# Europeiska unionens C 185/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 185 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången26 maj 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 185

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången26 maj 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 185/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 185/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 185/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  ) | 3 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 185/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  )

1

1

2023/C 185/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  )

1

2

2023/C 185/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2023/C 185/04 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog | 4 |
| 2023/C 185/05 | Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om översynen av arbetsplanen för EU:s ungdomsstrategi 2022–2024 | 14 |
| 2023/C 185/06 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om den sociala dimensionen av ett hållbart Europa för ungdomar | 21 |
| 2023/C 185/07 | Resolution från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en översyn av EU-medlemsstaternas representation i Wadas stiftelsestyrelse och om samordningen av medlemsstaternas ståndpunkter inför möten inom Wada | 29 |
| 2023/C 185/08 | Rådets resolution om det europeiska utbildningsområdet: tiden fram till 2025 och därefter | 35 |
| 2023/C 185/09 | Rådets slutsatser om utsatta och fördrivna konstnärer | 39 |
| 2023/C 185/10 | Rådets slutsatser om ytterligare åtgärder för att förverkliga automatiskt ömsesidigt erkännande av utbildning | 44 |
| 2023/C 185/11 | Meddelande till personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp och i rådets förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien | 51 |
| 2023/C 185/12 | Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1035 och rådets förordning (EU) nr 36/2012, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1027 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien | 52 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 185/13 | Eurons växelkurs – 25 maj 2023 | 54 |
| 2023/C 185/14 | Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juni 2023.
  (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004) | 55 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2023/C 185/04

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog

4

2023/C 185/05

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om översynen av arbetsplanen för EU:s ungdomsstrategi 2022–2024

14

2023/C 185/06

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om den sociala dimensionen av ett hållbart Europa för ungdomar

21

2023/C 185/07

Resolution från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en översyn av EU-medlemsstaternas representation i Wadas stiftelsestyrelse och om samordningen av medlemsstaternas ståndpunkter inför möten inom Wada

29

2023/C 185/08

Rådets resolution om det europeiska utbildningsområdet: tiden fram till 2025 och därefter

35

2023/C 185/09

Rådets slutsatser om utsatta och fördrivna konstnärer

39

2023/C 185/10

Rådets slutsatser om ytterligare åtgärder för att förverkliga automatiskt ömsesidigt erkännande av utbildning

44

2023/C 185/11

Meddelande till personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp och i rådets förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

51

2023/C 185/12

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1035 och rådets förordning (EU) nr 36/2012, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1027 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

52

Europeiska kommissionen

2023/C 185/13

Eurons växelkurs – 25 maj 2023

54

2023/C 185/14

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juni 2023.
  (Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004)

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004

55

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 185/15 | MEDDELANDE I ENLIGHET MED ARTIKEL 29.2 I TJÄNSTEFÖRESKRIFTERNA – Utlysning av en ledig tjänst som chef för representationen i Sofia, Bulgarien (lönegrad AD 14) vid generaldirektoratet för kommunikation – COM/2023/10433 | 56 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 185/16 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 | 57 |
| 2023/C 185/17 | Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 | 64 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

2023/C 185/15

MEDDELANDE I ENLIGHET MED ARTIKEL 29.2 I TJÄNSTEFÖRESKRIFTERNA – Utlysning av en ledig tjänst som chef för representationen i Sofia, Bulgarien (lönegrad AD 14) vid generaldirektoratet för kommunikation – COM/2023/10433

56

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 185/16

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

57

2023/C 185/17

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

64

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 185/01)

Kommissionen beslutade den 4 maj 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11006. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11006. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 185/02)

Kommissionen beslutade den 3 maj 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11092. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11092. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/3

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV)

(Text av betydelse för EES)

(2023/C 185/03)

Kommissionen beslutade den 12 maj 2023 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11016. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32023M11016. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/4

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog

(2023/C 185/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM FÖLJANDE:

| 1. | Syftena med denna resolution är att säkerställa att resultaten av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog erkänns och följs upp av berörda parter på lokal, regional, nationell och europeisk nivå och att säkerställa kvaliteten och kontinuiteten i genomförandet av EU:s ungdomsdialog och dess resultat. Detta dokument syftar vidare till att bidra till ökad insyn i EU:s ungdomsdialog och till att ge återkoppling från det arbete som har utförts inom ramen för den 9:e cykeln och tidigare cykler. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Denna resolution bygger på resolutionen om EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 (1) och dess europeiska ungdomsmål, samt bilaga I till resolutionen om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog, och på resultaten av tidigare cykler i EU:s ungdomsdialog. I EU:s ungdomsstrategi efterlyses att ungdomar i större utsträckning medverkar i dialogen med beslutsfattare och att ungdomar från olika bakgrunder och samhällsgrupper deltar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | I Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) betonas behovet av att ge unga möjligheter inför en framtid som är grönare, mer digital och mer inkluderande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | EU:s ungdomsdialog är en deltagandemekanism för ungdomar i EU. Den fungerar som ett forum för fortlöpande gemensamma reflektioner och samråd om prioriteringar i, genomförande och uppföljning av det europeiska samarbetet på ungdomsområdet mellan beslutsfattare, ungdomar och deras organisationer samt forskare. EU:s ungdomsdialog möjliggör ett fortlöpande partnerskap i styrningen av dessa processer på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Resultaten av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog bygger på EU:s tre ungdomskonferenser under cykeln, återkoppling från nationella och europeiska kvalitativa samråd och evenemang från dialogfasen och resultaten från genomförandefasen i medlemsstaterna och på europeisk nivå. Dessa resultat bidrar till att integrera det sektorsövergripande genomförandet på många nivåer av ungdomsmål #10, ”Ett hållbart grönt Europa”, och ungdomsmål #3, ”Inkluderande samhällen”, under rubriken ”Gemensamt engagemang för ett hållbart och inkluderande Europa”. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Covid-19-pandemin har fått allvarliga konsekvenser (2) för ungdomars deltagande och har ökat ojämlikheterna mellan olika grupper av ungdomar. Dessutom påverkar Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina och den därav följande energikrisen, ökade migrationen och globala inflationen på ett allvarligt sätt ungdomar och samhällen i Europa. Det faktum att ungdomar med begränsade möjligheter har sämre tillgång till mänskliga och i synnerhet sociala rättigheter än ungdomar med fler möjligheter har blivit ännu tydligare under dessa kriser. |
| --- | --- |

6.

| 7. | I samband med den 8:e cykeln uppmanades Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att:






  — | stärka det långsiktiga institutionella minnet och kontinuiteten i arbetet mellan de olika cyklerna i EU:s ungdomsdialog, |
| --- | --- | --- |

7.

—

stärka det långsiktiga institutionella minnet och kontinuiteten i arbetet mellan de olika cyklerna i EU:s ungdomsdialog,

| — | kräva att det anordnas regelbundna utbyten och regelbunden samordning som leds av ungdomar med adekvat stöd från ordförandeskapstrion, kommissionen och Europeiska ungdomsforumet, och att dokumentationen från EU-styrgruppen offentliggörs på Europeiska ungdomsportalen, |
| --- | --- |

—

kräva att det anordnas regelbundna utbyten och regelbunden samordning som leds av ungdomar med adekvat stöd från ordförandeskapstrion, kommissionen och Europeiska ungdomsforumet, och att dokumentationen från EU-styrgruppen offentliggörs på Europeiska ungdomsportalen,

| — | ge kontinuerlig återkoppling till ungdomar och ungdomsorganisationer som deltar i alla skeden av EU:s ungdomsdialog för att säkerställa en meningsfull dialog och ungdomars deltagande på alla nivåer, |
| --- | --- |

—

ge kontinuerlig återkoppling till ungdomar och ungdomsorganisationer som deltar i alla skeden av EU:s ungdomsdialog för att säkerställa en meningsfull dialog och ungdomars deltagande på alla nivåer,

| — | prioritera och synliggöra EU:s ungdomsdialog vid evenemang på nationell nivå och EU-nivå och främja ungdomars deltagande i beslutsprocesser på alla nivåer. |
| --- | --- |

—

prioritera och synliggöra EU:s ungdomsdialog vid evenemang på nationell nivå och EU-nivå och främja ungdomars deltagande i beslutsprocesser på alla nivåer.

| 8. | Med hjälp av verktygslådan för den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog kunde de nationella arbetsgrupperna samla in uppgifter om de planer som de utarbetade för cykeln och om exempel på god praxis som de identifierade på de fem nyckelområdena, nämligen:






  a) | information och utbildning, |
| --- | --- | --- |

8.

a)

information och utbildning,

| b) | handling och egenmakt, |
| --- | --- |

b)

handling och egenmakt,

| c) | styrning, |
| --- | --- |

c)

styrning,

| d) | rörlighet och solidaritet, |
| --- | --- |

d)

rörlighet och solidaritet,

| e) | tillgång till infrastruktur.
  Genom denna process samlade man in ungdomarnas åsikter, och den bidrog också till utarbetandet av arbetsmetoder och bästa praxis, vilket underlättade genomförandet av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

e)

tillgång till infrastruktur.

Genom denna process samlade man in ungdomarnas åsikter, och den bidrog också till utarbetandet av arbetsmetoder och bästa praxis, vilket underlättade genomförandet av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog.

SOM ÄR MEDVETNA OM FÖLJANDE:

| 9. | EU:s ungdomsdialog bygger på ledarskap och delat egenansvar från de nationella arbetsgruppernas sida, där så är möjligt, med samordning från de nationella ungdomsråden. Detta gör det möjligt för en mångfald av ungdomar att delta i dialogen, och kopplar olika nationella, regionala och lokala aktörer till processen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Medverkan av internationella icke-statliga ungdomsorganisationer är viktig för att få med olika perspektiv från hela Europa i den politiska dialogen och för att säkerställa underlag av hög kvalitet för den gränsöverskridande dimensionen av EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

10.

BEAKTAR FÖLJANDE:

| 11. | De nationella arbetsgrupperna och de internationella icke-statliga ungdomsorganisationerna använde en rad olika metoder, såsom dialog och rundabordssamtal (både online och offline), opinionsundersökningar på sociala medier och riktad verksamhet med ungdomar med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | En viktig faktor i genomförandet av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog var att ungdomar och ungdomsorganisationer sattes i centrum för utformningen, planeringen, genomförandet, övervakningen, utvärderingen och uppföljningen av cykeln och all verksamhet inom denna, till exempel genom att rätten att vara medordförande i EU-styrgruppen säkerställdes för ordförandeskapets olika nationella ungdomsråd. |
| --- | --- |

12.

NOTERAR FÖLJANDE REKOMMENDATIONER FRÅN EU:S UNGDOMSKONFERENS (3):

| 13. | Rekommendation avseende undertema 1 om information och utbildning: ”Vi uppmanar medlemsstaterna att säkerställa lika tillgång till användarvänlig information om hållbarhet och klimatförändringar genom inkluderande och möjliggörande icke-formell och formell utbildning som främjar dialog och lärande mellan generationerna.” |
| --- | --- |

13.

| 14. | Rekommendation avseende undertema 2 om handling och egenmakt: ”Vi uppmanar medlemsstaterna att se till att det inrättas oberoende rådgivande nämnder på lokal nivå (t.ex. ungdomsråd) som består av och väljs av ungdomar, med en intersektionell tonvikt på ungdomar med begränsade möjligheter, och med tillämpning av en hållbar strategi.” |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rekommendation avseende undertema 3 om styrning: ”Vi rekommenderar att man utarbetar lagstiftning som säkerställer ansvarsskyldighet och öppenhet i beslutsprocesser rörande miljö och hållbar utveckling och som stöder sådana mekanismer för deltagande och utvärdering som möjliggör detta (t.ex. ungdomsorgan, ungdomstester) på lokal, regional och europeisk nivå.” |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rekommendation avseende undertema 4 om rörlighet och solidaritet: ”Vi uppmanar Europeiska kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta handlingsplaner som är inriktade på sektorn för formell utbildning och på arbetsmarknaden, i syfte att säkerställa ett formellt erkännande av erfarenheter och nyckelkompetenser som har förvärvats genom deltagande i rörlighet i volontär- och utbildningssyfte.” |
| --- | --- |

16.

| 17. | Rekommendation avseende undertema 5 om tillgång till infrastruktur: ”Vi rekommenderar att Europeiska kommissionen och medlemsstaterna tillhandahåller en prismässigt överkomlig och tillgänglig klimatbiljett för ungdomar (Youth Climate Ticket) som ett universellt och multimodalt verktyg för kollektivtrafik på regional, nationell och internationell nivå, och att Europeiska kommissionen stöder medlemsstaterna i arbetet med att främja hållbara transportsätt inom kollektivtrafiken.” |
| --- | --- |

17.

KONSTATERAR FÖLJANDE:

| 18. | Deltagarna i EU:s ungdomskonferens betonade behovet av ökad inkludering och diversifiering när det gäller alla aspekter av EU:s ungdomsdialog och av att se till att ungdomsdialogen bättre når ut till olika grupper av ungdomar, bland annat genom en långsiktig kommunikationsstrategi, som t.ex. inbegriper en gemensam logotyp, en omfattande spridning av resultaten samt tillgänglig och ungdomsvänlig information, så att man når ut också till andra än konferensdelegaterna och huvuddeltagarna i EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Deltagarna i EU:s ungdomskonferens betonade också att ett effektivt sektorsövergripande samarbete på både nationell nivå och EU-nivå är viktigt för att resultaten av EU:s ungdomsdialog ska sträcka sig utanför det ungdomspolitiska området och få effekt utanför ungdomssektorn. Vidare noterades det att medlemsstaterna och de nationella arbetsgrupperna spelade en viktig roll när det gäller att tillhandahålla systematisk övervakning och återkoppling i syfte att öka den interna insynen i processen. |
| --- | --- |

19.

VÄLKOMNAR FÖLJANDE:

| 20. | Beslutet om ett Europaår för ungdomar (2022) (4), som uppmärksammar ungdomarna och deras viktiga roll i samhället samt ger egenmakt åt och återupprättar förtroendet hos den unga generation som drabbades hårdast under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Utvecklingen av Europeiska ungdomsportalen och dess bekräftade funktion som en enda kontaktpunkt för EU:s ungdomsdialog och tillhörande handlingar som ett bidrag till att säkerställa det institutionella minnet mellan cyklerna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Rådets slutsatser om att främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet, särskilt den vikt som fästs vid att stödja ungdomarna i deras miljöengagemang och deras agerande i den pågående utvecklingen av samhället som helhet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Rådets slutsatser om utveckling av en generationsöverskridande dimension på ungdomsområdet för att främja dialog och social sammanhållning, där man särskilt framhåller fördelarna med att sammanföra olika generationers erfarenheter och kompetenser när det gäller att bygga fredliga och sammanhållna samhällen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Den vikt som i samband med den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog fästes vid ungdomsmål #9, ”Utrymme och deltagande för alla”, och den delaktighetsprocess som ledde till godkännandet av rådets slutsatser om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser och rådets slutsatser om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Ungdomarnas och de nationella arbetsgruppernas aktiva deltagande i den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog och ungdomsorganisationernas medverkan i en rad olika evenemang med tillhandahållande av återkoppling under hela cykeln och vid genomförandet av Europaåret för ungdomar. Utöver detta, ungdomarnas deltagande i det informella mötet mellan ministrarna för utbildning och ungdomsfrågor i Strasbourg, i seminariet om ungdomars deltagande i det europeiska projektet i Strasbourg och i konferensen Claim the Future i Bryssel för att sammanfatta resultaten av Europaåret för ungdomar och reflektera över dess utfall. |
| --- | --- |

25.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT, I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN, GÖRA FÖLJANDE:

| 26. | I förekommande fall beakta de ovannämnda rekommendationerna i punkterna 13–17 vid genomförandet och utvärderingen av relevanta politiska åtgärder som rör undertemana 1–5 i den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Beakta resultaten av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog vid genomförandet och utvärderingen av aktuell ungdomspolitik och vid utformningen av framtida ungdomspolitik, i samverkan med all politik som påverkar ungdomar. Undersöka ytterligare sätt att genomföra de europeiska ungdomsmålen #10 och #3 och deras delmål. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Uppmuntra, erkänna och i lämpliga fall finansiellt stödja åtgärder och program inom hållbar utveckling som initieras och leds av ungdomar, framför allt sådana som bekämpar klimatförändringarna och ökar delaktigheten, så att ungdomarna kan bli aktörer för förändring inom samhället som helhet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Stärka och förbättra EU:s ungdomsdialog genom att överväga och, där så är möjligt, tillämpa bästa praxis från den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog och de principer som låg till grund för dess genomförande, särskilt genom att sätta ungdomar och ungdomsorganisationer i centrum för processen och säkerställa att EU:s ungdomsdialog är en ungdomsledd process i vilken ungdomar och politiskt ansvariga för en konstruktiv och lösningsinriktad dialog. |
| --- | --- |

29.

| 30. | I tillämpliga fall ge egenmakt åt de nationella ungdomsråden i deras roll som ledande aktörer i de nationella arbetsgrupperna, så att de kan samordna och genomföra EU:s ungdomsdialog på nationell nivå. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Uppmana berörda parter att säkerställa ett stabilt administrativt och ekonomiskt stöd, samt nödvändiga verktyg, för de nationella ungdomsråden med tanke på medordförandeskapet i EU-styrgruppen, i tillämpliga fall, så att de kan ta på sig en ledande roll i EU:s ungdomsdialog under sin medlemsstats ordförandeskapsperiod, särskilt genom kapitlet om ungdomsfrågor i Erasmus+-programmet i linje med dess rättsliga grund och EU:s budgetförordning. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Uppmuntra ungdomar, ungdomsorganisationer och andra berörda parter på ungdomsområdet att i högre grad utnyttja de finansieringsmöjligheter som erbjuds genom kapitlet om ungdomsfrågor i EU:s Erasmus+-program, i syfte att stärka ungdomars delaktighet och ungdomsdialogerna på lokal, regional och nationell nivå och, när så är lämpligt, knyta dem närmare till EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Erkänna de internationella icke-statliga ungdomsorganisationerna som viktiga aktörer och dessa aktörers deltagande och bidrag till EU:s ungdomsdialog när det gäller att säkerställa att dialogen har en stark europeisk dimension samt, när så är lämpligt, skapa de nödvändiga förutsättningarna för deras aktiva deltagande och medverkan i EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Fortsätta det arbete som har utförts på alla nivåer under Europaåret för ungdomar för att prioritera och synliggöra EU:s ungdomsdialog vid evenemang på lokal, regional och nationell nivå och på EU-nivå och främja ungdomars inkluderande deltagande i beslutsprocesser på alla nivåer i linje med bästa praxis för ungdomars inkludering. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Säkerställa att det finns en långsiktig kommunikationsstrategi på europeisk nivå för att öka informationsarbetet när det gäller EU:s ungdomsdialog på ett ungdomsvänligt sätt och, när så är lämpligt, ge nationella arbetsgrupper ytterligare stöd för att de ska kunna förbättra sin egen kommunikation i fråga om EU:s ungdomsdialog. Kommunikationsstrategin bör helst utarbetas under ungdomsorganisationernas gemensamma ledning, med en gemensam logotyp för EU:s ungdomsdialog och märkning av alla insatser inom ramen för EU:s ungdomsdialog, på europeisk, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Vidta lämpliga åtgärder för att integrera ett meningsfullt ungdomsdeltagande i alla relevanta politikområden, i linje med den verksamhet som har bedrivits under Europaåret för ungdomar, i syfte att främja ett ungdomsperspektiv inom alla relevanta politikområden. Ungdomspolitiken bör fungera som en bro till andra politikområden, för att säkerställa att barns och ungdomars röster förstärks och inkluderas i andra sektorer. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Vidareutveckla övervakningen och återkopplingen när det gäller resultaten av EU:s ungdomsdialog för att öka insynen och säkerställa ett meningsfullt ungdomsdeltagande inom alla delar och i alla skeden av beslutsprocesserna. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Tillhandahålla stöd samt riktade verktyg och metoder för att nå ut till och förbereda ungdomar, inbegripet ungdomar med begränsade möjligheter, som vanligtvis inte deltar i EU:s ungdomsdialog. Dessa kan från fall till fall anpassas till specifika gruppers behov. Målet skulle vara att tillhandahålla enkla kommunikationsverktyg för att förklara EU:s ungdomsdialog och EU-institutionernas roll på ett ungdomsvänligt sätt och ge lämpligt stöd under hela processen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Vid behov utveckla metoder och genomförandeverktyg på lokal, regional och nationell nivå och på EU-nivå för vidtagande av åtgärder med anledning av de budskap och krav som härrör från EU:s ungdomsdialog och EU:s ungdomskonferenser samt från Europaåret för ungdomar. |
| --- | --- |

39.

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT, I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, GÖRA FÖLJANDE:

| 40. | Vidareutveckla Europeiska ungdomsportalen och andra relevanta kommunikationsverktyg på ett ungdomsvänligt sätt för att göra EU:s ungdomsdialog mer användarvänlig och synlig, med utgångspunkt i god praxis från Europaåret för ungdomar och den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Ytterligare engagera EU:s ungdomssamordnare när det gäller integrering av ungdomars deltagande i alla relevanta områden av EU:s politik, i linje med arvet från Europaåret för ungdomar, samt öka synligheten för EU:s ungdomsdialog som ett instrument för integrering av ungdomars deltagande. |
| --- | --- |

41.

SAMT NOTERAR FÖLJANDE:

| 42. | Det prioriterade övergripande temat för den kommande ordförandeskapstrion (Spanien, Belgien och Ungern) är ”VI BEHÖVER UNGDOMAR”. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Ambitionen är att vidareutveckla och stärka EU:s ungdomsdialog under den 10:e cykeln med beaktande av resultaten, rekommendationerna, firandet och utvärderingarna av de tidigare cyklerna. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaterna, församlade i rådet, om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog – EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 189, 5.6.2019, s. 1).

(2)  Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in the EU, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

(3)  Dessa är de rekommendationer som utarbetades vid EU:s ungdomskonferens i mars 2023 i slutet av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog. Se vidare sammanfattningarna till stöd för rekommendationerna 1–5 i bilaga II till bilagan.

(4)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (EUT L 462, 28.12.2021, s. 1).

---

BILAGA I

HÄNVISNINGAR

| — | Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report. DOI: 10.5281/zenodo.7696299. |
| --- | --- |

—

Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report. DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

| — | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3). |
| --- | --- |

—

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3).

| — | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (EUT C 415, 1.12.2020, s. 16). |
| --- | --- |

—

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om främjande av demokratisk medvetenhet och demokratiskt deltagande bland ungdomar i Europa (EUT C 415, 1.12.2020, s. 16).

| — | Rådets slutsatser om att främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om att främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9).

| — | Rådets slutsatser om utveckling av en generationsöverskridande dimension på ungdomsområdet för att främja dialog och social sammanhållning (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om utveckling av en generationsöverskridande dimension på ungdomsområdet för att främja dialog och social sammanhållning (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56).

| — | Rådets slutsatser om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19).

| — | Rådets resolution om den strukturerade dialogen och den framtida utvecklingen av dialogen med ungdomar inom ramen för politiken för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018 (EUT C 189, 15.6.2017, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om den strukturerade dialogen och den framtida utvecklingen av dialogen med ungdomar inom ramen för politiken för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet efter 2018 (EUT C 189, 15.6.2017, s. 1).

| — | Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in the EU, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg. |
| --- | --- |

—

Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in the EU, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg.

| — | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog (EUT C 504, 14.12.2021, s. 1). |
| --- | --- |

—

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 8:e cykeln i EU:s ungdomsdialog (EUT C 504, 14.12.2021, s. 1).

| — | Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1). |
| --- | --- |

—

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1).

| — | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 212 I, 26.6.2020, s. 1). |
| --- | --- |

—

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om resultatet av den 7:e cykeln av EU:s ungdomsdialog: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 212 I, 26.6.2020, s. 1).

| — | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaterna, församlade i rådet, om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog – EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 189, 5.6.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaterna, församlade i rådet, om fastställande av riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog – EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 189, 5.6.2019, s. 1).

---

BILAGA II

SAMMANFATTNINGAR TILL STÖD FÖR REKOMMENDATIONERNA AVSEENDE UNDERTEMANA 1–5 I DEN 9:E CYKELN I EU:S UNGDOMSDIALOG:

Genomförandefasen för den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog byggde på de fem underteman som valdes ut av deltagarna i EU:s ungdomskonferens i Strasbourg, Frankrike, i januari 2022. Analyserna av genomförandefasen gjordes i februari och mars 2023 och gav insikter om och innebar en konkretisering av de två huvudområdena i genomföranderapporteringen, nämligen å ena sidan omfattningen av genomförandeåtgärderna och å andra sidan de effekter som identifierats som ett resultat av genomförandeåtgärderna inom ramen för den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog. Rapporten om genomförandefasen (1) fungerade som underlag för diskussionerna vid EU:s ungdomskonferens i Växjö, Sverige, i mars 2023.

Denna bilaga innehåller de sammanfattningar till stöd för rekommendationerna avseende undertemana 1–5 i cykeln som utarbetades av konferensdeltagarna.

1.   Information och utbildning

Syftet med vår rekommendation är att säkerställa tillförlitlig och inkluderande information om hållbarhet och klimatförändringar. Sådan användarvänlig information som är tillgänglig för människor i olika åldrar eller livsskeden hjälper oss att skapa ett grönare Europa. Vi måste integrera information om dessa ämnesområden i alla typer av utbildningsinnehåll, inom både icke-formell och formell utbildning. Det är viktigt att lära tillsammans och av varandra, med beaktande av olika perspektiv såsom olika kulturer och olika socioekonomiska bakgrunder. Därför bör man också ta hänsyn till klimaträttvisa. Det är inte rätt att ungdomarna ska bära konsekvenserna av en politik som de själva inte har beslutat om. Vi måste se till att alla generationer aktivt deltar i utbildning om klimatförändringarna och de nödvändiga lösningarna.

Ungdomarna behöver de rätta färdigheterna, kunskaperna och plattformarna för att kunna vidta meningsfulla åtgärder. Det är viktigt att utnyttja potentialen hos icke-formell utbildning och erkänna dess praktiska fördelar. Genomförandet är tänkt att ske med hjälp av en tvärvetenskaplig strategi, varvid man utnyttjar den potential och den kunskap som redan finns hos ungdomsorganisationer och hos informationstjänster för ungdomar. Det är nödvändigt att tillhandahålla resurser för utbildare så att de får lämplig utbildning och förmåga att utföra sina uppgifter. Eftersom detta är en levande process krävs det också kontinuerlig utvärdering, övervakning och förbättring.

2.   Handling och egenmakt

Om och om igen förbises ungdomarna, och de utesluts ur beslutsprocesser som får allvarliga följder för deras framtid. För att ta itu med denna fråga efterlyser vi en förbättring av lokala mekanismer för nedifrån-och-upp-deltagande genom att man ger egenmakt åt ungdomar, särskilt ungdomar med begränsade möjligheter.

Även om det för närvarande finns sådana [rådgivande nämnder] i vissa länder, t.ex. Finland, Estland och Sverige, inser vi att det behövs en EU-omfattande ram för att införa effektivare modeller för effektiva medbeslutandeprocesser mellan lokala ungdomar och beslutsfattare. Denna strategi måste bygga på ett hållbart och intersektionellt perspektiv för att man ska kunna säkerställa både kontinuitet i processerna och inkludering av ungdomar med olika bakgrund och erfarenheter. En intersektionell strategi tar hänsyn till att en person kan vara utsatt för flera former av diskriminering och marginalisering samtidigt.

Dessa nämnder ska bildas genom demokratiska och ungdomsledda processer där ungdomarna väljer sina egna företrädare. Den exakta processen och dess logistik kan återspegla det lokala sammanhanget. Nämndernas ledamöter för fram de lokala ungdomarnas åsikter före, efter och under den lokala politiska beslutsprocessen.

Det är mycket viktigt att medlemsstaterna prioriterar ungdomars inkludering och representation i beslutsprocesser. Genom att inrätta oberoende rådgivande nämnder på lokal nivå och ge egenmakt åt ungdomar, särskilt ungdomar med begränsade möjligheter, kan vi skapa en bättre framtid för alla.

3.   Styrning

Samråden under den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog visade på en hög grad av misstro bland ungdomar vad gäller ändamålsenligheten i mekanismerna för politiskt beslutsfattande när det gäller den ekonomiska politiken, socialpolitiken och miljöpolitiken. Trots strävanden och insatser för att inkludera ungdomar i dessa beslutsprocesser rapporterar ungdomar att det är osannolikt att deras deltagande skulle leda till politiska förändringar.

Syftet med denna rekommendation är att se till att ungdomar inkluderas i hela beslutsprocessen och att de får göra sin röst hörd, samtidigt som man övervakar, följer upp och ger återkoppling till ungdomarna om de åtgärder som beslutsfattarna har vidtagit till följd av deltagandeverksamheter och offentligt rapporterar om de förändringar som har åstadkommits eller motiverar varför inga förändringar har skett inom givna tidsfrister. Detta kommer att bidra till att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten på alla nivåer av det politiska beslutsfattandet.

Rekommendationen bidrar till att stärka ungdomsorganens roll, inbegripet de lokala, regionala, nationella och europeiska ungdomsrådens roll, och till att stärka EU:s ungdomsdialog och införa verktyg för konsekvensbedömning såsom ungdomstester. Detta möjliggör en mer målinriktad politik som är verkningsfull, bidrar till att minska ojämlikhetsklyftorna och stöder nuvarande och kommande generationer.

4.   Rörlighet och solidaritet

Som en del av Europaåret för kompetens 2023 framhölls det akuta behovet av att främja attityderna till omskolning och kompetensutveckling av arbetskraften, vilket bidrar till hållbar tillväxt och resulterar i en välutrustad sektor för formell utbildning och en konkurrenskraftig arbetsmarknad. Därför uppmuntrar vi starkt europeiska ungdomars deltagande i rörlighet i volontär- och utbildningssyfte som en aktiv inlärningsprocess för ytterligare kompetensutveckling. Samtidigt finns det en växande missuppfattning – inte bara bland ungdomar, utan även bland politiska beslutsfattare, formella utbildningsinstitutioner och arbetsmarknaden – som hindrar erkännandet av det värde som dessa erfarenheter har eller den kompetens som de europeiska ungdomarna kan bygga upp med hjälp av dem.

En majoritet av ungdomarna saknar tillgång till rörlighet på grund av brist på information, språkbarriärer, otillräckliga ekonomiska resurser och andra personliga skyldigheter. Därför behövs det ungdomsvänlig och tillgänglig information, från en tillförlitlig källa, samt en allmän informationskampanj, för att alla ungdomar i Europa ska bli medvetna om dessa möjligheter, vilket stärker ett mer inkluderande samhälle, i enlighet med ungdomsmål #3.

Europeiska kommissionen bör inleda en process där medlemsstaterna involveras i samråd i syfte att utarbeta nationella handlingsplaner inom en 2-årig tidsram, med fokus på att göra rörlighet i volontär- och utbildningssyfte mer tillgängligt för ungdomar, särskilt för ungdomar med begränsade möjligheter. Dessutom bör medlemsstaterna som en del av sina handlingsplaner skapa en ram för erkännande av den kompetens och de färdigheter som förvärvats under kort- och långsiktig rörlighet i volontär- och utbildningssyfte, vilket innebär ett erkännande av att dessa erfarenheter är gynnsamma både för arbete och för studier.

5.   Tillgång till infrastruktur

Trots befintliga transportrabatter är transporter på grund av regionala skillnader fortfarande ett hinder i många ungdomars dagliga liv, särskilt på landsbygden på grund av att infrastrukturerna är gamla och/eller otillräckliga. Transporter påverkar ungdomars studier, arbete och vardag. Tillgänglighet, överkomliga priser och allmän åtkomst är avgörande för att främja våra kollektivtrafiksystem. Ungdomars användning av kollektivtrafik minskar omflyttningen från landsbygd till stad. Detta bidrar till att bevara landsbygdsbefolkningen genom att minska trängseln och uppmuntra ungdomar att stanna kvar samtidigt som man främjar hållbara bostäder både på landsbygden och i städerna.

Initiativet för en klimatbiljett för ungdomar syftar till att införa ett enkelt system som ger ungdomar tillgänglig och åtkomlig kollektivtrafik till ett överkomligt pris på regional, nationell och internationell nivå. Vi tror på en helhetssyn på social och miljömässig hållbarhet. Vi vill också göra det möjligt för ungdomar att oftare välja hållbara resealternativ och för medlemsstaterna att bygga mer hållbar infrastruktur på lång sikt och öka rörligheten och solidariteten mellan medlemsstaterna.

EU:s klimatbiljett för ungdomar är ett pilotinitiativ som syftar till att skapa en enda digital plattform på tre olika nivåer, nämligen på regional, nationell och internationell nivå. De två första nivåerna skulle vara frivilliga och skulle stödjas av Europeiska kommissionen endast i villiga medlemsstater. Den internationella nivån skulle bli föremål för EU-harmonisering. Plattformen kommer att kunna anpassa sig till nationella priser och fungera som ett forum för bästa praxis. När det gäller hållbar kollektivtrafik vill vi att ungdomarna ska blomstra och inte bara överleva.

---

(1)  Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report. DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/14

---

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om översynen av arbetsplanen för EU:s ungdomsstrategi 2022–2024

(2023/C 185/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM ATT:

| 1. | resolutionen från Europeiska unionens råd om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 uppmanar medlemsstaterna och Europeiska kommissionen att inom sina respektive behörighetsområden på ett effektivt sätt genomföra EU:s ungdomsstrategi i hela EU och i medlemsstaterna med särskilda instrument, bland annat EU-arbetsplaner för ungdomsfrågor, |
| --- | --- |

1.

| 2. | EU:s ungdomsstrategi har treåriga arbetsperioder som sträcker sig över två ordförandeskapstrior; prioriteringarna och insatserna under respektive arbetsperiod presenteras i EU-arbetsplanerna för ungdomsfrågor; planerna bör bygga på de vägledande principerna och prioriteringarna i denna strategi och ta upp ungdomsfrågor inom andra rådskonstellationer och förberedande organ på relevanta politikområden, |
| --- | --- |

2.

| 3. | EU-arbetsplanen är ett instrument som fungerar som en kompass och vägleder medlemsstaterna, kommissionen och alla berörda aktörer så att de kan nå målen för EU:s ungdomsstrategi, |
| --- | --- |

3.

| 4. | de prioriteringar och åtgärder som presenteras i den treåriga arbetsplanen ska ses över första halvåret 2023 inför dess godkännande av rådet och medlemsstaterna, församlade i rådet, senast i slutet av juni 2023, |
| --- | --- |

4.

NOTERAR följande:

| 5. | Rådet fastställer dessa EU-arbetsplaner på grundval av preliminära uppgifter som inkommit från ordförandeskapstriorna från följande länder: Frankrike, Tjeckien och Sverige samt Spanien, Belgien och Ungern. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kommissionen kan stödja och komplettera medlemsstaternas åtgärder i denna arbetsplan, särskilt genom att uppmuntra samarbete, stödja ungdomars och ungdomsarbetares rörlighet och uppmuntra ungdomars delaktighet i det demokratiska livet. De verktyg som utvecklats för att stödja genomförandet av EU:s ungdomsstrategi kan mobiliseras på lämpligt sätt och omfattar bland annat EU:s ungdomsdialog, plattformen för EU:s ungdomsstrategi, Europeiska ungdomsportalen, EU:s ungdomssamordnare och verksamheter för ömsesidigt lärande (expertgrupper, aktiviteter för ömsesidigt lärande och inbördes rådgivning). Detta stöds av regelbundna uppdateringar av den kommande nationella verksamhetsplaneringen, wikinätverket för ungdomsfrågor, ungdomsindikatorer, enkäter, studier och forskning. Stödet förstärks ytterligare genom partnerskap och samarbete med andra internationella organisationer, särskilt Europarådet, och genom program på ungdomsområdet (särskilt Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren). |
| --- | --- |

6.

| 7. | En särskild höjdpunkt i denna arbetsplan är Europaåret för ungdomar 2022. Dess utfall kommer att upprätthållas, främjas och stärkas, eftersom utvärderingen av Europaåret för ungdomar ska användas för att förbättra och stärka planen i framtiden. Det kommer dessutom att uppmuntra ungdomar att lämna bidrag för att forma unionens utveckling och samhället i stort, bland annat som en del av konferensen om Europas framtid och initiativet om ett nytt europeiskt Bauhaus. Det kommer att öka medvetenheten om ungdomars möjligheter och det stöd som de får på EU-nivå och på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

7.

---

BILAGA

Översyn av arbetsplanen för EU:s ungdomsstrategi 2022–2024 (1)

| FR, CZ, SE
  Övergripande tema: ”Gemensamt engagemang för ett hållbart och inkluderande Europa”
  Europeiska ungdomsmål #3 INKLUDERANDE SAMHÄLLEN och #10 ETT HÅLLBART GRÖNT EUROPA |
| --- |
| Datum | Arbetsmetod/instrument | Vägledande mål och resultat | Relaterade ungdomsmål | Anknytning till den europeiska agendan för ungdomsarbete (2) | Förslag från |
| 2022 (första halvåret) | Rådets slutsatser – Främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet (5 april 2022) | Godkännande av rådet
  Uppmuntra beslutsfattare och intressenter inom ungdomssektorn att ta hänsyn till ungdomars åsikter och ge ungdomarna möjlighet att vara aktörer i offentliga strategier och program som rör hållbar utveckling och kampen mot klimatförändringar | Ett hållbart grönt Europa | Punkt 10 a | FR |
| 2022 (första halvåret) | Rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen (5 april 2022) | Antagande av rådet
  Uppdatera rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen, som antogs under det franska EU-ordförandeskapet 2008, för att underlätta volontärarbete för ungdomar efter pandemin | Utrymme och deltagande för alla
  Föra EU närmare ungdomarna
  Ungdomsorganisationer och europeiska program | | FR, (komm.) |
| 2022 (första halvåret) | EU:s ungdomskonferens (Strasbourg den 24–26 januari 2022) | EU:s ungdomskonferens | Inkluderande samhällen
  Ett hållbart grönt Europa | | FR, komm. |
| 2022 (första halvåret) | Informellt möte mellan ministrarna för ungdomsfrågor och utbildning: ”För ett grönare och mer hållbart Europa” (Strasbourg den 27 januari 2022) | Utbyte av bästa praxis
  Deltagande av ungdomsdelegater från varje medlemsstat för att göra ungdomars röst hörd
  Ungdomars engagemang i frågor som rör hållbar utveckling | Ett hållbart grönt Europa | Punkt 10 a | FR |
| 2022 (första halvåret) | Informellt möte för ansvariga tjänstemän vid nationella departement med ansvar för ungdomsfrågor (Bordeaux den 5–6 maj 2022) | Teman:






  — | Europaåret för ungdomar |

FR, CZ, SE

Övergripande tema: ”Gemensamt engagemang för ett hållbart och inkluderande Europa”

Europeiska ungdomsmål #3 INKLUDERANDE SAMHÄLLEN och #10 ETT HÅLLBART GRÖNT EUROPA

Datum

Arbetsmetod/instrument

Vägledande mål och resultat

Relaterade ungdomsmål

Anknytning till den europeiska agendan för ungdomsarbete (2)

Förslag från

2022 (första halvåret)

Rådets slutsatser – Främja ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet (5 april 2022)

Godkännande av rådet

Uppmuntra beslutsfattare och intressenter inom ungdomssektorn att ta hänsyn till ungdomars åsikter och ge ungdomarna möjlighet att vara aktörer i offentliga strategier och program som rör hållbar utveckling och kampen mot klimatförändringar

Ett hållbart grönt Europa

Punkt 10 a

FR

2022 (första halvåret)

Rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen (5 april 2022)

Antagande av rådet

Uppdatera rådets rekommendation om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen, som antogs under det franska EU-ordförandeskapet 2008, för att underlätta volontärarbete för ungdomar efter pandemin

Utrymme och deltagande för alla

Föra EU närmare ungdomarna

Ungdomsorganisationer och europeiska program

FR, (komm.)

2022 (första halvåret)

EU:s ungdomskonferens (Strasbourg den 24–26 januari 2022)

EU:s ungdomskonferens

Inkluderande samhällen

Ett hållbart grönt Europa

FR, komm.

2022 (första halvåret)

Informellt möte mellan ministrarna för ungdomsfrågor och utbildning: ”För ett grönare och mer hållbart Europa” (Strasbourg den 27 januari 2022)

Utbyte av bästa praxis

Deltagande av ungdomsdelegater från varje medlemsstat för att göra ungdomars röst hörd

Ungdomars engagemang i frågor som rör hållbar utveckling

Ett hållbart grönt Europa

Punkt 10 a

FR

2022 (första halvåret)

Informellt möte för ansvariga tjänstemän vid nationella departement med ansvar för ungdomsfrågor (Bordeaux den 5–6 maj 2022)

Teman:

—

Europaåret för ungdomar

| — | Rörlighet och erkännande av ungdomsarbetares färdigheter |
| --- | --- |

—

Rörlighet och erkännande av ungdomsarbetares färdigheter

| — | Synergier och komplementaritet mellan nationell och transnationell volontärverksamhet |
| --- | --- |

—

Synergier och komplementaritet mellan nationell och transnationell volontärverksamhet

Föra EU närmare ungdomarna

FR

2022 (första halvåret)

Seminarium om ungdomars deltagande i det europeiska projektet: Bringing Europe to Life: For and together with young people (Strasbourg den 9–10 juni 2022)

Utbyte av bästa praxis mellan experter på ungas delaktighet

Uppföljning av den åttonde cykeln och konferensen om Europas framtid

Utrymme och deltagande för alla

Föra EU närmare ungdomarna

Punkt 10 e

FR

2022 (andra halvåret)

Rådets slutsatser om utveckling av en generationsöverskridande dimension på ungdomsområdet för att främja dialog och social sammanhållning (28 november 2022)

Godkännande av rådet

Mer systematiskt integrera de farhågor som dagens ungdom och kommande generationer har i beslutsfattandet

Underlätta erkännandet av vikten av att främja generationsöverskridande dialog för att främja solidaritet och rättvisa mellan generationerna för ett starkt, motståndskraftigt, grönt och inkluderande Europa

Inkluderande samhällen

CZ

2022 (andra halvåret)

EU:s ungdomskonferens (Prag den 11–13 juli 2022)

EU:s ungdomskonferens

Inkluderande samhällen

Ett hållbart grönt Europa

CZ, komm.

2022 (andra halvåret)

Informellt möte för ansvariga tjänstemän vid nationella departement med ansvar för ungdomsfrågor. Kopplingar mellan icke-formellt lärande och formell utbildning på ungdomsområdet: ungdomsarbete som svar på utbildningsförluster i samband med covid-19 och ukrainska flyktingars utbildningsbehov (Prag den 19–20 september 2022)

Utbyte av bästa praxis

Inkluderande samhällen

CZ

2022 (andra halvåret)

Claim the Future (avslutningskonferensen för Europaåret för ungdomar, Bryssel den 6 december 2022)

Diskussion om Europaårets utfall

Mental hälsa och välbefinnande

Lärande av god kvalitet

CZ, komm., EP

2023 (första halvåret)

EU:s ungdomskonferens (Växjö den 20–22 mars 2023)

Sammanfattning av och slutsatser från den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog

Diskussion om EU:s ungdomsdialog som en process

Inkluderande samhällen

Utrymme och deltagande för alla

Ett hållbart grönt Europa

SE, komm

2023 (första halvåret)

Informellt möte för ansvariga tjänstemän vid nationella departement med ansvar för ungdomsfrågor (Växjö den 22–23 mars 2023)

Diskussion om EU:s ungdomsdialog som en process

Diskussion om styrning och genomförande av ungdomspolitiken och resultaten av EU:s ungdomskonferens

Utbyte av bästa praxis

Inkluderande samhällen

Utrymme och deltagande för alla

SE

2023 (första halvåret)

Rådets slutsatser om den sociala dimensionen av ett hållbart Europa för ungdomar (maj 2023)

Godkännande av rådet

Politiska rekommendationer om den sociala dimensionen av ett hållbart grönt Europa som främjar integrering av alla ungdomars synpunkter och idéer om hållbar utveckling

Ett hållbart grönt Europa

Inkluderande samhällen

Punkt 10 a

Punkt 26

SE

2023 (första halvåret)

Rådets resolution om resultatet av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog (maj 2023)

Godkännande av rådet

Sammanfattning, diskussion och utvärdering av den 9:e cykeln i EU:s ungdomsdialog. Stärka stödet vad gäller information till marginaliserade ungdomar, ytterligare utveckla processen/styrningen för EU:s ungdomskonferens och EU:s ungdomsdialog för att förbättra inkluderingen och återkopplingen

Ett hållbart grönt Europa

Inkluderande samhällen

Information och konstruktiv dialog

Utrymme och deltagande för alla

SE

2023 (första halvåret)

Översyn av rådets resolution om arbetsplanen för EU:s ungdomsstrategi 2022–2024 (maj 2023)

Godkännande av rådet

Översyn av rådets resolution om arbetsplanen för EU:s ungdomsstrategi 2022–2024

Inkluderande samhällen

SE

2023 (första halvåret)

Konferens om integrering av ungdomspolitiken i andra politikområden (Bryssel den 19 juni 2023)

Ordförandeskapskonferens om utfallet av Europaåret för ungdomar, mål 4: integrering av ungdomspolitiken

Information och konstruktiv dialog

Utrymme och deltagande för alla

Föra EU närmare ungdomarna

SE

| ES, BE, HU
  Övergripande tema: ”VI BEHÖVER UNGDOMAR”
  Europeiskt ungdomsmål #3 INKLUDERANDE SAMHÄLLEN (3) |
| --- |
| Datum | Arbetsmetod/instrument | Vägledande mål och resultat | Relaterade ungdomsmål | Anknytning till den europeiska agendan för ungdomsarbete | Förslag från |
| 2023 (andra halvåret) | Rådets slutsatser för att främja en europeisk ungdomsagenda, säkerställa att ungdomar fullt ut kan åtnjuta sina rättigheter och sätta dem i centrum för det europeiska engagemanget | Godkännande av rådet
  Bidra till definitionen av en europeisk agenda för ungdomsarbete
  Stärka ungdomars rättigheter
  Bidra till att definiera de utmaningar som ungdomar står inför
  Bidra till utvecklingen av en politik som syftar till att utvidga rättigheterna och garantera ett helt liv fritt från våld. | Inkluderande samhällen | | ES |
| 2023 (andra halvåret) | Informellt möte mellan ministrarna för ungdomsfrågor, universitet och utbildning | Utbyte av bästa praxis
  Utveckla en europeisk agenda som sätter ungdomar i centrum | Inkluderande samhällen | | ES |
| 2023 (andra halvåret) | (ev.) Rådets resolution om översynsmålet för programmen för Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren för att främja genomförandet av EU:s ungdomsstrategi | Godkännande av rådet
  Diskussion och utvärdering av ungdomsprogram, syften, mål och åtgärder. Möjlighet till solidaritet. Diskussion om den fleråriga ramen | Inkluderande samhällen | | ES, komm. |
| 2023 (andra halvåret) | EU:s ungdomskonferens (Alicante den 2–4 oktober 2023) | Ett tema som identifierats av konferenserna/seminarierna och som återstår att fastställa | Inkluderande samhällen | | ES, komm. |
| 2023 (andra halvåret) | Informellt möte för ansvariga tjänstemän vid nationella departement med ansvar för ungdomsfrågor (Alicante den 4–5 oktober 2023) | | | | ES |
| 2024 (första halvåret) | (ev.) Generaldirektörsmöte om ungdomsfrågor och utbyte på hög nivå med direktörer från nationella byråer | Halvtidsutvärdering av EU:s ungdomsstrategi 2019–2027; diskussioner om Erasmus+ 2021–2027 – Kapitlet om ungdomsfrågor och Europeiska solidaritetskåren 2021–2027 | Alla ungdomsmål | Punkt 13 a Ge egenmakt/kvalitet, innovation och erkännande
  Punkt 36 | Komm. och BE |
| 2024 (första halvåret) | (ev.) Rådets slutsatser om att ingen får lämnas utanför (preliminär titel) | Godkännande av rådet
  Rådets slutsatser om att ingen får lämnas utanför: att bana väg för social inkludering av alla ungdomar (4) | Inkluderande samhällen | Punkt 3 Punkt 4 Punkt 5 Punkt 6 Punkt 10 d Punkt 13 b Punkt 16 Punkt 19 Punkt 20 Punkt 21 Punkt 22 Punkt 33 Punkt 34 | BE |
| 2024 (första halvåret) | (ev.) Konferens om inkluderande samhällen för ungdomar | EU:s ungdomskonferens | Inkluderande samhällen | Punkt 3 Punkt 4 Punkt 5 Punkt 6 Punkt 10 d Punkt 13 b Punkt 16 Punkt 19 Punkt 20 Punkt 21 Punkt 22 Punkt 33 Punkt 34 | BE |
| 2024 (första halvåret) | (ev.) Konferens om ungdomsarbete (5) (med fokus på den lokala nivån och demokratin: det är där som ungdomars erfarenhet av ungdomsarbete vanligen inleds, och den lokala nivån är den där ungdomsarbetet vanligen äger rum) | Politiska rekommendationer
  Kompendium om bästa praxis
  Anpassning till den europeiska agendan för ungdomsarbete/Bonnprocessen
  I samarbete med Europe goes local och Democracy Reloading
  Signposts for the Future, där erbjudande om lokalt ungdomsarbete är den första av tre punkter under rubriken om tillhandahållande av ungdomsarbete, Youth work provision. I punkt 7 i slutförklaringen från det tredje europeiska konventet om ungdomsarbete anges att ett grundläggande erbjudande om ungdomsarbete därför bör omfatta en tydlig strategi för att förbättra den sociala inkluderingen och mångfalden bland de deltagande ungdomarna (6). | Ungdomsorganisationer och europeiska program
  Inkluderande samhällen | Punkt 3 Punkt 8 Punkt 10 a Punkt 10 c Punkt 10 e Punkt 13 b Punkt 13 c Punkt 14 Punkt 16 Punkt 17 Punkt 18 Punkt 19 Punkt 20 Punkt 21 Punkt 22 Punkt 23 Punkt 24 Punkt 25 Punkt 27 Punkt 34 Punkt 38 Punkt 39 | BE |
| 2024 (första halvåret) | (ev.) Rådets resolution om politiken för ungdomsarbete i ett nytt Europa | Godkännande av rådet
  (ev.) Politiska rekommendationer om ungdomsarbetets roll i barn- och ungdomsvänliga städer och den roll som det offentliga rummet spelar (t.ex. lokalt ungdomsarbete och ungdomsvänliga städer)
  Utbyte av bästa praxis med Youth Friendly Cities Label och europeiska ungdomshuvudstäder som delar med sig av sitt arbete med ”offentliga platser för ungdomar”, ”rätten att leka” och anknytningen till formellt, icke-formellt och informellt lärande i riktning mot ett ”europeiskt område för lärande” | Alla ungdomsmål | Punkt 3 Punkt 8 Punkt 10 a Punkt 10 c Punkt 10 e Punkt 13 b Punkt 13 c Punkt 14 Punkt 16 Punkt 17 Punkt 18 Punkt 19 Punkt 20 Punkt 21 Punkt 22 Punkt 23 Punkt 24 Punkt 25 Punkt 27 Punkt 34 Punkt 38 Punkt 39 | BE |
| 2024 (första halvåret) | (ev.) Seminarium om utvärderingen och uppdateringen av europeiska och internationella agendor om barn, ungdomar och barns rättigheter | Utvärdering och rekommendationer
  Uppdatering av rådets slutsatser
  Undersöka temat ”rätten att leka” och anknytningen till formellt, icke-formellt och informellt lärande | Information och konstruktiv dialog | | BE (och ev. komm.) |
| 2024 (första halvåret) | Europeiska ungdomshuvudstaden | Det belgiska ordförandeskapet kommer att lyfta fram Gents roll som europeisk ungdomshuvudstad 2024 | | Punkt 10 c Punkt 39 | BE |
| 2024 (andra halvåret) | (ev.) Rådets resolution om den 10:e cykeln i EU:s ungdomsdialog | Godkännande av rådet | Utrymme och deltagande för alla | Punkt 1 Punkt 2 Punkt 6 Punkt 21 Punkt 22 | HU |
| 2024 (andra halvåret) | (ev.) Rådets slutsatser om skapande av villkor som gör det möjligt för ungdomar att utnyttja sin potential i landsbygdsområden Godkännande av rådet | Godkännande av rådet | Verka för ungdomar på landsbygden | Punkt 1 Punkt 2 Punkt 5
  Punkt 13 d Punkt 21 Punkt 26 | HU |
| 2024 (andra halvåret) | Konferens om ordförandeskapstrions prioriteringar/den öppna samordningsmetoden | EU:s ungdomskonferens och generaldirektoratsmöte
  Slutresultat från EU:s ungdomsdialogscykel under ordförandeskapstrion ES-BE-HU | Inkluderande samhällen
  Utrymme och deltagande för alla
  Verka för ungdomar på landsbygden | Punkt 1 Punkt 2 Punkt 6 Punkt 13 b
  Punkt 19 Punkt 21 | HU |
| 2024 (andra halvåret) | (ev.) Informellt möte mellan ministrarna för ungdomsfrågor | Utbyte av bästa praxis | Inkluderande samhällen
  Verka för ungdomar på landsbygden | | HU |
| 2024 (andra halvåret) | (Konferens) Sammanfattnings-, översyns- och utvärderingsevenemang för de tio första cyklerna i EU:s (strukturerade) ungdomsdialog. | Översikt över de tio cyklerna i EU:s (strukturerade) ungdomsdialog | Utrymme och deltagande för alla
  Information och konstruktiv dialog | Punkt 1 Punkt 2 Punkt 6 Punkt 26 | HU, ES, BE, (ev. komm.) |
| 2024 (andra halvåret) | (Seminarium) Verktyg för att skapa villkor som gör det möjligt för ungdomar att utnyttja sin potential i landsbygdsområden | Utbyte av bästa praxis på intersektoriell och interinstitutionell nivå
  Utformande av rekommendationer | Verka för ungdomar på landsbygden
  Utrymme och deltagande för alla
  Ungdomsorganisationer och europeiska ungdomsprogram
  Lärande av god kvalitet | Punkt 1 Punkt 5 Punkt 11
  Punkt 13 a Punkt 24 Punkt 33 Punkt 37 | HU (och ev. komm.) |

ES, BE, HU

Övergripande tema: ”VI BEHÖVER UNGDOMAR”

Europeiskt ungdomsmål #3 INKLUDERANDE SAMHÄLLEN (3)

Datum

Arbetsmetod/instrument

Vägledande mål och resultat

Relaterade ungdomsmål

Anknytning till den europeiska agendan för ungdomsarbete

Förslag från

2023 (andra halvåret)

Rådets slutsatser för att främja en europeisk ungdomsagenda, säkerställa att ungdomar fullt ut kan åtnjuta sina rättigheter och sätta dem i centrum för det europeiska engagemanget

Godkännande av rådet

Bidra till definitionen av en europeisk agenda för ungdomsarbete

Stärka ungdomars rättigheter

Bidra till att definiera de utmaningar som ungdomar står inför

Bidra till utvecklingen av en politik som syftar till att utvidga rättigheterna och garantera ett helt liv fritt från våld.

Inkluderande samhällen

ES

2023 (andra halvåret)

Informellt möte mellan ministrarna för ungdomsfrågor, universitet och utbildning

Utbyte av bästa praxis

Utveckla en europeisk agenda som sätter ungdomar i centrum

Inkluderande samhällen

ES

2023 (andra halvåret)

(ev.) Rådets resolution om översynsmålet för programmen för Erasmus+ Ungdom och Europeiska solidaritetskåren för att främja genomförandet av EU:s ungdomsstrategi

Godkännande av rådet

Diskussion och utvärdering av ungdomsprogram, syften, mål och åtgärder. Möjlighet till solidaritet. Diskussion om den fleråriga ramen

Inkluderande samhällen

ES, komm.

2023 (andra halvåret)

EU:s ungdomskonferens (Alicante den 2–4 oktober 2023)

Ett tema som identifierats av konferenserna/seminarierna och som återstår att fastställa

Inkluderande samhällen

ES, komm.

2023 (andra halvåret)

Informellt möte för ansvariga tjänstemän vid nationella departement med ansvar för ungdomsfrågor (Alicante den 4–5 oktober 2023)

ES

2024 (första halvåret)

(ev.) Generaldirektörsmöte om ungdomsfrågor och utbyte på hög nivå med direktörer från nationella byråer

Halvtidsutvärdering av EU:s ungdomsstrategi 2019–2027; diskussioner om Erasmus+ 2021–2027 – Kapitlet om ungdomsfrågor och Europeiska solidaritetskåren 2021–2027

Alla ungdomsmål

Punkt 13 a Ge egenmakt/kvalitet, innovation och erkännande

Punkt 36

Komm. och BE

2024 (första halvåret)

(ev.) Rådets slutsatser om att ingen får lämnas utanför (preliminär titel)

Godkännande av rådet

Rådets slutsatser om att ingen får lämnas utanför: att bana väg för social inkludering av alla ungdomar (4)

Inkluderande samhällen

Punkt 3 Punkt 4 Punkt 5 Punkt 6 Punkt 10 d Punkt 13 b Punkt 16 Punkt 19 Punkt 20 Punkt 21 Punkt 22 Punkt 33 Punkt 34

BE

2024 (första halvåret)

(ev.) Konferens om inkluderande samhällen för ungdomar

EU:s ungdomskonferens

Inkluderande samhällen

Punkt 3 Punkt 4 Punkt 5 Punkt 6 Punkt 10 d Punkt 13 b Punkt 16 Punkt 19 Punkt 20 Punkt 21 Punkt 22 Punkt 33 Punkt 34

BE

2024 (första halvåret)

(ev.) Konferens om ungdomsarbete (5) (med fokus på den lokala nivån och demokratin: det är där som ungdomars erfarenhet av ungdomsarbete vanligen inleds, och den lokala nivån är den där ungdomsarbetet vanligen äger rum)

Politiska rekommendationer

Kompendium om bästa praxis

Anpassning till den europeiska agendan för ungdomsarbete/Bonnprocessen

I samarbete med Europe goes local och Democracy Reloading

Signposts for the Future, där erbjudande om lokalt ungdomsarbete är den första av tre punkter under rubriken om tillhandahållande av ungdomsarbete, Youth work provision. I punkt 7 i slutförklaringen från det tredje europeiska konventet om ungdomsarbete anges att ett grundläggande erbjudande om ungdomsarbete därför bör omfatta en tydlig strategi för att förbättra den sociala inkluderingen och mångfalden bland de deltagande ungdomarna (6).

Ungdomsorganisationer och europeiska program

Inkluderande samhällen

Punkt 3 Punkt 8 Punkt 10 a Punkt 10 c Punkt 10 e Punkt 13 b Punkt 13 c Punkt 14 Punkt 16 Punkt 17 Punkt 18 Punkt 19 Punkt 20 Punkt 21 Punkt 22 Punkt 23 Punkt 24 Punkt 25 Punkt 27 Punkt 34 Punkt 38 Punkt 39

BE

2024 (första halvåret)

(ev.) Rådets resolution om politiken för ungdomsarbete i ett nytt Europa

Godkännande av rådet

(ev.) Politiska rekommendationer om ungdomsarbetets roll i barn- och ungdomsvänliga städer och den roll som det offentliga rummet spelar (t.ex. lokalt ungdomsarbete och ungdomsvänliga städer)

Utbyte av bästa praxis med Youth Friendly Cities Label och europeiska ungdomshuvudstäder som delar med sig av sitt arbete med ”offentliga platser för ungdomar”, ”rätten att leka” och anknytningen till formellt, icke-formellt och informellt lärande i riktning mot ett ”europeiskt område för lärande”

Alla ungdomsmål

Punkt 3 Punkt 8 Punkt 10 a Punkt 10 c Punkt 10 e Punkt 13 b Punkt 13 c Punkt 14 Punkt 16 Punkt 17 Punkt 18 Punkt 19 Punkt 20 Punkt 21 Punkt 22 Punkt 23 Punkt 24 Punkt 25 Punkt 27 Punkt 34 Punkt 38 Punkt 39

BE

2024 (första halvåret)

(ev.) Seminarium om utvärderingen och uppdateringen av europeiska och internationella agendor om barn, ungdomar och barns rättigheter

Utvärdering och rekommendationer

Uppdatering av rådets slutsatser

Undersöka temat ”rätten att leka” och anknytningen till formellt, icke-formellt och informellt lärande

Information och konstruktiv dialog

BE (och ev. komm.)

2024 (första halvåret)

Europeiska ungdomshuvudstaden

Det belgiska ordförandeskapet kommer att lyfta fram Gents roll som europeisk ungdomshuvudstad 2024

Punkt 10 c Punkt 39

BE

2024 (andra halvåret)

(ev.) Rådets resolution om den 10:e cykeln i EU:s ungdomsdialog

Godkännande av rådet

Utrymme och deltagande för alla

Punkt 1 Punkt 2 Punkt 6 Punkt 21 Punkt 22

HU

2024 (andra halvåret)

(ev.) Rådets slutsatser om skapande av villkor som gör det möjligt för ungdomar att utnyttja sin potential i landsbygdsområden Godkännande av rådet

Godkännande av rådet

Verka för ungdomar på landsbygden

Punkt 1 Punkt 2 Punkt 5

Punkt 13 d Punkt 21 Punkt 26

HU

2024 (andra halvåret)

Konferens om ordförandeskapstrions prioriteringar/den öppna samordningsmetoden

EU:s ungdomskonferens och generaldirektoratsmöte

Slutresultat från EU:s ungdomsdialogscykel under ordförandeskapstrion ES-BE-HU

Inkluderande samhällen

Utrymme och deltagande för alla

Verka för ungdomar på landsbygden

Punkt 1 Punkt 2 Punkt 6 Punkt 13 b

Punkt 19 Punkt 21

HU

2024 (andra halvåret)

(ev.) Informellt möte mellan ministrarna för ungdomsfrågor

Utbyte av bästa praxis

Inkluderande samhällen

Verka för ungdomar på landsbygden

HU

2024 (andra halvåret)

(Konferens) Sammanfattnings-, översyns- och utvärderingsevenemang för de tio första cyklerna i EU:s (strukturerade) ungdomsdialog.

Översikt över de tio cyklerna i EU:s (strukturerade) ungdomsdialog

Utrymme och deltagande för alla

Information och konstruktiv dialog

Punkt 1 Punkt 2 Punkt 6 Punkt 26

HU, ES, BE, (ev. komm.)

2024 (andra halvåret)

(Seminarium) Verktyg för att skapa villkor som gör det möjligt för ungdomar att utnyttja sin potential i landsbygdsområden

Utbyte av bästa praxis på intersektoriell och interinstitutionell nivå

Utformande av rekommendationer

Verka för ungdomar på landsbygden

Utrymme och deltagande för alla

Ungdomsorganisationer och europeiska ungdomsprogram

Lärande av god kvalitet

Punkt 1 Punkt 5 Punkt 11

Punkt 13 a Punkt 24 Punkt 33 Punkt 37

HU (och ev. komm.)

---

(1)  Sammanställd av det slovenska ordförandeskapet på grundval av kommissionens Possible actions for a future EU Work Plan for Youth for 2019–2021 (inte översatt till svenska) (ST 9264/18 ADD 1), och uppdaterade uppgifter från 2023 från ordförandeskapstriorna FR-CZ-SE och ES-BE-HU.

(2)  Se resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramen för inrättandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete (2020/C 415/01).

(3)  Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (2018/C 456/01).

(4)  Möjliga framsteg i det sektorsövergripande samarbetet med den sociala sektorn, sysselsättningssektorn, utbildningssektorn, hälso- och sjukvårdssektorn m.m. Kompletterande bakgrundsdokument efterfrågas från poolen med europeiska forskare på ungdomsområdet (PEYR).

(5)  Den europeiska konferensen kommer även att undersöka temat ”rätten att leka” och anknytningen till formellt, icke-formellt och informellt lärande

(6)  I nära samarbete med partnerskapet mellan Europeiska kommissionen och Europarådet på ungdomsområdet och praktikgemenskapen för den europeiska agendan för ungdomsarbete. Stöd från PEYR har också begärts.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/21

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om den sociala dimensionen av ett hållbart Europa för ungdomar

(2023/C 185/06)

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM FÖLJANDE:

| 1. | De europeiska ungdomsmålen #3, med titeln ”Inkluderande samhällen”, och #10, med titeln ”Ett hållbart grönt Europa”, som är bifogade Europeiska unionens ungdomsstrategi, syftar till att ”möjliggöra och säkerställa alla ungdomars inkludering i samhället” respektive att ”skapa ett samhälle där alla ungdomar är miljöaktiva, utbildade i miljöfrågor och kan åstadkomma förändring i den egna vardagen” (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ungdomar är starka drivkrafter (2) för förändring och innovation och viktiga partner i genomförandet av Agenda 2030 för hållbar utveckling och andra multilaterala avtal och instrument, däribland Parisavtalet om klimatförändringar (3) och den europeiska gröna given (4). Dessutom upprepas principen om att ingen får lämnas utanför i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling (5). Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter har varje barn rätt att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör barnet (6). Ungdomar har rätt att delta på ett meningsfullt sätt i utformningen, genomförandet, övervakningen, utvärderingen och uppföljningen av politik som påverkar dem och samhället i stort (7). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Erkännandet av att dialog och ansvar mellan generationerna är en hörnsten i ett sunt beslutsfattande (8), erkännandet av att ungdomar spelar en avgörande roll i miljöåtgärder samt vikten av att lyfta fram de framsteg som gjorts när det gäller att främja ett meningsfullt ungdomsengagemang (9). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaåret för ungdomar 2022 (10) bidrog till att ge egenmakt och stöd till ungdomar, inbegripet unga med begränsade möjligheter, att förvärva relevant kunskap och kompetens för att bli aktiva och engagerade medborgare och aktörer för förändring. Vid avslutningskonferensen för Europaåret för ungdomar (”Claim the Future”) den 6 december 2022 upprepade beslutsfattare och aktörer på ungdomsområdet sitt gemensamma åtagande att integrera ett ungdomsperspektiv i det politiska beslutsfattandet och öka ungdomars deltagande i beslutsprocesserna. Man efterlyste också ett ökat fokus på förebyggande hälsovård, bekämpning av psykisk ohälsa och ensamhet samt ökat deltagande i organiserad idrottsverksamhet. |
| --- | --- |

4.

SOM ÄR MEDVETNA OM FÖLJANDE:

| 5. | Att ta itu med den sociala dimensionen av hållbar utveckling (11) är avgörande för att stärka utsatta grupper i samhället. Frågor som rör hållbar utveckling är sektorsövergripande. Socioekonomiskt utanförskap och demokratiskt utanförskap går hand i hand och påverkar i vilken utsträckning ungdomar kan delta i åtgärder för hållbar utveckling. För att kunna uppnå en rättvis, hållbar och inkluderande utveckling genom demokratiska processer måste man ta hänsyn till alla perspektiv och åsikter, via principerna om yttrandefrihet och pressfrihet och genom inkluderande processer på alla nivåer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Den grupp som vi definierar som ”ungdomar” består av en mängd identiteter med olika förmågor, behov, önskningar, medel och intressen. De står inför olika utmaningar och möjligheter och har olika utbildningsmässig, kulturell, ekonomisk, geografisk och social bakgrund. Dessa skillnader påverkar deras intressen och möjligheter och deras förmåga att engagera sig i åtgärder för hållbar utveckling och miljön. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Faktorer såsom skillnader i befolkningstäthet och demografisk struktur, dvs. mellan stadsområden, landsbygdsområden, avlägsna områden, randområden, mindre utvecklade områden och de yttersta randområdena, påverkar också tillgången på och tillgängligheten av hållbar infrastruktur för ungdomar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Covid-19-pandemin, energikrisen till följd av Ryska federationens anfallskrig mot Ukraina och klimatkrisen har belyst ojämlikheter i våra samhällen, eftersom kriserna har påverkat grupper av ungdomar olika och vissa grupper på ett oproportionerligt sätt. Den ojämlika tillgången till mänskliga rättigheter för ungdomar med begränsade möjligheter, såsom tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård, har blivit ännu tydligare under dessa kriser. Förutsättningar såsom psykisk och fysisk hälsa, levnads- och boendeförhållanden, tillgång till formellt, icke-formellt och informellt lärande, arbetstillfällen och fritidsaktiviteter är av avgörande betydelse för ungdomars motståndskraft och möjligheter att leva ett hållbart liv. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Demokrati och mänskliga rättigheter är odelbara i samband med hållbar utveckling, eftersom klimatförändringarna har en oproportionerlig inverkan på marginaliserade grupper i utsatta situationer. De som har minst resurser har störst svårigheter att anpassa sig till klimatrelaterade förändringar (12), och de som riskerar att drabbas av fattigdom löper större risk att utsättas för föroreningar och miljöproblem (13). Dessutom kan ungdomar som är beroende av naturresurser på olika sätt för att arbeta, leva eller delta i kulturella traditioner påverkas negativt av klimatförändringarna på ett sätt som äventyrar deras makt att forma sina egna liv (14). |
| --- | --- |

9.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, ANSER FÖLJANDE:

| 10. | Alla ungdomar bör ha goda levnadsvillkor, utsikter till sysselsättning samt möjlighet att forma sina liv och påverka det politiska beslutsfattandet och samhällsutvecklingen. Ungdomarna utgör en styrka i vårt samhälle samtidigt som de är individer med rättigheter och drivkrafter för positiva förändringar (15). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Ungdomars kunskaper, perspektiv och erfarenheter bidrar till målmedvetnare politiska beslut och är värdefulla resurser i den demokratiska processen. Ungdomspolitiken bör följa det dubbla tillvägagångssättet att utveckla och utforma initiativ direkt med, för och av ungdomar genom ett aktivt och meningsfullt deltagande av ungdomar och genom att integrera ungdomspolitiken i alla politikområden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | EU:s ungdomspolitik, inbegripet EU:s ungdomsdialog, bör bidra till att skapa ett samhälle för alla nuvarande och kommande generationer, där man diskuterar och finner lösningar på de största utmaningarna med anknytning till sociala frågor som fattigdom, ofrivillig ensamhet (16), psykisk hälsa, hållbar utveckling och klimatförändringar, utan att försämra den globala situationen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Det är nödvändigt att öka alla ungdomars sociala delaktighet för att främja förståelsen av de sammanlänkade globala utmaningar som världen står inför och hjälpa ungdomar att förvärva de kunskaper, färdigheter och kompetenser de behöver för att leva ett mer hållbart liv och både individuellt och kollektivt bidra till ett mer hållbart samhälle. EU:s ungdomsprogram Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren samt andra system och aktiviteter för volontärverksamhet eller samhällsnyttigt arbete på EU-nivå och nationell nivå, där sådana finns, och initiativ till medborgardeltagande kan vara användbara verktyg i detta syfte. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Alla ungdomar bör ha tillgång till tillförlitlig faktabaserad information och data, som är formulerad på ett ungdomsanpassat, lättillgängligt sätt och på flera olika språk, så att det säkerställs att alla ungdomar kan tillgodogöra sig informationen, utveckla ett hållbart beteende och forma sin roll som förändringsagenter och informerade medborgare. |
| --- | --- |

14.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

| 15. | Den globala karaktären hos utmaningar som covid-19-pandemin, klimatförändringarna och förlusten av biologisk mångfald kräver bredast möjliga samarbete på alla nivåer och säkerställande av ett meningsfullt och ändamålsenligt deltagande av ungdomar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Det finns ett behov av att ytterligare involvera ungdomar i politiken för hållbar utveckling på alla nivåer för att utnyttja deras potential och kreativitet, med tanke på att investeringar i ungdomar ger en stark hävstångseffekt för en hållbar framtid. Behovet av dialog om etiska och sociala frågor kring hållbar utveckling, både bland ungdomar och mellan generationer i samhället, genom exempelvis generationsöverskridande dialog, är avgörande för att främja hopp och skapa förståelse och respekt för olika perspektiv och verkligheter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Många ungdomar i Europa är medvetna om och mobiliserade när det gäller deras farhågor om hållbarhets- och miljöfrågor. Samtidigt finns det ungdomar som inte är engagerade i samhällsfrågor. Graden av mobilisering och engagemang varierar bland ungdomar, beroende på faktorer som tillgång till information, utbildningsbakgrund, socioekonomisk status och geografisk plats. Olika grupper av ungdomar behöver olika typer av uppmuntran och stöd för att delta i samhällsutvecklingen. Det är därför nödvändigt att inta ett helhetsperspektiv och utveckla inkluderande och deltagandebaserade åtgärder för att ta itu med frågor som hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, jämställdhet, lika möjligheter, social rättvisa och klimatförändringar. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Ungdomsorganisationer, ungdomsarbete och annan verksamhet för icke-formellt och informellt lärande är viktiga för att ge information och stöd till ungdomar som befinner sig utanför formella strukturer, och kompletterar ofta tjänster som tillhandahålls av offentliga myndigheter på alla nivåer. |
| --- | --- |

18.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, NOTERAR FÖLJANDE:

| 19. | Budskapet från deltagarna i EU:s ungdomskonferens i mars 2023 om vikten av att ge ungdomar tillförlitlig, tillgänglig och användarvänlig information och tillgång till både formell och icke-formell utbildning om hållbarhet och klimatförändringar, liksom deras budskap om vikten av att använda generationsöverskridande och tvärvetenskapliga strategier för att ge ungdomar egenmakt genom att ge dem nödvändig information och kunskap och nödvändiga verktyg om hur man kan engagera sig i hållbara och inkluderande metoder. |
| --- | --- |

19.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT PÅ LÄMPLIGA NIVÅER GÖRA FÖLJANDE:

| 20. | Tillhandahålla tillgängliga och hållbara strukturer för flernivåstyrning (17) och möjligheter för ungdomsorganisationer och ungdomar, inbegripet underrepresenterade ungdomsgrupper, i linje med befintlig bästa praxis, t.ex. Europarådets europeiska kod för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocessen (18), för att möjliggöra ett meningsfullt deltagande och främja tillgängliga mekanismer i syfte att ge återkoppling och genomföra utvärderingar av sådana processer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | På ett icke-formellt sätt främja utbildningsmöjligheter för ungdomsarbetare så att de kan utveckla de kunskaper, färdigheter och kompetenser de behöver för att i sin verksamhet ta itu med frågor som rör social delaktighet och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Uppmuntra utvecklingen av möjligheter till utbildning och yrkesmässigt lärande för utbildare (19), inbegripet ungdomsarbetare, för att bättre informera och utbilda alla ungdomar och ge dem egenmakt i frågor som rör hållbar utveckling, så att de får möjlighet att göra välgrundade och hållbara val i vardagen och görs delaktiga i beslutsprocesser. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Prioritera psykisk hälsa och välbefinnande bland ungdomar, särskilt genom att erkänna att problem med psykisk ohälsa är ett av de största hälsoproblemen hos ungdomar (20), genom att stärka kunskapsbaserat främjande av psykisk hälsa, kunskapen om psykisk hälsa och förebyggande insatser i olika miljöer genom sektorsövergripande strategier samt genom att främja och utveckla rättvis tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster av hög kvalitet som är integrerade, säkra och människocentrerade, i syfte att förbättra ungdomars hälsa, välfärd och livskvalitet, och på så sätt göra samhället som helhet starkare och motståndskraftigare. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Överväga att tillämpa ett rättighetsbaserat ungdomsperspektiv (21) på politiken för hållbar infrastruktur, särskilt när det gäller tillgång till kollektivtrafik och bostäder till överkomliga priser, i syfte att tillhandahålla hållbara och miljövänliga alternativ för alla ungdomar. |
| --- | --- |

24.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT, MED HÄNSYN TILL SUBSIDIARITETSPRINCIPEN, INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER, GÖRA FÖLJANDE:

| 25. | Beakta resultaten av den nionde cykeln av EU:s ungdomsdialog vid utformningen och genomförandet av framtida politik för social delaktighet och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Säkerställa att alla ungdomar har tillgång till sina rättigheter i enlighet med internationella förklaringar och konventioner genom att inkludera ett rättighetsbaserat ungdomsperspektiv i utformningen, genomförandet, övervakningen och utvärderingen av åtgärder som påverkar ungdomar på alla nivåer. Det är viktigt att möjliggöra att beslutsfattare har nödvändig kompetens och tillgång till lämpliga verktyg för att skapa inkluderande och deltagandebaserade beslutsprocesser. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Ytterligare stödja forskning och analys, med hjälp av befintliga verktyg såsom wikinätverket för ungdomsfrågor (22), och samla in disaggregerade data om sambandet mellan social utestängning och klimatförändringar och ungdomars psykiska hälsa, välbefinnande och levnadsvillkor, med beaktande av det eventuella behovet av nya indikatorer och övervakningsmekanismer för att mäta effekterna av social utestängning och klimatförändringar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Förbättra tillgången till olika mekanismer för deltagande, såsom ungdomsråd, ungdomshearingar och deltagandebaserade konferenser, inbegripet EU:s ungdomsdialog, samt digitala verktyg för deltagande, och se till att de fokuserar på olika grupper av ungdomar i samhället, inbegripet icke-företrädda och underrepresenterade ungdomsgrupper, så att de kan delta och ta på sig ledande roller i sådana mekanismer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Utnyttja den fulla potentialen hos Erasmus+-programmet, Europeiska solidaritetskåren och ESF+, och i tillämpliga fall även Alma-initiativet, för att skapa möjligheter till mer inkluderande och hållbara projekt och rörlighetsåtgärder, inbegripet hybridrörlighet, för alla ungdomar. Särskild tonvikt bör läggas vid deltagandet av ungdomar med begränsade möjligheter. |
| --- | --- |

29.

RÅDET OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET, UPPMANAR EUROPEISKA KOMMISSIONEN ATT I ENLIGHET MED SUBSIDIARITETSPRINCIPEN GÖRA FÖLJANDE:

| 30. | Säkerställa långsiktiga informationsåtgärder på europeisk nivå, bland annat genom Europeiska ungdomsportalen och andra relevanta informationsverktyg, på ett ungdomsvänligt, inkluderande, flerspråkigt och tillgängligt sätt med avseende på såväl EU:s politik och program om hållbar utveckling och klimatförändringar som deltagandeprocesser inom EU-institutionerna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Underlätta möjligheter till peer learning-verksamhet inom hållbarhet och inkludering. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Ytterligare främja och stödja en sektorsövergripande strategi och synergier med andra initiativ såsom koalitionen för utbildning för klimatet, rådets rekommendation om lärande inför den gröna omställningen och en hållbar utveckling (23) samt det nya europeiska Bauhaus. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Bilaga 3 till resolutionen från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (EUT C 456, 18.12.2018, s. 1).

(2)  Rådets slutsatser om en övergripande strategi för att påskynda genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling – bättre återuppbyggnad efter covid-19-krisen (dok. 9850/21).

(3)  Förenta nationerna, Parisavtalet, 2015.

(4)  Europeiska kommissionen, meddelande från kommissionen, Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final.

(5)  Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development; FN:s generalförsamling, A/RES/70/1.

(6)  Förenta nationerna, konventionen om barnets rättigheter, FN:s generalförsamlings resolution 44/25.

(7)  Rådets slutsatser om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19).

(8)  Rådets slutsatser om utveckling av en generationsöverskridande dimension på ungdomsområdet för att främja dialog och social sammanhållning (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56).

(9)  Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Third Official Version, maj 2022.

(10)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022), EUT L 462, 28.12.2021, s. 1.

(11)  En definition av ”den sociala dimensionen av hållbar utveckling” finns i bilaga II till bilagan.

(12)  Förenta nationerna, World Youth Report (2020).

(13)  Eurostat, indikatorer för livskvalitet – natur- och boendemiljö, 2022.

(14)  Meddelande från kommissionen Att bygga upp ett klimateresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning, COM(2021) 82 final.

(15)  Rådets slutsatser om främjande av ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9).

(16)  En definition av ”ensamhet” finns i bilaga II till bilagan.

(17)  Rådets slutsatser om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesserna (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3).

(18)  Europarådet, Europeisk kod för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocessen, CONF/PLE(2009)CODE1.

(19)  En definition av ”utbildare” finns i bilaga II till bilagan.

(20)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering, Children and mental health: preventive approaches to anxiety and depression, Publikationsbyrån, 2021.

(21)  En definition av ”rättighetsbaserat ungdomsperspektiv” finns i bilaga II till bilagan.

(22)  Wikinätverket för ungdomsfrågor är en webbplattform som drivs av Europeiska kommissionen och som innehåller information om EU-ländernas ungdomspolitik.

(23)  EUT C 243, 27.6.2022, s. 1.

---

BILAGA I

HÄNVISNINGAR

Vid antagandet av dessa slutsatser noterar rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, följande dokument:

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska gröna given (COM(2019) 640 final). |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Den europeiska gröna given (COM(2019) 640 final).

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning (COM(2021) 82 final). |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning (COM(2021) 82 final).

| — | Rådets slutsatser om en övergripande strategi för att påskynda genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling – bättre återuppbyggnad efter covid-19-krisen (dok. 9850/21). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om en övergripande strategi för att påskynda genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling – bättre återuppbyggnad efter covid-19-krisen (dok. 9850/21).

| — | Rådets slutsatser om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om upprätthållande och skapande av medborgerliga utrymmen för ungdomar där ett meningsfullt ungdomsdeltagande underlättas (EUT C 501 I, 13.12.2021, s. 19).

| — | Rådets slutsatser om utveckling av en generationsöverskridande dimension på ungdomsområdet för att främja dialog och social sammanhållning (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56) |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om utveckling av en generationsöverskridande dimension på ungdomsområdet för att främja dialog och social sammanhållning (EUT C 495, 29.12.2022, s. 56)

| — | Rådets slutsatser om främjande av ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om främjande av ungdomars engagemang som drivkrafter för positiva förändringar inom miljöskyddet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 9).

| — | Rådets slutsatser om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3). |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om förstärkning av flernivåstyrningen vid främjandet av ungdomars deltagande i beslutsprocesser (EUT C 241, 21.6.2021, s. 3).

| — | Europarådet, Europeisk kod för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocessen, CONF/PLE(2009)CODE1. |
| --- | --- |

—

Europarådet, Europeisk kod för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocessen, CONF/PLE(2009)CODE1.

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030, COM(2021) 101 final. |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030, COM(2021) 101 final.

| — | Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022),
  EUT L 462, 28.12.2021, s. 1
  . |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022),
  EUT L 462, 28.12.2021, s. 1
  .

| — | Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering, Children and mental health: den europeiska plattformen för investeringar i barns framtid, Publikationsbyrån, 2021. |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för sysselsättning, socialpolitik och inkludering, Children and mental health: den europeiska plattformen för investeringar i barns framtid, Publikationsbyrån, 2021.

| — | Eurostat, indikatorer för livskvalitet – natur- och boendemiljö, september 2022. |
| --- | --- |

—

Eurostat, indikatorer för livskvalitet – natur- och boendemiljö, september 2022.

| — | Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen, Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (EUT C 428, 13.12.2017, s. 10). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen, Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (EUT C 428, 13.12.2017, s. 10).

| — | Framework for the implementation of the United Nations Economic Commission for Europe Strategy for Education for Sustainable Development from 2021 to 2030. |
| --- | --- |

—

Framework for the implementation of the United Nations Economic Commission for Europe Strategy for Education for Sustainable Development from 2021 to 2030.

| — | JRC Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D`hombres, B., Pasztor, Z. och Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2021. |
| --- | --- |

—

JRC Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D`hombres, B., Pasztor, Z. och Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2021.

| — | OECD, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights, 2021. |
| --- | --- |

—

OECD, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights, 2021.

| — | Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027,
  EUT C 456, 18.12.2018. |
| --- | --- |

—

Resolution från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027,
  EUT C 456, 18.12.2018.

| — | Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Third Official Version, maj 2022. |
| --- | --- |

—

Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Third Official Version, maj 2022.

| — | Transforming our world: FN:s generalförsamling, A/RES/70/1. |
| --- | --- |

—

Transforming our world: FN:s generalförsamling, A/RES/70/1.

| — | Förenta nationerna, World Youth Report (2020). |
| --- | --- |

—

Förenta nationerna, World Youth Report (2020).

| — | Förenta nationerna, Parisavtalet, 2015. |
| --- | --- |

—

Förenta nationerna, Parisavtalet, 2015.

| — | Förenta nationerna, konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Fördragssamlingen 2515, 2006. |
| --- | --- |

—

Förenta nationerna, konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Fördragssamlingen 2515, 2006.

| — | Förenta nationerna, konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, Århus, 1998. |
| --- | --- |

—

Förenta nationerna, konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, Århus, 1998.

| — | Förenta nationerna, konventionen om barnets rättigheter (1989), traktat nr 27531. Förenta nationernas fördragssamling, 1577, artikel 12. |
| --- | --- |

—

Förenta nationerna, konventionen om barnets rättigheter (1989), traktat nr 27531. Förenta nationernas fördragssamling, 1577, artikel 12.

| — | Förenta nationerna, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, december 1948. |
| --- | --- |

—

Förenta nationerna, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, december 1948.

| — | Förenta nationerna, rapport från Världskommissionen för miljö och utveckling, Our common future [Brundtlandrapporten], A/42/427, 1987. |
| --- | --- |

—

Förenta nationerna, rapport från Världskommissionen för miljö och utveckling, Our common future [Brundtlandrapporten], A/42/427, 1987.

---

BILAGA II

DEFINITIONER

I dessa rådsslutsatser gäller följande definitioner:

både lärare (personer med lärarbehörighet eller motsvarande enligt nationell lagstiftning och praxis) och utbildare (var och en som utför en eller flera av de uppgifter som är knutna till den teoretiska eller praktiska utbildningsfunktionen, antingen vid en utbildningsinstitution eller på arbetsplatsen). Detta omfattar lärare inom allmän utbildning och högre utbildning, lärare och utbildare inom yrkesinriktad grund- och fortbildning, pedagoger inom förskoleverksamhet och barnomsorg, vuxenutbildare samt ungdomsarbetare (1).

Ensamhet: ensamhet är något mycket subjektivt. Det är uppfattningen om att det finns en diskrepans mellan en persons önskade och faktiska nätverk av relationer. Det upplevs som en mycket negativ känsla. Det handlar inte bara om att ha för få sociala kontakter i sig, utan också om uppfattningen att dessa relationer inte är tillräckligt tillfredsställande. Med andra ord innebär ensamhet inte att man är ensam, utan att man känner sig ensam. I detta avseende skiljer sig ensamhet från social isolering, som har en objektiv konnotation och som kännetecknas av avsaknad av relationer med andra människor och/eller ett mycket litet antal meningsfulla band (2).

Rättighetsbaserat ungdomsperspektiv (3): ett rättighetsbaserat ungdomsperspektiv kopplar nationella ungdomspolitiska mål till barns och ungdomars rättigheter på det sätt som föreskrivs i internationella konventioner, lagar och andra författningar. Det bör bygga på forskning och statistik och syfta till att skapa förutsättningar för att ungdomar ska kunna delta i den allmänna samhällsutvecklingen, både genom egna initiativ och genom initiativ från beslutsfattare. Ett rättighetsbaserat ungdomsperspektiv kan fungera som en metod för beslutsfattare att skaffa sig relevant kompetens för att ta hänsyn till ungdomars perspektiv i beslutsfattandet.

Den sociala dimensionen av hållbar utveckling: hållbar utveckling definieras ofta som en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina egna behov (4). Den kräver att allas grundläggande behov tillgodoses och att alla ges möjlighet att förverkliga sina ambitioner om ett bättre liv. Hållbar utveckling omfattar tre dimensioner: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga dimensionen. Den sociala dimensionen av hållbar utveckling bygger på de grundläggande värdena rättvisa och demokrati, bland annat ett effektivt förverkligande av alla mänskliga rättigheter – politiska, medborgerliga, ekonomiska, sociala och kulturella – till gagn för alla människor. 2021 bekräftade rådet betydelsen av att stärka den hållbara utvecklingens sociala dimension för att främja mänskliga rättigheter, jämställdhet, inkludering, mänsklig utveckling, social sammanhållning och jämlikhet i alla dess former liksom social dialog, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och anständigt arbete (5).

---

(1)  Enligt definitionen i slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om utbildning av ungdomsarbetare (EUT C 412, 9.12.2019, s. 12) och i rådets rekommendation om lärande inför den gröna omställningen och en hållbar utveckling (EUT C 243, 27.6.2022, s. 1).

(2)  JRC Science for Policy Report, Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D`hombres, B., Pasztor, Z. och Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2021.

(3)  Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor.

(4)  Förenta nationerna, rapport från Världskommissionen för miljö och utveckling, Our common future [Brundtlandrapporten], A/42/427, 1987.

(5)  Rådets slutsatser om en övergripande strategi för att påskynda genomförandet av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling – bättre återuppbyggnad efter covid-19-krisen (dok. 9850/21).

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/29

---

Resolution från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om en översyn av EU-medlemsstaternas representation i Wadas stiftelsestyrelse och om samordningen av medlemsstaternas ståndpunkter inför möten inom Wada

(2023/C 185/07)

FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM ERINRAR OM:

| 1. | slutsatserna antagna av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 4 december 2000, om kampen mot dopning (1), |
| --- | --- |

1.

| 2. | slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 18 november 2010, om Europeiska unionens (EU) roll i den internationella kampen mot dopning (2), |
| --- | --- |

2.

| 3. | resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 20 december 2011, om EU-medlemsstaternas representation i stiftelsestyrelsen för världsantidopningsbyrån (Wada) och om samordningen av EU:s och dess medlemsstaters ståndpunkter inför möten inom Wada (3), |
| --- | --- |

3.

| 4. | slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 15 december 2015, om en utvärdering av 2011 års resolution om EU-medlemsstaternas representation i Wadas stiftelsestyrelse och om samordningen av EU:s och dess medlemsstaters ståndpunkter inför möten inom Wada och särskilt att erfarenheterna från tillämpningen av denna resolution ska utvärderas igen senast den 31 december 2018 (4), |
| --- | --- |

4.

| 5. | resolutionen från 2019 från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU-medlemsstaternas representation i Wadas stiftelsestyrelse och om samordningen av medlemsstaternas ståndpunkter inför möten inom Wada (2019 års resolution) (5), |
| --- | --- |

5.

SOM NOTERAR ATT:

| 1. | Wadas arbetsmetoder och förfaranden har utvecklats sedan 2019 års resolution antogs, särskilt när det gäller längden på mandatperioden för ledamöterna av stiftelsestyrelsen; rådet bör uppdatera 2019 års resolution med tanke på denna utveckling för att ge tydligare vägledning om kriterierna avseende och längden på mandatperioden för experter på regeringsnivå som utses gemensamt av medlemsstaterna, församlade i rådet; 2019 års resolution inte innehåller några uttryckliga bestämmelser om längden på mandatperioden för de experter på regeringsnivå som ersätter den expertföreträdare som upphör att utöva sitt ämbete på ministernivå i sin medlemsstat; de behörighetskriterier som fastställs i Wadas stadgar för ledamöter i stiftelsestyrelsen inte beaktas i 2019 års resolution; |
| --- | --- |

1.

| 2. | det är viktigt att företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, fortsätter att regelbundet utvärdera erfarenheterna från tillämpningen av 2019 års resolution, |
| --- | --- |

2.

KONSTATERAR ATT:

| 1. | Europeiska unionen och dess medlemsstater bör kunna utöva sina befogenheter och spela sin roll vid Wadas utarbetande av, förhandlingar om och antagande av bland annat bestämmelser, standarder och riktlinjer, |
| --- | --- |

1.

| 2. | tre platser i Wadas stiftelsestyrelse är vikta för företrädare från EU:s medlemsstater, |
| --- | --- |

2.

| 3. | åtgärder behöver vidtas avseende praktiska förfaranden för företrädarna för EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse och avseende samordningen av EU och dess medlemsstaters ståndpunkter inför möten inom Cahama (6) och Wada; dessa praktiska förfaranden bör spegla lojalt samarbete och främja enighet inom EU:s externa representation och inte överlappa med Cahamas arbete, |
| --- | --- |

3.

| 4. | samordningen av Europas ståndpunkter inför möten inom Wada bör ske inom Cahama och man bör säkerställa att beslut som fattas i det organet till fullo följer tillämplig EU-lagstiftning, |
| --- | --- |

4.

| 5. | det finns ett starkt behov av kontinuitet och engagemang när det gäller hur EU:s medlemsstater företräds i Wadas stiftelsestyrelse, underbyggt av ett politiskt mandat och lämplig sakkunskap. |
| --- | --- |

5.

ÄR DÄRFÖR ENIGA OM ATT:

| 1. | EU:s medlemsstater ska företrädas på ministernivå inom Wadas stiftelsestyrelse och att mandaten bör fördelas så att






  — | ett mandat tilldelas en person som har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor från en av medlemsstaterna i den sittande ordförandeskapstrion, |
| --- | --- | --- |

1.

—

ett mandat tilldelas en person som har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor från en av medlemsstaterna i den sittande ordförandeskapstrion,

| — | ett mandat tilldelas en person som har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor från en av medlemsstaterna i den kommande ordförandeskapstrion, |
| --- | --- |

—

ett mandat tilldelas en person som har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor från en av medlemsstaterna i den kommande ordförandeskapstrion,

| — | medlemsstaterna, församlade i rådet, gemensamt ger ett mandat, till en person som har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor (expert på regeringsnivå), |
| --- | --- |

—

medlemsstaterna, församlade i rådet, gemensamt ger ett mandat, till en person som har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor (expert på regeringsnivå),

| 2. | den i bilaga I till bilagan beskrivna ordningen för hur EU:s medlemsstater ska företrädas i Wadas stiftelsestyrelse kommer att börja gälla den 30 juni 2023 utan att det påverkar mandat som godkändes före detta datum, |
| --- | --- |

2.

| 3. | representanten från den sittande ordförandeskapstrion i Wadas stiftelsestyrelse ska informera om utfallet av mötet i Wadas styrelse vid mötet i rådet (utbildning, ungdom, kultur och idrott); representanten ska lämna en rapport om utfallet av detta möte till arbetsgruppen för idrottsfrågor, |
| --- | --- |

3.

| 4. | medlemsstaternas delegater, församlade i arbetsgruppen för idrottsfrågor, kan, utan att det överlappar med Cahama, samordna en gemensam ståndpunkt om frågor som omfattas av medlemsstaternas befogenhet förutsatt att en sådan gemensam ståndpunkt har ett tydligt mervärde; den gemensamma ståndpunkten kräver godkännande av medlemsstaternas representanter, församlade i Ständiga representanternas kommitté (Coreper), om inte medlemsstaterna når en annan överenskommelse, |
| --- | --- |

4.

| 5. | en gemensam ståndpunkt som EU:s medlemsstater har enats om måste överensstämma med alla överenskomna EU-ståndpunkter och ska presenteras av ordförandeskapet vid möten i Cahama; EU:s medlemsstater bör försöka att få med denna gemensamma ståndpunkt i det mandat för Europa som utarbetas av Cahama, |
| --- | --- |

5.

| 6. | representanterna från EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse ska yttra sig och rösta i frågor i enlighet med Europas mandat som godkänts av Cahama, förutsatt att en sådan ståndpunkt är förenlig med EU:s regelverk, |
| --- | --- |

6.

| 7. | företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, ska senast den 31 december 2025 utvärdera erfarenheterna från tillämpningen av denna resolution och överväga om det behövs några ändringar av den ordning som inrättas genom denna resolution, |
| --- | --- |

7.

| 8. | denna resolution, inklusive de bifogade åtgärderna i fråga om EU:s medlemsstaters representation i Wadas stiftelsestyrelse och de praktiska bestämmelser i fråga om förberedelser inför möten i Wada om frågor som omfattas av unionens befogenhet godkändes av rådet den 15 maj 2023 och ersätter resolution 2019/C 192/01 från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU-medlemsstaternas representation i Wadas styrelse och om samordningen av EU:s och dess medlemsstaters ståndpunkter inför möten inom Wada. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EGT C 356, 12.12.2000, s. 1.

(2)  EUT C 324, 1.12.2010, s. 18.

(3)  EUT C 372, 20.12.2011, s. 7.

(4)  EUT C 417, 15.12.2015. s. 45.

(5)  EUT C 192, 7.6.2019, s. 1.

(6)  Europeiska ad hoc-kommittén för Världsantidopningsbyrån (Cahama) är en kommitté av experter som ansvarar för att samordna ståndpunkterna till de stater som är parter i den europeiska kulturkonventionen när det gäller frågor som rör utvecklingen av antidopningspolitiken.

---

BILAGA I

Överenskommelse om hur EU:s medlemsstater ska företrädas i Wadas stiftelsestyrelse

EU:s medlemsstater har kommit överens om följande representationssystem:

EU-medlemsstaternas företrädare i Wadas stiftelsestyrelse ska vara medborgare från olika EU-medlemsstater.

FÖRETRÄDARE FÖR MEDLEMSSTATERNA I SITTANDE OCH KOMMANDE ORDFÖRANDESKAPTRIO:

| — | Medlemsstaterna i den sittande ordförandeskapstrion ska välja, efter internt samråd, bland sig en medlemsstat som företrädare för EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse. Den medlemsstat som valts ska, i enlighet med sitt interna förfarande, utse en företrädare i detta syfte. Denna företrädare ska vara den person som i medlemsstaten har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor och kommer att vara behörig att ingå i stiftelsestyrelsen i enlighet med Wadas stadgar. Generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd ska underrättas om vilken medlemsstat som valts och om företrädarens namn. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna i den sittande ordförandeskapstrion ska välja, efter internt samråd, bland sig en medlemsstat som företrädare för EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse. Den medlemsstat som valts ska, i enlighet med sitt interna förfarande, utse en företrädare i detta syfte. Denna företrädare ska vara den person som i medlemsstaten har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor och kommer att vara behörig att ingå i stiftelsestyrelsen i enlighet med Wadas stadgar. Generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd ska underrättas om vilken medlemsstat som valts och om företrädarens namn.

| — | Om företrädaren upphör att utöva sitt ämbete på ministernivå ska denna företrädare kvarstå i ämbetet i Wadas stiftelsestyrelse till dess att förfarandet för utseende av en ny företrädare har slutförts. Medlemsstaten, eller en annan medlemsstat från ordförandeskapstrion om ordförandeskapstrion samtycker till detta, ska utse en ersättare som är behörig att företräda EU-medlemsstaten i Wadas stiftelsestyrelse och som har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor under återstoden av den inledande treåriga mandatperioden i stiftelsestyrelsen. |
| --- | --- |

—

Om företrädaren upphör att utöva sitt ämbete på ministernivå ska denna företrädare kvarstå i ämbetet i Wadas stiftelsestyrelse till dess att förfarandet för utseende av en ny företrädare har slutförts. Medlemsstaten, eller en annan medlemsstat från ordförandeskapstrion om ordförandeskapstrion samtycker till detta, ska utse en ersättare som är behörig att företräda EU-medlemsstaten i Wadas stiftelsestyrelse och som har ansvar på ministernivå för idrottsfrågor under återstoden av den inledande treåriga mandatperioden i stiftelsestyrelsen.

| — | Den företrädare som upphör att utöva sitt ämbete på ministernivå eller som inte längre är behörig att företräda EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse ska inte längre vara ledamot i stiftelsestyrelsen och ska automatiskt avgå när det nya utnämningsförfarandet har slutförts. |
| --- | --- |

—

Den företrädare som upphör att utöva sitt ämbete på ministernivå eller som inte längre är behörig att företräda EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse ska inte längre vara ledamot i stiftelsestyrelsen och ska automatiskt avgå när det nya utnämningsförfarandet har slutförts.

| — | De ovannämnda bestämmelserna ska också gälla för medlemsstaterna i den kommande ordförandeskapstrion. |
| --- | --- |

—

De ovannämnda bestämmelserna ska också gälla för medlemsstaterna i den kommande ordförandeskapstrion.

| — | Mandatperioden för de ovannämnda företrädarna är 3 år. |
| --- | --- |

—

Mandatperioden för de ovannämnda företrädarna är 3 år.

| — | Företrädaren för medlemsstaterna i den kommande ordförandeskapstrion ska sitta kvar även efter det att den har blivit den sittande ordförandeskapstrion, så att den treåriga mandatperioden ges kontinuitet och stabilitet. |
| --- | --- |

—

Företrädaren för medlemsstaterna i den kommande ordförandeskapstrion ska sitta kvar även efter det att den har blivit den sittande ordförandeskapstrion, så att den treåriga mandatperioden ges kontinuitet och stabilitet.

EXPERT PÅ REGERINGSNIVÅ SOM UTSES GEMENSAMT AV MEDLEMSSTATERNA, FÖRSAMLADE I RÅDET:

| — | Förslag till en expertföreträdare ska skickas in av medlemsstaterna senast en månad före det möte i Europeiska unionens råd vid vilket personen ska utses. Förslagen ska inte inbegripa ministrar från de medlemsstater som ingår i den sittande eller den kommande ordförandeskapstrion. Förslagen till expertföreträdare ska sändas till rådets generalsekretariat. |
| --- | --- |

—

Förslag till en expertföreträdare ska skickas in av medlemsstaterna senast en månad före det möte i Europeiska unionens råd vid vilket personen ska utses. Förslagen ska inte inbegripa ministrar från de medlemsstater som ingår i den sittande eller den kommande ordförandeskapstrion. Förslagen till expertföreträdare ska sändas till rådets generalsekretariat.

| — | Om det finns fler än en kandidat till posten som expertföreträdare ska ordförandeskapet försöka nå konsensus bland medlemsstaterna för att organisera en vägledande omröstning inom arbetsgruppen för idrottsfrågor för att utse expertföreträdaren. Omröstningsordningen ska föreslås av ordförandeskapet och genom konsensus godkännas av medlemsstaterna. Alla kandidater till befattningen som expertföreträdare ska vara behöriga att ingå i stiftelsestyrelsen i enlighet med Wadas stadgar. |
| --- | --- |

—

Om det finns fler än en kandidat till posten som expertföreträdare ska ordförandeskapet försöka nå konsensus bland medlemsstaterna för att organisera en vägledande omröstning inom arbetsgruppen för idrottsfrågor för att utse expertföreträdaren. Omröstningsordningen ska föreslås av ordförandeskapet och genom konsensus godkännas av medlemsstaterna. Alla kandidater till befattningen som expertföreträdare ska vara behöriga att ingå i stiftelsestyrelsen i enlighet med Wadas stadgar.

| — | Mandatperioden för expertföreträdaren ska vara tre år om inte han eller hon upphör att utöva sitt ämbete på ministernivå i sin medlemsstat eller de behörighetskrav för att företräda EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse som var tillämpliga vid tidpunkten för utnämningen inte längre är uppfyllda under dennes mandatperiod. I sådant fall påbörjas ett nytt utnämningsförfarande för en ny treårsperiod. Den sittande expertföreträdaren ska kvarstå i ämbetet till dess att förfarandet för utseende av en ny expertföreträdare har slutförts. Mandatperioden ska vara överensstämmande med Wadas stadgar och ska under alla omständigheter vara begränsad till tre mandatperioder. |
| --- | --- |

—

Mandatperioden för expertföreträdaren ska vara tre år om inte han eller hon upphör att utöva sitt ämbete på ministernivå i sin medlemsstat eller de behörighetskrav för att företräda EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse som var tillämpliga vid tidpunkten för utnämningen inte längre är uppfyllda under dennes mandatperiod. I sådant fall påbörjas ett nytt utnämningsförfarande för en ny treårsperiod. Den sittande expertföreträdaren ska kvarstå i ämbetet till dess att förfarandet för utseende av en ny expertföreträdare har slutförts. Mandatperioden ska vara överensstämmande med Wadas stadgar och ska under alla omständigheter vara begränsad till tre mandatperioder.

| — | Den expertföreträdare som har ersatts eller som inte längre är behörig att företräda EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse ska inte längre vara ledamot i stiftelsestyrelsen och ska automatiskt avgå när det nya utnämningsförfarandet har slutförts. |
| --- | --- |

—

Den expertföreträdare som har ersatts eller som inte längre är behörig att företräda EU:s medlemsstater i Wadas stiftelsestyrelse ska inte längre vara ledamot i stiftelsestyrelsen och ska automatiskt avgå när det nya utnämningsförfarandet har slutförts.

ÖVERGÅNGSREGLER:

| — | De befintliga reglerna om hur EU:s medlemsstater ska företrädas i Wadas stiftelsestyrelse som återfinns i den ovannämnda 2019 års resolution gäller till och med den 30 juni 2023. |
| --- | --- |

—

De befintliga reglerna om hur EU:s medlemsstater ska företrädas i Wadas stiftelsestyrelse som återfinns i den ovannämnda 2019 års resolution gäller till och med den 30 juni 2023.

FÖRFARANDE FÖR GODKÄNNANDE FRÅN MEDLEMSSTATERNA, FÖRSAMLADE I RÅDET:

| — | Godkännandet av experten på regeringsnivå och av de medlemsstater som valts av sittande och kommande ordförandeskapstrio till att utse företrädare i Wadas stiftelsestyrelse ska göras av medlemsstaterna, församlade i rådet. |
| --- | --- |

—

Godkännandet av experten på regeringsnivå och av de medlemsstater som valts av sittande och kommande ordförandeskapstrio till att utse företrädare i Wadas stiftelsestyrelse ska göras av medlemsstaterna, församlade i rådet.

| — | Namnen på alla ledamöter av Wadas stiftelsestyrelse som är företrädare för EU:s medlemsstater kommer att meddelas Wada via generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 (1). |
| --- | --- |

—

Namnen på alla ledamöter av Wadas stiftelsestyrelse som är företrädare för EU:s medlemsstater kommer att meddelas Wada via generalsekretariatet vid Europeiska unionens råd, i enlighet med bestämmelserna i förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 (1).

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG.

---

BILAGA II

Praktiska bestämmelser i fråga om förberedelser inför möten inom Wada om frågor som omfattas av unionens befogenhet

Utan att det påverkar tillämpningen av rådets arbetsordning och bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) godkänner rådet härmed de följande praktiska bestämmelserna i syfte att säkerställa förutsägbarhet och öppenhet i förberedelseprocessen för möten för den europeiska kontinentens samordning i Europarådet (Cahama) och inom Wada:

| 1. | Efter att ha mottagit dokumenten för Wadas stiftelsestyrelsemöten ska EU-medlemsstaternas företrädare i stiftelsestyrelsen i samråd med varandra översända sådana dokument till rådets generalsekretariat inför mötet i arbetsgruppen för idrottsfrågor som är relevanta för att en eventuell EU-ståndpunkt vid behov ska kunna fastställas. |
| --- | --- |

1.

Efter att ha mottagit dokumenten för Wadas stiftelsestyrelsemöten ska EU-medlemsstaternas företrädare i stiftelsestyrelsen i samråd med varandra översända sådana dokument till rådets generalsekretariat inför mötet i arbetsgruppen för idrottsfrågor som är relevanta för att en eventuell EU-ståndpunkt vid behov ska kunna fastställas.

| 2. | Kommissionen uppmanas att inför varje möte inom Wada förbereda och lämna in ett förslag till rådet om en EU-ståndpunkt om frågor som omfattas av unionens befogenhet, med inriktning på EU:s regelverk, i tillräckligt god tid före möten inom Cahama och Wada. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen uppmanas att inför varje möte inom Wada förbereda och lämna in ett förslag till rådet om en EU-ståndpunkt om frågor som omfattas av unionens befogenhet, med inriktning på EU:s regelverk, i tillräckligt god tid före möten inom Cahama och Wada.

| 3. | Detta utkast till EU:s ståndpunkt ska granskas av arbetsgruppen för idrottsfrågor. |
| --- | --- |

3.

Detta utkast till EU:s ståndpunkt ska granskas av arbetsgruppen för idrottsfrågor.

| 4. | När arbetsgruppen för idrottsfrågor har enats om ett utkast till EU:s ståndpunkt om frågor som omfattas av unionens befogenhet ska den EU-ståndpunkten överlämnas till Coreper för godkännande. Coreper får hänvisa ärendet till rådet för antagande om det är nödvändigt eller lämpligt. |
| --- | --- |

4.

När arbetsgruppen för idrottsfrågor har enats om ett utkast till EU:s ståndpunkt om frågor som omfattas av unionens befogenhet ska den EU-ståndpunkten överlämnas till Coreper för godkännande. Coreper får hänvisa ärendet till rådet för antagande om det är nödvändigt eller lämpligt.

| 5. | I brådskande fall, när ståndpunkter behöver antas inom en kort tidsperiod, kan ordförandeskapet försöka att nå en överenskommelse genom vanligt eller förenklat skriftligt förfarande. |
| --- | --- |

5.

I brådskande fall, när ståndpunkter behöver antas inom en kort tidsperiod, kan ordförandeskapet försöka att nå en överenskommelse genom vanligt eller förenklat skriftligt förfarande.

| 6. | Om Cahama uppmanas att anta en rättsakt som har rättslig verkan uppmanas kommissionen att lägga fram ett förslag till rådets beslut i enlighet med artikel 218.9 i EUF-fördraget gällande den rättsakten. |
| --- | --- |

6.

Om Cahama uppmanas att anta en rättsakt som har rättslig verkan uppmanas kommissionen att lägga fram ett förslag till rådets beslut i enlighet med artikel 218.9 i EUF-fördraget gällande den rättsakten.

| 7. | Vid möten inom Cahama uppmanas kommissionen att lägga fram EU:s ståndpunkt i den mån som Cahamas mandat tillåter. Annars lägger företrädaren för ordförandeskapet fram EU:s ståndpunkt. |
| --- | --- |

7.

Vid möten inom Cahama uppmanas kommissionen att lägga fram EU:s ståndpunkt i den mån som Cahamas mandat tillåter. Annars lägger företrädaren för ordförandeskapet fram EU:s ståndpunkt.

| 8. | Ordförandeskapet kan när som helst och vid behov sammankalla spontana ordförandeskapsledda möten om EU-samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen. |
| --- | --- |

8.

Ordförandeskapet kan när som helst och vid behov sammankalla spontana ordförandeskapsledda möten om EU-samordning mellan medlemsstaterna och kommissionen.

| 9. | Dessa praktiska bestämmelser och resolutionen från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU-medlemsstaternas representation i Wadas stiftelsestyrelse och om samordning av medlemsstaters ståndpunkter inför möten inom stiftelsestyrelsen, som godkänts av rådet, ersätter resolution 2019/C 192/01 från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU-medlemsstaternas representation i Wadas stiftelsestyrelse och om samordningen av EU:s och dess medlemsstaters ståndpunkter inför möten inom Wada. |
| --- | --- |

9.

Dessa praktiska bestämmelser och resolutionen från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU-medlemsstaternas representation i Wadas stiftelsestyrelse och om samordning av medlemsstaters ståndpunkter inför möten inom stiftelsestyrelsen, som godkänts av rådet, ersätter resolution 2019/C 192/01 från företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om EU-medlemsstaternas representation i Wadas stiftelsestyrelse och om samordningen av EU:s och dess medlemsstaters ståndpunkter inför möten inom Wada.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/35

---

Rådets resolution om det europeiska utbildningsområdet: tiden fram till 2025 och därefter

(2023/C 185/08)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1.

ERINRAR OM den politiska bakgrunden till det europeiska utbildningsområdet enligt bilagan till denna resolution,

2.

BEKRÄFTAR att det europeiska utbildningsområdet kan förverkligas senast 2025 endast genom ett starkt politiskt engagemang från medlemsstaterna och BETONAR att det krävs fortsatta insatser från både medlemsstaterna och kommissionen, inom ramen för deras respektive befogenheter, och när så är lämpligt med deltagande av relevanta aktörer på nationell och europeisk nivå, för att vidta de åtgärder som krävs för att förverkliga ett europeiskt utbildningsområde,

3.

NOTERAR kommissionens meddelande Framsteg mot förverkligandet av det europeiska området för utbildning (1),

4.

UNDERSTRYKER att utbildning i alla sammanhang, på alla nivåer och i alla former är avgörande för att säkerställa social sammanhållning, konkurrenskraft och hållbar tillväxt i Europeiska unionen och dess medlemsstater och för att förbereda dem för och stödja dem under den gröna och den digitala omställningen, särskilt i en tid då det är viktigt för medborgarna att förverkliga sig själva och uppnå välbefinnande och att anpassa sig till de utmaningar som en föränderlig värld medför, och dessutom utöva ett aktivt och ansvarsfullt medborgarskap, BETONAR vikten av högkvalitativ, inkluderande och jämlik utbildning och livslångt lärande för alla – såväl barn som vuxna,

5.

BETONAR att det europeiska utbildningsområdet bör bygga på ett livslångt lärande som inbegriper utbildningssystem på ett inkluderande och helhetsinriktat sätt, och omfattar undervisning, utbildning och lärande i alla sammanhang, på alla nivåer och i alla former – formellt, icke-formellt och informellt – från förskoleverksamhet och barnomsorg till skola, yrkesutbildning, högre utbildning och vuxenutbildning,

6.

BEKRÄFTAR att det sektorsöverskridande samarbetet mellan EU:s relevanta utbildningsinitiativ och initiativ inom närliggande politikområden och sektorer bör stärkas, särskilt vad gäller sysselsättning, socialpolitik, forskning, innovation, miljö och ungdomsfrågor samt kulturella och kreativa sektorer, samtidigt som den rättsliga grunden i fördragen för de respektive politikområdena respekteras fullt ut, UNDERSTRYKER behovet av samordning och konsekvens i fråga om alla EU-initiativ på utbildningsområdet, särskilt de som rör färdigheter och kompetens,

7.

NOTERAR att europeiskt utbildningssamarbete är avgörande för social sammanhållning och ett välfungerande ekonomiskt landskap i Europeiska unionen i syfte att säkerställa unionens långsiktiga konkurrenskraft och en lyckad grön och digital omställning och minska sociala, regionala och ekonomiska ojämlikheter, KONSTATERAR därför att europeiskt utbildningssamarbete utgör ett viktigt bidrag, även inom den strategiska ramen, till relevanta delar av den europeiska planeringsterminen,

8.

BETONAR vikten av att främja synergier mellan det europeiska utbildningsområdet, det europeiska området för högre utbildning och det europeiska forskningsområdet, samtidigt som dubblering av resurser, strukturer och instrument undviks och man använder potentialen hos europeiska universitetsallianser fullt ut i alla deras uppdrag, bland annat genom att stödja deras hållbarhet och fortsätta att förstärka deras forsknings- och innovationsdimension, i enlighet med rådets rekommendation av den 5 april 2022 om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning (2),

9.

KONSTATERAR att Europas grundläggande och demokratiska värden nu utmanas och att Rysslands oprovocerade aggression mot Ukraina har förändrat det geopolitiska landskapet, ÄR ENIGT OM att gemensamma ansträngningar och transnationellt samarbete på utbildningsområdet inte bara underlättar och stärker unionens och medlemsstaternas insatser för att möta de behov som har uppstått till följd av aggressionen utan även bidrar till att förstärka våra centrala värderingar och principer på utbildningsområdet såsom inkludering, rättvisa, akademisk frihet och institutionellt oberoende liksom våra gemensamma värden och vår enighet inom unionen,

10.

BETONAR att det, för att fullt ut förverkliga ett europeiskt utbildningsområde och skapa ett motståndskraftigt, tryggt, hållbart och välmående Europa, är centralt att identifiera och avlägsna de kvarvarande hindren för mobilitet i utbildnings- och undervisningssyfte; gränsöverskridande samarbete stärker den europeiska utbildningens inkludering, rättvisa, kvalitet, mångfald, attraktionskraft och globala konkurrenskraft; ÄR därför ENIGT OM att insatser bör göras i syfte att förverkliga automatiskt ömsesidigt erkännande inom utbildning, ÄR också ENIGT OM att möjligheterna till mobilitet för studerande och lärare bör främjas, liksom möjligheterna för institutioner i och utanför Europa att samarbeta,

11.

KONSTATERAR att framsteg har gjorts sedan 2017 för att inrätta ett europeiskt utbildningsområde och att många olika åtgärder för att uppnå de strategiska prioriteringarna i den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (2021–2030) har genomförts runtom i EU; det europeiska utbildningsområdet håller på att ta form successivt, genom olika initiativ, samarbete och gemensamt skapande,

12.

ÄR ENIGT OM att det kommer att vara centralt för den återstående perioden av den första cykeln fram till 2025 att fokusera på genomförandet på både nationell och europeisk nivå, inom den strategiska ramen, i linje med befogenheterna på varje nivå, och på robust övervakning inom ramen för befintliga strukturer, med vederbörligt beaktande av administrativa bördor,

13.

UNDERSTRYKER att de fem strategiska prioriteringarna i den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (2021–2030) utgör grunden för arbetet och för ett fortsatt europeiskt utbildningssamarbete, även för att förverkliga det europeiska utbildningsområdet, ÄR ENIGT OM att den pågående halvtidsöversynen och den heltäckande rapporten om det europeiska utbildningsområdet som Europeiska kommissionen ska publicera 2025 bör fokusera på dessa fem strategiska prioriteringar och innehålla en mer djupgående analys av de särskilda områden som räknas upp nedan,

14.

| — | Förbättra rättvisa, inkludering samt framgång för alla inom utbildningen och förvärvandet av nyckelkompetenser, inklusive grundläggande färdigheter, för att möjliggöra alla EU-medborgares fullständiga personliga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling. |
| --- | --- |

—

Förbättra rättvisa, inkludering samt framgång för alla inom utbildningen och förvärvandet av nyckelkompetenser, inklusive grundläggande färdigheter, för att möjliggöra alla EU-medborgares fullständiga personliga, sociala, medborgerliga och yrkesmässiga utveckling.

| — | Förstärka läraryrket och ta itu med lärarbristen, främja lärarnas karriärutveckling, mobilitetsmöjligheter, arbetsvillkor och välbefinnande, som viktiga faktorer för att göra läraryrket attraktivare. |
| --- | --- |

—

Förstärka läraryrket och ta itu med lärarbristen, främja lärarnas karriärutveckling, mobilitetsmöjligheter, arbetsvillkor och välbefinnande, som viktiga faktorer för att göra läraryrket attraktivare.

| — | Avlägsna kvarvarande hinder för mobilitet och samtidigt uppmuntra till inkluderande, hållbar och väl avvägd mobilitet inom EU, bland annat genom automatiskt ömsesidigt erkännande inom utbildning (3). |
| --- | --- |

—

Avlägsna kvarvarande hinder för mobilitet och samtidigt uppmuntra till inkluderande, hållbar och väl avvägd mobilitet inom EU, bland annat genom automatiskt ömsesidigt erkännande inom utbildning (3).

| — | Främja livslångt lärande, inklusive vuxenutbildning, kompetensutveckling och omskolning, med särskild tyngdpunkt på färdigheter och kompetens för den gröna och den digitala omställningen. |
| --- | --- |

—

Främja livslångt lärande, inklusive vuxenutbildning, kompetensutveckling och omskolning, med särskild tyngdpunkt på färdigheter och kompetens för den gröna och den digitala omställningen.

15.

KOMMER ATT TA UPP den strategiska ramen och överväga att se över de prioriterade områdena och göra andra nödvändiga justeringar för den andra cykeln fram till 2030,

16.

UNDERSTRYKER att en framgångsrik användning av den öppna samordningsmetoden, som bygger på ömsesidigt lärande, utbyte av bästa praxis samt användning och, när så är lämpligt, förbättring av gemensamma referensverktyg såsom DigComp och GreenComp, har avgörande betydelse för att förverkliga det europeiska utbildningsområdet,

17.

INSER att lärandelaboratoriet om kvalitetsinvesteringar i utbildning har potential att bli ett användbart instrument för medlemsstaterna, för användning på frivillig basis, när det gäller att uppnå strategiska prioriteringar genom att tillhandahålla forskning och exempel på bästa praxis i fråga om effektiva investeringar och politiska insatser, samtidigt som ett faktabaserat beslutsfattande främjas,

18.

INSER ATT en reform av styrningen och ökat samarbete på EU-nivå kan hjälpa medlemsstaterna att ta itu med nya utmaningar och samarbeta närmare för att förverkliga det europeiska utbildningsområdet; KONSTATERAR även de framsteg som gjorts med att stärka högnivågruppen för utbildning genom att omdefiniera dess roll och inrätta styrelsen för samordning; ERKÄNNER att den nya styrningsstrukturen har visat sig vara effektiv och användbar under kriser som covid-19-pandemin och Rysslands anfallskrig mot Ukraina,

19.

ÄR emellertid ENIGT om att det krävs ytterligare insatser för att möjliggöra bättre spridning av resultat samt informations- och kunskapsutbyte mellan arbetsgrupperna för den strategiska ramen, formationerna av generaldirektörer och högnivågruppen för utbildning för att säkerställa synergier mellan den tekniska och den politiska nivån och dra största möjliga nytta av det europeiska samarbetet,

20.

UNDERSTRYKER behovet av en stärkt och ändamålsenlig dialog mellan utbildningskommittén och sysselsättningskommittén och, om så är lämpligt och relevant, andra parter som deltar i processen med den europeiska planeringsterminen,

21.

UPPMANAR medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sina insatser för att gemensamt skapa det europeiska utbildningsområdet, i samarbete med andra berörda parter på nationell och europeisk nivå när så är relevant, inbegripet utbildningsanordnare och utbildningsinstitutioner, forskare, arbetsmarknadens parter och det civila samhället; ÄR ENIGT OM att högnivågruppen i detta avseende bör fortsätta att diskutera de framsteg som gjorts, de återstående utmaningarna och den framtida utvecklingen samt granska slutrapporten om det europeiska utbildningsområdet 2025; UPPMANAR också högnivågruppens styrelse för samordning att samordna utarbetandet av en politisk agenda på utbildningsområdet för en period på 18 månader för godkännande av högnivågruppen för utbildning, vilken ska överlämnas till rådet,

22.

UPPMANAR kommissionen att överväga att i god tid utarbeta och lägga fram ett förslag om ett europeiskt lärarår,

23.

UPPMANAR ENTRÄGET kommissionen att använda sig av rådets riktlinjer och rådets tidigare slutsatser och resolutioner om det europeiska utbildningsområdet som grund för sitt arbete när den underlättar halvtidsöversynen 2023 och utarbetar den fullständiga rapporten om det europeiska utbildningsområdet senast 2025, inbegripet det förberedande arbete som skulle kunna leda till att rådet eventuellt reviderar målen på EU-nivå för den andra cykeln fram till 2030,

24.

UPPMANAR kommissionen att fortsätta arbetet med expertutlåtanden från den permanenta arbetsgruppen för indikatorer och referensvärden och förslag till möjliga indikatorer eller mål på EU-nivå på områdena för inkludering och rättvisa, för läraryrket och lärande för hållbarhet, och att rapportera till rådet,

25.

FÖRVÄNTAR SIG att kommissionen gör ytterligare ansträngningar i linje med de strategiska prioriteringar som rådet enats om och som omfattar utbildning i alla sammanhang, på alla nivåer och i alla former, i nära samarbete med rådet.

---

(1)  COM(2022) 700 final.

1

(2)  EUT C 160, 13.4.2022, s. 1.

2

(3)  I överensstämmelse med rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands, EUT C 444, 10.12.2018, s. 1.

3

---

BILAGA

Politisk bakgrund

Europeiska unionens råd

| 1. | Rådets slutsatser om vägen mot en vision om ett europeiskt område för utbildning, EUT C 195, 7.6.2018, s. 7. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands, EUT C 444, 10.12.2018, s. 1. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådets resolution om vidareutveckling av det europeiska området för utbildning som stöd för framtidsorienterade utbildningssystem, EUT C 389, 18.11.2019, s. 1. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådets resolution om utbildning i den europeiska planeringsterminen: säkerställande av väl underbyggda debatter om reformer och investeringar, EUT C 64, 27.2.2020, s. 1. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), EUT C 66, 26.2.2021, s. 1. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rådets resolution om en styrningsstruktur för den strategiska ramen för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), EUT C 497, 10.12.2021, s. 1. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rådets rekommendation av den 5 april 2022 om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning, EUT C 160, 13.4.2022, s. 1. |
| --- | --- |

7.

Europeiska kommissionen

| 8. | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 (COM(2020) 625 final). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Framsteg mot förverkligandet av det europeiska området för utbildning (COM(2022) 700 final). |
| --- | --- |

9.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/39

---

RÅDETS SLUTSATSER OM UTSATTA OCH FÖRDRIVNA KONSTNÄRER

(2023/C 185/09)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM ÄR MEDVETET OM

| 1. | vikten av kreativa och kulturella rättigheter, såsom de fastställs i globala (1) och regionala (2) instrument för mänskliga rättigheter, för att upprätthålla människans värdighet, kulturell mångfald, pluralism, demokrati och kulturens inneboende värde, |
| --- | --- |

1.

| 2. | internationella organisationers arbete med konstnärlig yttrandefrihet, såsom Unesco – vars konvention från 2005 erkänner behovet av att vidta åtgärder för att skydda mångfalden av kulturyttringar, särskilt i situationer där kulturyttringar riskerar att försvinna eller förändras i betydande grad (3) – och Europarådet (4), särskilt med avseende på dess manifest om yttrandefrihet för konst och kultur i den digitala tidsåldern, |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europeiska rådets slutsatser av den 15 december 2022 och den 9 februari 2023, i vilka man ånyo fördömer med kraft Rysslands anfallskrig mot Ukraina, bekräftar unionens helhjärtade stöd för Ukrainas oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom dess internationellt erkända gränser (5) och upprepar sitt åtagande att stärka stödet för fördrivna personer (6), |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentets resolution om kulturell solidaritet med Ukraina, vari man ger uttryck för uppriktig solidaritet med konstnärer (7), eftersom konst och kultur kommer att spela en grundläggande roll i läkningsprocessen och återuppbyggnaden av Ukraina, och berömmer särskilt de handlingar som utförts av de ukrainska konstnärer och kreatörer som har satt sig upp mot den ryska invasionen genom att utöva sin konst (8), |
| --- | --- |

4.

| 5. | EU:s arbetsplan för kultur 2023–2026 (9), som innehåller flera åtgärder (10) som rör utsatta (11) och fördrivna konstnärer, |
| --- | --- |

5.

SOM BEAKTAR ATT

| 6. | konstnärer världen över spelar en viktig roll för samhällets och individens liv, utveckling och motståndskraft, och att de bör kunna göra det samtidigt som de bevarar sin kreativitet och yttrandefrihet, |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstnärer därför bör, i enlighet med gällande bestämmelser, erbjudas skydd mot hot och kränkningar av alla slag som gör att de utsätts för fara på grund av deras konstnärliga arbete, |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rysslands anfallskrig mot Ukraina också är ett angrepp på Ukrainas kulturella identitet, samt att den kulturella dimensionen har en viktig roll att spela i de olika formerna av stöd till Ukraina, |
| --- | --- |

8.

SOM FRAMHÅLLER

| 9. | modet och beslutsamheten hos alla konstnärer, särskilt kvinnliga konstnärer, som med hjälp av kulturens kraft står upp för att främja rättvisa och fredliga samhällen, frihet och demokrati och som motsätter sig krig, förföljelse och intolerans, |
| --- | --- |

9.

| 10. | den viktiga roll som konstnärer i exil historiskt sett har spelat och i dag spelar för att främja fred, ömsesidig förståelse, frihet, demokrati och kulturell mångfald, samt vikten av att utsatta och fördrivna konstnärer ges möjlighet att fortsätta sitt konstnärliga arbete och fortsätta vittna om aktuella händelser, |
| --- | --- |

10.

| 11. | att konstnärer inte längre kan fortsätta sitt konstnärliga arbete på ett säkert sätt i länder runtom i världen där demokratiska värderingar förtrycks eller förbjuds, inbegripet ryska och belarusiska konstnärer som är kritiska mot regimen och därför är särskilt utsatta för hot och förföljelse, |
| --- | --- |

11.

| 12. | att Rysslands anfallskrig mot Ukraina har utlöst en storskalig tvångsförflyttning av ukrainska medborgare och en humanitär kris i en omfattning som inte setts i Europa sedan andra världskriget, vilket ger enorma konsekvenser, bland annat för konstnärer och deras yttrandefrihet, och bekräftar behovet av beredskap i Europa när det gäller att erbjuda stöd till utsatta och fördrivna konstnärer på både kort och lång sikt, genom lämpliga institutionella och rättsliga ramar, |
| --- | --- |

12.

SOM VÄLKOMNAR

| 13. | de åtgärder som EU och dess medlemsstater har vidtagit för att tillhandahålla en skyddad plats (12) för konstnärer, inbegripet konststudenter och oberoende journalister (13), som flyr Rysslands anfallskrig mot Ukraina, och initiativen inom ramen för programmet Kreativa Europa (14) för att stödja ukrainska konstnärer som drabbats av kriget samt inom ramen för Erasmus+-programmet för att stödja ukrainska konststudenter, |
| --- | --- |

13.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT PÅ LÄMPLIGA NIVÅER, OCH GENOM LÄMPLIGA INSTITUTIONELLA OCH RÄTTSLIGA RAMAR,

| 14. | överväga att vidta ytterligare åtgärder för att öka kapaciteten att erbjuda skyddade platser och så kallade fristäder (15) för utsatta och fördrivna konstnärer från olika delar av världen, och bidra till nätverksmöjligheter för dessa konstnärer, |
| --- | --- |

14.

| 15. | överväga att, när så är lämpligt, göra om vanliga konstnärsresidens till nödresidens, med beaktande av utsatta och fördrivna konstnärers behov, inbegripet de behov som uppstått till följd av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, |
| --- | --- |

15.

| 16. | överväga att tillämpa ett långsiktigt och holistiskt synsätt i samband med mottagande av utsatta och fördrivna konstnärer och deras familjer, som kompletterar det akuta behovet av en skyddad plats med möjligheter att bli en del av lokalsamhället och kulturlivet och att förbli konstnärligt aktiv och hörd, samtidigt som man uppmuntrar till inlärning av värdlandets språk, |
| --- | --- |

16.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA, EUROPEISKA KOMMISSIONEN OCH UNIONENS HÖGA REPRESENTANT FÖR UTRIKES FRÅGOR OCH SÄKERHETSPOLITIK (16) ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH PÅ LÄMPLIGA NIVÅER

| 17. | upprätthålla dialogen med ukrainska partner om sätt att fortsätta att stödja Ukrainas kulturella och kreativa sektorer och uppmuntra främjandet av ukrainsk kultur i EU med deltagande av ukrainska konstnärer, inbegripet utsatta och fördrivna konstnärer, och kulturorganisationer, samtidigt som kultursektorns självständighet och mångfald respekteras fullt ut, |
| --- | --- |

17.

| 18. | vidta åtgärder, genom alla relevanta kanaler, för att upprätthålla och skydda konstnärers frihet och konstnärers rättigheter världen över, inbegripet rätten att skapa utan att censureras eller hotas, |
| --- | --- |

18.

| 19. | fortsätta att stödja utsatta och fördrivna konstnärer i EU med anledning av effekterna av, eller deras motstånd mot, förtryckande regimer eller krig, särskilt Rysslands anfallskrig mot Ukraina, |
| --- | --- |

19.

| 20. | samråda med aktörer som är aktiva när det gäller att tillhandahålla skyddade platser för utsatta och fördrivna konstnärer inför inlämnandet av de periodiska rapporterna till Unescos konvention från 2005 (17) och i förekommande fall ta upp frågan om skyddade platser för utsatta och fördrivna konstnärer i dessa rapporter, |
| --- | --- |

20.

UPPMANAR KOMMISSIONEN OCH UNIONENS HÖGA REPRESENTANT FÖR UTRIKES FRÅGOR OCH SÄKERHETSPOLITIK ATT

| 21. | tillhandahålla en heltäckande översikt med aktuell information om EU:s och medlemsstaternas bilaterala bistånd till Ukraina på området för kultur och kreativa sektorer, inbegripet utsatta och fördrivna ukrainska konstnärer, |
| --- | --- |

21.

| 22. | bidra till nätverk och utbyte av information, bästa praxis och erfarenheter mellan medlemsstater och icke-statliga aktörer som stöder utsatta och fördrivna konstnärer, |
| --- | --- |

22.

| 23. | stödja gränsöverskridande policysamarbete om konstnärlig frihet, inbegripet stöd till utsatta och fördrivna konstnärer, med beaktande av erfarenheterna inom ramen av Kreativa Europa och dess uppmaning till att stödja ukrainska fördrivna personer och Ukrainas kulturella och kreativa sektorer. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Bland annat artikel 27 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som firar 75 år 2023, och artikel 15 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

(2)  Bland annat Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

(3)  Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (2005).

(4)  Med utgångspunkt i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) har Europarådet t.ex. offentliggjort en rapport om konstnärlig frihet och ett manifest om yttrandefrihet för konst och kultur i den digitala tidsåldern, där det bland annat anges att inskränkningar av yttrandefriheten och den konstnärliga friheten påverkar hela samhället, som förlorar sin pluralism och den demokratiska processens livskraft.

(5)  Dok. EUCO 34/22.

(6)  Dok. EUCO 1/23.

(7)  Se bilaga II för definitionen av konstnär.

(8)  Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om kulturell solidaritet med Ukraina och en gemensam krishanteringsmekanism för kulturell återhämtning i Europa (2022/2759(RSP)).

(9)  Rådets resolution om EU:s arbetsplan för kultur 2023–2026, EUT C 466, 7.12.2022, s. 1.

(10)  Bl.a. om konstnärlig frihet, bevarande av kulturarv och stärkande av lokala kulturella och kreativa sektorer i Ukraina samt om kulturens och kulturarbetares roll i främjandet och försvaret av demokrati och mänskliga rättigheter i instabila situationer.

(11)  Se bilaga II för definitionen av utsatt konstnär.

(12)  Se bilaga II för definitionen av skyddad plats.

(13)  Se t.ex. rådets slutsatser (2022/C 245/04) om journalisters och andra mediearbetares skydd och säkerhet, där man bl.a. uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att stödja oberoende journalister och mediearbetare i exil, särskilt från länder som Ukraina, Belarus och Ryska federationen.

(14)  Stöd till ukrainska konstnärer, yrkesverksamma inom den kulturella och den kreativa sektorn samt till kulturella och kreativa organisationer (Europeiska kommissionen).

(15)  Se bilaga II för definitionen av fristad.

(16)  Med respekt för subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget.

(17)  Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, artikel 9 (2005).

---

BILAGA I

Hänvisningar

| — | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. (2000/C 364/01) |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. (2000/C 364/01)

| — | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati. (COM(2020) 790 final) |
| --- | --- |

—

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – EU:s handlingsplan för demokrati. (COM(2020) 790 final)

| — | Den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Europarådets fördragsserie nr 005, Europarådet, 1950 |
| --- | --- |

—

Den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Europarådets fördragsserie nr 005, Europarådet, 1950

| — | Rådets slutsatser om journalisters och andra mediearbetares skydd och säkerhet, EUT C 245, 28.6.2022, s. 5. |
| --- | --- |

—

Rådets slutsatser om journalisters och andra mediearbetares skydd och säkerhet, EUT C 245, 28.6.2022, s. 5.

| — | Rådets resolution om EU:s arbetsplan för kultur 2023–2026, EUT C 466, 7.12.2022, s. 1. |
| --- | --- |

—

Rådets resolution om EU:s arbetsplan för kultur 2023–2026, EUT C 466, 7.12.2022, s. 1.

| — | Europarådets förklaring från kulturministrarnas konferens, Creating our future: creativity and cultural heritage as strategic resources for a diverse and democratic Europe, 1 april 2022. |
| --- | --- |

—

Europarådets förklaring från kulturministrarnas konferens, Creating our future: creativity and cultural heritage as strategic resources for a diverse and democratic Europe, 1 april 2022.

| — | Förklaring från de europeiska ministrarna med ansvar för kultur, audiovisuella medier och medier vid mötet i Angers, redigerad 2022 |
| --- | --- |

—

Förklaring från de europeiska ministrarna med ansvar för kultur, audiovisuella medier och medier vid mötet i Angers, redigerad 2022

| — | Europeiska kommissionen, EU stöder Ukraina genom kultur, redigerad 2022 |
| --- | --- |

—

Europeiska kommissionen, EU stöder Ukraina genom kultur, redigerad 2022

| — | Europeiska rådets slutsatser av den 15 december 2022 (EUCO 34/22). |
| --- | --- |

—

Europeiska rådets slutsatser av den 15 december 2022 (EUCO 34/22).

| — | Europeiska rådets slutsatser av den 9 februari 2023 (EUCO 1/23). |
| --- | --- |

—

Europeiska rådets slutsatser av den 9 februari 2023 (EUCO 1/23).

| — | Europeiska rådets slutsatser av den 23 mars 2023 (EUCO 4/23). |
| --- | --- |

—

Europeiska rådets slutsatser av den 23 mars 2023 (EUCO 4/23).

| — | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om kulturell solidaritet med Ukraina och en gemensam krishanteringsmekanism för kulturell återhämtning i Europa. (2022/2759(RSP)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om kulturell solidaritet med Ukraina och en gemensam krishanteringsmekanism för kulturell återhämtning i Europa. (2022/2759(RSP))

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om genomförande av den nya europeiska agendan för kultur och EU-strategin för internationella kulturella förbindelser. (2022/2047(INI)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 december 2022 om genomförande av den nya europeiska agendan för kultur och EU-strategin för internationella kulturella förbindelser. (2022/2047(INI))

| — | Fristäder för författare och kulturpersonligheter, ICORN, What is ICORN, redigerad 2023. Länk: https://icorn.org/what-icorn (senast hämtad 20 mars 2023) |
| --- | --- |

—

Fristäder för författare och kulturpersonligheter, ICORN, What is ICORN, redigerad 2023. Länk: https://icorn.org/what-icorn (senast hämtad 20 mars 2023)

| — | OECD, Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine, redigerad 2022. |
| --- | --- |

—

OECD, Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine, redigerad 2022.

| — | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (EUT L 189, 28.5.2021, s. 34). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013 (EUT L 189, 28.5.2021, s. 34).

| — | Styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP), Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt, med stöd från Levan Kharatishvili, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era, redigerad 2020. |
| --- | --- |

—

Styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP), Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt, med stöd från Levan Kharatishvili, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era, redigerad 2020.

| — | Styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP), Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression, redigerad 2023 |
| --- | --- |

—

Styrkommittén för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP), Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression, redigerad 2023

| — | Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (2005), redigerad 2015. |
| --- | --- |

—

Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (2005), redigerad 2015.

| — | UNHCR, Flyktingsituationen i Ukraina, uppgifter uppdaterade i december 2022. |
| --- | --- |

—

UNHCR, Flyktingsituationen i Ukraina, uppgifter uppdaterade i december 2022.

| — | FN:s generalförsamling, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, A/RES/2200, 1966. |
| --- | --- |

—

FN:s generalförsamling, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, A/RES/2200, 1966.

| — | FN:s generalförsamling, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. FN:s generalförsamlings resolution 217 A(III), 1948. |
| --- | --- |

—

FN:s generalförsamling, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. FN:s generalförsamlings resolution 217 A(III), 1948.

---

BILAGA II

Definitioner

I dessa rådsslutsatser gäller följande definitioner:

Konstnär: definitionen av ”konstnär” ska ges en vid tolkning och omfatta alla som är yrkesverksamma inom de kulturella och kreativa sektorerna enligt definitionen i artikel 2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/818 av den 20 maj 2021 om inrättande av programmet Kreativa Europa (2021–2027) och om upphävande av förordning (EU) nr 1295/2013.

Skyddad plats: möjlighet för konstnärer som är utsatta i sina hemländer att hitta skydd och, om de så önskar, fortsätta vara konstnärligt aktiva under en begränsad tid på en annan plats.

Utsatt konstnär: konstnär som hotas av väpnad konflikt, förföljelse eller förtryck.

Nödresidens: plats för tillfällig omplacering av en utsatt konstnär, som erbjuds inkvartering och möjlighet att fortsätta sitt arbete på en säker plats. Nödresidens kan skapas genom redan befintliga konstnärsresidens eller genom att inrätta nya konstnärsresidens för det särskilda syftet att stödja fördrivna konstnärer som flyr från väpnade konflikter.

Fristad: enligt Fristäder för författare och kulturpersonligheter (ICORN) är en fristad en stad eller region som ger skydd åt utsatta författare och konstnärer och som främjar yttrandefriheten, försvarar demokratiska värden och uppmuntrar internationell solidaritet. Städer som ingår i nätverket ICORN erbjuder långsiktigt, men tillfälligt, skydd för dem som utsätts för risker som en direkt följd av sin kreativa verksamhet (1).

---

(1)  Fristäder för författare och kulturpersonligheter.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/44

---

Rådets slutsatser om ytterligare åtgärder för att förverkliga automatiskt ömsesidigt erkännande av utbildning

(2023/C 185/10)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

BEKRÄFTAR sitt starka politiska engagemang för att förverkliga det europeiska området för utbildning senast 2025 och ERINRAR om den politiska bakgrunden enligt bilagan,

FRAMHÅLLER att:

1.

konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i Europaregionen (Lissabonkonventionen) från 1997 med tillhörande texter, som utarbetats av Europarådet och Unesco, tillhandahåller en rättslig ram för erkännande av kvalifikationer från högre utbildning och gymnasial utbildning som ger tillträde till högre utbildning; när det gäller yrkesutbildningsområdet har medlemsstaterna uttryckt sitt engagemang för Köpenhamnsprocessen, en process för utökat samarbete som främjar ömsesidigt förtroende, öppenhet och erkännandet av kvalifikationer och kompetens,

2.

| — | införa de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och resultat av studieperioder utomlands inom högre utbildning, |
| --- | --- |

—

införa de åtgärder som är nödvändiga för att uppnå automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och resultat av studieperioder utomlands inom högre utbildning,

| — | göra betydande framsteg när det gäller automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer från gymnasial utbildning som ger tillträde till högre utbildning och av resultat av studieperioder utomlands inom en gymnasial utbildning, |
| --- | --- |

—

göra betydande framsteg när det gäller automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer från gymnasial utbildning som ger tillträde till högre utbildning och av resultat av studieperioder utomlands inom en gymnasial utbildning,

3.

definitionerna av automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och resultat från en studieperiod utomlands, både inom högre utbildning och på gymnasial nivå, fastställs i bilagan till 2018 års rekommendation och gäller fullt ut i dessa rådsslutsatser,

ÄR MEDVETET OM att:

1.

ett verkligt europeiskt område för utbildning inte är möjligt att uppnå utan erkännande av att automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och resultat från studieperioder utomlands är en av de grundläggande byggstenarna för att främja rörlighet i utbildningssyfte; om erkännandet inte är automatiskt kan det medföra administrativa bördor för såväl institutioner och utbildningsanordnare som studerande och påverka lika tillgång till jämlik utbildning av god kvalitet under hela livet och hindra rörligheten och förvärvandet av de generella färdigheter och kompetenser som krävs både för personlig, medborgerlig och yrkesmässig utveckling och ökad anställbarhet; för att EU ska behålla och förstärka sin konkurrensfördel är det absolut nödvändigt att fullt ut utnyttja potentialen i det europeiska området för utbildning, så att studerande kan dra största möjliga nytta av alla de olika utbildningsmöjligheter som finns i EU,

2.

åtgärder för att främja öppenhet och därigenom stärka förtroendet är avgörande för att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och resultat från studieperioder utomlands inom högre utbildning och på gymnasial nivå (inklusive både allmän och yrkesinriktad utbildning); ett framgångsrikt genomförande av automatiskt ömsesidigt erkännande är beroende av att de framsteg som nåtts inom det europeiska området för utbildning och det europeiska området för högre utbildning bibehålls och att ytterligare framsteg påskyndas, för att uppnå större öppenhet och förtroende,

3.

medlemsstaterna och Europeiska kommissionen har haft framgång i sitt samarbete med att tillhandahålla instrument, och viktiga steg framåt har tagits i Bolognaprocessen för att förse medlemsstaterna med en verktygslåda för att göra automatiskt ömsesidigt erkännande praktiskt möjligt inom högre utbildning; bland dessa verktyg ingår bland andra standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning (ESG), bilagan till examensbevis, det europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning (Eqar), trenivåsystemet för högre utbildning och det europeiska systemet för överföring och ackumulering av studiemeriter (ECTS),

4.

viktiga steg också har tagits på yrkesutbildningsområdet, bland annat genom Köpenhamnsprocessen och framför allt genom den europeiska referensramen för kvalitetssäkring av yrkesutbildning (Eqavet),

5.

nätverket av nationella informationscentrum för akademiskt erkännande (Naric-centrum) är mycket viktigt för genomförandet av det automatiska ömsesidiga erkännandet av kvalifikationer i Europa, särskilt inom högre utbildning, eftersom Naric-centrumen är en viktig källa till kunskap, information och god praxis för alla aktörer som sysslar med automatiskt ömsesidigt erkännande,

6.

bilaterala, multilaterala och regionala överenskommelser om automatiskt ömsesidigt erkännande inom EU kan främja förtroende och öppenhet, stödja automatiskt ömsesidigt erkännande och ge inspiration till ett bredare europeiskt samarbete i syfte att genomföra rekommendationen från 2018,

VÄLKOMNAR kommissionens rapport till rådet om genomförandet av rådets rekommendation om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands av den 23 februari 2023 (2) och NOTERAR framför allt att:

2

1.

det, även om automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inte innebär automatisk antagning till fortsatta studier fortfarande finns svårigheter som rör skillnaden mellan att vara behörig att söka till fortsatta studier (dvs. erkännande) och att antas till en viss kurs eller ett visst program; i kommissionens rapport anges vidare att det kan finnas flera olika skäl på institutionell nivå till dessa svårigheter, bland annat att begreppet automatiskt ömsesidigt erkännande ofta missförstås och att erkännande och antagning ofta kombineras, vilket ibland leder till inkonsekvenser i beslutsfattandet; när det saknas enhetliga strategier för automatiskt ömsesidigt erkännande kan det leda till olikartade och komplexa processer som kan undergräva ett smidigt, rättvist och öppet automatiskt erkännande av kvalifikationer,

2.

vägledning från nationella myndigheter och systematiskt tillhandahållande av utbildning och information ännu inte är vanligt, delvis beroende på de begränsade nationella resurserna till stöd för genomförandet av automatiskt ömsesidigt erkännande och Naric-centrumen; enligt kommissionens rapport är dessutom den systematiska övervakningen av praxis för erkännande på utbildningsområdet underutvecklad,

3.

automatiskt ömsesidigt erkännande har kommit längre inom högre utbildning än på gymnasial nivå, inklusive yrkesinriktad utbildning, i stor utsträckning på grund av den ram som Bolognaverktygen ger; verktygen tillämpas dock inte på samma sätt, t.ex. när det gäller användningen av information från kvalitetssäkringsorgan som är registrerade i Eqar och användningen av tillägg till examensbevis, inbegripet genom Europass-plattformen,

4.

svårigheter kvarstår när det gäller att uppnå automatiskt ömsesidigt erkännande efter studieperioder utomlands för studenter inom högre utbildning, delvis beroende på informationsbrist och begränsad användning av ECTS-handledningen från 2015; administrativa hinder och olika uppfattningar om kvalitet på fakultetsnivå gör det ännu mer komplicerat; inom ramen för Erasmus+-programmet har lärosätena åtagit sig att automatiskt och fullt ut erkänna studiepoäng som erhållits under en studieperiod utomlands, men detta är ännu långtifrån normen,

5.

det fortfarande finns utmaningar när det gäller erkännandet av kvalifikationer från gymnasial utbildning, inklusive yrkesinriktad utbildning, som ger tillträde till högre utbildning i den medlemsstat där kvalifikationen utfärdades, för tillträde till högre utbildning i en annan medlemsstat; det finns flera anledningar till det, bland annat att praxis varierar liksom vilka aktörer som är inblandade och den begränsade användningen av tillgängliga verktyg,

6.

det automatiska ömsesidiga erkännandet av resultat av en studieperiod utomlands för studerande inom gymnasial utbildning, inklusive yrkesinriktad utbildning, också fortfarande är underutvecklat; mångfalden inom EU:s utbildningssystem är en styrka men kan utgöra en utmaning i detta sammanhang; erkännande av resultat av studieperioder utomlands är en komplicerad fråga bland annat på grund av denna mångfald, variationer i erkännandeförfarandena och bristen på gemensamma ramar på lämplig nivå i medlemsstaterna,

ÄR ENIGT om att:

1.

framsteg har gjorts, men det faktum att det saknas automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och resultat från studieperioder utomlands fortsätter att hindra rörlighet inom EU i utbildningssyfte,

2.

det fortfarande finns en stark drivkraft att lägga en solid grund för automatiskt ömsesidigt erkännande i EU som grundas på förtroende; automatiskt ömsesidigt erkännande gör det mer attraktivt med rörlighet i utbildningssyfte inom EU, stärker utbildningsinstitutionerna och främjar deras internationalisering; det leder också till bättre utbildning, förvärvande av generella färdigheter och kompetenser och bättre alternativ på arbetsmarknaden; studieperioder utomlands kan bli positiva livsförändrande erfarenheter för unga människor och kan leda till ökad rörlighet senare i livet; de kan bidra till att viktiga kompetenser utvecklas såsom flerspråkighet, medborgaranda och kulturell medvetenhet,

3.

det är absolut nödvändigt att större insatser görs av alla berörda aktörer för att leva upp till 2018 års rekommendation och att vidta alla nödvändiga åtgärder senast 2025; framför allt bygger automatiskt ömsesidigt erkännande på att medlemsstaterna samarbetar för att främja ömsesidigt förtroende och öppenhet,

4.

det är nödvändigt att bygga upp och upprätthålla ömsesidigt förtroende och öppenhet för att främja automatiskt ömsesidigt erkännande för att framtidssäkra de byggstenar som ingår i det europeiska området för utbildning och EU som en global utbildningsaktör; initiativ inom ramen för det europeiska området för utbildning, t.ex. initiativet Europauniversitet, kan vara viktiga drivkrafter för automatiskt ömsesidigt erkännande och kräver ett helhetsperspektiv,

5.

förtroende och öppenhet mellan utbildningssystem är ett centralt inslag för att säkerställa automatiskt ömsesidigt erkännande; insatserna för att bygga upp en kultur med förtroende och öppenhet omkring automatiskt ömsesidigt erkännande måste intensifieras på alla beslutsnivåer, med vederbörlig respekt för subsidiaritet; kvalitetssäkring spelar en viktig roll för att skynda på förtroendeskapandet genom att lyfta fram metoder och förbättra öppenheten; det är därför grundläggande för förtroendebaserade erkännandeförfaranden att man fortsätter på det viktiga arbete som redan gjorts inom ramen för Bolognaprocessen och EU, inklusive Köpenhamnsprocessen; när det gäller öppenhet kan tydliga skäl för avslag om erkännande och möjligheten att överklaga sådana beslut i medlemsstaternas respektive system visa sig vara viktiga för enskilda personer och för att främja förtroendet för systemet för erkännande,

6.

EU-verktyg och EU-initiativ spelar en central roll när det gäller att utveckla mer öppenhet och automatisera erkännandeförfaranden i allmänhet; här ingår Erasmus+-programmet och den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF), som bidrar till att förbättra öppenheten, jämförbarheten och överförbarheten för kvalifikationer; i detta avseende är det viktigt att hålla de nationella referensramarna för kvalifikationer uppdaterade i förhållande till EQF,

7.

det är viktigt att fokusera på digitaliseringsprocessen och användningen av digitala verktyg (3) som förenklar kontrollen av kvalifikationernas äkthet och gör det möjligt att effektivt förhindra bedrägerier, och på de verktyg som utarbetats inom ramen för Erasmus+-programmet; dessa verktyg kan, tillsammans med bilagan till examensbevis och databasen Q-Entry, ge ett mervärde genom att kostnader och administrativa bördor minskar,

8.

det, utöver att dra full nytta av tillgängliga verktyg, är viktigt att främja, upprätthålla och ytterligare utveckla förtroendet bland de anställda som deltar i beslutsprocessen och att förse dem med relevant utbildning så att de har nödvändiga kunskaper om och förståelse för de relevanta verktygen och ramarna för erkännande, och de färdigheter som krävs för att använda dem på lämpligt sätt; med tanke på att beslut ofta fattas på institutionell eller lokal nivå kan utvecklingen av relationer mellan lärare, utbildare, studerande, ledare och administratörer spela en central roll när det gäller att göra automatiskt ömsesidigt erkännande praktiskt möjligt; om det ges möjlighet till individuellt deltagande i transnationella samarbetsprojekt och rörlighet för aktörer såsom lärare, utbildare och ledare kan detta spela en positiv roll när det gäller att underlätta automatiskt ömsesidigt erkännande,

9.

autonomin för lärosätena och för anordnarna av gymnasieutbildning, beroende på nationella förhållanden, är grundläggande för att skapa ett framgångsrikt europeiskt område för utbildning; samtidigt skulle enhetliga nationella strategier för automatiskt ömsesidigt erkännande i linje med 2018 års rekommendation och övervakning av erkännande på nationell nivå minska komplexiteten och onödiga skillnader i tillvägagångssätt; det skulle kunna förbättra förutsägbarheten och samtidigt minska de administrativa och ekonomiska bördorna för myndigheter och studerande; deltagande av alla relevanta aktörer, t.ex. lärosäten, Naric-centrum, kvalitetssäkringsorgan och den europeiska referensramens nationella samordningspunkter, kan spela en viktig roll i dessa insatser, även när det gäller utbildning, information, övervakning och framtagande av nationell vägledning; i detta sammanhang kan s.k. peer learning spela en betydelsefull roll när det gäller att sprida bästa praxis, både inom högre utbildning och gymnasieutbildning, för att bidra till mer enhetliga nationella tillvägagångssätt i olika medlemsstater,

10.

arbetet med att genomföra rekommendationen också kan bidra till och underlätta framsteg vad gäller erkännandet av kvalifikationer som erhållits utanför EU, i linje med nationella förhållanden; i enlighet med Bolognaprocessens och EU:s verktyg och ramar bör Unescos globala konvention om erkännande av kvalifikationer för högre utbildning utnyttjas fullt ut eftersom den underlättar internationell rörlighet för studenter, sätter in utvecklingen av erkännandefrågor i ett globalt sammanhang och således frigör potential för internationaliseringen av europeisk högre utbildning.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA att, med vederbörligt beaktande av institutionellt oberoende och akademisk frihet, i enlighet med nationella förhållanden och nationell lagstiftning, göra följande:

1.

Konsolidera och förstärka sina insatser för att förverkliga automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och av studieperioder utomlands i sina respektive utbildningssystem, i enlighet med rådets rekommendation från 2018.

2.

Etablera inställningen att en kvalifikation som ger tillträde till högre utbildning på en viss nivå i den medlemsstat där denna kvalifikation beviljades erkänns automatiskt och ger tillträde till högre utbildning på samma nivå i en annan medlemsstat, utan att det påverkar ett lärosätes rätt att fastställa specifika antagningskriterier för specifika program, för att möjliggöra rörlighet inom EU för medborgare.

3.

Stödja lärosätena i tillämpningen av automatiskt ömsesidigt erkännande enligt definitionen i rådets rekommendation från 2018, inbegripet genom att tillhandahålla tydlig vägledning och relevant utbildning. I fall där lärosäten är ansvariga för automatiskt ömsesidigt erkännande stödja dessa när det gäller att underlätta enhetliga nationella tillvägagångssätt.

4.

Säkerställa att extern kvalitetssäkring inom högre utbildning genomförs av oberoende kvalitetssäkringsorgan som är registrerade i Eqar och som verkar i överensstämmelse med standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning (ESG), för att främja öppenhet och därigenom ömsesidigt förtroende för automatiskt ömsesidigt erkännande.

5.

När det gäller gymnasial utbildning, inklusive yrkesinriktad utbildning, fokusera på läranderesultat och fortsätta att utveckla de befintliga instrumenten för kvalitetssäkring i enlighet med Eqavet, för att möjliggöra automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och resultat från studieperioder utomlands.

6.

Främja synergier inom det europeiska området för högre utbildning och det europeiska området för utbildning för att säkerställa att de ömsesidigt förstärker varandra, i syfte att främja öppna och effektiva miljöer för förfaranden för automatiskt ömsesidigt erkännande.

7.

I detta sammanhang, säkerställa att Bolognaprocessens och EU:s verktyg utnyttjas fullt ut, på lämpligt sätt, för att underlätta automatiskt ömsesidigt erkännande inom högre utbildning. På yrkesutbildningsområdet, underlätta automatiskt ömsesidigt erkännande inom tillämpningsområdet för 2018 års rekommendation genom användning av instrumenten inom ramen för Köpenhamnsprocessen, på lämpligt sätt. Dessa verktyg omfattar, men är inte begränsade till, ECTS, standarderna och riktlinjerna för kvalitetssäkring inom det europeiska området för högre utbildning, Deqar, EQF, databasen Q-Entry, europeiska digitala referenser för lärande, den europeiska utbildningsmodellen, Europass, bilaga till examensbevis, Erasmusstadgan för högre utbildning, tillägget Europass-Rörlighet, Europass-Tillägg till utbildningsbevis och det europeiska studentkortet samt andra verktyg som utvecklats med stöd av Erasmus+-programmet och verktyg som härrör från Bolognaprocessen.

8.

Samarbeta på EU-nivå för att utbyta bästa praxis och stödja peer learning och informationsutbyte för att bygga upp förtroende och öppenhet mellan utbildningssystem och stärka automatiskt ömsesidigt erkännande inom högre utbildning, även genom de europeiska universitetsallianserna, och inom gymnasial utbildning, även genom kompetenscentrumen för yrkesutbildning.

9.

Stödja främjande och spridning av relevant information om förfaranden för automatiskt ömsesidigt erkännande till alla relevanta aktörer, t.ex. studerande, lärosäten, anordnare av gymnasieutbildning, inklusive yrkesinriktad utbildning, Naric-centrum och kvalitetssäkringsorgan. Detta kommer att möjliggöra för medborgare och studerande att förstå vilka möjligheter automatiskt ömsesidigt erkännande ger dem att studera utomlands, och stödja ett enhetligt tillvägagångssätt för de behöriga erkännande myndigheterna.

10.

I detta sammanhang, överväga erkännande av tidigare studier och övergångsmöjligheter mellan olika utbildningssektorer, särskilt främjande av övergång mellan yrkesutbildning och högre utbildning, när så är tillämpligt och med beaktande av utbildningsnivåerna, för att undvika återvändsgränder och göra det lättare att utnyttja möjligheterna till rörlighet fullt ut.

11.

Ytterligare stödja Naric-centrumen och utforska lämpliga sätt att övervaka och utvärdera system för erkännande, med användning av Naric-centrumens och andra behöriga organs och institutioners sakkunskap där så är relevant, för att se om ytterligare åtgärder behövs.

12.

Uppmuntra samarbete mellan dem som fattar beslut om erkännande och Naric-centrumen för att undvika inkonsekvenser och för att effektivisera automatiskt ömsesidigt erkännande samt för att tillämpa etablerade verktyg och instrument korrekt. I detta syfte kan självutvärdering och sakkunnigbedömning från Naric-centrumen i enlighet med det frivilliga kvalitetssäkringssystemet hos Enic–Naric-nätverken visa sig vara användbart.

13.

Delta i förtroendebaserat och generöst gränsöverskridande samarbete till ömsesidig nytta för att förbättra och stödja möjligheterna till rörlighet, i synnerhet långa studieperioder utomlands inom gymnasial utbildning. Ytterligare insatser bör göras för att underlätta utbyten mellan personal, institutioner, myndigheter och andra relevanta aktörer. I detta sammanhang bör Erasmus+-programmet och andra relevanta EU-fonder och EU-program utnyttjas i större utsträckning för utökat samarbete och utbyten.

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UPPMANAR KOMMISSIONEN att, med vederbörlig hänsyn till subsidiaritet och nationella förhållanden, inbegripet institutionellt oberoende, göra följande:

1.

Stödja medlemsstaterna och arbeta tillsammans med dem, inbegripet inom ramen för Bolognaprocessen och Köpenhamnsprocessen, genom att främja samarbete och ömsesidigt lärande när det gäller hur man bäst genomför automatiskt ömsesidigt erkännande inom högre utbildning och gymnasieutbildning, inklusive yrkesinriktad utbildning, särskilt på de områden där det fortfarande finns utmaningar, inbegripet riktat stöd till aktörer där så är relevant.

2.

I nära samråd med medlemsstaterna överväga hur man kan öka stödet till medlemsstaterna för att göra framsteg med genomförandet av automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och resultat från studieperioder utomlands inom högre utbildning och på gymnasial nivå. Målet bör vara att främja bästa praxis och underlätta tillhandahållande av utbildning och kollegialt stöd till medlemsstater och utbildningsanordnare, inbegripet lärare och utbildare när så är lämpligt. Sådant stöd bör bygga på Naric-nätverkets sakkunskap och involvera kvalitetssäkringsorgan och andra behöriga organ och institutioner där så är relevant. I detta sammanhang, utforska hur Naric-centrumens sakkunskap kan utnyttjas för att stödja automatiskt ömsesidigt erkännande på gymnasial nivå, inom både allmän och yrkesinriktad utbildning, där så är relevant.

3.

Fortsätta att stödja medlemsstaterna, inbegripet Naric-centrumen, genom Erasmus+-programmet, instrumentet för tekniskt stöd och andra program och instrument för EU-finansiering i syfte att föra arbetet med automatiskt ömsesidigt erkännande framåt. Dessutom stödja medlemsstaterna i deras användning av befintliga verktyg för att vidareutveckla automatiskt ömsesidigt erkännande inom högre utbildning och gymnasieutbildning och i framtagandet av gemensamma kanaler för information och utbyte av bästa praxis.

4.

Fortsätta att stödja sakkunnigbedömningsprocessen inom ramen för Eqavet när det gäller yrkesutbildningssystem i syfte att förstärka förtroendet och öppenheten och därigenom främja automatiskt ömsesidigt erkännande mellan medlemsstaterna.

5.

Ta ett helhetsgrepp på stödet till medlemsstaterna när det gäller att uppnå automatiskt ömsesidigt erkännande inom högre utbildning och gymnasieutbildning genom att ta hänsyn till hur kommande strategiska initiativ avseende det europeiska området för utbildning som ska läggas fram senast 2025, i överensstämmelse med befintliga verktyg, strukturer och ramar, kan stödja ett uppnående av målen i rekommendationen av den 26 november 2018, och särskilt hur dessa initiativ kan utnyttjas till att främja förtroende och öppenhet.

---

(1)  EUT C 444, 10.12.2018, s. 1.

1

(2)  COM(2023) 91 final.

2

(3)  T.ex. europeiska digitala lärandeintyg, den europeiska infrastrukturen för blockkedjetjänster, mallen Europass-Rörlighet och Europass-Tillägg till utbildningsbevis (som ingår i Europass-plattformen) samt nationella register över kvalifikationer som länkats till Europass-plattformen och databasen över externa kvalitetssäkringsresultat (Deqar).

3

---

BILAGA

Politisk bakgrund

| 1. | Rådets resolution av den 19 december 2002 om främjande av ett närmare europeiskt samarbete i fråga om yrkesutbildning, EGT C 13, 18.1.2003, s. 2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europeiska rådets slutsatser av den 14 december 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådets rekommendation av den 26 november 2018 om att främja automatiskt ömsesidigt erkännande av kvalifikationer inom högre utbildning och gymnasial utbildning samt resultat av studieperioder utomlands, EUT C 444, 10.12.2018, s. 1. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådets resolution om vidareutveckling av det europeiska området för utbildning som stöd för framtidsorienterade utbildningssystem, EUT C 389, 18.11.2019, s. 1. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rådets rekommendation av den 24 november 2020 om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft, EUT C 417, 2.12.2020, s. 1. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030), EUT C 66, 26.2.2021, s. 1. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Rådets rekommendation av den 5 april 2022 om brobyggande för ett effektivt europeiskt samarbete om högre utbildning, EUT C 160, 13.4.2022, s. 1. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rådets slutsatser om en EU-strategi för att stärka lärosäten för Europas framtid, EUT C 167, 21.4.2022, s. 9. |
| --- | --- |

8.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/51

---

Meddelande till personer och enheter som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp och i rådets förordning (EU) nr 36/2012 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

(2023/C 185/11)

Följande information lämnas för kännedom till de personer och enheter som anges i bilaga I till rådets beslut 2013/255/Gusp (1), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1035 (2), och i bilaga II till rådets förordning (EU) nr 36/2012 (3), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1027 (4), om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien.

Europeiska unionens råd har efter att ha sett över förteckningen över de personer och enheter som står uppförda på förteckningarna i de ovannämnda bilagorna beslutat att de restriktiva åtgärder som föreskrivs i beslut 2013/255/Gusp och i förordning (EU) nr 36/2012 ska fortsätta att gälla för de berörda personerna och enheterna.

De berörda personerna och enheterna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på webbplatserna i bilaga III till förordning (EU) nr 36/2012 med en ansökan om tillstånd att få använda frysta tillgångar för grundläggande behov eller särskilda betalningar (jfr. artikel 16 i förordningen).

De berörda personerna och enheterna kan före den 16 februari 2024 till rådet inkomma med en ansökan, åtföljd av styrkande handlingar, om omprövning av beslutet om att föra upp dem på den ovannämnda förteckningen. Ansökan ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Alla synpunkter som mottas kommer att beaktas vid rådets nästa översyn av förteckningen över personer och enheter i enlighet med artikel 34 i beslut 2013/255/Gusp och artikel 32.4 i förordning (EU) nr 36/2012.

---

(1)  EUT L 147, 1.6.2013, s. 14.

(2)  EUT L 139, 26.5.2023, s. 49

(3)  EUT L 16, 19.1.2012, s. 1.

(4)  EUT L 139, 26.5.2023, s. 1

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/52

---

Meddelande till de registrerade som omfattas av de restriktiva åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2013/255/Gusp, ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1035 och rådets förordning (EU) nr 36/2012, genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1027 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Syrien

(2023/C 185/12)

De registrerade uppmärksammas på följande information i enlighet med artikel 16 i förordning Europaparlamentets och rådets (EU) 2018/1725 (1).

Den rättsliga grunden för denna behandling är rådets beslut 2013/255/Gusp (2), ändrat genom rådets beslut (Gusp) 2023/1035 (3), och rådets förordning (EU) nr 36/2012 (4), genomförd genom rådets genomförandeförordning (EU) 2023/1027 (5).

Personuppgiftsansvarig för denna behandling är Europeiska unionens råd företrätt av generaldirektören för generaldirektoratet för yttre förbindelser (Relex) vid rådets generalsekretariat, och den avdelning som anförtrotts behandlingen är RELEX.1, som kan kontaktas på följande adress:

| Europeiska unionens råd – Generalsekretariatet |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Europeiska unionens råd – Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Rådets dataskyddsombud kan kontaktas på följande e-postadress:

Dataskyddsombud

data.protection@consilium.europa.eu

Syftet med behandlingen är att upprätta och uppdatera en förteckning över personer som är föremål för restriktiva åtgärder enligt beslut 2013/255/Gusp, ändrat genom beslut (Gusp) 2023/1035, och förordning (EU) nr 36/2011, genomförd genom genomförandeförordning (EU) 2023/1027.

De registrerade är de fysiska personer som uppfyller kriterierna för uppförande på förteckningen enligt beslut 2013/255/Gusp och förordning (EU) nr 36/2012.

De personuppgifter som samlats in omfattar uppgifter som är nödvändiga för en korrekt identifiering av den berörda personen, redogörelsen för skälen och andra uppgifter som rör skälen till uppförandet på förteckningen.

De rättsliga grunderna för behandlingen av personuppgifter är de rådsbeslut som antagits i enlighet med artikel 29 i EU-fördraget och de rådsförordningar som antagits i enlighet med artikel 215 i EUF-fördraget där fysiska personer (registrerade) förtecknas, tillgångar fryses och reserestriktioner införs.

Behandlingen är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse i enlighet med artikel 5.1 a och för att fullgöra de rättsliga förpliktelser som fastställs i ovannämnda rättsakter och som åvilar den personuppgiftsansvarige i enlighet med artikel 5.1 b i förordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen är nödvändig av hänsyn till ett viktigt allmänt intresse i enlighet med artikel 10.2 g i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet får inhämta personuppgifter om registrerade från medlemsstaterna och/eller Europeiska utrikestjänsten. Mottagarna av personuppgifterna är medlemsstaterna, Europeiska kommissionen och Europeiska utrikestjänsten.

Alla personuppgifter som behandlas av rådet inom ramen för EU:s autonoma restriktiva åtgärder kommer att lagras i fem år från och med den tidpunkt då den registrerade har avförts från förteckningen över personer som omfattas av frysning av tillgångar eller då åtgärdens giltighet har löpt ut eller, om talan väcks vid domstolen, till dess att en slutgiltig dom har meddelats. Personuppgifter i handlingar som registrerats av rådet sparas av rådet för arkivändamål av allmänt intresse i den mening som avses i artikel 4.1 e i förordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan behöva utbyta personuppgifter om en registrerad med ett tredjeland eller en internationell organisation i samband med rådets införlivande av uppföranden som FN gjort på sin förteckning eller inom ramen för internationellt samarbete när det gäller EU:s politik för restriktiva åtgärder.

I avsaknad av ett beslut om adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder grundar sig överföringen av personuppgifter till ett tredjeland eller en internationell organisation på följande villkor, i enlighet med artikel 50 i förordning (EU) 2018/1725:

| — | Överföringen är nödvändig av viktiga skäl som rör allmänintresset. |
| --- | --- |

—

Överföringen är nödvändig av viktiga skäl som rör allmänintresset.

| — | Överföringen är nödvändig för att kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk. |
| --- | --- |

—

Överföringen är nödvändig för att kunna fastställa, göra gällande eller försvara rättsliga anspråk.

Inget automatiserat beslutsfattande är inblandat i behandlingen av den registrerades personuppgifter.

Registrerade har rätt till information om och åtkomsträtt till sina personuppgifter. De har också rätt att korrigera och komplettera sina uppgifter. Under vissa omständigheter kan de ha rätt att få sina personuppgifter raderade eller rätt att göra invändningar mot behandlingen av sina personuppgifter eller att begära att behandlingen begränsas.

De registrerade kan utöva dessa rättigheter genom att skicka ett e-postmeddelande till den personuppgiftsansvarige med en kopia till dataskyddsombudet enligt ovan.

De registrerade ska till sin begäran bifoga en kopia av en identitetshandling för att bekräfta sin identitet (id-kort eller pass). Handlingen bör innehålla ett id-nummer och uppgifter om utfärdande land, giltighetsperiod, namn, adress och födelsedatum. Övriga uppgifter som anges i kopian av identitetshandlingen, som foto eller utmärkande drag, kan strykas över.

Registrerade har rätt att lämna in ett klagomål till Europeiska datatillsynsmannen i enlighet med förordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

De registrerade rekommenderas att dessförinnan först försöka få rättelse genom att kontakta den personuppgiftsansvarige och/eller rådets dataskyddsombud.

---

(1)  EUT L 295, 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 147, 1.6.2013, s. 14.

(3)  EUT L 139, 26.5.2023, s. 49.

(4)  EUT L 16, 19.1.2012, s. 1.

(5)  EUT L 139, 26.5.2023, s. 1.

---

Europeiska kommissionen

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/54

---

Eurons växelkurs (1)

25 maj 2023

(2023/C 185/13)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0735 |
| JPY | japansk yen | 149,63 |
| DKK | dansk krona | 7,4502 |
| GBP | pund sterling | 0,86793 |
| SEK | svensk krona | 11,5490 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9708 |
| ISK | isländsk krona | 150,70 |
| NOK | norsk krona | 11,7695 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,645 |
| HUF | ungersk forint | 372,30 |
| PLN | polsk zloty | 4,5110 |
| RON | rumänsk leu | 4,9495 |
| TRY | turkisk lira | 21,3944 |
| AUD | australisk dollar | 1,6443 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4599 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4092 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7655 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4515 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 424,30 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,7466 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,5891 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 040,83 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9655 |
| PHP | filippinsk peso | 60,132 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,154 |
| BRL | brasiliansk real | 5,3320 |
| MXN | mexikansk peso | 19,0797 |
| INR | indisk rupie | 88,8055 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0735

JPY

japansk yen

149,63

DKK

dansk krona

7,4502

GBP

pund sterling

0,86793

SEK

svensk krona

11,5490

CHF

schweizisk franc

0,9708

ISK

isländsk krona

150,70

NOK

norsk krona

11,7695

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,645

HUF

ungersk forint

372,30

PLN

polsk zloty

4,5110

RON

rumänsk leu

4,9495

TRY

turkisk lira

21,3944

AUD

australisk dollar

1,6443

CAD

kanadensisk dollar

1,4599

HKD

Hongkongdollar

8,4092

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7655

SGD

singaporiansk dollar

1,4515

KRW

sydkoreansk won

1 424,30

ZAR

sydafrikansk rand

20,7466

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,5891

IDR

indonesisk rupiah

16 040,83

MYR

malaysisk ringgit

4,9655

PHP

filippinsk peso

60,132

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,154

BRL

brasiliansk real

5,3320

MXN

mexikansk peso

19,0797

INR

indisk rupie

88,8055

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/55

---

Meddelande från kommissionen om de återkravsräntor och referens-/diskonteringsräntor för statligt stöd som gäller från och med den 1 juni 2023.

(Offentliggjort i enlighet med artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av den 21 april 2004 (1))

(2023/C 185/14)

Basräntor beräknade i enlighet med meddelandet från kommissionen om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6). Referensräntan ska, beroende på hur den används, beräknas genom att till basräntan addera de marginaler som fastställs i detta meddelande. Det innebär att diskonteringsräntan ska beräknas genom att en marginal på 100 räntepunkter adderas till basräntan. I kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 av den 30 januari 2008 om ändring av förordning (EG) nr 794/2004 föreskrivs att också återkravsräntan beräknas genom att 100 räntepunkter adderas till basräntan, om inte annat anges i ett särskilt beslut.

Ändrade räntor anges i fetstil.

Föregående tabell offentliggjordes i EUT C 141, 24.4.2023, s. 3.

| Från | Till | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6.2023 | ... | 3,64 | 3,64 | 2,15 | 3,64 | 7,43 | 3,64 | 3,54 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 15,10 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 7,62 | 3,64 | 8,31 | 3,21 | 3,64 | 3,64 | 4,24 |
| 1.5.2023 | 31.5.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,80 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 4,24 |
| 1.4.2023 | 30.4.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,51 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.3.2023 | 31.3.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,10 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 2,92 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 2,96 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.2.2023 | 28.2.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,79 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |
| 1.1.2023 | 31.1.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,36 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |

Från

Till

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.6.2023

...

3,64

3,64

2,15

3,64

7,43

3,64

3,54

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

15,10

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

7,62

3,64

8,31

3,21

3,64

3,64

4,24

1.5.2023

31.5.2023

3,06

3,06

1,80

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

4,24

1.4.2023

30.4.2023

3,06

3,06

1,51

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

3,52

1.3.2023

31.3.2023

3,06

3,06

1,10

3,06

7,43

3,06

2,92

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

2,96

3,06

3,06

3,52

1.2.2023

28.2.2023

2,56

2,56

0,79

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

1.1.2023

31.1.2023

2,56

2,56

0,36

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

---

(1)  EUT L 140, 30.4.2004, s. 1.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska kommissionen

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/56

---

MEDDELANDE I ENLIGHET MED ARTIKEL 29.2 I TJÄNSTEFÖRESKRIFTERNA

Utlysning av en ledig tjänst som chef för representationen i Sofia, Bulgarien (lönegrad AD 14) vid generaldirektoratet för kommunikation

COM/2023/10433

(2023/C 185/15)

Europeiska kommissionen har utlyst en ledig tjänst (referens COM/2023/10433) som chef för representationen i Sofia, Bulgarien (lönegrad AD 14) vid generaldirektoratet för kommunikation.

Du kan läsa meddelandet om den lediga tjänsten på 24 språk och lämna in din ansökan på kommissionens webbplats: https://europa.eu/!tGQCxB

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/57

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för ett namn i vinsektorn enligt artikel 17.2 och 17.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33

(2023/C 185/16)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 17.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/33 (1).

MEDDELANDE OM GODKÄNNANDE AV STANDARDÄNDRING

”Coteaux de l’Aubance”

PDO-FR-A0149-AM03

Datum för meddelandet: 27 februari 2023

BESKRIVNING AV OCH MOTIVERING TILL DEN ÄNDRING SOM GODKÄNTS

1.   Den officiella geografiska kodexen

Kommunerna i det geografiska området och det omedelbara närområdet har uppdaterats enligt den officiella geografiska kodexen (Code officiel géographique).

Uppdateringen påverkar inte det avgränsade geografiska områdets gränser.

Punkterna 6 och 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

2.   Avstånd mellan vinstockar

Minsta avstånd mellan enskilda vinstockar i samma rad har ändrats från 1 m till 0,90 m.

Syftet med denna ändring är att möjliggöra ökad planteringstäthet utan att ändra avståndet mellan raderna.

Det har också lagts till en särskild bestämmelse för vinstockar som ligger på sluttningar med mer än 10 % lutning. För dessa tillåts ett minimiavstånd mellan vinstockarna på 0,80 m.

Syftet med detta tillägg är att se till att hänsyn tas till fall då vinrankor planterats på branta sluttningar, vilket kräver särskilda metoder under planteringsstadiet – parallella rader i stället för vinkelräta mot sluttningen.

Punkt 5 i det sammanfattande dokumentet ändras.

3.   Beskärning

Beskärningsbestämmelserna har anpassats till de bestämmelser som gäller för de övriga beteckningarna i området Anjou Saumur i Loiredalen.

Syftet med anpassningen är att säkerställa att vinodlarna informeras bättre och att förenkla kontrollerna. Ändringen ger vinodlare mer flexibilitet att anpassa sig till frostperioden, som inträffar allt senare under året.

Punkt 5 i det sammanfattande dokumentet ändras.

4.   Samband

Avsnittet ”Samband” har redigerats och hänvisningen till året 2018 har ändrats till 2021.

Punkt 8 i det sammanfattande dokumentet ändras.

5.   Övergångsbestämmelser

De övergångsbestämmelser som har löpt ut har strukits.

Det sammanfattande dokumentet ändras inte.

6.   Huvudsakliga punkter att kontrollera

Skörd för hand i flera omgångar har lagts till bland de huvudsakliga punkter som ska kontrolleras.

Det sammanfattande dokumentet ändras inte.

7.   Redaktionella ändringar

Ett antal redaktionella ändringar har gjorts i produktspecifikationen.

Dessa ändringar medför inga ändringar i det sammanfattande dokumentet.

8.   Märkning

Märkningsbestämmelserna har förtydligats och anpassats till de bestämmelser som gäller för de övriga beteckningarna i området Anjou Saumur i Loiredalen. Ändringen är endast redaktionell.

Punkt 9 i det sammanfattande dokumentet ändras.

9.   Hänvisning till kontrollorganet

Ordalydelsen i hänvisningen till kontrollorganet har setts över och anpassats till ordalydelsen i andra produktspecifikationer. Ändringen är endast redaktionell.

Denna ändring påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

1.   Namn

Coteaux de l’Aubance

2.   Typ av geografisk beteckning

SUB – Skyddad ursprungsbeteckning

3.   Kategorier av vinprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Beskrivning av vinet eller vinerna

KORTFATTAD BESKRIVNING

Stilla vita viner med restsocker, framställda av druvor som skördas övermogna (där fruktsaften koncentreras naturligt på vinrankan, med eller utan ädelröta). Vinerna är harmoniska med aromer av vit frukt, citrus, blomdofter och dofter av övermognad – samma harmonier i smaken (rik sötma, syra, struktur). Med lagring utvecklas vinernas finess och sammansatta aromer. Vinerna har följande egenskaper: En lägsta naturlig alkoholhalt på 14 volymprocent. För att få märkas med uttrycket ”sélection de grains nobles” ska vinet ha en naturlig alkoholhalt på minst 19 volymprocent. En halt av jäsbart socker (glykos + fruktos) efter jäsning på minst 34 gram/liter. Den totala syrahalten och den totala halten svaveldioxid ska följa de regler som fastställs i EU-lagstiftningen. Efter jäsning har viner med en naturlig alkoholhalt på mindre än 18 volymprocent en lägsta verklig alkoholhalt på 11 volymprocent.

| Allmänna analytiska egenskaper |
| --- |
| Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent) | |
| Lägsta totala syrahalt | |
| Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter) | 25 |
| Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter) | |

Allmänna analytiska egenskaper

Högsta totala alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta verkliga alkoholhalt (i volymprocent)

Lägsta totala syrahalt

Högsta halt av flyktiga syror (i milliekvivalenter per liter)

25

Högsta totala halt av svaveldioxid (i milligram per liter)

5.   Vinframställningsmetoder

5.1.   Särskilda oenologiska metoder

Berikning är tillåten enligt de regler som fastställs i produktspecifikationen.

All användning av träspån är förbjuden.

Vinerna ska lagras enligt de villkor som anges i produktspecifikationen.

Därutöver måste vinerna uppfylla alla oenologiska krav i EU:s regelverk och i den franska lagen om jordbruk och fiske (Code rural et de la pêche maritime).

1.   Planteringstäthet

Odlingsmetoder

Planteringstätheten ska vara minst 4 000 stockar per hektar. Avståndet mellan raderna får inte överstiga 2,50 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 0,90 meter.

Skörden från vinodlingar där avståndet mellan vinstockarna är minst 0,80 men högst 0,90 meter i samma rad får omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen om de ligger på sluttningar med mer än 10 % lutning.

Skörden från de vinodlingar där planteringstätheten är minst 3 300 vinstockar per hektar men mindre än 4 000 vinstockar per hektar får omfattas av den kontrollerade ursprungsbeteckningen med förbehåll för att produktspecifikationens bestämmelser om uppbindning och bladverkets höjd följs. På dessa odlingar får avståndet mellan raderna inte överstiga 3 meter och avståndet mellan vinstockarna i samma rad måste vara minst 1 meter.

2.   Beskärning och uppbindning av vinstockarna

Odlingsmetoder

Vinstockarna beskärs med högst tolv skott per vinstock, oavsett om detta görs genom kortskottsbeskärning, långskottsbeskärning eller blandad beskärning.

Vid det tillväxtstadium som motsvarar elva eller tolv blad (separata skott) ska antalet fruktbärande grenar det året vara högst tolv per planta.

Höjden på det uppbundna bladverket ska vara åtminstone 0,6 gånger avståndet mellan raderna. Bladverkets höjd mäts mellan bladverkets nedre gräns, som ska vara minst 0,40 meter över markytan, och den övre gränsen för toppningen, som ska vara minst 0,20 meter ovanför spaljéns översta tråd.

De vinodlingar där planteringstätheten är minst 3 300 vinstockar per hektar men mindre än 4 000 vinstockar per hektar ska dessutom uppfylla följande regler om uppbindningen: Spaljéstolparnas höjd ovanför marken ska vara minst 1,90 meter. Spaljén ska ha fyra nivåer tråd. Den översta tråden ska vara minst 1,85 meter över markytan.

3.   Bevattning

Odlingsmetoder

Konstbevattning är inte tillåten.

4.   Skörd

Odlingsmetoder

Vinerna framställs av druvor som skördats övermogna. Druvorna till viner som får märkas med uttrycket ”sélection de grains nobles” har dessutom en högre saftkoncentration under inverkan av ädelröta.

Druvorna ska skördas i omgångar och för hand.

5.2.   Högsta avkastning

40 hl/ha

6.   Avgränsat geografiskt område

Alla steg i produktionen äger rum i det geografiska område som omfattar följande kommuner i departementet Maine-et-Loire, på grundval av den officiella geografiska kodexen från 2021: Brissac Loire Aubance (endast de delegerade kommunerna Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire och Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance och Soulaines-sur-Aubance.

Kartor över det geografiska området kan konsulteras på webbplatsen för Institut national de l’origine et de la qualité.

7.   Huvudsakliga druvsorter

Chenin (B)

8.   Beskrivning av samband

a)   Beskrivning av de naturliga faktorerna bakom sambandet

Det geografiska området präglas av ett landskap bestående av många låga och flacka kullar med varierande exponering, med höjder mellan 50 och 90 meter, sydväst om staden Angers. År 2021 omfattade området sju kommuner. Det begränsas i väster av Aubances utlopp i Loire, i öster av en platå från kritatiden i kanten av Parisbäckenet, i norr av floden Loire och i söder av Brissacs och Beaulieus skogar.

Aubance, en liten biflod till Loire, är pulsådern i detta geografiska område. Den rinner norrut från källan fram till kommunen Brissac-Quincé, som är känd för sitt vackra 1500-talsslott. Därifrån fortsätter den mot nordväst fram till kommunen Mûrs-Erigné, för att sedan flyta parallellt med Loire sydväst om staden Angers.

Jordarna i området har utvecklats på substrat av skiffer och sandstensskiffer från det armorikanska massivet, som utgör en platå som flackt sluttar ned mot floden Loire. De är ofta grunda, har god värmehållning och låg förmåga att behålla vatten. I den västra delen av det geografiska området uppträder punktvis stråk av eruptiva formationer som kan vara sura (ryolit) eller basiska (spilit) och som gett upphov till mycket steniga jordar. De kommuner som ligger i norra delen av området kännetecknas av att de ligger på skifferformationer. Skiffret har utvunnits under flera hundra år för att bygga murar till hus, lägga tak, lägga markplattor och till och med tillverka inredningsdetaljer som köksbänkar, bord och trappor, vilket satt sin prägel på trakten och bidrar till vinodlingsområdets identitet.

Det geografiska området är en enklav med lite nederbörd, som gynnas av föhnvinden och är skyddad från fukten från havet tack vare de högre bergsryggarna i Choletais och Mauges. Årsnederbörden är omkring 585 millimeter, medan den är nära 800 millimeter i Choletais. De värden som uppmäts i Brissac-Quincé är de lägsta bland väderstationerna i departementet Maine-et-Loire. Under växtperioden kan man även konstatera skillnader i nederbördsmängder på omkring 100 millimeter jämfört med resten av departementet. Årsmedeltemperaturen är relativt hög (omkring 12 °C) och ligger cirka 1 °C högre än i departementet Maine-et-Loire som helhet. Även områdets flora vittnar om dess särskilda mesoklimat, då man här finner mer sydliga växter som stenek och pinjeträd.

b)   Beskrivning av de mänskliga faktorerna bakom sambandet

Några av de mest klassiska vingårdarna i distriktet ”Coteaux de l’Aubance” har ett mycket gammalt ursprung som går tillbaka till slutet av 1500-talet. Vindistriktets egen identitet utkristalliserades i slutet av 1800-talet, strax efter vinluskrisen som förstörde mer än tre fjärdedelar av vinodlingarna i Anjou. Vinodlarna i grannregionen Layon sökte efter jordbrukslotter som inte drabbats, långt från deras egna odlingar, och planterade den traditionella druvsorten chenin B. Namnet ”Coteaux de l’Aubance” nämns för första gången i en skördedeklaration 1922 och 1925 grundades branschorganisationen ”Syndicat des viticulteurs des Coteaux de l’Aubance”. Organisationens stadgar anger att dess mål är att ”göra hela världen bekant med vinerna som är kända för sin terroir men som är okända på annat håll”.

Närheten till staden Angers har spelat en stor roll för vinodlingens utveckling, och regionen Aubance blev försörjningskälla till alla dryckeshandlare i de omgivande kommunerna, bland andra Mûrs-Erigné och Saint-Mélaine-sur-Aubance.

Historiskt sett framställdes torra eller halvtorra viner av druvor som skördades mogna, men man tog snart efter metoderna från grannregionen Layon, där övermogna druvor skördades i omgångar för att få en skörd med hög saftkoncentration och framställa halvsöta viner.

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Coteaux de l’Aubance” erkändes genom ett dekret av den 18 februari 1950 för ett vitt vin framställt av övermogna druvor som skördas i omgångar. År 2009 omfattade vinodlingarna 200 hektar.

c)   Uppgifter om produktens kvalitet och egenskaper

Vinerna är stilla vita viner med jäsbart socker.

Vinerna är harmoniska på alla plan. I doften känns ofta aromer av vita frukter och citrus, tillsammans med blommiga dofter som kan övergå i övermogenhetstoner som torkad eller kanderad frukt. Även smaken är harmonisk med en god balans mellan den fylliga sötman, syran och vinets struktur.

Under lagringen, som kan vara i flera decennier, utvecklas vinets finess och det blir än mer sammansatt.

d)   Samspel mellan de olika sambanden

Samspelet mellan planteringen av vinstockar på strikt avdelade jordbrukslotter som brukas traditionellt och har en grund och stenig jord, kullarnas flacka sluttningar och närheten till floderna Loire och Aubance som bevarar en luftfuktighet som gynnar uppkomsten av ädelröta skapar förhållanden i det geografiska området som är idealiska för skörd av övermogna druvor där fruktsaften koncentreras naturligt på vinrankan, med eller utan ädelröta. Dessa faktorer sammantagna förklarar de särskilda egenskaperna hos en produkt som människorna i området utvecklat genom att anpassa sina tekniker. Skörden av övermogna druvor som sker för hand och i omgångar vittnar om den omsorg man lägger på kvaliteten.

9.   Väsentliga ytterligare villkor (förpackning, märkning, andra krav)

Märkning: Traditionellt uttryck”Sélection de grains nobles”

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Den kontrollerade ursprungsbeteckningen ”Coteaux de l’Aubance” får kompletteras med det traditionella uttrycket ”sélection de grains nobles” enligt bestämmelserna i produktspecifikationen. Märkningen av viner som betecknas med uttrycket ”sélection de grains nobles” ska även innehålla uppgift om årgången.

Märkning: Frivilliga uppgifter

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Enligt unionens regelverk får alla valfria uppgifters användning regleras av medlemsstaterna. De bokstäver som används för dessa uppgifter får på etiketterna inte vara mer än dubbelt så höga, breda eller tjocka som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Märkning: Geografisk beteckning ”Val de Loire”

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Namnet på den kontrollerade ursprungsbeteckningen får kompletteras med den geografiska beteckningen ”Val de Loire” enligt de regler som anges i produktspecifikationen angående användningen av denna geografiska beteckning. De bokstäver som används för den geografiska beteckningen ”Val de Loire” får varken på höjden eller på bredden vara större än två tredjedelar av de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Märkning: Angivande av en mindre geografisk enhet

Rättslig ram:

Nationell lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Kompletterande bestämmelser om märkning

Beskrivning av villkoret:

Märkningen av viner med den kontrollerade ursprungsbeteckningen kan ange en mindre geografisk enhet, förutsatt att det rör sig om en registrerad plats och att denna plats nämns i skördedeklarationen. De bokstäver som används för denna registrerade plats får varken på höjden eller på bredden vara mer än hälften så stora som de bokstäver som används i den kontrollerade ursprungsbeteckningens namn.

Omedelbart närområde

Rättslig ram:

EU-lagstiftning

Typ av ytterligare villkor:

Avvikelse med avseende på produktionen i det avgränsade geografiska området

Beskrivning av villkoret:

Det omedelbara närområdet, definierat genom undantag för vinframställning, vinberedning och lagring av viner, omfattar följande kommuner i departementet Maine-et-Loire på grundval av 2021 års officiella geografiska kodex: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (endast de delegerade kommunerna Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne och Saulgé-l’Hôpital), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (endast de delegerade kommunerna Chanzeaux och Valanjou), Doué-en-Anjou (endast den delegerade kommunen Brigné), Gennes-Val-de-Loire (endast de delegerade kommunerna Chênehutte-Trêves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies och Le Thoureil), Lys-Haut-Layon (endast den delegerade kommunen Tigné), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Savennières, Terranjou, Tuffalun och Val-du-Layon.

Länk till produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c3ae57c9-8342-4de4-8756-38a6322eacae

---

(1)  EUT L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 26.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 185/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 185/64

---

Offentliggörande av ett meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

(2023/C 185/17)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 6b.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning med ursprung i en medlemsstat

(förordning (EU) nr 1151/2012)

”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

EU-nr: PDO-FR-0813-AM01 – 27.2.2023

SUB (X) SGB ( )

1.   Produktens namn

”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

2.   Medlemsstat till vilken det geografiska området hör

Frankrike

3.   Myndighet i medlemsstaten som meddelar standardändringen

Ministeriet för jordbruk och livsmedelssuveränitet

4.   Beskrivning av den eller de ändringar som godkänts

1.   Geografiskt område

Beskrivning

Avgränsningen av det geografiska området har ändrats. Det geografiska område som omfattas av den skyddade ursprungsbeteckningen ”Prés-salés du Mont-Saint-Michel” har utökats till att omfatta följande fyra kommuner i departementet Manche: Montsenelle, Baupte, Auvers och Méautis.

Förteckningen över kommuner i det geografiska området som omfattas av produktspecifikationen har uppdaterats och anpassats till 2021 års officiella geografiska kodex (code officiel géographique), i enlighet med nationella krav.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

2.   Hänvisningar till kontrollstrukturerna

Beskrivning

I enlighet med de krav som fastställts av de franska myndigheterna har rubriken ”Hänvisningar till kontrollstrukturerna” ändrats.

Ändringen påverkar inte det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

EU-nr: PDO-FR-0813-AM01 – 27.2.2023

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Köttet med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Prés-salés du Mont-Saint-Michel” kommer från lamm yngre än 12 månader som får sina särdrag genom att beta på kustbeten. Lammen härstammar från baggar av följande raser: ”Suffolk”, ”Roussin”, ”Rouge de l’Ouest”, ”Vendéen”, ”Cotentin”, ”Avranchin”, ”Charollais” eller baggar födda av tackor som fötts upp på de salta våtmarkerna på anläggningar som har tillstånd att låta sina djur beta på dessa våtmarker. Avelshonorna kommer från tackor som fötts upp på de salta våtmarkerna på anläggningar i det geografiska området.

Slaktkropparna har följande egenskaper:

| — | En lägsta vikt på 14 kg. |
| --- | --- |

—

En lägsta vikt på 14 kg.

| — | Slaktkropparna har en rak profil: raka till lätt insjunkna former och medelutvecklade till väl utvecklade muskler (klasserna U, R, O enligt skalan EUROP). |
| --- | --- |

—

Slaktkropparna har en rak profil: raka till lätt insjunkna former och medelutvecklade till väl utvecklade muskler (klasserna U, R, O enligt skalan EUROP).

| — | Liten till ordinär fettansättning (klasserna 2 eller 3 enligt skalan EUROP). |
| --- | --- |

—

Liten till ordinär fettansättning (klasserna 2 eller 3 enligt skalan EUROP).

| — | Fast yttre och inre fett som är vitt till gräddvitt till färgen och jämnt fördelat. |
| --- | --- |

—

Fast yttre och inre fett som är vitt till gräddvitt till färgen och jämnt fördelat.

Köttet säljs kylt. Det är inte tillåtet att sälja kylt upptinat kött.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Fodret till lammen och tackorna består till största delen av bete på salta våtmarker. Uppfödningen av lammen består av tre på varandra följande perioder: perioden efter födseln, kustbetesperioden och eventuellt en slutgödningsperiod.

Under alla omständigheter ska kustbetesperioden, inräknat beten på fälten de dagar de salta våtmarkerna täcks av inkommande tidvatten, utgöra minst hälften av djurens livstid.

Det foder som ges till djuren under olika uppfödningsfaser kommer från det geografiska området och består av färskt gräs, i form av bete eller konserverat i form av hö eller halvtorkat, hermetiskt packat gräs med en torrsubstans på över 50 %, rötter, knölväxter och grönsaker.

Det är inte tillåtet att ge majsensilage från och med den 1 juni 2013.

Grovfodret ska komma till 100 % från det geografiska området och kraftfodret ska komma till 50 % från samma område.

Fåren i jordbruksföretaget får endast utfodras med vegetabiliskt foder, biprodukter och foder från icke genmodifierade produkter. Ingen produkt av animaliskt ursprung, med undantag för mjölkprodukter, får ingå i det foder som ges vid uppfödningen av lammen ”prés-salés”.

| — | Under perioden efter födseln som varar från födseln i minst 45 dagar och högst 105 dagar består lammens foder till största delen av tackmjölk och kan kompletteras med pulvermjölk, foder eller kraftfoder. |
| --- | --- |

—

Under perioden efter födseln som varar från födseln i minst 45 dagar och högst 105 dagar består lammens foder till största delen av tackmjölk och kan kompletteras med pulvermjölk, foder eller kraftfoder.

| — | Under kustbetesperioden som varar i minst 70 dagar vistas lammen på de salta våtmarkerna, i särskilda autonoma betesområden och vid översvämning på reservbeten. De livnär sig till största delen eller uteslutande på gräs (högst 400 g kraftfoder/dag som ges på kvällen tillåts utöver betet). |
| --- | --- |

—

Under kustbetesperioden som varar i minst 70 dagar vistas lammen på de salta våtmarkerna, i särskilda autonoma betesområden och vid översvämning på reservbeten. De livnär sig till största delen eller uteslutande på gräs (högst 400 g kraftfoder/dag som ges på kvällen tillåts utöver betet).

| — | Under den valfria slutgödningsperioden (för lamm som endast livnärt sig på gräs under kustbetesperioden), som får vara högst 30 till 40 dagar beroende på årstid, ges lammen grovfoder och kraftfoder och betar inte längre på de salta våtmarkerna. |
| --- | --- |

—

Under den valfria slutgödningsperioden (för lamm som endast livnärt sig på gräs under kustbetesperioden), som får vara högst 30 till 40 dagar beroende på årstid, ges lammen grovfoder och kraftfoder och betar inte längre på de salta våtmarkerna.

Det kraftfoder som ges till tackor och lamm under de olika uppfödningsfaserna består av följande ingredienser:

| — | Spannmål, produkter och biprodukter därav: korn, majs, vete, rågvete, havre. |
| --- | --- |

—

Spannmål, produkter och biprodukter därav: korn, majs, vete, rågvete, havre.

| — | Frön från oljeväxter, produkter och biprodukter därav: kakor av soja, solros, raps, lin, sojabönor, sojaskal. |
| --- | --- |

—

Frön från oljeväxter, produkter och biprodukter därav: kakor av soja, solros, raps, lin, sojabönor, sojaskal.

| — | Proteingrödor: ärter, lupiner, bondbönor. |
| --- | --- |

—

Proteingrödor: ärter, lupiner, bondbönor.

| — | Knölar och rötter, produkter och biprodukter därav: betfor. |
| --- | --- |

—

Knölar och rötter, produkter och biprodukter därav: betfor.

| — | Grovfoder: lusern, halm. |
| --- | --- |

—

Grovfoder: lusern, halm.

| — | Melass: sockerrörsmelass. |
| --- | --- |

—

Melass: sockerrörsmelass.

| — | Tillskott. |
| --- | --- |

—

Tillskott.

| — | Mineraler, vitaminer. |
| --- | --- |

—

Mineraler, vitaminer.

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Födsel, uppfödning och slakt.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Identifiering och märkning av kött med ursprungsbeteckningen ”Prés-salés du Mont-Saint-Michel” görs efter nedkylningen av slaktkroppen genom att en märkning med outplånlig färg med angivelsen ”Prés-salés MSM” trycks på de största styckningsdelarna som är bog, sida och lårstek.

Slaktkropparna och styckningsdelarna ska, ända till dess att de når slutdistributören, vara försedda med en etikett med minst följande uppgifter:

| — | Beteckningen. |
| --- | --- |

—

Beteckningen.

| — | Angivelsen ”SUB” eller ”skyddad ursprungsbeteckning”. |
| --- | --- |

—

Angivelsen ”SUB” eller ”skyddad ursprungsbeteckning”.

| — | EU:s SUB-logotyp. |
| --- | --- |

—

EU:s SUB-logotyp.

| — | Uppfödarens namn. |
| --- | --- |

—

Uppfödarens namn.

| — | Uppfödningsanläggningens nummer. |
| --- | --- |

—

Uppfödningsanläggningens nummer.

| — | Lammets nationella identifieringsnummer. |
| --- | --- |

—

Lammets nationella identifieringsnummer.

| — | Slaktdatum. |
| --- | --- |

—

Slaktdatum.

| — | Slaktort och slaktnummer. |
| --- | --- |

—

Slaktort och slaktnummer.

| — | Uppgiften ”mörning på benet mellan datum för slakt av lammen och försäljning till slutkonsumenten ska vara minst 4 hela dagar”. |
| --- | --- |

—

Uppgiften ”mörning på benet mellan datum för slakt av lammen och försäljning till slutkonsumenten ska vara minst 4 hela dagar”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska område där födsel, uppfödning och slakt av lammen äger rum består av följande 26 kantoner, varav 14 endast delvis, i departementen Manche och Ille-et-Vilaine:

Departementet Manche:

Alla kommuner i kantonerna Bréhal, Bricquebec-en-Cotentin, Cherbourg-en-Cotentin (1, 2, 3, 4, 5), Granville, La Hague, Les Pieux och Pontorson.

I kantonen Agon-Coutainville kommunerna Agon-Coutainville, Blainville-sur-Mer, Geffosses, Gouville-sur-Mer, Muneville-le-Bingard, Saint-Malo-de-la-Lande och Saint-Sauveur-Villages (endast det område som tillhör de delegerade kommunerna Ancteville och La Ronde-Haye).

I kantonen Carentan-les-Marais kommunerna Auvers, Baupte, Méautis och Picauville (endast det område som tillhör den delegerade kommunen Les Moitiers-en-Bauptois).

I kantonen Isigny-le-Buat endast kommunerna Avranches, La Godefroy, Saint-Brice, Saint-Loup, Saint-Senier-sous-Avranches, Isigny-le-Buat och Tirepied-sur-Sée (endast det område som tillhör La Gohannière).

I kantonen Quettreville-sur-Sienne kommunerna Annoville, Hauteville-sur-Mer, Lingreville, Montmartin-sur-Mer och Quettreville-sur-Sienne (endast det område som tillhör de delegerade kommunerna Contrières, Hérenguerville, Hyenville, Quettreville-sur-Sienne och Trelly).

I kantonen Valognes kommunerna Brix, Huberville, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Joseph, Saussemesnil, Tamerville, Valognes och Yvetot-Bocage.

I kantonen Villedieu-les-Poêles-Rouffigny endast kommunen Le Tanu.

Kommunerna i kantonen Avranches, med undantag av den delegerade kommunen Braffais i kommunen Le Parc.

Kommunerna i kantonen Coutances, med undantag av kommunerna Camprond och Monthuchon.

Kantonen Créances, med undantag av kommunen Le Plessis-Lastelle.

Kommunerna i kantonen Saint-Hilaire-du-Harcouët, med undantag av kommunerna Savigny-le-Vieux och Buais-Les-Monts.

Departementet Ille-et-Vilaine:

Alla kommuner i kantonen Fougères-2.

I kantonen Vitré kommunerna Balazé, Châtillon-en-Vendelais, Montautour, Princé, Saint-M’Hervé och Vitré.

Kommunerna i kantonen Dol-de-Bretagne, med undantag av kommunerna Châteauneuf-d’Ille-et-Vilaine, Lillemer, Miniac-Morvan, Plerguer, Saint-Guinoux, Saint-Père-Marc-en-Poulet, Saint-Suliac, Le Tronchet och La Ville-ès-Nonais.

Kommunerna i kantonen Fougères-1, med undantag av Livré-sur-Changeon.

Kommunerna i kantonen Val-Couesnon, med undantag av kommunerna Aubigné, Feins, Mouazé och Montreuil-sur-Ille.

5.   Samband med det geografiska området

Det geografiska området ligger längs havsbukten i Normandie–Bretagne och sträcker sig längs kusten in i departementen Manche och Ille-et-Vilaine. Det kännetecknas av den långa kustlinjen och havets stora påverkan på klimatet. I det geografiska området ligger betesmarker som regelbundet översvämmas av havet, de kallas salta våtmarker eller strandängar (marais salés eller marais herbus), och ger den största delen av fodret till djuren. Dessa salta våtmarker utgör övre delen av tidvattensområdet. De har bildats lokalt längst in i bukten vid Mont-Saint-Michel och flodmynningarna i västra Cotentin, i form av finkornig sedimentering skyddad från dyningar och starka strömmar. Substratet i de salta våtmarkerna är det kalkslam som består av dy och mycket finkornig sand. Markerna genomskärs av djupa kanaler som förgrenar sig i mindre kanaler och bildar ett mycket tätt nät som delar upp ängarna i flera enheter och utgör hinder för fårens förflyttningar.

Växtligheten har anpassat sig till jordmånens salthalt och tidvattnet, och består av saltväxter. Flera av dessa som saltgräs (Puccinellia maritima), havssälting (Triglochin maritima) och portlakmålla (Halimione portulacoides) är mycket välsmakande, särskilt efter frosten, och utgör huvuddelen av fodret för lammen ”Prés-salés du Mont-Saint-Michel”.

Det är dokumenterat att det har fötts upp lamm i bukten vid Mont-Saint-Michel sedan 900-talet då munkarna på berget hade rätt att hålla får. Fåruppfödning dokumenterades under samma tid i trakten kring Cotentins vikar i stadgan om grundandet av klostret i Lessay, genom donation av två fårbesättningar till klostret. Senare, 1181, bestod tiondet till detta kloster bland annat av två tredjedelar av fårullen (Henrik II Plantagenêts stadga).

Fram till första hälften av 1900-talet betade fåren i grupper om två till fyra djur som var hopbundna, med undantag för poldrarna vid Mont-Saint-Michel där relativt stora fårhjordar betade på de salta våtmarkerna vaktade av herdar. Från andra hälften av 1900-talet växer det fram mer specialiserade uppfödningar som förfogar över fårstallar.

För att klara naturens begränsningar har uppfödarna alltid valt ut sina avelsdjur noga för att ta tillvara modersinstinkten hos tackorna och djurens förmåga att förflytta sig på de instabila markerna och sett till att lammens tillväxt stämmer överens med växtsäsongen för saltväxterna. Tackorna kommer från den egna besättningen och baggarna som köps in utifrån tillhör raser väl anpassade till livet på de salta våtmarkerna och har en relativt långsam muskeltillväxt.

Uppfödningen av lammen ”prés-salés” har alltså utvecklats tack vare att fårstallar byggts och det finns tillgång till betesmarker i närheten av våtmarkerna. Det är nödvändigt att de finns under lamningen och när strandängarna är översvämmade av tidvatten.

För att hantera de stora skillnaderna i tillväxt hos de enskilda djuren i besättningen och klimatets nyckfullhet har uppfödarna utvecklat metoder med tillskottsfoder som är anpassade till trakten. När fårhusen ligger nära stranden kan utfodringen med tillskottsfoder ske på kvällen efter betet. När fårhusen ligger längre bort kan uppfödarna endast ta till en slutgödningsperiod före slakten. Detta foder ska till största delen produceras i samma område även om en viss del, särskilt kvävekrävande växter, får komma utifrån.

Denna speciella uppfödning med de typiska lokala förbindelserna mellan uppfödare, kötthandlare och slaktare har lett till att lokala slakterier fortfarande anlitas, där utrustning och kunskaper för fårslakt finns kvar. De särskilda slaktkunskaperna tar sig framför allt uttryck i en kort väntetid under bekväma förhållanden mellan ankomsten till slakteriet och slakten och en mycket omsorgsfull slakt, styckning och urtagning varvid det yttre fettlagret bibehålls och förorening av slaktkroppen undviks. Förhållandena vid nedkylning och mognad är också reglerade. Efter dessa moment görs bedömningen av slaktkropparnas överensstämmelse, framför allt utifrån fettets kvalitet och slaktkropparnas utseende.

Slaktkropparna utmärks av ett vitt och fast fett som är jämnt fördelat. De har liten till ordinär fettansättning, en relativt rak profil och lårstekarna är relativt avlånga. Köttet kännetecknas av den intensivt rosa färgen, de långa fibrerna och marmoreringen (intramuskulärt fett). Vid tillagning blir det mycket saftigt med intensiva och bestående aromer, utan inslag av ullsmak.

Särdragen hos detta kött är erkända sedan länge, vilket bland annat konstateras av Pierre Thomas du Fosse, en lärd skribent från Rouen, som besökte Pontorson sommaren 1691: ”Gräset vid havet är som timjan, det ger fårköttet en så utsökt smak att man kunde avstå från rapphöns och fasaner, så delikat blir detta kött”.

Den anrika ryktbarheten har på senare tid bekräftats i en dom från appellationsdomstolen i Caen den 24 januari 1986, där det fastslås att de får som regelbundet får beta på beten som regelbundet översvämmas av havet vanligen kallas ”prés-salés” och att köttet från djur som fötts upp på detta vis har en särskild, erkänd kvalitet.

Sambandet mellan köttet ”Prés-salés du Mont-Saint-Michel” och dess produktionsområde har sin grund i fårens konsumtion av den vegetation som är typisk för de salta våtmarkerna och den fysiska aktivitet som krävs när fåren betar. Den fysiska aktiviteten är betydande på de salta våtmarkerna i bukten vid Mont-Saint-Michel, där det är stora betesmarker att ströva över och likaså vid Cotentins vikar, även om de betesmarkerna är mindre vidsträckta. Näringsvärdet i fodret på de salta våtmarkerna är relativt lågt, och det slags gräs som fåren äter växer inte överallt, vilket tvingar dem att röra sig över långa avstånd för att täcka sitt dagsbehov. Det ger raka slaktkroppar och en intensiv färg på köttet.

Dessa egenskaper hos köttet förstärks genom övriga begränsningar i miljön med den luckra marken som genomkorsas av ett nät av djupa kanaler, och det kärva klimatet. På grund av de stränga förhållandena kan inte djuren vara för unga när de släpps ut på de salta våtmarkerna och de måste stanna där tillräckligt länge för att köttet ska hinna ta till sig alla fördelarna med den speciella kosten.

Resultatet av uppfödningsförhållandena blir djur som inte är särskilt runda, har ett fast och tunt fettlager samt en särpräglad smak fri från ullsmak.

Dessa särdrag bevaras tack vare att djuren slaktas nära sin uppfödningsort. Närheten minskar transporttiderna, vilket gör att djuren inte utsätts för en stress som troligen orsakar smakförändringar i köttet och på så sätt bevaras de organoleptiska egenskaper som erhållits under uppfödningstiden. Denna fåruppfödning har gjort det möjligt för slakterierna i det geografiska området att utveckla och upprätthålla ett särskilt kunnande med hänsyn till råvarans kvalitet – exempelvis behålls det yttre fettlagret, och duschning är förbjuden. Samtidigt underlättas kontrollen av att slaktkropparna uppfyller kraven.

Den utsökta saftiga smaken hos kött med beteckningen ”prés-salés”, som erkänns av finsmakare, gör det till ett mycket berömt kött som i över 100 år har haft försäljningspriser som är 50 % till 100 % högre än för standardlamm.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://www.legifrance.gouv.fr/download/pdf?id=yUNSnznfq_FUS9VY3CTgn4PCIFRafx3LLgujSD-i24w=

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---