitivă de atribuire în temeiul articolului 5 alineatul (3) este principiul, în timp ce alineatele (3a), (4), (4a), (4b), (5) și (6) prevăd excepții de la această regulă. În conformitate cu jurisprudența, orice derogare sau excepție de la o normă generală ar trebui interpretată în mod restrictiv (31).

Articolul 5 alineatul (3) oferă puține detalii suplimentare cu privire la condițiile în care ar trebui organizată procedura competitivă de atribuire. După cum este prevăzut la punctul 2.5.1, procedurile de atribuire a contractelor trebuie să fie concepute astfel încât să creeze condițiile unei concurențe efective. Aplicarea principiilor generale ale tratatului, cum ar fi principiile transparenței și nediscriminării, implică de exemplu publicarea, împreună cu documentele de licitație, a criteriilor de evaluare aplicate pentru selecția ofertelor. Deși nu este obligatoriu, statele membre pot aplica, dacă doresc, normele procedurale mai detaliate ale legislației Uniunii în domeniul achizițiilor publice, cum ar fi cele prevăzute în Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE sau în Directiva 2014/23/UE privind concesiunile.

Pentru a respecta articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, procedurile de achiziții publice trebuie concepute astfel încât să creeze cele mai bune condiții pentru o concurență reală. O procedură de atribuire care implică negocieri între autoritatea competentă și ofertanți poate respecta principiul nediscriminării, cu condiția ca negocierile să fie imparțiale, echitabile și transparente. De exemplu, o procedură negociată în întregime, fără publicarea prealabilă, ar fi contrară principiilor transparenței și nediscriminării prevăzute la articolul 5 alineatul (3). În mod similar, nicio procedură de atribuire care restrânge în mod nejustificat numărul potențialilor ofertanți nu ar respecta cerințele de la articolul 5 alineatul (3).

În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, după preselecția ofertelor, autoritatea competentă poate decide, de asemenea, să negocieze cu părțile preselectate, în cazul existenței unor cerințe specifice sau complexe. Un exemplu în acest sens este situația în care operatorii participanți la licitație trebuie să propună soluții de transport inovatoare din punct de vedere tehnologic, pentru a răspunde cerințelor publicate în documentele de licitație. Chiar dacă se recurge la preselecție și la negociere, procedura de selecție și de atribuire trebuie totuși să respecte toate condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (3).

Pentru a le oferi potențialilor ofertanți șanse egale și echitabile, intervalul de timp scurs între momentul lansării procedurii competitive de atribuire și momentul depunerii ofertelor, precum și intervalul de timp cuprins între lansarea procedurii competitive de atribuire și momentul în care trebuie să înceapă operarea serviciilor de transport, trebuie să aibă o lungime adecvată și rezonabilă.

2.5.3.   
  Excepții de la principiul procedurii competitive de atribuire a contractelor de servicii publice

2.5.3.1   Articolul 5 alineatul (3a). Condițiile în care autoritățile competente pot atribui în mod direct un contract de servicii publice pentru transportul feroviar, în circumstanțe excepționale

În ceea ce privește contractele de servicii publice pentru transportul feroviar, autoritățile competente pot decide să atribuie temporar noi contracte în mod direct atunci când consideră că acest lucru este justificat de circumstanțe excepționale, în special în cazul în care:

| — | există o serie de proceduri competitive de atribuire care sunt deja în curs de desfășurare de către autoritatea competentă sau de către alte autorități competente care ar putea afecta numărul și calitatea ofertelor susceptibile de a fi primite în cazul în care contractul face obiectul unei proceduri competitive sau |
| --- | --- |

—

există o serie de proceduri competitive de atribuire care sunt deja în curs de desfășurare de către autoritatea competentă sau de către alte autorități competente care ar putea afecta numărul și calitatea ofertelor susceptibile de a fi primite în cazul în care contractul face obiectul unei proceduri competitive sau

| — | se impune modificarea domeniului de aplicare a unuia sau mai multor contracte de servicii publice pentru a optimiza prestarea serviciilor publice. |
| --- | --- |

—

se impune modificarea domeniului de aplicare a unuia sau mai multor contracte de servicii publice pentru a optimiza prestarea serviciilor publice.

Astfel de circumstanțe excepționale includ situațiile în care o autoritate competentă dorește să redefinească acoperirea geografică sau dimensiunea loturilor contractuale. De exemplu, în cazurile în care o autoritate competentă intenționează să presteze servicii de transport public în cadrul unui singur contract, deși acestea sunt prestate în prezent în cadrul a două contracte existente cu date de expirare diferite, ar putea fi necesar să se atribuie temporar în mod direct contractul cu cea mai apropiată dată de expirare, astfel încât ambele contracte să poată înceta la aceeași dată.

Deși lista situațiilor care constituie circumstanțe excepționale prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 este deschisă, termenul „circumstanțe excepționale” trebuie interpretat în mod strict. Din acest motiv, astfel cum se menționează în considerentul 21 din Regulamentul (UE) 2016/2338, această dispoziție este menită să fie utilizată dacă permite autorităților competente să se asigure că serviciile sunt furnizate în modul cel mai eficient din punctul de vedere al costurilor. Durata contractelor atribuite în conformitate cu această dispoziție este limitată la o durată considerată proporțională cu circumstanțele excepționale în cauză și, în orice caz, nu depășește cinci ani. Autoritatea competentă trebuie să respecte anumite cerințe în materie de transparență. Ea trebuie să informeze rapid Comisia cu privire la decizia de atribuire a unui contract pe această bază, care trebuie să fie justificată în mod corespunzător. Referințele de publicare detaliate (de exemplu, linkul către site-ul web relevant) sunt trimise Direcției Generale Mobilitate și Transporturi a Comisiei Europene (32) pentru analiză și posibile acțiuni ulterioare. Această cerință de informare nu condiționează atribuirea contractului de acordul Comisiei. Autoritatea competentă trebuie, de asemenea, să publice contractul de servicii publice. O autoritate competentă nu poate utiliza această opțiune legală pentru atribuirea a două contracte de servicii publice consecutive care acoperă aceleași obligații de serviciu public.

2.5.3.2.   Articolul 5 alineatul (4). Condițiile în care o autoritate competentă poate atribui un contract de servicii publice în mod direct, în cazul unui volum contractual redus sau al unor operatori mici și mijlocii

În caz de atribuire directă a unui contract de servicii publice de valoare redusă [articolul 5 alineatul (4)], autoritatea competentă poate atribui contractul direct, fără a recurge la o procedură competitivă de atribuire. Un contract de servicii publice este considerat a fi de valoare redusă dacă valoarea sa medie anuală se estimează a fi inferioară cifrei de 1 milion EUR sau dacă el implică prestarea anuală de servicii publice de transport de călători pe mai puțin de 300 000 de kilometri. În cazul contractelor care includ servicii publice de transport feroviar de călători, aceste două plafoane sunt o valoare medie anuală de 7,5 milioane EUR și, respectiv, servicii publice de transport de călători pe 500 000 de kilometri. În cazul unui contract atribuit unei întreprinderi mici sau mijlocii („IMM”) care exploatează cel mult 23 de vehicule rutiere, plafoanele pot fi mărite la o valoare medie anuală estimată la mai puțin de 2 milioane EUR sau la prestarea anuală de servicii de transport public pe mai puțin de 600 000 de kilometri.

Existența unui prag care vizează în mod specific IMM-urile definite în termeni de „vehicule rutiere” indică faptul că această dispoziție se aplică numai transportului cu autobuzul, nu și transportului cu tramvaiul, metroul sau trenul. Pragul de 23 de vehicule rutiere trebuie interpretat în mod restrictiv, având în vedere caracterul excepțional al articolului 5 alineatul (4). Prin urmare, termenul „vehiculele exploatate” trebuie interpretat ca făcând referire la numărul total de vehicule exploatate de operatorul de transport public și nu la cel al vehiculelor exploatate pentru prestarea unor servicii care fac obiectul unui contract de servicii publice. Criteriile din Recomandarea privind IMM-urile (33) se aplică definiției întreprinderilor mici și mijlocii.

În aplicarea articolului 5 alineatul (4), statele membre pot decide să impună o procedură competitivă de atribuire pentru toate contractele, inclusiv pentru cele de valoare redusă și pentru cele atribuite operatorilor mici și mijlocii. În mod similar, acestea pot alege, de asemenea, să reducă plafoanele sub care este admisibilă atribuirea directă.

2.5.3.3.   Articolul 5 alineatul (4a). Condițiile în care autoritățile competente pot atribui în mod direct un contract de servicii publice pentru transportul feroviar în cazul anumitor caracteristici structurale și geografice ale pieței și ale rețelei și în cazul îmbunătățirii performanței

Articolul 5 alineatul (4a) permite autorității competente să atribuie direct contracte de servicii publice pentru servicii publice de transport feroviar de călători atunci când sunt îndeplinite două condiții. Ca excepție de la principiul procedurii competitive de atribuire a contractelor de servicii publice, această dispoziție ar trebui interpretată în mod restrictiv.

Prima condiție este ca atribuirea directă să fie justificată de caracteristicile geografice și structurale relevante ale pieței și ale rețelei în cauză și, în special, dimensiunea, caracteristicile cererii, complexitatea rețelei, izolarea din punct de vedere tehnic și geografic și de serviciile care fac obiectul contractului.

Lista caracteristicilor specifice nu este exhaustivă. Prin urmare, autoritatea competentă poate lua în considerare necesitatea atribuirii directe și pe baza altor caracteristici decât cele enumerate în text. Concluzia unei autorități competente potrivit căreia caracteristicile pieței și ale rețelei justifică atribuirea directă ar trebui să se bazeze pe motive obiective. Potrivit jurisprudenței constante, sarcina de a dovedi existența efectivă a circumstanțelor care justifică o derogare îi revine persoanei care intenționează să se prevaleze de aceste circumstanțe. Din acest motiv, în decizia sa motivată de a atribui un contract în temeiul articolului 5 alineatul (4a), autoritatea competentă trebuie să aducă suficiente dovezi care să demonstreze că sunt îndeplinite condițiile specificate în dispoziția respectivă din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

Având în vedere raționamentul care stă la baza articolului 5 alineatul (4a), și anume că, în anumite cazuri, obiectivele regulamentului, și anume prestarea de servicii de înaltă calitate și eficiente din punctul de vedere al costurilor, nu pot fi realizate prin proceduri competitive de atribuire, din cauza anumitor caracteristici ale pieței și ale rețelei, esențial nu este atât numărul și natura caracteristicilor invocate de statul membru, cât demonstrarea faptului că, în speță, aceste caracteristici justifică în mod obiectiv utilizarea unei atribuiri directe în locul unei proceduri competitive de atribuire.

Fără a aduce atingere evaluării fiecărui caz în parte, înțelegerea de către Comisie a semnificației și a măsurării caracteristicilor relevante este următoarea: dimensiunea pieței ar trebui măsurată în tren-km, în timp ce dimensiunea rețelei în kilometri de cale. Complexitatea rețelei ar putea fi caracterizată, de exemplu, de prezența a numeroase noduri intermodale, de obicei în rețelele locale sau suburbane. Izolarea tehnică ar putea, de exemplu, să se refere la o situație în care principalele elemente constitutive ale rețelei se abat de la standardele UE, cum ar fi specificațiile tehnice de interoperabilitate. Izolarea geografică ar putea însemna rețele care nu au legături fizice cu rețelele învecinate, de exemplu, atunci când sunt situate pe o insulă. Termenul „servicii care fac obiectul contractului” s-ar putea referi, de exemplu, la o „valoare strategică” a serviciilor.

A doua condiție care trebuie îndeplinită pentru a justifica o atribuire directă în temeiul articolului 5 alineatul (4a) este ca respectivul contract să conducă la o îmbunătățire a calității serviciilor sau a eficienței din punctul de vedere al costurilor în comparație cu contractul de servicii publice atribuit anterior. Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu specifică marja de îmbunătățire, astfel încât este la latitudinea autorității competente să decidă în acest sens. Cu toate acestea, pentru a preveni eludarea obligației prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 și pentru a asigura efectul util al acesteia, îmbunătățirea serviciilor ar trebui să fie semnificativă.

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede, de asemenea, obligația autorității competente de a-și publica decizia motivată privind utilizarea atribuirii directe și de a informa Comisia în acest sens în termen de o lună de la publicare. Această obligație are drept scop să permită actorilor de pe piață și Comisiei să ia act de utilizarea procedurii de atribuire directă și de justificarea acesteia. Referințele de publicare detaliate (de exemplu, linkul către site-ul web relevant) sunt trimise Direcției Generale Mobilitate și Transporturi a Comisiei Europene (34) pentru analiză și posibile acțiuni ulterioare. Această cerință de informare nu condiționează atribuirea contractului de acordul Comisiei.

Se consideră că statele membre care au un volum anual al pieței transportului feroviar de călători mai mic de 23 de milioane de tren-km la 24 decembrie 2017, o singură autoritate competentă la nivel național și un singur contract de servicii publice care acoperă întreaga rețea feroviară îndeplinesc prima condiție. Cu toate acestea, și în statele membre respective este necesară deopotrivă îndeplinirea celei de a doua condiții pentru atribuirea directă. Prin urmare, și aceste state trebuie să publice o decizie motivată și să informeze Comisia în acest sens. O listă a statelor membre a căror piață a transportului feroviar de călători era mai mică de 23 de milioane de tren-kilometri pe an la 24 decembrie 2017 este stabilită în apendicele la prezentele orientări.

Contractul trebuie să includă cerințe specifice de performanță care să acopere aspecte legate de calitatea serviciului și de eficiența din punctul de vedere al costurilor. Cerințele de performanță trebuie să fie măsurabile, transparente și verificabile. Ele trebuie să se bazeze în mod expres pe indicatori care permit autorității competente să efectueze evaluări periodice concludente. Acești indicatori trebuie să poată reflecta fără echivoc îmbunătățirea calității serviciilor și/sau a eficienței din punctul de vedere al costurilor a contractului atribuit direct în comparație cu cel anterior. În caz contrar, cerința potrivit căreia contractul trebuie să aducă îmbunătățiri în comparație cu cel anterior nu ar putea fi îndeplinită și monitorizată în mod eficient. Cerințele de performanță ar trebui să se refere în special la punctualitatea serviciilor, la frecvența operațiunilor feroviare, la calitatea materialului rulant și la capacitatea de transport pentru călători. Această listă este deschisă, ceea ce înseamnă că cel puțin cerințele de calitate enumerate trebuie să fie incluse în contractul de servicii publice; autoritățile competente pot utiliza cerințe suplimentare.

Autoritatea competentă este obligată să evalueze periodic, cel puțin o dată la cinci ani, îndeplinirea cerințelor contractuale de îmbunătățire. Pentru a asigura o monitorizare constantă și semnificativă a conformității și pentru a putea detecta neconformitatea într-un stadiu incipient și, dacă este cazul, pentru a lua măsuri în vederea restabilirii conformității, pot fi justificate evaluări mai frecvente. Autoritatea competentă ar trebui să se asigure că va fi în măsură să monitorizeze în mod eficace performanța. Prin urmare, trebuie să se asigure – de exemplu, prin cerințe contractuale – că obține efectiv de la actorii relevanți datele care îi permit să evalueze conformitatea. Autoritatea competentă trebuie să facă publice rezultatele evaluărilor sale periodice.

Contractul trebuie să includă, de asemenea, măsuri eficace și de descurajare care să fie aplicate în cazul în care operatorul de transport feroviar nu îndeplinește cerințele de performanță. Aceasta înseamnă că, în cadrul evaluărilor periodice, trebuie îndeplinite toate cerințele pentru a se evita aplicarea unor astfel de măsuri eficace și disuasive. Prin urmare, autoritatea competentă nu are dreptul să renunțe la aplicarea acestor măsuri, care pot avea diferite forme și pot include amenzi.

În sfârșit, în cazul în care operatorul nu îndeplinește cerințele de performanță, autoritatea competentă poate în orice moment să suspende sau să rezilieze integral sau parțial contractul atribuit direct în temeiul articolului 5 alineatul (4a).

Contractele atribuite în temeiul articolului 5 alineatul (4a) nu pot depăși 10 ani sau 15 ani dacă includ investiții semnificative în conformitate cu articolul 4 alineatul (4). Aceste contracte trebuie, de asemenea, publicate.

2.5.3.4.   Articolul 5 alineatul (5). Atribuiri prin măsuri de urgență

În cazul unei perturbări efective sau iminente a serviciilor, indiferent dacă acestea sunt exploatate sau nu în temeiul unor obligații de serviciu public, articolul 5 alineatul (5) împuternicește autoritățile competente să atribuie, să prelungească sau să impună în mod direct un contract de servicii publice pentru o perioadă de maximum doi ani.

Domeniul de aplicare al atribuirilor prin măsuri de urgență include, de asemenea, modificările substanțiale ale contractelor, de exemplu, ca răspuns la situații de criză precum pandemiile. Astfel de modificări trebuie să aibă un caracter temporar și să se limiteze la durata unei crize, ale cărei consecințe sunt abordate prin atribuirea de urgență și, în orice caz, nu pot depăși doi ani. În cazul în care contractul inițial a fost suspendat în loc să fie reziliat și nu a expirat încă la sfârșitul măsurilor de urgență, clauzele inițiale ale contractului se aplică din nou. Contractele modificate specifică modalitățile de revenire la contractul anterior, după caz.

Contractele de servicii publice de urgență nu pot fi aplicate retroactiv, deoarece conținutul acestor contracte trebuie să fie definit în conformitate cu articolul 4, înainte de aplicarea lor. În cazul în care cauza perturbării efective sau iminente a serviciilor persistă atunci când aceste măsuri de urgență expiră la sfârșitul perioadei de doi ani, autoritatea competentă poate adopta noi măsuri de urgență în temeiul articolului 5 alineatul (5), cu condiția să poată demonstra că atribuirea contractului de servicii publice pe baza celorlalte dispoziții ale Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 a fost practic imposibilă, având în vedere circumstanțele excepționale.

În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, contractele de servicii publice, astfel cum sunt definite în directivele privind achizițiile publice (Directiva 2014/24/UE și Directiva 2014/25/UE), pentru serviciile publice de transport de călători cu autobuzul sau tramvaiul sunt atribuite în conformitate cu aceste directive, în cazul în care astfel de contracte nu iau forma contractelor de concesiune de servicii, astfel cum sunt definite în directivele respective. Articolul 5 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu este, așadar, aplicabil atribuirii unor astfel de contracte. Cu toate acestea, directivele privind achizițiile publice prevăd proceduri specifice de atribuire de urgență, inclusiv posibilitatea unei proceduri negociate fără publicare în circumstanțe specifice (35).

Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede că obligația de a publica anumite informații cu cel puțin un an înainte de atribuirea directă în temeiul articolului 7 alineatul (2) nu se aplică în cazul atribuirii de urgență a unui contract de servicii publice în temeiul articolului 5 alineatul (5). Comisia consideră că, prin analogie, această obligație nu se aplică nici în cazul atribuirii de contracte de servicii publice pentru servicii de transport cu autobuzul sau cu tramvaiul pe baza procedurilor de atribuire de urgență prevăzute în directivele privind achizițiile publice, deoarece s-ar opune unei astfel de atribuiri urgente.

2.5.3.5.   Articolul 5 alineatul (6). Serviciile feroviare care pot beneficia de procedura de atribuire directă

Articolul 5 alineatul (6) permite autorităților competente să atribuie direct contracte de servicii publice pentru transportul feroviar, „cu excepția altor moduri de transport pe șine, precum metroul sau tramvaiul”.

Atunci când acordă terților contracte pentru prestarea de servicii de interes general, autoritățile trebuie să respecte principii generale din tratat, cum ar fi principiul transparenței și al egalității de tratament (36). Contractele atribuite direct, în temeiul articolului 5 alineatul (6), nu sunt exonerate de obligația de a respecta aceste principii ale tratatului. Acesta este motivul pentru care Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede, în acest sens, la articolul 7 alineatele (2) și (3), că autoritățile competente trebuie să publice anumite informații referitoare la contractele de servicii publice atribuite direct în sectorul transportului feroviar, cu cel puțin un an înainte de atribuirea respectivă și în termen de un an după survenirea acesteia.

Excepția de la regula generală a procedurii competitive de atribuire trebuie, de asemenea, aplicată restrictiv. Serviciile de substituire a transportului feroviar, cum ar fi serviciile de transport cu autobuzul și autocarul, pe care operatorul de servicii publice poate fi obligat să le presteze, în temeiul unei obligații contractuale, în caz de perturbări ale rețelei feroviare, nu pot fi considerate drept servicii de transport feroviar și, prin urmare, nu intră sub incidența articolului 5 alineatul (6). Întreprinderea feroviară ar trebui să subcontracteze astfel de servicii de substituire a transportului feroviar prin transportul cu autobuzul și autocarul, în conformitate cu legislația relevantă privind achizițiile publice.

Includerea sau nu a anumitor tipuri de sisteme de transport feroviar urban sau suburban, cum ar fi S-Bahn (în Austria, Germania și Danemarca) și RER (în Franța) sau a unor moduri de transport similare cu „alte moduri de transport pe șine” (de exemplu, serviciile de metrou sau tramvai), precum anumite servicii tramvai-tren și anumite servicii automate de transport feroviar operate cu ajutorul unor sisteme de ghidare optice, în exceptarea de la articolul 5 alineatul (6) referitoare la transportul feroviar trebuie evaluată de la caz la caz, prin aplicarea unor criterii corespunzătoare. În mod particular, acest lucru va depinde de aspecte cum ar fi măsura în care sistemele în cauză sunt interoperabile în mod normal și/sau partajează infrastructura cu rețeaua tradițională de transport feroviar greu. Deși serviciile tramvai-tren utilizează în fapt infrastructura de transport feroviar greu, ele trebuie considerate, datorită caracteristicilor lor speciale, „alte moduri de transport pe șine”.

2.5.4.   
  Articolul 5 alineatul (7). Căi de atac în cazul deciziilor de atribuire

Această dispoziție prevede că statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a se asigura că deciziile adoptate de autoritățile competente în conformitate cu articolul 5 alineatele (2)-(6) pot fi supuse unei căi de atac în mod rapid și eficace, la cererea oricărei persoane care are sau a avut un interes în obținerea unui anumit contract și care a fost sau riscă să fie prejudiciată de o presupusă încălcare („părțile interesate”), pe motivul că asemenea decizii au încălcat dreptul Uniunii sau normele naționale de punere în aplicare a acestuia. Aceste organisme de recurs pot fi de natură judiciară.

La articolul 5 alineatul (7) al doilea paragraf se precizează, de asemenea, că, în cazurile de atribuire directă care intră sub incidența alineatelor (4a) și (4b), astfel de măsuri trebuie să includă posibilitatea ca părțile interesate să solicite o evaluare a deciziei motivate luate de autoritatea competentă de către un organism independent desemnat de statul membru în cauză.

Astfel cum se explică în considerentul 27 din Regulamentul (UE) 2016/2338, statele membre pot decide ca evaluarea să fie efectuată în cadrul unui control jurisdicțional. Prin urmare, această evaluare poate fi furnizată în mod specific de organismul independent desemnat, pentru a fi utilizată în cadrul procedurii privind căile de atac menționate la articolul 5 alineatul (7) primul paragraf. Comisia consideră că acest organism independent ar trebui să cunoască în mod adecvat și să beneficieze de acces la informațiile necesare pentru a furniza o evaluare de specialitate. Din aceste motive, organismele de reglementare în domeniul feroviar în sensul articolului 55 din Directiva 2012/34/UE sunt bine plasate pentru a îndeplini această funcție. În cazurile în care un stat membru numește un organism independent, altul decât organismul său de reglementare în domeniul feroviar, nivelul de independență al acestuia ar trebui să fie suficient pentru a asigura independența juridică și operațională față de interesele autorităților competente și ale operatorilor de transport feroviar și să fie cel puțin egal cu nivelul de independență al organismului de reglementare în domeniul feroviar.

Rezultatul acestei evaluări trebuie pus la dispoziția publicului, în conformitate cu dreptul intern. Comisia înțelege că trebuie publicate cel puțin punctele esențiale ale evaluării și rezultatul final care precizează dacă justificarea deciziei de atribuire este conformă cu normele Regulamentului (CE) nr. 1370/2007.

În cazul în care organismele de recurs nu sunt de natură judiciară, acestea prezintă întotdeauna motivații scrise privind deciziile adoptate. În plus, într-un astfel de caz, deciziile lor trebuie să facă obiectul unui control judiciar sau al controlului exercitat de un alt organism care este o instanță judecătorească în sensul articolului 267 din TFUE.

2.5.5.   
  Modificări ale contractelor de servicii publice

În cazul în care trebuie modificate contracte de servicii publice aflate în curs, de exemplu, atunci când volumul serviciilor de transport și valoarea corespunzătoare a compensației trebuie adaptate ca urmare a prelungirii unei linii de metrou, se pune întrebarea dacă autoritatea competentă ar trebui să lanseze o nouă procedură de atribuire sau dacă contractul poate fi modificat fără lansarea unei astfel de proceduri.

Instanțele Uniunii au hotărât că, în cazul unor modificări minore, nesubstanțiale, este posibil să nu fie necesară o nouă procedură de atribuire pentru asigurarea respectării unor principii generale ale tratatului, cum ar fi transparența și nediscriminarea, și că ar putea fi suficientă o simplă modificare a contractului. Pe de altă parte, potrivit instanțelor Uniunii, pentru a garanta transparența procedurilor și egalitatea de tratament între ofertanți, în cazul unor modificări substanțiale ale dispozițiilor esențiale ale contractelor de concesiune de servicii sau ale contractelor care fac obiectul directivelor privind achizițiile publice, este necesară atribuirea unui nou contract, în anumite cazuri. Acest lucru este valabil în special atunci când caracterul noilor dispoziții diferă semnificativ de cel al contractului inițial, demonstrând prin urmare voința părților de a renegocia clauzele esențiale ale respectivului contract (37).

Potrivit instanțelor Uniunii, modificarea unui contract pe parcursul derulării sale poate fi considerată substanțială dacă se introduc condiții care, dacă ar fi făcut parte din procedura de atribuire inițială, ar fi permis admiterea altor ofertanți decât cei admiși inițial sau acceptarea altei oferte decât cea acceptată inițial (38).

Deoarece Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu prevede dispoziții specifice în acest sens, principiile jurisprudenței enunțate mai sus sunt pe deplin aplicabile modificărilor contractelor de servicii publice care intră sub incidența acestui regulament. Pentru a determina ce constituie modificări nesubstanțiale, este necesară efectuarea unei evaluări de la caz la caz, pe baza unor criterii obiective (39).

Aceste principii se aplică contractelor atribuite pe baza unei proceduri competitive de atribuire. În plus, în cazul în care, după 24 decembrie 2023, se aduc modificări substanțiale dispozițiilor esențiale ale contractelor atribuite în temeiul articolului 5 alineatul (6), ar trebui să se impună atribuirea unui nou contract.

În plus, normele specifice privind modificarea contractelor în cursul perioadei lor de valabilitate stabilite în temeiul Directivei 2014/24/UE și al Directivei 2014/25/UE (40) se aplică contractelor care sunt atribuite în conformitate cu directivele respective, în temeiul articolului 5 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

2.6.   Compensații pentru serviciile publice

Normele Uniunii care reglementează condițiile în care o compensație pentru servicii de interes economic general constituie ajutor de stat în temeiul articolului 107 din TFUE se aplică transportului terestru. Articolul 106 alineatul (2) din TFUE nu se aplică în cazurile în care compensațiile constituie ajutor de stat și sunt plătite pentru obligațiile de serviciu public în domeniul transportului terestru. Aceste compensații intră mai degrabă sub incidența articolului 93 din TFUE. În consecință, normele de compatibilitate ale Uniunii referitoare la compensațiile pentru servicii de interes economic general (41), care se bazează pe articolul 106 alineatul (2) din TFUE, nu se aplică transporturilor terestre (42).

Normele privind compensația prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 au scopul de a garanta că operatorii nu sunt compensați în exces, luând în considerare un profit rezonabil, că respectiva compensație asigură sustenabilitatea financiară a furnizării serviciilor de transport public de călători pe termen lung (43) și că sistemul încurajează eficiența globală. Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 detaliază, de asemenea, controalele ex ante și ex post ale Comisiei cu privire la nivelul compensației acordate.

În cazul în care compensația pentru serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători este plătită în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1370/2007, ea trebuie considerată compatibilă cu piața internă și trebuie exceptată de la obligația de notificare prealabilă prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din TFUE, în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul respectiv.

Această prezumție de compatibilitate și exceptarea de la obligația de notificare sunt relevante numai în cazul în care compensația constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Compensația de serviciu public care îndeplinește condițiile stabilite de instanțele Uniunii în Hotărârea Altmark (44) nu constituie ajutor de stat și, prin urmare, nu face în niciun caz obiectul unei obligații de notificare prealabilă. Cu toate acestea, pentru a fi în conformitate cu dreptul Uniunii, o astfel de compensație de serviciu public ar trebui totuși să îndeplinească celelalte cerințe ale Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 referitoare la organizarea serviciilor de transport terestru în temeiul normelor pieței interne, de exemplu dispozițiile privind durata unui contract de servicii publice, protecția personalului, accesul la materialul rulant, procedurile de atribuire sau subcontractare.

2.6.1.   
  Contracte atribuite pe baza unei proceduri competitive de atribuire

Articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede că contractele de servicii publice și normele generale stabilesc în prealabil, în mod obiectiv și transparent, parametrii pe baza cărora urmează să se calculeze plata compensației, dacă există, și natura și întinderea oricărui drept exclusiv acordat, într-un mod care să prevină compensarea în exces.

Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu impune condiții specifice privind modul în care trebuie concepută compensația de serviciu public atunci când contractul de servicii publice aferent este atribuit pe baza unei proceduri competitive de atribuire în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. Anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 („anexa”) nu se aplică acestor contracte.

O procedură competitivă de atribuire care este deschisă, transparentă și nediscriminatorie ar trebui, în principiu, să garanteze că prețul pe care autoritatea competentă îl plătește pentru a obține serviciul public descris în caietul de sarcini implică cel mai mic cost pentru comunitate. Cu toate acestea, autoritățile competente ar trebui să acorde o atenție deosebită semnelor care sugerează lipsa unei concurențe efective pentru procedura de atribuire.

Ar trebui remarcat faptul că nici măcar o procedură competitivă de atribuire în sine nu garantează că nu va exista o compensare în exces, și anume că compensația plătită efectiv pe durata contractului nu depășește ceea ce este necesar pentru acoperirea integrală sau parțială a costurilor suportate pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public, luând în considerare veniturile relevante și un profit rezonabil în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul 1370/2007.

2.6.2.   
  Compensații pentru contractele atribuite direct

Atunci când un contract de servicii publice este atribuit direct în conformitate cu articolul 5 alineatul (2), (3a), (4), (4a), (4b), (5) sau (6) sau atunci când o autoritate competentă impune norme generale în sensul articolului 3 alineatul (2), nivelul compensației nu este rezultatul forțelor concurențiale ale pieței, ci al negocierii directe sau al impunerii directe de către autoritatea competentă. În aceste condiții, în conformitate cu articolul 4 și cu articolul 6 alineatul (1), trebuie aplicată metodologia de calculare a valorii maxime a compensației prevăzute în anexă pentru a se evita compensarea în exces.

În cazul în care anexa este respectată [în plus față de toate celelalte dispoziții relevante din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007], o astfel de compensație este considerată compatibilă cu piața internă și, prin urmare, beneficiază de exceptarea pe categorii în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

2.6.3.   
  Compensarea în exces

Contractul convenit între operatorul de servicii publice și autoritatea competentă poate lua diferite forme, în special în ceea ce privește modalitățile de partajare a riscurilor și nivelul maxim al profitului rezonabil pe care operatorul are dreptul să îl păstreze.

De regulă, autoritățile competente vor trebui să efectueze controale ex post periodice pentru a detecta orice compensare în exces și pentru a include în contractele de servicii publice mecanisme de recuperare care să prevadă recuperarea oricăror sume compensate în exces.

Acest principiu se aplică contractelor licitate în mod concurențial și atribuite în mod direct, întrucât interdicția compensării în exces prevăzută la articolul 4 alineatul (1) se aplică tuturor contractelor.

Comisia recomandă ca astfel de controale ale compensării în exces să fie efectuate în funcție de costuri și venituri și de nivelul maxim al profitului care va fi stabilit în mod normal în contract. Metoda utilizată pentru controlul compensării în exces ar trebui, de asemenea, să ia în considerare efectele de rețea, acolo unde acestea sunt cuantificabile.

În cazul contractelor de concesiune atribuite în mod competitiv, se presupune că ofertantul câștigător a luat deja în considerare în ofertă orice creștere a eficienței pe care se așteaptă să o realizeze pe durata contractului. Prin urmare, Comisia consideră că cerința privind controlul ex post al compensării în exces poate fi adaptată pentru astfel de contracte pentru a ține seama de caracteristicile lor specifice.

În toate cazurile, autoritățile competente sunt libere să definească frecvența și amploarea controalelor compensării în exces, în funcție de durata și complexitatea contractului.

2.6.4.   
  Noțiunea de „profit rezonabil”

Conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (1) litera (c), costurile care trebuie luate în considerare într-un contract de servicii publice pot include „o rentabilitate adecvată a capitalului”, adică un profit rezonabil. Această dispoziție se aplică indiferent dacă contractele sunt atribuite direct sau fac obiectul unei proceduri competitive de atribuire.

Nu există în cadrul regulamentului orientări precise cu privire la modul de definire a unui profit rezonabil nici pentru contractele care fac obiectul unei proceduri competitive de atribuire, nici pentru contractele atribuite direct.

În conformitate cu principiile generale aplicabile ajutoarelor de stat, anexa definește „profitul rezonabil” ca fiind „o rată de rentabilitate a capitalului care este normală pentru sectorul de activitate respectiv într-un stat membru dat și care ține seama de riscul sau de absența riscului suportat de către operatorul de serviciu public în virtutea intervenției autorității publice”. Anexa nu oferă orientări suplimentare cu privire la modul de stabilire a acestui nivel al profitului și, în orice caz, este aplicabilă numai pentru contractele atribuite direct.

Cu toate acestea, din Comunicarea privind SIEG pot fi extrase indicații utile privind modul de stabilire a unui nivel adecvat al profitului rezonabil.

Comunicarea privind SIEG explică faptul că atunci când „există o remunerație general acceptată pe piață pentru un serviciu dat, această remunerație practicată pe piață oferă cea mai bună referință pentru stabilirea nivelului compensației în absența unei proceduri de achiziții” (45). Un exemplu îl constituie contractele de piață din același sector de activitate, având caracteristici similare și provenind din același stat membru.

În acest caz, nivelul profitului rezonabil ar putea fi determinat prin compararea marjei de profit solicitate de o întreprindere tipică, bine gestionată, care își desfășoară activitatea în același domeniu, pentru a presta serviciul în cauză (46). Cu toate acestea, nu există întotdeauna o astfel de referință de piață (47) și, atunci când există, ar putea avea nevoie de ajustări în cazul în care caracteristicile sale nu sunt comparabile cu tranzacția în cauză (48).

O modalitate standard de a măsura rentabilitatea capitalului unui contract de servicii publice este luarea în considerare a ratei interne de rentabilitate (internal rate of return – IRR) pe care societatea o obține din capitalul investit pe durata proiectului, și anume IRR raportată la fluxurile de numerar ale contractului. Cu toate acestea, se pot utiliza și măsuri contabile, cum ar fi rentabilitatea capitalului propriu (return on equity – ROE), rentabilitatea capitalului angajat (return on capital employed – ROCE) sau alți indicatori economici ai rentabilității capitalului, general acceptați.

Trebuie avut în vedere că acești indicatori pot fi influențați de metodele contabile utilizate de operator și pot reflecta doar situația societății dintr-un anumit an. În acest caz, ar trebui să se aibă grijă să se utilizeze indicatori care reflectă realitățile economice pe termen lung legate de executarea contractului de servicii publice. Nivelul profitului rezonabil ar trebui evaluat ori de câte ori este posibil pe întreaga durată a contractului. Ar trebui să se țină seama de diferențele dintre modelele economice ale transportului pe calea ferată, cu tramvaiul, cu metroul și cu autobuzul. De exemplu, transportul feroviar necesită foarte mult capital, în timp ce, în cazul transportului cu autobuzul, personalul tinde să fie principalul factor de cost.

Nivelul adecvat al profitului rezonabil trebuie stabilit de autoritatea competentă pe baza unei evaluări de la caz la caz, care ar trebui să constea, în esență, în compararea nivelului de profit al contractului cu contractele comparabile de pe piață. Această remunerație trebuie să țină seama de remunerația normală de pe piață pentru prestarea unor servicii similare și de nivelul de risc inerent contractului. De exemplu, un contract de servicii publice în temeiul căruia compensația poate fi ajustată pentru a lua în considerare costurile neprevăzute va fi mai puțin riscant decât un contract în care compensația stabilită este fixă. Dacă toate celelalte elemente sunt egale, profitul rezonabil ar trebui să fie mai redus în cazul contractului mai puțin riscant. Contractul ar trebui să indice în mod explicit dacă și în ce condiții cuantumul compensației poate fi ajustat pentru a reflecta evoluțiile externe relevante, întrucât o creștere a compensației care se abate de la clauzele contractuale ex ante va fi considerată, în mod normal, neconformă cu Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

Mecanismul de compensare ar trebui, în general, să încurajeze eficiența gestionării (49). Sistemele de compensare care acoperă în mod mecanic costurile suportate efectiv nu încurajează operatorul de transport să devină mai eficient din punctul de vedere al costurilor în timp. Astfel de mecanisme sunt acceptabile numai în cazul în care costurile sunt extrem de incerte, iar operatorul de transport are nevoie de un grad ridicat de protecție împotriva incertitudinii.

2.6.5.   
  Articolul 4 alineatele (1) și (2) și anexa. Prevenirea subvenționării încrucișate a activităților comerciale

Atunci când un prestator de servicii publice desfășoară și activități comerciale, ar trebui să se asigure faptul că acesta nu poate utiliza compensația publică pentru a-și consolida poziția concurențială pe alte piețe pe care își desfășoară activitatea comercială. În acest scop, anexa prevede separarea contabilă între activitățile de serviciu public și cele comerciale, precum și o metodă solidă de alocare a costurilor care să reflecte costurile reale ale prestării serviciului public.

Dispozițiile de la articolul 4 alineatele (1) și (2), coroborate cu anexa, prevăd că veniturile și costurile operatorului trebuie să fie repartizate în mod corect între serviciile publice (în funcție de fiecare contract în parte) și serviciile comerciale (a se vedea secțiunea 2.5.2).

În cazul în care, de exemplu, costurile serviciilor prestate în gări ca parte a contractului de serviciu public și a activităților comerciale ar fi alocate numai serviciului public, acest lucru ar constitui o subvenție încrucișată incompatibilă cu Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. Obligații specifice privind separarea conturilor întreprinderilor feroviare sunt, de asemenea, consacrate în Directiva 2012/34/UE (50).

Fiecare contract de servicii publice ar trebui să conțină norme specifice privind compensarea și să dea naștere la înregistrări contabile distincte. În cazul în care o întreprindere a încheiat mai multe contracte de servicii publice, conturile sale ar trebui să permită identificarea compensației primite pentru îndeplinirea obligațiilor de serviciu public din diferitele contracte de servicii publice separat de veniturile provenite din operațiuni de piață comerciale. La cererea scrisă a Comisiei, aceste conturi trebuie să fie puse la dispoziție în conformitate cu articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

2.6.6.   
  Articolul 4 alineatul (1). Stimulente în ceea ce privește eficiența

Considerentul 27 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 prevede că, în cazul atribuirii directe sau al respectării unor norme generale, parametrii pentru compensare ar trebui să fie stabiliți astfel încât să reflecte „dorința de eficiență și calitate a serviciilor”. Punctul 7 din anexă precizează că metoda de compensare ar trebui „să promoveze întreținerea sau dezvoltarea unei gestiuni eficace efectuate de către operatorul de serviciu public, care poate face obiectul unei evaluări obiective”.

Aceasta înseamnă că mecanismul de compensare ar trebui să includă stimulente pentru furnizarea eficientă din punct de vedere economic a serviciului. Eficiența ar trebui să se îmbunătățească în timp, iar îmbunătățirile ar trebui să fie măsurabile în mod obiectiv.

Eficiența ar trebui înțeleasă ca fiind relația dintre calitatea (sau nivelul) serviciilor publice și resursele utilizate. Astfel, pot fi concepute stimulente pentru a reduce costurile și/sau pentru a crește calitatea/nivelul serviciilor. Cu toate acestea, reducerile de costuri realizate în detrimentul calității/nivelului serviciilor nu sunt considerate îmbunătățiri ale eficienței.

Stimulentele pentru eficiență ar trebui să fie realiste, proporționale și definite cu precizie în contract. Creșterea eficienței ar trebui împărțită în mod corespunzător între operator, autoritățile publice și, după caz, utilizatori. Operatorului nu ar trebui să i se permită să păstreze o parte disproporționată a acestor beneficii. Orice astfel de mecanism de stimulare a îmbunătățirii eficienței trebuie să se bazeze pe criterii obiective și măsurabile stabilite în actul de atribuire și care fac obiectul unor evaluări ex post transparente efectuate de autoritatea competentă.

2.6.7.   
  Articolul 6 alineatul (1). Verificarea respectării dispozițiilor Regulamentului (CE) nr. 1370/2007

Autoritățile competente au obligația de a efectua controale periodice pe durata contractului de servicii publice, în special în cazul atribuirii directe, nu numai pentru a verifica respectarea termenilor acestuia, ci și pentru a detecta (și a recupera) într-o etapă timpurie orice compensare în exces. Acest lucru este important în special pentru contractele pe termen lung.

2.6.8.   
  Articolul 1 alineatul (1) și articolul 6 alineatul (1). Obligația de a plăti operatorilor compensații „corespunzătoare” pentru obligațiile de serviciu public

În conformitate cu punctul 7 din anexa la regulament, „metoda de compensare trebuie să promoveze întreținerea sau dezvoltarea [...] prestării de servicii de transport de călători la standarde suficient de înalte”. Acest principiu este, de asemenea, consacrat la articolul 2a alineatul (2) litera (b), care prevede că compensarea efortului financiar net pentru obligațiile de serviciu public trebuie să susțină financiar asigurarea transportului public de călători pe termen lung.

Aceasta înseamnă că compensația pusă la dispoziție de autoritățile competente ar trebui să permită operatorilor să presteze servicii de înaltă calitate pe o bază sustenabilă din punct de vedere financiar. Subfinanțarea ar duce la o degradare a calității serviciului. În plus, pentru contractele atribuite în mod competitiv, o compensație excesiv de scăzută ar descuraja potențialii ofertanți să participe la procedurile de atribuire a contractelor.

2.7.   Articolul 7 alineatele (2), (3) și (4). Publicare și transparență

Orientările interpretative furnizate în prezenta secțiune se referă la obligația autorităților competente de a asigura transparența atribuirii contractelor de servicii publice, înaintea începerii procedurii de atribuire și după încheierea acesteia.

Articolul 7 alineatul (2) prevede că, cel puțin cu un an înainte de publicarea unei invitații la o procedură de atribuire sau de atribuirea directă a unui contract de servicii publice, autoritățile competente publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene anumite informații privind contractul avut în vedere. Obligația de a publica aceste informații se aplică și în cazul în care contractele de servicii publice sunt atribuite în temeiul articolului 5 alineatul (1) a doua teză din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 în conformitate cu procedura prevăzută de directivele privind achizițiile publice, chiar dacă aceste directive nu prevăd o astfel de publicare (51).

Obiectivul articolului 7 alineatul (2) este, în primul rând, de a le permite operatorilor economici să reacționeze la intențiile autorității competente, în special la tipul de atribuire la care aceasta intenționează să recurgă (invitație de participare la procedura de atribuire sau atribuire directă) și, în al doilea rând, de a le acorda operatorilor economici timpul necesar pentru a se pregăti mai bine pentru o invitație de participare la procedura de atribuire. Prin urmare, nepublicarea informațiilor în temeiul articolului 7 alineatul (2) poate conduce la anularea procedurii de ofertare în cazul în care lipsa informațiilor prealabile a cauzat un dezavantaj semnificativ pentru operatori în comparație cu operatorul care execută în prezent contractul și, prin urmare, cunoaște exact toate caracteristicile acestuia (52). O astfel de nepublicare va priva, de asemenea, statele membre de exceptarea de la obligația de notificare în temeiul articolului 108 alineatul (3) din TFUE (53).

Articolul 7 alineatul (3) prevede că, în termen de un an de la atribuirea directă a unui contract de servicii publice pentru servicii de transport feroviar, autoritățile competente trebuie să publice anumite informații privind contractul atribuit.

Serviciile Comisiei au elaborat formulare și proceduri tip care permit autorităților competente să respecte aceste cerințe de publicare. În vederea publicării informațiilor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, autoritățile competente ar trebui să utilizeze instrumentul specific „eNotices” (54) pentru completarea și transmiterea anunțurilor spre publicare pe site-ul „Tenders Electronic Daily” (TED).

Articolul 7 alineatul (4) prevede că, la solicitarea unei părți interesate, autoritatea competentă îi transmite acesteia motivele care au stat la baza atribuirii directe a unui contract de servicii publice. O autoritate competentă trebuie să ia decizia de a atribui un contract în mod direct cel puțin cu un an în avans, ținând cont de faptul că această informație trebuie publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene [articolul 7 alineatul (2), în special litera (b)]. Astfel, părțile interesate sunt în măsură să formuleze întrebări cu mult timp înainte de atribuirea contractului, care trebuie să survină, cel mai devreme, un an mai târziu. Pentru a acorda o protecție juridică eficientă, informațiile solicitate în conformitate cu articolul 7 alineatul (4) ar trebui furnizate fără întârzieri nejustificate.

Dispozițiile de la articolul 7 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 nu impun unei autorități competente să publice sau să comunice oricăror operatori economici interesați toate informațiile necesare pentru a le permite acestora să prezinte o ofertă suficient de detaliată care ar putea face obiectul unei evaluări comparative și nici să efectueze o astfel de evaluare comparativă a tuturor ofertelor primite în urma publicării informațiilor respective (55).

2.8.   Dispoziții tranzitorii

Această secțiune oferă orientări interpretative referitoare la unele aspecte ale dispozițiilor privind măsurile tranzitorii legate de contractele atribuite înainte de intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 și de cele atribuite în perioada de tranziție, astfel cum este definită la articolul 8.

2.8.1.   
  Articolul 8 alineatul (3) literele (b) și (c). Durata maximă de 30 de ani

Dispozițiile de la articolul 8 alineatul (3) literele (b) și (c) prevăd că contractele de servicii publice atribuite „înainte de 26 iulie 2000 pe baza unei proceduri, alta decât o procedură competitivă echitabilă de atribuire” sau „după 26 iulie 2000 și înainte de 3 decembrie 2009, pe baza unei proceduri competitive echitabile de atribuire [...] pot continua până la expirare, dar nu mai mult de 30 de ani”.

Deși această dispoziție nu specifică în mod expres momentul de la care trebuie calculată perioada maximă de 30 de ani, instanțele Uniunii au statuat că această perioadă începe să curgă de la data intrării în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 (56). În consecință, având în vedere faptul că regulamentul a intrat în vigoare la 3 decembrie 2009, toate contractele de servicii publice care intră sub incidența dispozițiilor articolului 8 alineatul (3) literele (b) și (c) pot continua până cel târziu la 3 decembrie 2039.

2.8.2.   
  Articolul 8 alineatul (3) litera (d). Semnificația mențiunii „termen limitat, comparabil cu duratele menționate la articolul 4”

Conform dispozițiilor articolului 8 alineatul (3) litera (d), contractele de servicii publice atribuite „după 26 iulie 2000 și înainte de 24 decembrie 2017, pe baza unei proceduri, alta decât o procedură competitivă echitabilă de atribuire [...] pot continua până la expirare, cu condiția să fie încheiate pe termen limitat, comparabil cu duratele menționate la articolul 4”.

Comisia consideră că termenul „comparabil cu duratele menționate la articolul 4” trebuie interpretat în mod restrictiv, pentru a se asigura astfel că statele membre depun eforturi în direcția atingerii obiectivelor Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 de la intrarea sa în vigoare la 3 decembrie 2009. Prin urmare, Comisia consideră că ar fi logic să se considere că durata contractelor de servicii publice ar trebui să fie foarte similară celor indicate la articolul 4.

---

(1)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului (COM/2020/789 final), 9.12.2020.

(2)  JO L 315, 3.12.2007, p. 1.

(3)  Regulamentul (UE) 2016/2338 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 în ceea ce privește deschiderea pieței pentru serviciile de transport feroviar intern de călători (JO L 354, 23.12.2016, p. 22).

(4)  Cel de-al patrulea pachet feroviar este un set de șase texte legislative menite să finalizeze piața unică a serviciilor feroviare; a se vedea https://transport.ec.europa.eu/transport-modes/rail/railway-packages/fourth-railway-package-2016_en.

(5)  Comunicare a Comisiei din 29 martie 2014 referitoare la orientări pentru interpretarea Regulamentului (CE) nr. 1370/2007 privind serviciile publice de transport feroviar și rutier de călători (JO C 92, 29.3.2014, p. 1).

(6)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(7)  JO L 94, 28.3.2014, p. 243.

(8)  JO L 94, 28.3.2014, p. 1.

(9)  Ar trebui remarcat faptul că Regulamentul (CE) nr. 1370/2007 face în continuare trimitere la Directivele 2004/17/CE și 2004/18/CE, care, între timp, au fost abrogate și înlocuite de Directivele 2014/24/UE și 2014/25/UE. Toate aceste trimiteri ar trebui interpretate ca referindu-se la noile directive.

(10)  Articolul 10 alineatul (3) din Directiva 2014/23/UE.

(11)  JO L 364, 12.12.1992, p. 7.

(12)  Comunicare a Comisiei privind interpretarea Regulamentului (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului de aplicare a principiului liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim), COM(2014) 0232 final, 22.4.2014.

(13)  JO L 343, 14.12.2012, p. 32.

(14)  Hotărârea Curții din 24 iulie 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415 („Hotărârea Altmark”).

(15)  Hotărârea din 29 noiembrie 2018, ARFEA/Comisia Europeană, T-720/16, EU:T:2018:853, punctul 88; Hotărârea din 24 noiembrie 2020, Viasat Broadcasting UK Ltd, C-445/19, EU:C:2020:952, punctul 33.

(16)  Hotărârea din 12 februarie 2008, BUPA și alții/Comisia Europeană, T-289/03, EU:T:2008:29, punctul 168.

(17)  Această abordare este în concordanță cu abordarea generală a Comisiei în ceea ce privește serviciile de interes economic general din alte sectoare. A se vedea, în special, punctul 48 din Comunicarea Comisiei privind aplicarea normelor Uniunii Europene în materie de ajutor de stat în cazul compensației acordate pentru prestarea unor servicii de interes economic general („Comunicarea privind SIEG”) (JO C 8, 11.1.2012, p. 4).

(18)  A se vedea, în special, Hotărârea din 1 martie 2017, Société nationale maritime Corse Méditerranée (SNCM)/Comisia Europeană, T-454/13, EU:T:2017:134, punctul 134 („Hotărârea SNCM”).

(19)  Hotărârea din 1 martie 2017, Republica Franceză/Comisia Europeană, T-366/13, ECLI:EU:T:2017:135, punctul 105.

(20)  Hotărârea SNCM, punctul 134.

(21)  Hotărârea din 18 ianuarie 2017, Andersen/Comisia Europeană, T-92/11 RENV, EU:T:2017:14, punctul 70. Tribunalul face referire la particularitățile transportului feroviar menționate în considerentul 25 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007. Considerentul face referire la aspectele specifice legate de sarcina investițiilor și de costurile de investiții.

(22)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1795 al Comisiei din 20 noiembrie 2018 de stabilire a procedurii și a criteriilor de aplicare a testului de echilibru economic în temeiul articolului 11 din Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 294, 21.11.2018, p. 5).

(23)  Un caz de măsurare în kilometri de rețea este ilustrat în Hotărârea din 27 octombrie 2016, Hörmann Reisen, C-292/15, EU:C:2016:817 („Hotărârea Hörmann Reisen”).

(24)  A se vedea, în acest sens, Hotărârea Hörmann Reisen, punctele 34-48.

(25)  JO L 82, 22.3.2001, p. 16.

(26)  În conformitate cu jurisprudența instanțelor Uniunii, Directiva 2001/23/CE se aplică unui transfer de întreprindere care are loc în baza unei proceduri de licitație pentru atribuirea unui contract de servicii publice. În sectoarele de activitate bazate pe active corporale, cum ar fi transportul cu autobuzul sau cu trenul, Directiva 2001/23/CE se aplică în cazul în care sunt transferate active corporale semnificative. Faptul că nu este transferat dreptul de proprietate asupra activelor corporale utilizate anterior de către un cedent și preluate de către entitatea căreia i se transferă activele, de exemplu în cazul în care activele corporale preluate de noul contractant nu aparțineau predecesorului său, ci au fost furnizate de către autoritatea contractantă, nu exclude existența unui transfer în sensul Directivei 2001/23/CE; a se vedea, în acest sens, Hotărârea din 20 noiembrie 2003, Abler, C-340/01, EU:C:2003:629; a se vedea, de asemenea, Hotărârea din 26 noiembrie 2015, ADIF, C-509/14, EU:C:2015:781.

(27)  Aceasta poate include zone urbane funcționale, care constau într-un oraș și zona sa de navetă.

(28)  Hotărârea din 13 noiembrie 2008, Coditel Brabant, C-324/07, EU:C:2008:621, punctul 30.

(29)  Concluziile avocatului general prezentate la 25 octombrie 2018 în cauzele conexate C-350/17 și C-351/17, Mobit, EU:C:2018:869, punctul 104.

(30)  Hotărârea din 21 martie 2019, Rhein-Sieg-Kreis, cauzele conexate C-266/17 și C-267/17, EU:C:2019:241.

(31)  A se vedea, ex multis, Hotărârea din 18 ianuarie 2001, Comisia Comunităților Europene/Regatul Spaniei, C-83/99, EU:C:2001:31, punctul 19 și Hotărârea din 7 iulie 2022, Pricoforest SRL/Inspectoratul de Stat pentru Controlul în Transportul Rutier (ISCTR), C-13/21, EU:C:2022:531, punctul 30.

(32)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu.

(33)  Recomandarea Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

(34)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu.

(35)  A se vedea articolele 32 și 72 din Directiva 2014/24/UE și articolele 50 și 89 din Directiva 2014/25/UE.

(36)  A se vedea, de exemplu, considerentul 20 din Regulamentul (CE) nr. 1370/2007: „În cazul în care o autoritate publică locală alege să încredințeze unui terț un serviciu de interes general, aceasta trebuie să selecteze operatorul de serviciu public în conformitate cu dreptul comunitar privind contractele publice și concesiunile, astfel cum este stabilit prin articolele 43-49 din tratat și în conformitate cu principiile transparenței și egalității de tratament.”

(37)  Hotărârea din 5 octombrie 2000, Comisia Comunităților Europene/Republica Franceză, C-337/98, EU:C:2000:543, punctele 44 și 46; Hotărârea din 19 iunie 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, EU:C:2008:351, punctul 34 și Hotărârea din 13 aprilie 2010, Wall, C-91/08, EU:C:2010:182, punctele 37 și 38 („Hotărârea Wall”); Hotărârea din 14 mai 2020, T-Systems Magyarország Zrt., C-263/19, EU:C:2020:373, punctul 61. Jurisprudența instanțelor Uniunii a fost, de asemenea, luată în considerare la stabilirea condițiilor în care modificările aduse unui contract în cursul executării sale necesită o nouă procedură de achiziții publice în temeiul articolului 72 din Directiva 2014/24/UE și al articolului 89 din Directiva 2014/25/UE. Dispoziții similare sunt stabilite, de asemenea, la articolul 43 din Directiva 2014/23/UE.

(38)  Hotărârea din 19 iunie 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, EU:C:2008:351, punctele 35-37; Hotărârea Wall, punctul 38; Hotărârea din 7 septembrie 2016Finn Frogne, C-549/14, EU:C:2016:634, punctul 28; Hotărârea din 3 octombrie 2019, Delta Antrepriză de Construcții și Montaj 93, C-267/18, EU:C:2019:826, punctul 33.

(39)  În Hotărârea Wall, instanțele Uniunii au subliniat că schimbarea subcontractantului, chiar dacă posibilitatea acestei schimbări este prevăzută în contract, poate constitui, în cazuri excepționale, o modificare substanțială a uneia dintre prevederile esențiale ale unui contract de concesiune, atunci când utilizarea unui subcontractant în detrimentul altuia este, din punctul de vedere al caracteristicilor speciale ale serviciilor în cauză, un factor decisiv în încheierea contractului, fapt care trebuie în orice caz confirmat de instanța de trimitere.

(40)  Articolul 72 din Directiva 2014/24/UE și articolul 89 din Directiva 2014/25/UE.

(41)  În acest sens, Decizia Comisiei privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din TFUE în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (JO L 7, 11.1.2012, p. 3) și Cadrul UE pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (JO C 8, 11.1.2012, p. 15).

(42)  Cu toate acestea, Regulamentul (UE) nr. 360/2012 al Comisiei privind aplicarea articolelor 107 și 108 în cazul ajutoarelor de minimis acordate întreprinderilor care prestează servicii de interes economic general (JO L 114, 26.4.2012, p. 8) se aplică ajutoarelor acordate întreprinderilor care prestează servicii de transport terestru, cu excepția ajutoarelor acordate întreprinderilor care efectuează transport rutier de mărfuri în contul terților sau contra cost [a se vedea considerentul 7 și articolul 1 alineatul (2) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 360/2012].

(43)  Articolul 2a alineatul (2).

(44)  A se vedea Hotărârea Altmark și, de asemenea, în special, secțiunea 3 din Comunicarea privind SIEG.

(45)  Punctul 69 din Comunicarea privind SIEG.

(46)  În Comunicarea privind SIEG sunt furnizate orientări suplimentare cu privire la ceea ce trebuie considerat „întreprindere tipică, bine gestionată și dotată în mod corespunzător cu mijloace materiale încât să fie în măsură să execute obligațiile de serviciu public necesare”. A se vedea, în special, punctele 70-76.

(47)  Există în continuare diferențe puternice între piețele feroviare naționale (după cum s-a subliniat în cel de Al 7-lea raport privind monitorizarea dezvoltării pieței feroviare, publicat de Comisie în ianuarie 2021), precum și intervenții foarte semnificative ale statului care denaturează prețurile pe această piață. A se vedea https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en.

(48)  Aceasta înseamnă că nu este întotdeauna posibil să se utilizeze ca valoare de referință marja medie a profitului din sector. Particularitățile contractului și, în special, riscul implicat de contract pot impune o ajustare a marjei profitului într-un anumit caz, pentru a se asigura că această marjă rămâne rezonabilă.

(49)  În special punctul 7 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 1370/2007.

(50)  Articolul 6 privind separarea conturilor întreprinderilor feroviare și ale administrației infrastructurii feroviare.

(51)  Hotărârea din 20 septembrie 2018, Stefan Rudigier, C-518/17, EU:C:2018:757 („Hotărârea Rudigier”).

(52)  Astfel cum se stabilește în Hotărârea Rudigier.

(53)  A se vedea, în acest sens, Hotărârea din 12 octombrie 1978, Comisia și Belgia, C-156/77, punctul 10 și Hotărârea din 21 iulie 2016, Dilly’s Wellnesshotel GmbH, C-493/14, ECLI:EU:C:2016:577, punctul 38.

(54)  Acest instrument este disponibil în toate limbile UE la adresa https://enotices.ted.europa.eu.

(55)  Hotărârea din 24 octombrie 2019, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, C-515/18, EU:C:2019:893.

(56)  Hotărârea din 19 martie 2020, Compañía de Tranvías de La Coruña, C-45/19, EU:C:2020:224.

---

ANEXĂ

Statele membre cu un volum pe piață al transportului feroviar de călători mai mic de 23 de milioane de tren-km în decembrie 2017

Bulgaria

Estonia

Grecia

Croația

Irlanda

Lituania

Luxemburg

Letonia

Slovenia

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/28

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10865 – ASTORG / IPCOM)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/02)

La 30 august 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10865. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10865. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/29

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/03)

La 25 octombrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10886. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10886. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/30

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10958 – CARLYLE / GARNICA)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/04)

La 29 noiembrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10958. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10958. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/31

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.11101 – CEPSA / BOH / BWT)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/05)

La 14 iunie 2023, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11101. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11101. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/32

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/06)

La 12 august 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10823. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10823. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/33

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/07)

La 11 mai 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10674. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10674. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/34

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/08)

La 7 iunie 2023, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11110. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11110. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/35

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/09)

La 13 iunie 2023, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11030. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11030. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/36

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/10)

La 27 septembrie 2022, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10879. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32022M10879. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/37

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.11131 – PIERER / LEONI)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 222/11)

La 13 iunie 2023, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11131. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32023M11131. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/38

---

Aviz în atenția „RT Balkan”, „Oriental Review”, „Tsargrad”, „New Eastern Outlook” și „Katehon”, în ceea ce privește includerea lor în Decizia 2014/512/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 833/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina

(2023/C 222/12)

Consiliul a inclus entitățile sus-menționate în anexa IX la Decizia 2014/512/PESC a Consiliului (1) și în anexa XV la Regulamentul (UE) nr. 833/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive având în vedere acțiunile Rusiei de destabilizare a situației în Ucraina (2), în vederea aplicării acestor măsuri începând cu 1 octombrie 2023, sub rezerva unei decizii a Consiliului după examinarea faptelor relevante.

Entitățile în cauză sunt informate că pot transmite Consiliului, la următoarea adresă, o cerere pentru a obține informații referitoare la includerea sus-menționată, înainte de 3 iulie 2023:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  JO L 229, 31.7.2014, p. 13.

(2)  JO L 229, 31.7.2014, p. 1.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/39

---

Aviz în atenția persoanelor fizice și juridice, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1216 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2023/C 222/13)

Următoarele informații se aduc la cunoștința persoanelor, entităților și organismelor care figurează în anexa la Decizia 2014/145/PESC a Consiliului (1), astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218 a Consiliului (2), și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (3), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1216 al Consiliului (4) privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

Consiliul Uniunii Europene a decis ca persoanele, entitățile și organismele respective să fie incluse pe lista persoanelor, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei. Motivele pentru includerea persoanelor, entităților și organismelor respective pe listă sunt prezentate în rubricile corespunzătoare din anexele menționate.

Se atrage atenția respectivelor persoane, entități și organisme asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e), conform indicațiilor de pe site-urile care figurează în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 269/2014, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice (a se vedea articolul 4 din regulament).

Până la 14 iulie 2023, persoanele, entitățile și organismele în cauză pot înainta Consiliului o cerere, însoțită de documente justificative, prin care să solicite reanalizarea deciziei de a le include pe lista menționată anterior, la următoarea adresă:

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Se atrage, de asemenea, atenția persoanelor, entităților și organismelor în cauză asupra posibilității de a contesta decizia Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în condițiile prevăzute la articolul 275 al doilea paragraf și la articolul 263 al patrulea și al șaselea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(2)  JO L 159 I, 23.6.2023, p. 526.

(3)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

(4)  JO L 159 I, 23.6.2023, p. 335.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/40

---

Aviz în atenția persoanelor fizice și juridice, entităților și organismelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE 2023/1216 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2023/C 222/14)

Următoarele informații se aduc la cunoștința persoanelor, entităților și organismelor care figurează în anexa la Decizia 2014/145/PESC a Consiliului (1), astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218 a Consiliului (2), și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (3), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1216 al Consiliului (4) privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei.

Articolul 9 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 269/2014 impune ca respectivele persoane, entități sau organisme să raporteze, înainte de 1 septembrie 2022 sau în termen de șase săptămâni de la data includerii pe lista din anexa I, oricare din cele două termene survine mai târziu, fondurile sau resursele economice aflate sub jurisdicția unui stat membru care le aparțin, se află în proprietatea lor, sunt deținute de acestea sau se află sub controlul lor, către autoritatea competentă a statului membru în care sunt situate respectivele fonduri sau resurse economice. Ele trebuie să coopereze cu autoritatea națională competentă cu ocazia oricărei verificări a acestor informații. Nerespectarea acestor obligații va fi considerată o eludare a măsurilor de înghețare a fondurilor și a resurselor economice.

Informațiile de raportat trebuie trimise autorității competente din statul membru relevant prin intermediul site-ului său, astfel cum se indică în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (5).

---

(1)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(2)  JO L 159 I, 23.6.2023, p. 526.

(3)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

(4)  JO L 159 I, 23.6.2023, p. 335.

(5)  Cea mai recentă versiune consolidată este disponibilă la următoarea adresă: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20230426

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/41

---

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului privind măsuri restrictive în raport cu acțiunile care subminează sau amenință integritatea teritorială, suveranitatea și independența Ucrainei

(2023/C 222/15)

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (1), se atrage atenția persoanelor vizate asupra informațiilor prezentate în continuare.

Temeiurile juridice ale acestei operațiuni de prelucrare a datelor sunt Decizia 2014/145/PESC a Consiliului (2), astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218 a Consiliului (3), și Regulamentul (UE) nr. 269/2014 al Consiliului (4), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1216 al Consiliului (5).

Operatorul pentru această operațiune de prelucrare este Consiliul Uniunii Europene, reprezentat de directorul general al Direcției generale Relații externe (RELEX) din cadrul Secretariatului General al Consiliului, iar departamentul însărcinat cu operațiunea de prelucrare este RELEX.1, care poate fi contactat la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Responsabilul cu protecția datelor din cadrul SGC poate fi contactat la următoarea adresă:

Responsabilul cu protecția datelor

data.protection@consilium.europa.eu

Scopul operațiunii de prelucrare a datelor este stabilirea și actualizarea listei persoanelor cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2014/145/PESC, astfel cum a fost modificată prin Decizia (PESC) 2023/1218, și în Regulamentul (UE) nr. 269/2014, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/1216.

Persoanele vizate sunt persoanele fizice care îndeplinesc criteriile de includere pe listă, conform prevederilor Deciziei 2014/145/PESC și ale Regulamentului (UE) nr. 269/2014.

Datele cu caracter personal colectate cuprind datele necesare identificării corecte a persoanei în cauză, expunerea de motive și orice alte date legate de motivele includerii pe listă.

Temeiurile juridice pentru prelucrarea datelor cu caracter personal sunt deciziile Consiliului adoptate în temeiul articolului 29 din TUE și regulamentele Consiliului adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE de desemnare a unor persoane fizice (persoane vizate) și de impunere a înghețării activelor și a unor restricții de călătorie.

Prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini care servește unui interes public în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (a) și în vederea îndeplinirii obligațiilor legale prevăzute în actele juridice menționate anterior care îi revin operatorului în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Prelucrarea este necesară din motive de interes public major, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (g) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Consiliul poate obține date cu caracter personal ale persoanelor vizate de la statele membre și/sau de la Serviciul European de Acțiune Externă. Destinatarii datelor cu caracter personal sunt statele membre, Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă.

Toate datele cu caracter personal prelucrate de Consiliu în contextul măsurilor restrictive autonome ale UE vor fi păstrate timp de 5 ani de la data la care persoana vizată a fost eliminată de pe lista persoanelor care fac obiectul înghețării activelor sau de la expirarea valabilității măsurii sau, în cazul în care se introduce o acțiune în justiție în fața Curții de Justiție, până la pronunțarea unei hotărâri definitive. Datele cu caracter personal conținute în documentele înregistrate de Consiliu sunt păstrate de Consiliu în scopuri de arhivare în interes public, în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Consiliul ar putea fi nevoit să facă schimb de date cu caracter personal cu privire la o persoană vizată cu o țară terță sau cu o organizație internațională în contextul transpunerii de către Consiliu a desemnărilor ONU sau în contextul cooperării internaționale în ceea ce privește politica UE privind măsurile restrictive.

În absența unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție sau a unor garanții adecvate, transferul de date cu caracter personal către o țară terță sau o organizație internațională se bazează pe următoarea (următoarele) condiție (condiții), în temeiul articolului 50 din Regulamentul (UE) 2018/1725:

| — | transferul este necesar din considerente importante de interes public; |
| --- | --- |

—

transferul este necesar din considerente importante de interes public;

| — | transferul este necesar pentru stabilirea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță. |
| --- | --- |

—

transferul este necesar pentru stabilirea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță.

În prelucrarea datelor cu caracter personal ale persoanei vizate nu este implicat niciun proces decizional automatizat.

Persoanele vizate au dreptul de a fi informate și dreptul de a-și accesa datele cu caracter personal. De asemenea, au dreptul de a-și corecta și completa datele cu caracter personal. În anumite circumstanțe, ele pot avea dreptul de a obține ștergerea datelor lor cu caracter personal, de a formula obiecții cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal sau de a solicita restricționarea acestora.

Persoanele vizate își pot exercita aceste drepturi trimițând un e-mail operatorului, cu o copie către responsabilul cu protecția datelor, astfel cum se indică mai sus.

În anexă la cererea lor, persoanele vizate trebuie să furnizeze o copie a unui act de identitate care să le confirme identitatea (carte de identitate sau pașaport). Actul respectiv trebuie să conțină un număr de identificare, țara de emitere, perioada de valabilitate, numele, adresa și data nașterii. Toate celelalte date care figurează pe copia actului de identitate, cum ar fi fotografia sau orice caracteristică personală, pot fi ocultate.

Persoanele vizate au dreptul de a depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Înainte de a face acest lucru, se recomandă ca persoanele vizate să încerce mai întâi să obțină o soluție contactând operatorul și/sau responsabilul cu protecția datelor din cadrul Consiliului.

Fără a se aduce atingere eventualelor căi de atac judiciare, administrative sau nejudiciare, persoanele vizate au dreptul de a depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

(2)  JO L 78, 17.3.2014, p. 16.

(3)  JO L 159 I, 23.6.2023, p. 526.

(4)  JO L 78, 17.3.2014, p. 6.

(5)  JO L 159 I, 23.6.2023, p. 335.

---

Comisia Europeană

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/43

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 iunie 2023

(2023/C 222/16)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0985 |
| JPY | yen japonez | 156,05 |
| DKK | coroana daneză | 7,4486 |
| GBP | lira sterlină | 0,86115 |
| SEK | coroana suedeză | 11,7224 |
| CHF | franc elvețian | 0,9825 |
| ISK | coroana islandeză | 148,50 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,5990 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,683 |
| HUF | forint maghiar | 369,43 |
| PLN | zlot polonez | 4,4253 |
| RON | leu românesc nou | 4,9631 |
| TRY | lira turcească | 26,6249 |
| AUD | dolar australian | 1,6194 |
| CAD | dolar canadian | 1,4463 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,5987 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7698 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4741 |
| KRW | won sud-coreean | 1 424,62 |
| ZAR | rand sud-african | 20,2575 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,8866 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 425,99 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,1091 |
| PHP | peso Filipine | 61,133 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 38,535 |
| BRL | real brazilian | 5,2331 |
| MXN | peso mexican | 18,8431 |
| INR | rupie indiană | 90,0300 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0985

JPY

yen japonez

156,05

DKK

coroana daneză

7,4486

GBP

lira sterlină

0,86115

SEK

coroana suedeză

11,7224

CHF

franc elvețian

0,9825

ISK

coroana islandeză

148,50

NOK

coroana norvegiană

11,5990

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,683

HUF

forint maghiar

369,43

PLN

zlot polonez

4,4253

RON

leu românesc nou

4,9631

TRY

lira turcească

26,6249

AUD

dolar australian

1,6194

CAD

dolar canadian

1,4463

HKD

dolar Hong Kong

8,5987

NZD

dolar neozeelandez

1,7698

SGD

dolar Singapore

1,4741

KRW

won sud-coreean

1 424,62

ZAR

rand sud-african

20,2575

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,8866

IDR

rupia indoneziană

16 425,99

MYR

ringgit Malaiezia

5,1091

PHP

peso Filipine

61,133

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

38,535

BRL

real brazilian

5,2331

MXN

peso mexican

18,8431

INR

rupie indiană

90,0300

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/44

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

23 iunie 2023

(2023/C 222/17)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0884 |
| JPY | yen japonez | 155,84 |
| DKK | coroana daneză | 7,4485 |
| GBP | lira sterlină | 0,85479 |
| SEK | coroana suedeză | 11,6750 |
| CHF | franc elvețian | 0,9773 |
| ISK | coroana islandeză | 148,90 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,8565 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,654 |
| HUF | forint maghiar | 369,90 |
| PLN | zlot polonez | 4,4238 |
| RON | leu românesc nou | 4,9538 |
| TRY | lira turcească | 27,4781 |
| AUD | dolar australian | 1,6285 |
| CAD | dolar canadian | 1,4380 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,5216 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7758 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4726 |
| KRW | won sud-coreean | 1 425,92 |
| ZAR | rand sud-african | 20,3652 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,8141 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 337,69 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0899 |
| PHP | peso Filipine | 60,696 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 38,323 |
| BRL | real brazilian | 5,2235 |
| MXN | peso mexican | 18,7706 |
| INR | rupie indiană | 89,2205 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0884

JPY

yen japonez

155,84

DKK

coroana daneză

7,4485

GBP

lira sterlină

0,85479

SEK

coroana suedeză

11,6750

CHF

franc elvețian

0,9773

ISK

coroana islandeză

148,90

NOK

coroana norvegiană

11,8565

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,654

HUF

forint maghiar

369,90

PLN

zlot polonez

4,4238

RON

leu românesc nou

4,9538

TRY

lira turcească

27,4781

AUD

dolar australian

1,6285

CAD

dolar canadian

1,4380

HKD

dolar Hong Kong

8,5216

NZD

dolar neozeelandez

1,7758

SGD

dolar Singapore

1,4726

KRW

won sud-coreean

1 425,92

ZAR

rand sud-african

20,3652

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,8141

IDR

rupia indoneziană

16 337,69

MYR

ringgit Malaiezia

5,0899

PHP

peso Filipine

60,696

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

38,323

BRL

real brazilian

5,2235

MXN

peso mexican

18,7706

INR

rupie indiană

89,2205

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/45 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/45

---

Lista porturilor din statele membre ale UE în care sunt permise operațiunile de debarcare și de transbordare a produselor pescărești și în care serviciile portuare sunt accesibile pentru navele de pescuit din țări terțe, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului; lista porturilor din Irlanda de Nord în care sunt permise operațiunile de debarcare și transbordare a produselor pescărești și în care serviciile portuare sunt accesibile pentru navele de pescuit din țări terțe, în conformitate cu Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord la Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice

(2023/C 222/18)

Prezenta listă se publică în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 (1).

| Stat membru | Porturile desemnate |
| --- | --- |
| | |
| Belgia | Oostende
  Zeebrugge |
| | |
| Bulgaria | Бургас (Burgas)
  Варна (Varna) |
| | |
| Danemarca | Aalborg
  Aarhus
  Esbjerg
  Fredericia
  Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Hanstholm
  Hirtshals
  Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  København
  Skagen
  Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15) |
| | |
| Germania | Bremerhaven
  Cuxhaven
  Rostock (nu sunt permise transbordările)
  Sassnitz/Mukran (nu sunt permise transbordările) |
| | |
| Estonia | Nu există în momentul de față. |
| | |
| Irlanda | Killybegs  (2)
  ,
   (3)

  Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

  Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (nu sunt permise transbordările)
  Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (nu sunt permise transbordările)
  Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (nu sunt permise transbordările)
  Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (nu sunt permise transbordările)
  Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (nu sunt permise transbordările)
  Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (nu sunt permise transbordările)
  Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (nu sunt permise transbordările)
  Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (nu sunt permise transbordările)
  Quigley’s Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (nu sunt permise transbordările)
  Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (nu sunt permise transbordările)
  Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (nu sunt permise transbordările) |
| Grecia | Πειραιάς (Pireu)
  Θεσσαλονίκη (Salonic) |
| | |
| Spania | A Coruña
  A Pobra do Caramiñal
  Algeciras
  Alicante
  Almería
  Arrecife
  Barbate (2) (nu sunt permise transbordările și debarcările)
  Barcelona
  Bilbao
  Burela
  Cádiz
  Cartagena
  Castellón
  Celeiro
  Gijón
  Huelva
  Las Palmas de Gran Canaria
  Málaga
  Marín
  Palma de Mallorca (2)

  Pasaia (Pasajes)
  Puerto del Rosario
  Ribeira
  Santa Cruz de Tenerife
  Santander
  Tarragona
  Valencia
  Vigo (Área Portuaria)
  Vilagarcía de Arousa |
| | |
| Franța | Franța metropolitană:
  Dunkerque
  Boulogne
  Le Havre
  Caen (2)

  Cherbourg en Cotentin (2)

  Barneville-Carteret
  Granville (2)

  Saint-Malo
  Roscoff (2)

  Brest
  Douarnenez (2)

  Concarneau (2)

  Lorient (2)

  Nantes - Saint-Nazaire (2)

  La Rochelle (2)

  Rochefort sur Mer (2)

  Port la Nouvelle (2)

  Sète
  Marseille Port
  Teritoriile franceze de peste mări:
  Le Port (Réunion)
  Fort de France (Martinica) (2)

  Port de Jarry (Guadalupa) (2)

  Port du Larivot (Guyana) (2) |
| | |
| Croația | Ploče
  Rijeka
  Zadar – Gaženica
  Split – Sjeverna luka |
| | |
| Italia | Ancona
  Brindisi
  Civitavecchia
  Fiumicino (2)

  Genova
  Gioia Tauro
  La Spezia
  Livorno
  Napoli
  Olbia
  Palermo
  Ravenna
  Reggio Calabria
  Salerno
  Taranto
  Trapani
  Trieste
  Veneția |
| | |
| Cipru | Λεμεσός (Limassol) |
| | |
| Letonia | Riga
  Ventspils |
| | |
| Lituania | Klaipėda |
| | |
| Malta | Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)
  Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk) |
| | |
| Țările de Jos | Vlissingen
  Scheveningen (2)

  Ijmuiden
  Harlingen
  Eemshaven
  Den Helder (2)

  Velsen (6)

  Amsterdam (6)

  Rotterdam (6)

  Stellendam (7)

  Den Oever (7)

  Oudeschild (7)

  Urk (7)

  Lauwersoog (7)

  Yerseke (7) |
| |
| Polonia | Gdańsk
  Gdynia
  Szczecin
  Świnoujście (2) |
| | |
| Portugalia | Aveiro [PT AVE 1] (2)

  Caniçal [PT CNL 1]
  Horta [PT HOR 1] (2)

  Lisboa [PT LIS 1]
  Peniche [PT PEN 1] (2)

  Ponta Delgada [PT PDL 1]
  Porto [PT OPO 1]
  Setúbal [PT SET 1] (2)

  Sines [PT SIE 1]
  Viana do Castelo [PT VDC 1] (2) |
| | |
| România | Constanța |
| | |
| Slovenia | Nu există în momentul de față. |
| | |
| Finlanda | Helsinki (nu sunt permise transbordările) |
| | |
| Suedia | |
| | Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Göteborg (3)
  ,
   (4)

  Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)
  Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările
  Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările) |
| | |

Stat membru

Porturile desemnate

Belgia

Oostende

Zeebrugge

Bulgaria

Бургас (Burgas)

Варна (Varna)

Danemarca

Aalborg

Aarhus

Esbjerg

Fredericia

Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Hanstholm

Hirtshals

Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

København

Skagen

Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Germania

Bremerhaven

Cuxhaven

Rostock (nu sunt permise transbordările)

Sassnitz/Mukran (nu sunt permise transbordările)

Estonia

Nu există în momentul de față.

Irlanda

Killybegs  (2)
  ,
   (3)

Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (nu sunt permise transbordările)

Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (nu sunt permise transbordările)

Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (nu sunt permise transbordările)

Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (nu sunt permise transbordările)

Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (nu sunt permise transbordările)

Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (nu sunt permise transbordările)

Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (nu sunt permise transbordările)

Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (nu sunt permise transbordările)

Quigley’s Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (nu sunt permise transbordările)

Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (nu sunt permise transbordările)

Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (nu sunt permise transbordările)

Grecia

Πειραιάς (Pireu)

Θεσσαλονίκη (Salonic)

Spania

A Coruña

A Pobra do Caramiñal

Algeciras

Alicante

Almería

Arrecife

Barbate (2) (nu sunt permise transbordările și debarcările)

Barcelona

Bilbao

Burela

Cádiz

Cartagena

Castellón

Celeiro

Gijón

Huelva

Las Palmas de Gran Canaria

Málaga

Marín

Palma de Mallorca (2)

Pasaia (Pasajes)

Puerto del Rosario

Ribeira

Santa Cruz de Tenerife

Santander

Tarragona

Valencia

Vigo (Área Portuaria)

Vilagarcía de Arousa

Franța

Franța metropolitană:

Dunkerque

Boulogne

Le Havre

Caen (2)

Cherbourg en Cotentin (2)

Barneville-Carteret

Granville (2)

Saint-Malo

Roscoff (2)

Brest

Douarnenez (2)

Concarneau (2)

Lorient (2)

Nantes - Saint-Nazaire (2)

La Rochelle (2)

Rochefort sur Mer (2)

Port la Nouvelle (2)

Sète

Marseille Port

Teritoriile franceze de peste mări:

Le Port (Réunion)

Fort de France (Martinica) (2)

Port de Jarry (Guadalupa) (2)

Port du Larivot (Guyana) (2)

Croația

Ploče

Rijeka

Zadar – Gaženica

Split – Sjeverna luka

Italia

Ancona

Brindisi

Civitavecchia

Fiumicino (2)

Genova

Gioia Tauro

La Spezia

Livorno

Napoli

Olbia

Palermo

Ravenna

Reggio Calabria

Salerno

Taranto

Trapani

Trieste

Veneția

Cipru

Λεμεσός (Limassol)

Letonia

Riga

Ventspils

Lituania

Klaipėda

Malta

Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)

Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk)

Țările de Jos

Vlissingen

Scheveningen (2)

Ijmuiden

Harlingen

Eemshaven

Den Helder (2)

Velsen (6)

Amsterdam (6)

Rotterdam (6)

Stellendam (7)

Den Oever (7)

Oudeschild (7)

Urk (7)

Lauwersoog (7)

Yerseke (7)

Polonia

Gdańsk

Gdynia

Szczecin

Świnoujście (2)

Portugalia

Aveiro [PT AVE 1] (2)

Caniçal [PT CNL 1]

Horta [PT HOR 1] (2)

Lisboa [PT LIS 1]

Peniche [PT PEN 1] (2)

Ponta Delgada [PT PDL 1]

Porto [PT OPO 1]

Setúbal [PT SET 1] (2)

Sines [PT SIE 1]

Viana do Castelo [PT VDC 1] (2)

România

Constanța

Slovenia

Nu există în momentul de față.

Finlanda

Helsinki (nu sunt permise transbordările)

Suedia

Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Göteborg (3)
  ,
   (4)

Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările

Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (nu sunt permise transbordările)

| Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord la Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice | Porturile desemnate |
| --- | --- |
| Irlanda de Nord | Londonderry
  Kilkeel
  Portavogie
  Ardglass
  Warrenpoint
  Bangor (Co. Down)
  Belfast |

Protocolul privind Irlanda/Irlanda de Nord la Acordul privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice

Porturile desemnate

Irlanda de Nord

Londonderry

Kilkeel

Portavogie

Ardglass

Warrenpoint

Bangor (Co. Down)

Belfast

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

(2)  Nu este punct de control la frontieră (PCF) al UE.

(3)  Sunt permise toate debarcările de produse pescărești din partea navelor care arborează pavilionul Norvegiei, Islandei, Andorrei și Insulelor Feroe

(4)  Debarcările de peste 10 tone de hering capturat în zonele din afara Mării Baltice, de macrou și de stavrid nu sunt permise

(5)  Debarcările de pește congelat nu sunt permise, cu excepția celor efectuate de nave care arborează pavilionul Norvegiei, Islandei, Andorrei și Insulelor Feroe, dacă poartă mențiunea(3).

(6)  Debarcări acceptate numai din partea navelor de pescuit cu lungimea de peste 59 m sau cu un tonaj minim de 1200 BT

(7)  Numai pentru navele de pescuit din Regatul Unit pentru lucrări de întreținere și după aprobarea de către NVWA. Controalele fizice ale calei trebuie să aibă loc în oricare zi, de luni până vineri între orele 8.00 și 17.00, în porturile care nu sunt desemnate prin (6) sau prin (7)

(8)  Debarcări acceptate numai din partea navelor de pescuit care arborează pavilionul Regatului Unit și sunt înmatriculate în Irlanda de Nord

(9)  Debarcări acceptate numai: din partea navelor cu lungime maximă <18 m de specii proaspete care nu fac obiectul TAC, între orele 14.00 și 20.00 de luni până vineri

(10)  Debarcări acceptate numai din partea navelor cu lungime maximă <26 m între orele 10.00 și 22.00 de luni până vineri

(11)  Debarcări acceptate numai din partea navelor cu lungime maximă <18M de moluște bivalve vii exceptate de la aplicarea Regulamentelor INN ale UE între orele 14.00 și 20.00 în zilele de marți și miercuri în lunile februarie, martie, octombrie, noiembrie și decembrie

(12)  Debarcări acceptate numai din partea navelor cu lungime maximă <18M de moluște bivalve vii exceptate de la aplicarea Regulamentelor INN ale UE între orele 10.00 și 20.00 de luni până vineri și între orele 09.00 și 17.00 în zilele de sâmbătă

(13)  Debarcări acceptate numai din partea navelor cu lungime maximă <18m de specii proaspete care nu fac obiectul TAC între orele 10.00 și 20.00 de luni până vineri și între orele 09.00 și 17.00 în zilele de sâmbătă

(14)  Sunt permise operațiunile de debarcare și transbordare a produselor pescărești proaspete și serviciile portuare

(15)  Operațiunile de debarcare și transbordare a produselor pescărești congelate nu sunt permise decât din partea navelor care arborează pavilioanele Insulelor Feroe, Islandei și Norvegiei

---

V Anunțuri

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/50

---

Publicarea documentului unic menționat la articolul 94 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului, precum și a trimiterii la publicarea caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol

(2023/C 222/19)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de două luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

„Großräschener See”

PGI-DE-02660

Data cererii: 25.2.2021

1.   Denumirea propusă pentru înregistrare

Großräschener See

2.   Tipul de indicație geografică

IGP – Indicație geografică protejată

3.   Categorii de produse viticole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

1.   Vin: vin alb sec și corpolent. SOIUL VIȚEI-DE-VIE: Solaris

Aspect: galben spre galben auriu, cu nuanțe de portocaliu

Miros: fructe coapte, galbene, cu iz exotic

Gust: buchet puternic, fructat, de amestec de fructe exotice, cum ar fi piersici, litchi, banane complet coapte și plante aromatice, cu o tentă finală de nucșoară

Caracteristici analitice:

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră se aplică legislația în vigoare.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

2.   Vin: vin alb sec și corpolent. SOIUL VIȚEI-DE-VIE: Cabernet Blanc

Aspect: de la verde pal la galben

Miros: arome complexe de pere și fructe tropicale, note de floare de soc și piper verde

Gust: mineralitate conferită de solurile glaciare cu lut nisipos calcaros, corpolent, fin fructat, specific soiului de viță-de-vie, cu buchet persistent

Caracteristici analitice:

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră se aplică legislația în vigoare.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

3.   Vin: vin alb sec fructat. SOIUL VIȚEI-DE-VIE: Johanniter

Aspect: de la verde pal la galben pal

Miros: de citrice, pere sau pepene galben

Gust: mineralitate conferită de solurile glaciare cu lut nisipos calcaros, aciditate vioaie și delicată

Caracteristici analitice:

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră se aplică legislația în vigoare.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

4.   Vin: vin alb demisec fructat. SOIUL VIȚEI-DE-VIE: Johanniter

Aspect: de la verde pal la galben pal

Miros: de citrice, pere sau pepene galben

Gust: mineralitate conferită de solurile glaciare cu lut nisipos calcaros, aciditate vioaie și delicată, echilibru plăcut între aciditate și dulceață

Caracteristici analitice:

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră se aplică legislația în vigoare.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Vin: vin roze sec fructat. SOIUL VIȚEI-DE-VIE: Pinotin

Aspect: roz somon, roz-cupru, roșu pal.

Miros: fructat, de fructe roșii precum căpșuni, zmeură

Gust: caracter fructat, de fructe proaspete, armonios

Caracteristici analitice:

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră se aplică legislația în vigoare.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

6.   Vin: vin roșu fructat, corpolent. SOIUL VIȚEI-DE-VIE: Pinotin

Aspect: roșu-rubiniu

Miros: de cireșe negre, fructe de pădure

Gust: de bace sălbatice, cireșe negre, puternic, corpolent, cu buchet persistent

Caracteristici analitice:

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră se aplică legislația în vigoare.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

7.   Vin: vin roșu fructat, corpolent, maturat în butoaie de stejar. SOIUL VIȚEI-DE-VIE: Pinotin

Aspect: roșu-rubiniu, roșu închis; maturat: roșu-maroniu

Miros: de cireșe negre, fructe de pădure

Gust: bace sălbatice, cireșe negre, ciocolată după maturare îndelungată, corpolent, buchet persistent, taninuri bine integrate, ușoare note de vanilie

Caracteristici analitice:

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră se aplică legislația în vigoare.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

8.   Vin spumant de calitate: vin alb rozat, fructat. SOIUL VIȚEI-DE-VIE: Johanniter, Solaris, Cabernet Blanc, Pinotin sau amestec

Aspect: galben pal, roz-cupru pal, roz, roșu pal

Miros: fructat

Gust: fructat, cu bule persistente, foarte băubil.

Caracteristici analitice:

În cazul caracteristicilor analitice, când nu este indicată nicio cifră se aplică legislația în vigoare.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | 13,5 |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

13,5

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

11

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

a.   Practici oenologice esențiale

1.   Vin

Practici oenologice specifice

Vinuri albe, vinuri roze

Nu există practici oenologice specifice

Vin roșu din Pinotin

Fermentația pulpei timp de cel puțin 3 zile

Vin roșu Pinotin maturat în butoaie de stejar

Fermentația pulpei timp de cel puțin 3 zile

Maturarea în butoaie de lemn între 8 și 24 de luni

2.   Vin spumant de calitate

Practici oenologice specifice

Fermentația secundară în butelii se poate realiza numai prin fermentare tradițională în butelii.

b.   Randamente maxime

| 1. | Vin
  90 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

1.

Vin

90 de hectolitri la hectar

| 2. | Vin spumant de calitate
  90 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

2.

Vin spumant de calitate

90 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

IGP „Großräschener See” face parte din indicația geografică protejată „Brandenburger Landwein”, cu numărul de înregistrare PGI-DE-A1281.

IGP „Großräschener See” include suprafețe din districtul Großräschen în care poate fi plantată vița-de-vie, unde clima este influențată de lacul Großräschen, care are o suprafață de aproximativ 775 ha.

Aria IGP „Großräschener See”, delimitată de parcele și subparcele, este situată în aria IGP Brandenburg. Următoarele subparcele fac parte din arealul delimitat al IGP „Großräschener See”:

| Cod nr. | Districtul | Parcelă | Subparcelă |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Großräschen | 5 | 1 260 |
| 2 | Großräschen | 6 | 676 |
| 3 | Großräschen | 6 | 579 |
| 4 | Großräschen | 5 | 1 259 |
| 5 | Großräschen | 6 | 707 |

Cod nr.

Districtul

Parcelă

Subparcelă

1

Großräschen

5

1 260

2

Großräschen

6

676

3

Großräschen

6

579

4

Großräschen

5

1 259

5

Großräschen

6

707

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin principal/principale

Cabernet Blanc

Johanniter

Pinotin

Solaris

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Calitatea deosebită a vinurilor este legată de clima specială, cu o medie anuală de 2 018 ore însorite, de mediul geologic specific, de alegerea soiurilor adaptate la nivel local și de recoltarea manuală a strugurilor. Vinurile (categoria 1) și vinurile spumante (categoria 5) diferă de vinurile cu IGP Brandenburg prin reputația câștigată datorită aromelor deosebit de complexe, multistratificate, care rezultă din iluminarea unică a lacului Großräschen, combinată cu solul glaciar din a doua etapă a glaciațiunii Saale. Aria geografică menționată mai sus, cu solul său natural, se distinge de peisajul secundar al minelor de suprafață și de solul cu acumulare de deșeuri, precum și de solurile nisipoase, parțial pietroase din Brandenburg.

Zonele în care clima este influențată de lacul Großräschen beneficiază de un microclimat special, cu 51,1 zile de vară (zile >= 25 °C) și un substrat de moraină subterană și lut nisipos calcaros format din sol glaciar, format în timpul celei de-a doua etape a glaciațiunii Saale. Solul bogat în calcar are un pH de 7,2. Reacția alcalină a solului este o esențială pentru condițiile excelente de cultivare și pentru disponibilitatea nutrienților. Capacitatea bună a solului de a păstra căldura, nutrienții și umiditatea permite dezvoltarea deplină a aromelor strugurilor și se asigură astfel corpolența vinurilor.

Suprafețele viticole sunt situate la aproximativ 100 m deasupra nivelului mării și se bucură de o expunere sud-estică sau sudică. Podgoria cea mai abruptă situată direct pe malul lacului are o pantă cuprinsă între 30 % și 33 % și este expusă la radiație solară intensă. Restul ariei este situat într-o zonă relativ plată, cu o pantă de 5 %. Datorită condițiilor climatice și geografice legate de alegerea soiului, densitatea mustului este semnificativ mai mare decât în regiunea înconjurătoare producătoare de „Landwein” din Brandenburg (tărie alcoolică naturală minimă de 9,5 % față de 5,9 % în Landwein produs în Brandenburg).

Lacul Großräschen reflectă energia termică și luminoasă și acționează ca un tampon împotriva fluctuațiilor extreme de temperatură. Lumina este reflectată de suprafața apei, jucând un rol deosebit de important în fotosinteză. Prin urmare, iluminarea apei are un impact semnificativ asupra asimilării de către frunze. Asimilarea conduce, la rândul său, la încorporarea aromelor, astfel că vinurile din areal aflate sub influența lacului Großräschen sunt deosebit de aromate și corpolente. Solurile glaciare asigură o bună aprovizionare cu nutrienți a plantelor și, spre deosebire de solurile predominant nisipoase din Brandenburg (cunoscute și sub denumirea de „cutia cu nisip Brandenburg”), solul din arealul delimitat în cauză poate reține apa mai mult timp, având un impact pozitiv asupra vinurilor, astfel cum se detaliază mai jos pentru fiecare produs.

Interacțiunea dintre climă și sol conferă soiului Solaris caracteristici organoleptice deosebite care nu se regăsesc atunci când sunt cultivate în alte zone geografice – paleta de fructe exotice, cum ar fi piersicile, litchi și banana complet coaptă, este o caracteristică distinctivă a acestei arii geografice. Spre deosebire de cultivarea în alte zone geografice, Cabernet Blanc obține densități mai mari ale mustului și caracteristici gustative deosebite de flori de soc și pere, cu note subtile de piper verde, care se regăsesc doar la final. Soiul Johanniter are o mineralitate conferită de lutul nisipos calcaros și prezintă un echilibru dinamic între aciditate și dulceață. Clima și solul lacului Großräschen conferă soiurilor de vin alb nivelurile lor unice de aciditate la momentul recoltării. Solul și clima sunt deosebit de potrivite pentru cultivarea soiului Pinotin și conferă vinurilor o culoare roșie rubinie intensă și arome complexe de bace. Solul afectează echilibrul profilului aromatic chiar și în cazul vinurilor tinere de Pinotin.

Toți strugurii sunt culeși manual în mod selectiv, ceea ce asigură o producție de vinuri deosebit de limpezi și pure. Data recoltării strugurilor este determinată prin monitorizarea foarte precisă a gradului de coacere, a nivelului zahărului, a acidității și a valorii pH a strugurilor. Vinurile albe și roze sunt obținute prin fermentarea la rece pentru a-și obține profilul aromatic caracteristic. Vinurile roșii au o culoare roșu-rubiniu închis datorită timpului petrecut în contact cu coaja. Pentru a produce gustul caracteristic de bace sălbatice și cireșe negre, acestea sunt parțial învechite în rezervoare de oțel inoxidabil. Unele vinuri roșii sunt maturate în butoaie pentru a produce vinuri mai aromate, cu taninuri bine integrate, care oferă un bun potențial de învechire.

Categoria 5: în același timp, diferențele de temperatură între zi și noapte conduc la o recoltă de struguri cu aciditate ridicată, un factor important în producția de vin spumant de bază utilizat pentru vinul spumant de calitate. Caracteristicile specifice ale recoltei de struguri pentru vinul spumant de bază provin din iluminarea lacului Großräschen, care influențează profilul aromei chiar și în cazul recoltelor timpurii cu un nivel ridicat de aciditate.

9.   Alte condiții esențiale

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Informațiile care trebuie furnizate pe etichete și ambalaje sunt definite în conformitate cu legislația și reglementările în vigoare în Uniunea Europeană, Republica Federală Germania și landul Brandenburg. Pentru utilizarea pe etichetă a IGP „Großräschener See”, îmbuteliatorul trebuie să fi fost inclus în sistemul de inspecții anuale privind respectarea caietului de sarcini.

Cadrul juridic:

Dreptul UE

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Vinurile cu IGP „Großräschener See” pot fi învechite în Saxonia

Link către caietul de sarcini al produsului

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/57

---

Publicarea unei cereri de modificare a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol în conformitate cu articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

(2023/C 222/20)

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție la cerere în temeiul articolului 98 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (1) în termen de două luni de la data prezentei publicări.

CERERE DE MODIFICARE A CAIETULUI DE SARCINI

„Graciosa”

PDO-PT-A1447-AM01

Data cererii: 21.3.2017

1.   Normele aplicabile modificării

Articolul 105 din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 – modificare care nu este minoră

2.   Descrierea și motivele modificării

2.1.   Informații privind solicitantul

Descriere: Actualizarea informațiilor privind solicitantul.

Motive: Informațiile privind solicitantul sunt depășite și, prin urmare, trebuie actualizate. Modificarea este necesară pentru alinierea documentului unic și a caietului de sarcini la normele în vigoare, vizând, în același timp, îmbunătățirea și clarificarea informațiilor furnizate anterior.

Puncte modificate în documentul unic: Documentul unic nu este vizat de această modificare.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Alte informații” – Datele de contact ale solicitantului.

2.2.   Informații privind părțile interesate

Descriere: Eliminarea informațiilor privind părțile interesate.

Motive: Întrucât semnificația termenului „părți interesate” a fost interpretată în mod eronat, datele de contact ale solicitantului au fost introduse din greșeală în acest câmp. Prin urmare, se elimină aceste informații. Modificarea este necesară pentru alinierea documentului unic și a caietului de sarcini la normele în vigoare, vizând, în același timp, îmbunătățirea și clarificarea informațiilor furnizate anterior.

Puncte modificate în documentul unic: Documentul unic nu este vizat de această modificare.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Alte informații” – Părțile interesate.

2.3.   Informații privind organismele de monitorizare

Descriere: Actualizarea informațiilor privind organismele de monitorizare.

Motive: Informațiile privind solicitantul sunt depășite și, prin urmare, trebuie actualizate. Modificarea este necesară pentru alinierea documentului unic și a caietului de sarcini la normele în vigoare, vizând, în același timp, îmbunătățirea și clarificarea informațiilor furnizate anterior.

Puncte modificate în documentul unic: Documentul unic nu este vizat de această modificare.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Alte informații” – Informații privind organismele de monitorizare.

2.4.   Informații privind autoritățile de monitorizare competente

Descriere: Actualizarea informațiilor privind autoritățile de monitorizare competente.

Motive: Informațiile privind autoritățile de monitorizare competente sunt depășite și, prin urmare, trebuie actualizate. Modificarea este necesară pentru alinierea documentului unic și a caietului de sarcini la normele în vigoare, vizând, în același timp, îmbunătățirea și clarificarea informațiilor furnizate anterior.

Puncte modificate în documentul unic: Documentul unic nu este vizat de această modificare.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Alte informații” – Informații privind autoritățile de monitorizare competente.

2.5.   Categoria de produse – adăugarea unei noi categorii de produse vitivinicole

Descriere: Se adaugă categoria „vin licoros”.

Motive: Modificarea contribuie la sporirea valorii economice a unui produs care există deja în regiune, prin recunoașterea sa în cadrul DOP.

Acest tip de vin este deja fabricat de producători în conformitate cu practicile tradiționale ale regiunii și se remarcă datorită calității sale și caracterului său distinctiv. Astfel, includerea acestui tip de vin în cadrul DOP „Graciosa” reprezintă o recunoaștere a importanței și calității sale, precum și a valorii adăugate pentru producătorii săi.

Puncte modificate în documentul unic: „Categorii de produse vitivinicole”, „Descrierea vinurilor”, „Practici oenologice specifice”, „Legătura cu arealul geografic” și „Condiții suplimentare”.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Categorii de produse vitivinicole”, „Descrierea vinurilor”, „Practici oenologice specifice”, „Legătura cu arealul geografic” și „Condiții suplimentare”.

2.6.   Categoria de produse – adăugarea unei noi categorii de produse vitivinicole

Descriere: Se adaugă categoria „vin spumant”.

Motive: Modificarea contribuie la sporirea valorii economice a unui produs care există deja în regiune, prin recunoașterea sa în cadrul DOP.

Acest tip de vin este deja fabricat de producători în conformitate cu practicile tradiționale ale regiunii și se remarcă datorită calității sale și caracterului său distinctiv. Astfel, includerea acestui tip de vin în cadrul DOP „Graciosa” reprezintă o recunoaștere a importanței și calității sale, precum și a valorii adăugate pentru producătorii săi.

Puncte modificate în documentul unic: „Categorii de produse vitivinicole”, „Descrierea vinurilor”, „Practici oenologice specifice”, „Legătura cu arealul geografic” și „Condiții suplimentare”.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Categorii de produse vitivinicole”, „Descrierea vinurilor”, „Practici oenologice specifice”, „Legătura cu arealul geografic” și „Condiții suplimentare”.

2.7.   Descrierea vinurilor – categoria „vin”

Descriere: Se îmbunătățește și se modifică descrierea vinurilor.

Motive: Întrucât s-a constatat că descrierea anterioară a vinurilor era generică și vagă, aceasta ar trebui modificată pentru a se descrie caracteristicile asociate cu vinurile cu DOP „Graciosa”. Modificarea este necesară pentru alinierea documentului unic și a caietului de sarcini la normele în vigoare.

Puncte modificate în documentul unic: „Descrierea vinurilor” – categoria „Vin”.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Descrierea vinurilor” – categoria „Vin”.

2.8.   Practici vitivinicole – randamente maxime

Descriere: Eliminarea excepției.

Motive: Se stabilește o cerință clară și obiectivă pentru acest parametru, garantându-se astfel uniformitatea și previzibilitatea condițiilor de producție.

Puncte modificate în documentul unic: „Practici vitivinicole”.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Practici vitivinicole”.

2.9.   Practici vitivinicole – practici oenologice – categoria „vin”

Descriere: Se simplifică și se modifică practicile oenologice descrise anterior. De asemenea, se elimină cerința privind perioada minimă de învechire pentru vinurile din această categorie.

Motive: Cerințele și restricțiile aplicabile anterior categoriei de produse „vin” se simplifică și se clarifică, fără compromiterea caracteristicilor asociate cu vinurile cu DOP „Graciosa”. Se elimină cerința ca vinurile să fie supuse învechirii pentru o perioadă minimă, deoarece nu s-a dovedit a fi un factor semnificativ pentru garantarea caracteristicilor vinurilor cu DOP „Graciosa”.

Puncte modificate în documentul unic: „Practici vitivinicole”.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Practici vitivinicole”.

2.10.   Practici vitivinicole – practici oenologice – toate categoriile

Descriere: Introducerea unei restricții în materie de vinificație aplicabile tuturor categoriilor de produse: 85 % din volumul total de must trebuie să fie obținut din soiurile de struguri principale, în timp ce restul poate fi obținut din soiuri secundare.

Motive: Stabilirea unei liste limitate de soiuri de struguri esențiale pentru garantarea autenticității și a caracterului distinctiv ale vinurilor cu DOP „Graciosa” a dus la stabilirea unui procentaj minim pentru volumul total de must care trebuie obținut din respectivele soiuri principale. Cu toate acestea, întrucât și soiurile secundare se numără printre soiurile tradiționale cultivate în arealul geografic, autorizarea utilizării lor într-o măsură limitată nu subminează caracterul distinctiv al vinurilor cu DOP „Graciosa”.

Puncte modificate în documentul unic: „Practici vitivinicole” – Restricție în materie de vinificație.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Practici vitivinicole” – Restricție în materie de vinificație.

2.11.   Soiurile de struguri principale – modificarea/alinierea listei soiurilor

Descriere: Alinierea soiurilor de struguri la noua listă națională. Eliminarea soiurilor Bical, Fernão Pires, Generosa, Malvasia, Rio Grande, Seara Nova și Sercial. Soiuri care au devenit soiuri secundare: Malvasia Fina (Boal).

Motive: Lista soiurilor de struguri care pot fi utilizate pentru obținerea vinurilor în regiunea Graciosa ar trebui actualizată și aliniată la noul cadru juridic reprezentat de lista națională a soiurilor adecvate pentru viticultură în Portugalia.

Restricția privind soiurile care pot fi utilizate a decurs din stabilirea unei liste limitate de soiuri esențiale pentru garantarea autenticității și a caracterului distinctiv ale vinurilor cu DOP „Graciosa”. Acest proces a condus, de asemenea, la mutarea pe lista soiurilor secundare a unui soi care era înainte considerat soi principal.

Puncte modificate în documentul unic: „Soiurile de struguri principale”.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Soiurile de struguri principale”.

2.12.   Includerea unor soiuri de struguri secundare

Descriere: Se stabilesc două soiuri secundare, și anume Malvasia Fina (Boal), care se elimină de pe lista soiurilor principale, și Galego Dourado, care se adaugă.

Motive: Întrucât aceste soiuri se numără printre soiurile tradiționale cultivate în arealul geografic, includerea lor ca soiuri secundare nu subminează caracterul distinctiv al vinurilor cu DOP „Graciosa”.

Puncte modificate în documentul unic: Documentul unic nu este vizat.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Soiuri de struguri secundare”.

2.13.   Legătura cu arealul geografic – toate categoriile

Descriere: Se îmbunătățește și se modifică descrierea legăturii cu arealul geografic.

Motive: Întrucât s-a constatat că descrierea anterioară a legăturii cu arealul geografic (categoria: „vin”) era generică și vagă, iar legătura ar trebui descrisă și pentru noile categorii de produse („vin spumant” și „vin licoros”), se revizuiește conținutul acestui punct și se includ toate categoriile de produse. Astfel, se sporește precizia conținutului, dat fiind că acum legătura cu arealul geografic cuprinde toate categoriile.

Puncte modificate în documentul unic: „Legătura cu arealul geografic”.

Puncte modificate în caietul de sarcini: „Legătura cu arealul geografic”.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Graciosa

2.   Tipul indicației geografice

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Vin licoros |
| --- | --- |

3.

Vin licoros

| 5. | Vin spumant |
| --- | --- |

5.

Vin spumant

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

4.1.   Vinuri

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Vinuri albe

Vinurile sunt de un galben care variază de la pal până la intens și au o aromă care combină notele marine și de citrice cu note de fructe tropicale. La degustare, ele prezintă un gust sărat și o mineralitate intense, însoțite de o aciditate pronunțată, au o tărie alcoolică moderată și lasă un gust rezidual proaspăt.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația relevantă.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 10,5 |
| Aciditatea totală minimă | 46,6  miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 18 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 200 |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

10,5

Aciditatea totală minimă

46,6  miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

18

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

200

4.2.   Vinuri licoroase

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Vinuri albe

Vinurile au o culoare care variază de la chihlimbariu până la maro, cu sclipiri aurii. Buchetul lor este caracterizat de note de fructe sâmburoase și poate include, de asemenea, note de miere, de caramel și de mirodenii. Învechirea în butoaie poate da naștere unor arome de prăjit și de afumat.

Gustul vinurilor este bogat, de la sec la demidulce, cu o aciditate și o salinitate palpabile. Sunt vinuri cu gust fructat (de fructe sâmburoase), care pot prezenta și note de fructe uscate, de miere, de caramel și de mirodenii.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația relevantă.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 16 |
| Aciditatea totală minimă | 46,6  miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 30 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 150 |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

16

Aciditatea totală minimă

46,6  miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

30

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

150

4.3.   Vinuri spumante

SCURTĂ DESCRIERE TEXTUALĂ

Vinuri albe

Vinurile albe spumante sunt de un galben care variază de la pal până la intens și au o aromă care combină notele marine și de citrice cu note de fructe tropicale. Aceste vinuri au bule fine și persistente, sunt fructate și minerale la degustare, cu note marine și o aciditate pronunțată, și lasă un gust rezidual proaspăt.

Celelalte caracteristici analitice sunt cele prevăzute de legislația relevantă.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 11,5 |
| Aciditatea totală minimă | 46,6  miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | 18 |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | 185 |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

11,5

Aciditatea totală minimă

46,6  miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

18

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

185

5.   Practici oenologice

5.1.   Practici oenologice specifice

1.   Vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase – Gestionarea plantațiilor viticole și solurile

Metode de cultivare

Strugurii utilizați pentru producția de vinuri cu DOP „Graciosa” trebuie să provină din vinhas estremes (parcele viticole cu maximum 20 de plante la hectar), unde vița-de-vie este condusă pe câmp prin forma de conducere „gobelet” sau „cordon de Royat”.

Plantațiile viticole destinate producției de vinuri cu DOP „Graciosa” trebuie să fie plantate pe soluri brune cu caracteristici andice standard sau pe regosoluri formate din roci bazaltice sau din materiale piroclastice aflate pe roci bazaltice superficiale.

2.   Vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase – Practici tradiționale

Restricție aplicabilă procesului de vinificație

Atunci când se produc vinuri cu DOP „Graciosa”, trebuie respectate metodele și practicile oenologice tradiționale autorizate prin lege.

3.   Vinuri – Tăria alcoolică naturală minimă în volume

Restricție aplicabilă procesului de vinificație

Musturile utilizate trebuie să aibă o tărie alcoolică naturală potențială minimă în volume de 10 %.

4.   Vinuri spumante – Tăria alcoolică naturală minimă în volume

Restricție aplicabilă procesului de vinificație

Musturile utilizate pentru vinurile de bază ale vinurilor spumante trebuie să aibă o tărie alcoolică naturală potențială minimă în volume de 9 %.

5.   Vinuri licoroase – Tăria alcoolică naturală minimă în volume

Restricție aplicabilă procesului de vinificație

Musturile utilizate pentru vinurile licoroase trebuie să aibă o tărie alcoolică naturală potențială minimă în volume de 12 %.

6.   Vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase – Soiuri de struguri

Restricție aplicabilă procesului de vinificație

Atunci când se produc vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase cu DOP „Graciosa”, soiurile de struguri identificate ca soiuri principale trebuie să reprezinte 85 % din volumul total de must. Restul volumului total de must poate proveni din soiuri care figurează pe lista soiurilor secundare.

7.   Vinuri licoroase – Perioada de învechire

Practică oenologică specifică

Vinurile licoroase care poartă DOP „Graciosa” pot fi îmbuteliate numai după o perioadă minimă de învechire de 36 de luni.

5.2.   Randamente maxime

Vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase

70 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Arealul geografic al DOP „Graciosa” cuprinde zone cu o altitudine de maximum 150 de metri din parohiile Santa Cruz, Guadalupe, Praia și Luz din comuna Santa Cruz.

7.   Soiul (soiurile) de struguri de vin principal (principale)

| | Arinto dos Açores - Terrantez da Terceira |
| --- | --- |

Arinto dos Açores - Terrantez da Terceira

| | Terrantez do Pico |
| --- | --- |

Terrantez do Pico

| | Verdelho |
| --- | --- |

Verdelho

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

Vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase

Detalii privind arealul geografic:

Aceste informații se aplică vinurilor, vinurilor spumante și vinurilor licoroase.

Factori naturali

Arealul geografic al DOP „Graciosa” corespunde insulei Graciosa. Arealul are o suprafață de aproximativ 61 km2, o lungime de 12,5 km și o lățime maximă de 7,5 km. Graciosa este o insulă situată în extremitatea nord-vestică a grupului central al arhipelagului Azore. Graciosa este cea mai puțin muntoasă dintre insulele Azore, cu o altitudine maximă de 402 metri.

Dat fiind relieful său caracteristic, sunt mai puțini nori și, prin urmare, mai puține precipitații și o umiditate relativă mai scăzută comparativ cu celelalte insule ale arhipelagului. Aceste condiții sunt propice pentru cultivarea viței-de-vie și pentru producerea de vinuri cu o identitate distinctivă.

Insula are o climă maritimă temperată, cu temperaturi blânde cuprinse între 16 °C și 26 °C în timpul verii. Datorită influenței Curentului Golfului, temperatura mării este, de asemenea, blândă, cu o medie cuprinsă între 14 °C și 22 °C.

În medie, se înregistrează aproximativ 3-4 ore de soare pe zi în timpul iernii și aproximativ 7-8 ore de soare pe zi în timpul verii. Umiditatea relativă medie anuală este de aproximativ 75 %.

Precipitațiile sunt regulate pe tot parcursul anului, însă sunt, în general, mai puternice și mai frecvente în timpul iernii. În fiecare dintre lunile cele mai umede (octombrie-martie), precipitațiile depășesc 100 mm, cu o medie de aproximativ 20 de zile de ploaie.

Vântul, cauzat de coliziunea maselor de aer atlantice, este un aspect important al climei, datorită umidității și salinității pe care le poartă.

Solurile sunt de origine vulcanică și provin în principal din roci bazaltice. Acestea s-au fărâmițat într-o oarecare măsură, dar încă este prezent un anumit conținut de elemente grosiere (caracter pietros).

Factori umani

Fiind o insulă îndepărtată și rurală, Graciosa a avut dintotdeauna o vocație clară și îndelungată pentru agricultură: încă din secolul al XVI-lea, insula exporta deja o serie de produse agricole, inclusiv vin. Într-adevăr, producția de vin a continuat să fie recunoscută ca resursă economică pentru încă mulți ani.

Vița-de-vie este plantată în locuri în care este adăpostită în mod natural de influența mării sau este protejată prin intervenția umană, care are o formă distinctivă. Altfel spus, pentru a se asigura protecția împotriva vânturilor atlantice, parcelele pe care este plantată vița-de-vie sunt formate prin îndepărtarea rocilor de lavă pentru a descoperi solul, urmată de utilizarea rocilor pentru a construi zidurile parcelelor. Parcelele, cunoscute sub denumirea de curraletas, conferă peisajului un aspect cu adevărat unic. Datorită uniformității terenului, aceste structuri sunt așezate frumos din punct de vedere geometric.

Caracteristici specifice ale produsului asociate cu arealul geografic:

Vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase

Principalele caracteristici ale vinurilor, vinurilor licoroase și vinurilor spumante care poartă DOP „Graciosa” sunt mineralitatea și salinitatea lor, care le diferențiază de alte vinuri.

Vinurile, vinurile licoroase și vinurile spumante care poartă DOP „Graciosa” sunt vinuri proaspete, cu o tărie alcoolică moderată, un buchet care amintește de fructe, o aciditate pronunțată și note minerale.

Legătura cu arealul geografic:

Evoluția pozitivă de-a lungul timpului a solurilor de pe insula Graciosa, care au puține roci mari (caracter pietros), încurajează reflectarea căldurii și, prin urmare, coacerea blândă a strugurilor și dă naștere unor vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase proaspete și, comparativ cu vinurile de pe alte insule, ușor mai acide și mai puțin alcoolice.

Nivelurile ridicate ale precipitațiilor și ale umidității aerului contribuie la un proces de coacere blând, care conduce la un conținut de zaharuri relativ scăzut în struguri, obținându-se astfel vinuri cu o tărie alcoolică moderată și cu o aciditate pronunțată.

Solurile vulcanice, combinate cu influența puternică a Atlanticului cauzată de caracterul insular al Graciosei, conferă vinurilor cu DOP „Graciosa” o mineralitate și o salinitate caracteristice.

Menținând tradiții seculare, factorul uman se reflectă în modul de formare a parcelelor (curraletas), care este esențial pentru protejarea viței-de-vie împotriva vânturilor atlantice și pentru crearea celor mai bune condiții de cultivare. Prin urmare, este posibilă coacerea blândă a strugurilor și se asigură un echilibru între aromele vinurilor, ale vinurilor spumante și ale vinurilor licoroase produse. Numărul foarte limitat al celor mai adecvate soiuri de viță-de-vie pentru condițiile arealului geografic este un factor decisiv și distinctiv pentru caracteristicile calitative ale vinurilor din areal (vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase) și reflectă cunoștințele de specialitate acumulate de-a lungul anilor.

9.   Alte condiții esențiale

Vinuri, vinuri spumante și vinuri licoroase

| | Cadrul juridic: |
| --- | --- |

Cadrul juridic:

| | În legislația națională. |
| --- | --- |

În legislația națională.

| | Tipul de condiție suplimentară: |
| --- | --- |

Tipul de condiție suplimentară:

| | Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare. |
| --- | --- |

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare.

| | Descrierea condiției: |
| --- | --- |

Descrierea condiției:

| | Evaluarea etichetării înainte de comercializare. |
| --- | --- |

Evaluarea etichetării înainte de comercializare.

| | Logoul DOP trebuie să figureze pe etichetă. |
| --- | --- |

Logoul DOP trebuie să figureze pe etichetă.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

---

| 26.6.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 222/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 222/65

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 222/21)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1)
  .

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Champagne”

PDO-FR-A1359-AM04

Data comunicării: 31.3.2023

DESCRIEREA ȘI JUSTIFICAREA MODIFICĂRII APROBATE

1.   Soiurile de viță-de-vie

La capitolul I secțiunea V punctul 1 din caietul de sarcini, au fost adăugate cuvintele „- soiurile principale:”, deoarece a fost adăugat un soi care prezintă interes în scop de adaptare, Voltis B.

Comitetul național competent al Institutului Național pentru Origine și Calitate a decis să autorizeze posibilitatea, în cazul denumirilor pentru care se depune un dosar de cerere, de a introduce soiuri de interes, în scopul adaptării la schimbările climatice sau la așteptările societății în materie de utilizare a produselor de protecție a culturilor. Includerea acestui tip de soi într-un caiet de sarcini este supusă anumitor norme.

La capitolul I secțiunea V punctul 2 din caietul de sarcini, au fost adăugate norme privind ponderile soiurilor în exploatație.

| a) | Ponderea soiurilor principale este de minimum 95 % din totalitatea soiurilor. |
| --- | --- |

a)

Ponderea soiurilor principale este de minimum 95 % din totalitatea soiurilor.

| b) | Ponderea soiului Voltis B este de maximum 5 % din totalitatea soiurilor. |
| --- | --- |

b)

Ponderea soiului Voltis B este de maximum 5 % din totalitatea soiurilor.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

2.   Densitatea de plantare

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (a) din caietul de sarcini, au fost modificate regulile generale referitoare la densitate, pentru a se permite plantarea la distanțe mai mari între rânduri și la distanțe mai mici între butuci.

Aceste reguli noi, decise în urma mai multor ani de experimente, vor facilita adaptarea plantațiilor de viță-de-vie la schimbările climatice și la instituirea unor practici de agromediu. Reducerea distanței minime dintre butuci permite compensarea, în parte, a densităților de plantare mai reduse.

Această modificare implică o modificare a punctului 5 din documentul unic.

3.   Reguli privind tăierea

La capitolul I secțiunea VI punctul 1 litera (b) din caietul de sarcini, a fost modificată formularea referitoare la metodele de tăiere: Chablis, „cordon (de Royat)”, tăierea specifică zonei din valea Marne și Guyot simplă sau dublă, pentru a se ține seama de noile reguli referitoare la densitate.

Aceste modificări nu vizează documentul unic.

4.   Alte practici de cultivare

La capitolul I secțiunea VI punctul 2 din caietul de sarcini, au fost adăugate două practici de cultivare:

| — | Spațiul dintre rânduri trebuie să aibă o acoperire vegetală, spontană sau semănată, de la data de 30 noiembrie la data de 31 ianuarie a anului următor. |
| --- | --- |

—

Spațiul dintre rânduri trebuie să aibă o acoperire vegetală, spontană sau semănată, de la data de 30 noiembrie la data de 31 ianuarie a anului următor.

| — | Plantările de viță-de-vie și înlocuirile sunt realizate cu plante ale căror elemente (altoaie și portaltoaie) au fost, toate, tratate cu apă caldă înaintea altoirii. În caz contrar, plantele sunt tratate cu apă caldă înainte de plantare. Tratamentul cu apă caldă trebuie realizat în mod obligatoriu într-o stație agreată de FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

Plantările de viță-de-vie și înlocuirile sunt realizate cu plante ale căror elemente (altoaie și portaltoaie) au fost, toate, tratate cu apă caldă înaintea altoirii. În caz contrar, plantele sunt tratate cu apă caldă înainte de plantare. Tratamentul cu apă caldă trebuie realizat în mod obligatoriu într-o stație agreată de FranceAgriMer.

Aceste noi reguli au un obiectiv agroecologic.

Aceste adăugiri nu vizează documentul unic.

5.   Randamente - eliminarea burbei

La capitolul I secțiunea VIII punctul 5 litera (a) din caietul de sarcini, burba rezultată în urma presării strugurilor este eliminată înaintea datei de „31 ianuarie a anului următor anului recoltării”, în loc de „15 decembrie a anului recoltării”.

Data-limită pentru eliminare a fost amânată din cauza dificultăților pe care întreprinderile care valorifică burba le întâmpină în asigurarea tuturor preluărilor de la operatori până la data-limită prevăzută.

Această modificare nu vizează documentul unic.

6.   Prelucrarea

La capitolul I secțiunea IX punctul 2 litera (c) din caietul de sarcini, a fost adăugată următoarea regulă:

Vinurile sunt obținute din unul sau mai multe soiuri. Nu pot fi obținute doar din soiul care prezintă interes în scop de adaptare.

La asamblare, ponderea soiului (soiurilor) principal(e) este de minimum 90 %.

La asamblare, ponderea soiului care prezintă interes în scop de adaptare este de maximum 10 %.

Introducerea unuia sau mai multor soiuri care prezintă interes în scop de adaptare impune ca vinurile obținute din aceste soiuri să reprezinte cel mult 10 % din amestecul care constituie produsul finit.

Această modificare nu vizează documentul unic.

7.   Preparare și ambalare

La capitolul I secțiunea IX punctul 3 litera (a) din caietul de sarcini, au fost modificate regulile privind volumele sticlelor în care are loc fermentarea secundară și în care sunt comercializate vinurile.

În prezent, se utilizează următoarea formulare: „vinurile sunt produse și comercializate în sticla în interiorul căreia a avut loc fermentarea secundară, cu excepția vinurilor comercializate în sticle cu un volum mai mic de 75 de centilitri (în loc de 37,5 centilitri) sau mai mare de 150 de centilitri (în loc de 300 de centilitri)”.

Cererea de semi-sticle a crescut semnificativ de la elaborarea primului caiet de sarcini. Modificările aduse regulilor respective permit întreprinderilor să reacționeze mai ușor la această creștere.

Această modificare implică o modificare a punctului 9 din documentul unic.

În conformitate cu aceste noi reguli, au fost modificate regulile privind turnarea vinurilor în altă sticlă după fermentarea secundară.

Această modificare nu vizează documentul unic.

8.   Norme de prezentare și de etichetare

La capitolul I secțiunea XII litera (b) din caietul de sarcini, a fost modificată formularea condițiilor de clarificare a denumirilor unităților geografice mai mici autorizate pe eticheta vinurilor cu denumire de origine controlată, fără a le schimba substanța.

Aceste modificări implică o modificare a punctului 9 din documentul unic.

9.   Referiri la structura de control

În capitolul III secțiunea II din caietul de sarcini, a fost actualizată adresa organismului de control.

A fost modificată formularea celui de-al doilea paragraf, iar al treilea paragraf a fost eliminat, pentru a se respecta noile norme de redactare prevăzute la punctul II din caietul de sarcini.

Documentul unic nu este vizat de această modificare.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Champagne

2.   Tipul indicației geografice

DOP - Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Vinurile în cauză sunt vinuri spumante de calitate, roze și albe.

Vinurile prezintă o tărie alcoolică naturală minimă în volume de 9 %.

După îmbogățire, odată ce a avut loc fermentarea secundară, vinurile nu depășesc o tărie alcoolică totală în volume de 13 %.

Conținutul de aciditate volatilă, conținutul de aciditate totală, precum și conținutul de dioxid de sulf și de dioxid de carbon sunt cele prevăzute de legislația Uniunii.

Vinurile pot fi albe (obținute prin asamblarea strugurilor albi și negri, exclusiv din struguri albi [alb din struguri albi] sau exclusiv din struguri negri [alb din struguri negri]) sau roze (obținute prin asamblare sau prin așa-numita metodă a „sângerării”), produse pe bază de struguri care provin din una sau din mai multe comune. Acestea pot sau nu să fie vinuri de colecție.

Toate vinurile au un element comun: aciditatea lor, care le garantează prospețimea și capacitatea de învechire. Vinurile cele mai tinere prezintă note ce conferă o prospețime sporită: florale și de fructe cu pulpă albă, de citrice, note minerale. Vinurile mature prezintă o paletă de arome mai rotunde: fructe galbene, fructe gătite, condimente. Vinurile cele mai evoluate, așa-numite „de plénitude ”, dezvăluie arome terțiare profunde: fructe confiate, subarboret, arome de prăjit. Efervescența, elementul distinctiv al șampaniei, este puternică și persistentă în cazul vinurilor tinere. Odată cu trecerea timpului, aceasta se diminuează, iar băutura devine mai delicată și mai cremoasă.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | în miliechivalenți per litru |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

în miliechivalenți per litru

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul total maxim de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

1.   Densitatea de plantare - dispoziții generale

Practica de cultivare

Vița-de-vie este plantată cu o distanță între rânduri care nu trebuie să fie mai mare de 2,00 m.

Distanța dintre butuci pe același rând este cuprinsă între 0,70 și 1,50 metri.

Suma distanței dintre rânduri și a distanței dintre butuci pe același rând nu trebuie să fie mai mare de 3,00 metri.

Este interzisă orice transformare a parcelelor care implică o schimbare a densității de plantare, până la defrișare.

2.   Densitatea de plantare - dispoziții specifice

Practica de cultivare

Pentru a permite trecerea unor utilaje adaptate, parcelele care prezintă

| — | fie o pantă mai mare de 35 %, |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 35 %,

| — | fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 %
  pot să prezinte alei cu o lărgime între 1,50 metri și 3 metri, cu o frecvență de cel mult un rând din șase. În acest caz, suma distanței față de celelalte rânduri și a distanței între butuci pe același rând nu trebuie să depășească 2,30 metri. |
| --- | --- |

—

fie o pantă mai mare de 25 % și o înclinație mai mare de 10 %

pot să prezinte alei cu o lărgime între 1,50 metri și 3 metri, cu o frecvență de cel mult un rând din șase. În acest caz, suma distanței față de celelalte rânduri și a distanței între butuci pe același rând nu trebuie să depășească 2,30 metri.

3.   Reguli privind tăierea

Practica de cultivare

Se interzice orice suprapunere a butucilor, precum și orice suprapunere a coardelor cu fructe. Numărul ochilor este mai mic decât sau egal cu 18 pe metru pătrat. Tăierea este efectuată cel târziu înainte de stadiul fenologic (F) (stadiul 12 pe scara Lorentz), și anume la patru frunze desfăcute.

Vița-de-vie este tăiată recurgându-se la următoarele tehnici:

| — | tăiere Chablis |
| --- | --- |

—

tăiere Chablis

| — | tăiere cordon (de Royat) |
| --- | --- |

—

tăiere cordon (de Royat)

| — | tăiere specifică zonei din valea Marne |
| --- | --- |

—

tăiere specifică zonei din valea Marne

| — | tăiere Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică |
| --- | --- |

—

tăiere Guyot simplă, Guyot dublă sau Guyot asimetrică

Sunt interzise orice mijloace care nu permit recoltarea ciorchinilor întregi.

4.   Practică oenologică specifică

Practica oenologică specifică

Utilizarea bucăților de lemn este interzisă.

În cursul operațiunii de îmbogățire, creșterea volumului mustului de struguri în fermentare utilizat nu poate fi mai mare de 1,12 % pentru o creștere de 1 % a tăriei alcoolice în volume.

Pe lângă dispozițiile de mai sus, vinurile trebuie să respecte, în ceea ce privește practicile oenologice, cerințele stabilite la nivelul UE și în Codul rural.

Vinurile sunt produse exclusiv prin fermentație secundară în sticle din sticlă.

5.2.   Randamente maxime

1.   Limita superioară a randamentului

15 500 de kilograme de struguri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, procesul de vinificație, elaborarea vinurilor, inclusiv elevajul și ambalarea, au loc pe teritoriile delimitate la articolul 17 din Legea din 6 mai 1919.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vinificație

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot Blanc B |
| --- | --- |

Pinot Blanc B

| | Pinot Gris G |
| --- | --- |

Pinot Gris G

| | Pinot Noir N |
| --- | --- |

Pinot Noir N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   Informații privind arealul geografic - Factori naturali

-   Descrierea factorilor naturali care contribuie la legătură

Arealul geografic se află în nord-estul teritoriului Franței și cuprinde comunele situate în departamentele Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne și Seine-et-Marne.

Parcelele, delimitate cu precizie în vederea recoltării strugurilor, fac parte dintr-un peisaj caracterizat de podgorii situate pe coastele dealurilor, care se întind pe cuestele din zona de est a bazinului parizian, acestea fiind structuri geomorfologice impunătoare:

| — | Côte d’Ile-de-France din departamentul Marne, precum și versanții văilor învecinate, care cuprind, de la nord spre sud, Montagne de Reims, Vallée de la Marne (care se extinde către partea de sud a departamentului Aisne, până la departamentul Seine-et-Marne), Côte des Blancs și Côte du Sézannais, pentru sectoarele cele mai reprezentative; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France din departamentul Marne, precum și versanții văilor învecinate, care cuprind, de la nord spre sud, Montagne de Reims, Vallée de la Marne (care se extinde către partea de sud a departamentului Aisne, până la departamentul Seine-et-Marne), Côte des Blancs și Côte du Sézannais, pentru sectoarele cele mai reprezentative;

| — | Côte de Champagne, cu zona Vitryat din Marne și sectorul Montgueux din departamentul Aube; |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne, cu zona Vitryat din Marne și sectorul Montgueux din departamentul Aube;

| — | Côte des Bar, presărată cu numeroase văi, ce leagă comunele Bar-sur-Aube din est și Barséquanais din vest, în departamentele Aube și Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, presărată cu numeroase văi, ce leagă comunele Bar-sur-Aube din est și Barséquanais din vest, în departamentele Aube și Haute-Marne.

Acest relief tipic de cueste, cu văile învecinate, prezintă versanți expuși la est și la sud, pe alocuri și înspre nord, astfel cum este cazul zonei nordice Montagne de Reims și al malului stâng al văii Marne.

Vârfurile coastelor sunt alcătuite din straturi groase de piatră-de-var sau de calcar. Versanții coastelor sunt constituiți din calcar, marnă ori nisip, mai lini, curățați prin eroziune, apoi acoperiți de elementele coluviale care se scurg de pe coastele de deasupra.

Podgoria Champagne se află în zona de nord. Aceasta este supusă unei duble influențe climatice:

| — | oceanică, aducând apă în cantități regulate, cu contraste termice nu foarte însemnate de la un anotimp la altul; |
| --- | --- |

—

oceanică, aducând apă în cantități regulate, cu contraste termice nu foarte însemnate de la un anotimp la altul;

| — | continentală, care implică înghețuri uneori distrugătoare, dar și o vreme însorită prielnică pe timp de vară. |
| --- | --- |

—

continentală, care implică înghețuri uneori distrugătoare, dar și o vreme însorită prielnică pe timp de vară.

8.2.   Informații privind arealul geografic - Factori umani

Existentă încă din Antichitate, podgoria a prins rădăcini puternice în Champagne în secolul al IX-lea, grație dezvoltării viticulturii monastice. La sfârșitul secolului al XVII-lea s-a început experimentarea în ceea ce privește specificitatea vinului alb spumant în mod natural, precum și procedeul de fermentație secundară. La finele secolului al XIX-lea, un oenolog renumit pe nume Weinmann constată că „vinul din Champagne este deosebit de fermentescibil. Vinurile de Champagne duc la bun sfârșit procesul de fermentație secundară cu mai multă ușurință, mai regulat și mai bine decât orice alt ferment”.

Primele trimiteri la acest vin, botezat „saute-bouchon” („saltă dopul”), apar în poeziile abatelui Chaulieu din 1700. Metoda însă a fost prezentată pentru prima dată în 1718, de către canonicul Godinot, despre care se presupune că ar fi autorul volumului intitulat „Modalitatea de cultivare a viței-de-vie și de producere a vinului de Champagne” (...), și care a făcut precizarea că aceste vinuri albe ce trebuie să fie „limpezi ca lacrima (...) sunt făcute din struguri negri. Odată tăiați, cu cât strugurii sunt presați mai repede, cu atât mai alb iese vinul astfel obținut”. Astfel, viticultorii se străduiesc să asigure integritatea strugurilor în timpul culesului, să procedeze cu mare grijă în ceea ce privește transportul și depozitarea acestora, precum și să aducă strugurii intacți la presă. Presarea trebuie să se desfășoare în mod domol și treptat, iar sucurile („din prima presare” și „din a doua presare”) trebuie împărțite și vinificate separat. Prin urmare, centrele de presare a strugurilor respectă norme stricte și sunt supuse unui proces de autorizare controlat în mod riguros.

În cadrul abațiilor s-au dezvoltat o serie de deprinderi precise: în 1866, Jules Guyot constată importanța amestecării strugurilor obținuți din diverse soiuri sau de pe parcele diferite. De la începutul secolului XX, trei soiuri au fost alese grație calităților acestora în materie de echilibru între dulce și acid, precum și datorită bunei lor capacități de realizare a fermentării secundare: Pinot Noir N, Chardonnay B și Meunier N. Producătorul de vin creează asamblările prin degustarea diferitelor vinuri de bază obținute. Vinurile de bază asamblate sunt trase în sticle în vederea realizării fermentației secundare și a elevajului pe drojdie, un proces care trebuie să fie îndelungat, mai ales în cazul vinurilor de colecție.

Cramele din Champagne, cu ziduri calcaroase, care întrunesc condițiile ideale naturale în materie de temperatură și de higrometrie, au contribuit favorabil la evoluția acestei etape de fermentare secundară. Odată încheiată etapa de elevaj pe drojdie, urmează etapa de remuaj, al cărei obiectiv este de a face ca drojdia să alunece treptat înspre gâtul sticlei. Ulterior, are loc etapa degorjării, și anume acțiunea de înlăturare a drojdiilor prezente în sticlă. După degorjare se adaugă licoarea de expediție, care va contribui la definirea mai multor tipuri de vinuri de „Champagne”.

Odată deprins procesul de fermentare secundară în sticle, „metoda Champagne” a devenit produs de export, iar denumirea „Champagne” a început cu repeziciune să fie utilizată dincolo de granițele regiunii în care era produsă băutura. Începând cu 1882, domeniile viticole din Champagne, reunite laolaltă pentru a forma o asociație sindicală (Union des Maisons de Champagne) au început să demareze acțiuni în justiție și, în ajunul promulgării Legii din 1 august 1905 privind fraudele și falsificările, jurisprudența recunoaște faptul că denumirea „Champagne” este rezervată vinurilor produse și obținute din struguri recoltați în Champagne și, de asemenea, pentru prima oară, consacră protejarea unei denumiri de origine. Acțiunile de delimitare a arealului geografic au demarat în 1908. Locuitorii din Champagne sunt uniți și realizează aceste demersuri în mod concret prin intermediul unor organizații profesionale importante.

8.3.   Informații despre calitatea și caracteristicile produsului

Vinurile pot fi albe (obținute prin asamblarea strugurilor albi și negri, exclusiv din struguri albi [alb din struguri albi] sau exclusiv din struguri negri [alb din struguri negri]) sau roze (obținute prin asamblare sau prin așa-numita metodă a „sângerării”), produse pe bază de struguri care provin din una sau din mai multe comune. Acestea pot sau nu să fie vinuri de colecție.

Toate vinurile au un element comun: aciditatea lor, care le garantează prospețimea și capacitatea de învechire.

Vinurile cele mai tinere prezintă note ce conferă o prospețime sporită: florale și de fructe cu pulpă albă, de citrice, note minerale. Vinurile mature prezintă o paletă de arome mai rotunde: fructe galbene, fructe gătite, condimente. Vinurile cele mai evoluate, așa-numite „de plénitude ”, dezvăluie arome terțiare profunde: fructe confiate, subarboret, arome de prăjit.

Efervescența, elementul distinctiv pentru „Champagne”, este puternică și persistentă în cazul vinurilor tinere. Odată cu trecerea timpului, aceasta se diminuează, iar băutura devine mai delicată și mai cremoasă.

8.4.   Interacțiuni cauzale

Peisajul deschis format din trei cueste care se întind pe câmpie și din văi le asigură podgoriilor suficientă lumină pentru a se coace boabele, chiar și pentru podgoriile cu expunere nordică. Această deschidere contribuie, de asemenea, la evitarea acumulării de aer rece și, astfel, reduce riscurile de îngheț.

Panta pe care se află podgoriile asigură o scurgere naturală optimă mulțumită, în egală măsură, diferitelor substraturi care permit reglarea hidrică naturală a viței-de-vie. Prin porozitatea și permeabilitatea sa, calcarul elimină excesul de apă, asigurând totodată rehidratarea solului în perioadele fără ploi, prin intermediul capilarității. Celelalte subsoluri îmbină nivelurile de marnă, care furnizează rezerva de apă, fie cu straturi de piatră-de-var, fie cu straturi nisipoase ce conțin carbon, acestea din urmă permițând infiltrația apei în exces în perioadele cu umiditate ridicată. Acest caracter al subsolului, precum și condițiile climatice delicate au influențat plantarea soiurilor în diversele regiuni ale podgoriei.

Situația climatică unică din Champagne conferă strugurilor și, ulterior, musturilor o aciditate naturală ideală pentru producerea marilor vinuri spumante. De fapt, echilibrul dintre această aciditate, element indispensabil ce asigură prospețimea gustului, și nivelul de maturitate a strugurilor determină obținerea celor mai bune vinuri de calitate superioară și asigură un bun potențial de conservare.

Un adevărat mozaic, diversitatea factorilor naturali este valorificată la nivel de parcelă de către viticultori, care stăpânesc toate practicile de cultivare, contribuind astfel la exprimarea caracterului deosebit al strugurilor.

Păstrarea integrității strugurilor începând cu momentul culesului, presarea delicată și separarea sucurilor permit evitarea colorării acestora din urmă, precum și asigurarea limpezimii lor, factor indispensabil pentru calitatea spumei. În egală măsură, separarea sucurilor conferă aromelor o complexitate suplimentară.

„Cuvée” (sucul din prima presare), bogat în aciditate, oferă arome proaspete și vivace; combinat cu asamblările create, acesta contribuie pe deplin la dezvăluirea aromelor terțiare care se dezvoltă în urma maturării pe drojdii.

„Taille” (sucul din a doua presare) este mai fructat și mult mai bogat în taninuri.

Vinurile de rezervă (cu excepția vinurilor de colecție) obținute din recoltele precedente conferă asamblării un caracter mai matur, prezent în cazul vinurilor evoluate. Talentul producătorului, care alege vinurile pentru a obține asamblarea vizată, își face simțită prezența pe tot parcursul procesului de maturare pe drojdii, spre a da naștere vinului „Champagne”. În cazul vinurilor cu prestanță deosebită, acest proces de maturare continuă se poate întinde pe parcursul mai multor decenii petrecute în cramele din Champagne, a căror răcoare relativă garantează realizarea unui proces favorabil de fermentație secundară.

Această latură tehnică importantă în procesul de elaborare a vinului „Champagne” necesită infrastructuri deosebite și costisitoare. Localurile în care au loc elaborarea, manipularea și ambalarea se află în comunele situate în apropiere de podgorii.

Existența podgoriilor din Champagne datează de la începutul erei noastre, însă „Champagne” și-a dobândit titlul de vin nobil în special în secolul al XVII-lea, odată cu stăpânirea progresivă a procesului de fermentare secundară în sticlă. La finele aceluiași secol, producătorii din Champagne au început să tragă vinurile în sticle în loc să le mai transporte în butoaie, pentru a le conserva toate calitățile și caracteristicile.

Spuma și bulele fine ce se regăsesc în sticle se dezvăluie odată ce vinul este turnat în pahare, iar băutura se bucură de un succes instantaneu. Tinerii nobili, avizi după nou, îl celebrează, poeții îl elogiază, iar scriitorii îi fac loc în operele lor. Băutura ajunge să fie favorită la curtea regentului, a regelui Ludovic al XV-lea, a Marchizei de Pompadour. Persoanele din domeniul financiar și administrativ imită nobilimea, iar provincia copiază capitala. În timpul domniei regilor Ludovic al XV-lea și Ludovic al XVI-lea, industria vitivinicolă ajunge să prospere, iar renumele „Champagne” se răspândește foarte mult atât în Franța, cât și dincolo de hotare. Vinul spumant este în vogă acolo unde este de bonton să imiți moda franceză, iar pretutindeni în Europa secolului al XVIII-lea „Champagne” ocupă un loc de frunte la petreceri și la dineuri. Notorietatea sa dăinuie și în zilele noastre. Viticultorii, cooperativele și „Maisons de Champagne” își continuă eforturile de a îmbunătăți normele colective pentru promovarea denumirii de origine controlate „Champagne”, patrimoniul lor comun, în vederea atingerii culmilor excelenței și fac eforturi pentru ca denumirea și personalitatea băuturii să fie respectate.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Nicio sticlă nu poate circula, cu excepția cazului în care circulă între două localuri ale aceluiași operator sau de la un operator la altul, decât finisată, cu folia aplicată peste dop și etichetată cu etichete realizate în conformitate cu reglementările în vigoare.

Sticlele în care se află vinurile vor fi sigilate cu un dop pe care figurează denumirea de origine controlată, imprimată pe partea care se găsește în interiorul gâtului sticlei sau, în cazul sticlelor cu un conținut nominal mai mic decât sau egal cu 0,20 litri, pe o altă parte internă a dispozitivului de închidere.

Etichetele și documentele comerciale vor include datele de înregistrare impuse de Comitetul interprofesional al vinurilor de Champagne (comité interprofessionnel du vin de Champagne), care permit identificarea operatorilor.

Indicarea producătorului care figurează pe etichetă, în formă completă, clară și lizibilă, va fi însoțită de numele comunei în care a fost produs vinul în cazul în care sediul producătorului se află în afara arealului respectiv.

Pe eticheta vinurilor care beneficiază de denumirea de origine controlată poate figura doar denumirea următoarelor unități geografice mai mici, conform condițiilor enunțate în cele ce urmează:

| — | un loc înscris în cadastru; |
| --- | --- |

—

un loc înscris în cadastru;

| — | o comună. |
| --- | --- |

—

o comună.

Numele locului sau al comunei revendicat(e) figurează pe declarația de recoltă.

Toți strugurii utilizați pentru producerea vinurilor de bază trebuie să provină din comuna respectivă sau din respectivul loc înscris în cadastru.

Numele comunei poate fi asociat mențiunilor „Premier Cru” și „Grand Cru”, cu respectarea condițiilor stabilite în secțiunea II literele (b) și (c) din capitolul I din caietul de sarcini.

În afară de numele comunelor de mai sus, numele comunei respective trebuie să fie asociat mențiunii „Vigne de ...” (Domeniul viticol...) sau „Vignoble de... (Podgoria ...)”.

Numele unei comune sau al unui loc înscris în cadastru este imprimat cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, dimensiunile caracterelor cu care este înscrisă denumirea de origine controlată.

Sub rezerva respectării condițiilor enunțate anterior, eticheta cu numele comunei poate fi completată cu reluarea respectivului nume al comunei în denumirea lotului de vin.

Indicarea soiului de struguri

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Poate figura soiul de struguri, imprimat cu caractere ale căror dimensiuni nu depășesc, nici în înălțime, nici în lățime, 3 milimetri și o jumătate din dimensiunea caracterelor cu care este înscrisă denumirea. Indicarea soiului este posibilă doar dacă toți strugurii utilizați pentru producerea vinurilor de bază provin din respectivul soi.

Indicarea anului de recoltă

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

În cazul în care se indică anul de recoltă, acesta va figura pe dop sau, în cazul unui conținut nominal mai mic decât sau egal cu 0,20 litri, pe un alt dispozitiv de închidere corespunzător, precum și pe etichetă. Indicarea anului de recoltă va figura, de asemenea, pe facturi și pe documentele de însoțire.

Ambalare

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Ambalarea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Vinurile sunt produse și comercializate în sticla în interiorul căreia a avut loc fermentarea secundară, cu excepția vinurilor comercializate în sticle cu un volum mai mic de 75 de centilitri sau mai mare de 150 de centilitri.

Vinurile vor fi introduse pe piață în vederea consumului la finalul unei perioade de elevaj de cel puțin 15 luni începând cu data în care au fost trase în sticle sau de 36 de luni în cazul vinurilor de colecție.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3b36a01e-8edd-4742-ade7-fbd3251816c4

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---