# Официален вестник C 257/21 ю

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 257 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6621 юли 2023 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 257

Издание на български език

Информация и известия

Година 6621 юли 2023 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | 155-а пленарна сесия на КР, 24.5.2023 г. – 25.5.2023 г. |
| 2023/C 257/01 | Становище на Европейския комитет на регионите относно Да не се вреди на сближаването — хоризонтален принцип, допринасящ за сближаването като обща цел и ценност на ЕС | 1 |
| 2023/C 257/02 | Становище на Европейския комитет на регионите относно готовност за действия при кризи и управление на кризите: укрепване на устойчивостта на Съюза и на неговите региони и градове | 6 |
| 2023/C 257/03 | Становище на Европейския комитет на регионите относно междинен преглед на многогодишната финансова рамка: позицията на регионалното и местното равнище | 12 |
| 2023/C 257/04 | Становище на Европейския комитет на регионите относно Нулева дълготрайна безработица: перспективата на местно и регионално равнище | 18 |
| 2023/C 257/05 | Становище на Европейския комитет на регионите относно законодателната рамка за устойчиви продоволствени системи | 23 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

155-а пленарна сесия на КР, 24.5.2023 г. – 25.5.2023 г.

2023/C 257/01

Становище на Европейския комитет на регионите относно Да не се вреди на сближаването — хоризонтален принцип, допринасящ за сближаването като обща цел и ценност на ЕС

1

2023/C 257/02

Становище на Европейския комитет на регионите относно готовност за действия при кризи и управление на кризите: укрепване на устойчивостта на Съюза и на неговите региони и градове

6

2023/C 257/03

Становище на Европейския комитет на регионите относно междинен преглед на многогодишната финансова рамка: позицията на регионалното и местното равнище

12

2023/C 257/04

Становище на Европейския комитет на регионите относно Нулева дълготрайна безработица: перспективата на местно и регионално равнище

18

2023/C 257/05

Становище на Европейския комитет на регионите относно законодателната рамка за устойчиви продоволствени системи

23

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Комитет на регионите |
| | 155-а пленарна сесия на КР, 24.5.2023 г. – 25.5.2023 г. |
| 2023/C 257/06 | Становище на Европейския комитет на регионите относно Акт за оперативно съвместима Европа | 28 |

III   Подготвителни актове

Комитет на регионите

155-а пленарна сесия на КР, 24.5.2023 г. – 25.5.2023 г.

2023/C 257/06

Становище на Европейския комитет на регионите относно Акт за оперативно съвместима Европа

28

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

155-а пленарна сесия на КР, 24.5.2023 г. – 25.5.2023 г.

| 21.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 257/1

---

Становище на Европейския комитет на регионите относно „Да не се вреди на сближаването — хоризонтален принцип, допринасящ за сближаването като обща цел и ценност на ЕС“

(2023/C 257/01)

| Докладчик: | Michiel RIJSBERMAN (NL/Renew E.), регионален министър на провинция Флеволанд |
| --- | --- |
| Отправeн документ: | Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно осмия доклад за сближаването: Сближаване в Европа до 2050 г.
  COM(2022) 34 final
  Сommission Staff Working Document Cohesion in Europe towards 2050 accompanying the document Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the 8th Cohesion Report: Cohesion in Europe towards 2050
  SWD(2022) 24 final |

Докладчик:

Michiel RIJSBERMAN (NL/Renew E.), регионален министър на провинция Флеволанд

Отправeн документ:

Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно осмия доклад за сближаването: Сближаване в Европа до 2050 г.

COM(2022) 34 final

Сommission Staff Working Document Cohesion in Europe towards 2050 accompanying the document Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the 8th Cohesion Report: Cohesion in Europe towards 2050

SWD(2022) 24 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства въвеждането на принципа „да не се вреди на сближаването“ в 8-ия доклад за сближаването, съгласно който „нито едно действие не трябва да възпрепятства процеса на сближаване или да допринася за регионалните различия“ (1), но изразява съжаление, че докладът не предоставя задълбочена информация за получаване на ясна представа за проблемите (вреда за сближаването) и възможните решения; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава значението на сближаването като основна ценност на Европейския съюз и хоризонтална цел, която Европейският комитет на регионите напълно подкрепя. Посочва, че неотдавнашните кризи доведоха до застой в сближаването и са засегнаха в особена степен най-уязвимите граждани; набляга на необходимостта да се избягва създаването на благоприятна среда за популизма и екстремизма в контекста на предстоящите избори за Европейски парламент; |
| --- | --- |

2.

| 3. | изразява благодарност към Европейския парламент (2) за неговия призив към Европейския комитет на регионите да участва в прилагането и разработването на принципа „да не се вреди на сближаването“ и призовава Европейската комисия да вземе предвид предложенията, съдържащи се в настоящото становище при по-нататъшното разработване на принципа; |
| --- | --- |

3.

| 4. | изтъква призива, съдържащ се в заключенията на Съвета относно 8-ия доклад за сближаването, за обща осъзнатост по отношение на принципа „да не се вреди на сближаването“ във всички политики и инициативи на Съюза, както и в прилагането му на вътрешния пазар, включително правилата за държавните помощи; |
| --- | --- |

4.

| 5. | припомня, че съгласно член 175 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) европейските политики и действия, както и икономическите политики на държавите членки би трябвало да допринасят за цялостното хармонично развитие на Съюза и за социалното, икономическото и териториалното сближаване. Набляга на факта, че въпреки че политиката на сближаване на ЕС играе ключова роля за насърчаване на сближаването, другите политики на ЕС също трябва да преследват тази цел. Отбелязва, че понастоящем не съществуват механизми, които да гарантират това; |
| --- | --- |

5.

| 6. | отправя искане към Европейската комисия, Европейския парламент, Съвета и държавите членки принципът „да не се вреди на сближаването“ да се превърне от концепция в реалност; |
| --- | --- |

6.

| 7. | предупреждава Комисията, че принципът далеч не е готов да бъде използван като инструмент за постигане на сближаване и рискува да компрометира самата цел на политиката на сближаване. Политиката на сближаване е и би трябвало да остане основният инструмент за хармонично развитие на Съюза за всички региони; |
| --- | --- |

7.

| 8. | предлага принципът „да не се вреди на сближаването“ да бъде тълкуван широко, така че да обхваща всички европейски политики с териториално въздействие, както и съответните национални политики, и да включва изискване за спазване на принципите на сближаване по отношение на партньорството и многостепенното управление; |
| --- | --- |

8.

| 9. | предлага Комисията да въведе задължително правило „изпълнение или обяснение“ относно принципа „да не се вреди на сближаването“ в обяснителния меморандум на всяка предложена инициатива; |
| --- | --- |

9.

| 10. | призовава Комисията да развие анализа на аспектите на сближаването в рамките на европейския семестър, по-специално в приложението относно икономическите и социалните резултати на регионално равнище към докладите по държави; счита, че би било още по-полезно, ако се представи актуалното състояние на сближаването на равнище NUTS 2 в държавите членки и се включи анализ на съществуващите политики, който би могъл да обясни положението и възможните мерки за преодоляване на регионалните различия; |
| --- | --- |

10.

Как може да се навреди на сближаването

| 11. | признава, че наличието на много видове различия, съчетано с липсата на данни за въздействието на политиките в нашите региони и градове, било то положително или отрицателно, затруднява получаването на по-задълбочена представа за вредите, нанасяни на сближаването и предлагането на осъществими решения; |
| --- | --- |

11.

| 12. | посочва, че освен политиката на сближаване, разработването и изпълнението на някои политики на ЕС допринасят за процеса на сближаване, докато други може да са в противоречие с него; подчертава, че не само политиките за финансиране, но и регулаторните инициативи и търговските споразумения могат да окажат значително въздействие и да създадат пречки за развитието на по-слабо развитите региони, дори ако изглежда, че нямат отношение към териториалните реалности; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отбелязва, например, че всяко облекчаване на правилата за държавна помощ често облагодетелства в по-голяма степен по-развитите държави членки; |
| --- | --- |

13.

| 14. | счита, че потенциалните полезни взаимодействия между фондовете на ЕС, които имат териториално измерение, биха могли да се използват по-добре; |
| --- | --- |

14.

| 15. | подчертава, че въпреки многобройните опростявания, въведени от Комисията, сложността на фондовете на ЕС и правилата за тяхното използване все още затрудняват местните и регионалните власти да се възползват от програмите на ЕС; |
| --- | --- |

15.

| 16. | посочва, че ограниченият капацитет на местните и регионалните участници за достъп до възможности за финансиране и за управление на проекти произтича и от липсата на технически умения или способност за предоставяне на очакваното съфинансиране; поради това призовава Европейската комисия да подкрепи по-специално държавите членки с ниска степен на усвояване чрез мерки за изграждане на капацитет; |
| --- | --- |

16.

| 17. | споделя мнението, изразено от Европейския парламент в резолюцията му относно 8-ия доклад за сближаването, че разгръщането на Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ) „беше силно централизирано и не бяха проведени консултации с регионите и общините“ (3); |
| --- | --- |

17.

| 18. | изразява съжаление, че в рамките на МВУ не съществува задължение за държавите членки да докладват относно разпределението на средствата в различните региони; призовава за по-добра информация и прозрачност относно това на кого се отпускат заемите и призовава бъдещите инвестиционни програми да бъдат изпълнявани на местно или регионално равнище; |
| --- | --- |

18.

| 19. | подчертава, че различните паралелни програми и фондове на ЕС като МВУ, Помощ за възстановяване в полза на сближаването и териториите на Европа (REACT-EU), Фонда за справедлив преход (ФСП), Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Европейския социален фонд плюс (ЕСФ+) задължават управляващите органи да работят с различни правила и задължения за изпълнение, което създава несигурност и забавя стартирането на някои от програмите; |
| --- | --- |

19.

| 20. | изразява съжаление поради липсата на ясна представа за комбинираното въздействие на голям брой законодателни актове на ЕС както като цяло, така и един спрямо друг. Подчертава, че това ограничава възможността за цялостен териториален избор и затруднява прилагането на отделни разпоредби, както и че трябва да се прави избор при улесняването на енергийния преход (чрез инвестиции, например, в отоплителни мрежи/слънчеви панели), създаването на зелени площи (например чрез засаждане на дървета) в околната среда, осигуряването на устойчива мобилност и изграждането на достатъчен брой устойчиви жилища; |
| --- | --- |

20.

| 21. | привлича вниманието към факта, че дори в рамките на политиката на сближаване, може да се нанесат неволно вреди, които да намалят нейното въздействие; националните власти може да не разпределят максимални равнища на финансиране за по-слабо развитите региони и регионите в преход и по този начин да възпрепятстват процеса на сближаване; отправя искане към Комисията и държавите членки да оптимизират използването на финансирането по линия на политиката на сближаване в по-слабо развитите региони и регионите в преход, включително в рамките на предстоящия междинен преглед на програмите за периода 2021—2027 г.; |
| --- | --- |

21.

| 22. | отбелязва, че сближаването може да бъде застрашено и от факта, че финансирането по линия на политиката на сближаване беше използвано систематично в отговор на неотдавнашните кризи; подчертава, че въпреки че това може да е допринесло за предотвратяване на по-нататъшно задълбочаване на различията, всеки инструмент за реагиране при кризи би трябвало винаги да е подчинен на принципите на стратегическо, основано на факти планиране, партньорство и многостепенно управление; |
| --- | --- |

22.

| 23. | подчертава, че КР отхвърля всякакви опити за централизиране на програмите на ЕС и няма да приеме по-нататъшно пренебрегване на местното и регионалното равнище в бъдещите програми на ЕС; подчертава, че споделеното управление се доказа като успешно и не би трябвало да бъде подкопавано от централно управлявани програми; |
| --- | --- |

23.

Прилагане на принципа чрез засилена предварителна оценка, междинна, текуща и последваща оценка на териториалното въздействие на всички съответни политики на ЕС

| 24. | подчертава, че в 8-ия доклад за сближаването се призовава за засилване на оценките на териториалното въздействие и проверката на въздействието върху селските райони, „така че нуждите и особеностите на различните територии на ЕС да бъдат взети предвид в по-голяма степен“; приветства факта, че в заключенията си относно 8-ия доклад за сближаването Съветът призовава Европейската комисия да разгледа възможността за включване на оценки на териториалното въздействие (проверка на въздействието на регионално равнище) в съответните политики на ЕС както на етапа на тяхното планиране, така и на етапа на оценяване; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава необходимостта от систематична предварителна оценка на потенциалното диференцирано териториално въздействие върху всички видове региони на всички нови политики на ЕС с териториално измерение на етапа на тяхното планиране като най-ефективния инструмент за прилагане на практика на принципа „да не се вреди на сближаването“; |
| --- | --- |

25.

| 26. | посочва, че Междуинституционалното споразумение за по-добро законотворчество от 2016 г. задължава Европейската комисия, Европейския парламент и Съвета да извършват по възможност оценки на въздействието, по-специално по отношение на териториалното въздействие; счита, че пакетът на ЕК за по-добро регулиране от 2021 г. (4) предоставя рамка за оценка на териториалното въздействие; изразява обаче съжаление, че изискването оценките на въздействието да бъдат пропорционални по отношение на своя обхват и насоченост на практика води до много ограничена оценка или до подценяване на териториалното въздействие. Припомня многократните ангажименти за засилване на оценките на териториалното въздействие (ОТВ) (5), които Европейската комисия пое през последните години; |
| --- | --- |

26.

| 27. | препоръчва следователно да се засили оценката на потенциалните диференцирани териториални въздействия и отрицателните последици за сближаването в инструментариума на ЕК за по-добро регулиране по няколко начина:






  — | чрез добавяне в списъка с въпроси в инструмент за по-добро регулиране No 18 на въпрос от рода на: „Инициативата възпрепятства ли процеса на сближаване или допринася ли за регионалните различия?“; |
| --- | --- | --- |

27.

—

чрез добавяне в списъка с въпроси в инструмент за по-добро регулиране No 18 на въпрос от рода на: „Инициативата възпрепятства ли процеса на сближаване или допринася ли за регионалните различия?“;

| — | в инструмент за по-добро регулиране No 34 чрез въвеждане на задължителна проверка на необходимостта от ОТВ, за да се определи необходимостта от оценка на териториалното въздействие, и като се даде силно предпочитание на използването на инструмента ESPON (Европейската мрежа за наблюдение на териториалното планиране) за бърза проверка на ОТВ пред обществените консултации за оценка на потенциалните териториални въздействия, тъй като този инструмент се основава на комбинация от експертна преценка и количествени териториални данни, налични за всички региони на ЕС; |
| --- | --- |

—

в инструмент за по-добро регулиране No 34 чрез въвеждане на задължителна проверка на необходимостта от ОТВ, за да се определи необходимостта от оценка на териториалното въздействие, и като се даде силно предпочитание на използването на инструмента ESPON (Европейската мрежа за наблюдение на териториалното планиране) за бърза проверка на ОТВ пред обществените консултации за оценка на потенциалните териториални въздействия, тъй като този инструмент се основава на комбинация от експертна преценка и количествени териториални данни, налични за всички региони на ЕС;

| — | чрез въвеждането на препоръка, съгласно която консултациите със заинтересованите страни би трябвало изрично да обхващат аспектите на териториалното сближаване, чрез позоваване на поканата за предоставяне на данни, и/или набор от въпроси в обществената консултация, или с целеви консултации с регионалните и местните власти, като се припомня, че може да се наложи свързването с целевите групи в отдалечените и селските райони с по-труден достъп до интернет да се извърши по специални канали; |
| --- | --- |

—

чрез въвеждането на препоръка, съгласно която консултациите със заинтересованите страни би трябвало изрично да обхващат аспектите на териториалното сближаване, чрез позоваване на поканата за предоставяне на данни, и/или набор от въпроси в обществената консултация, или с целеви консултации с регионалните и местните власти, като се припомня, че може да се наложи свързването с целевите групи в отдалечените и селските райони с по-труден достъп до интернет да се извърши по специални канали;

| — | чрез въвеждане на задължение за докладване в доклада за оценка на въздействието относно оценката на потенциалните диференцирани териториални въздействия и потенциалните вреди за сближаването, по начин, подобен на този за принципа за ненанасяне на значителни вреди по отношение на въздействието върху околната среда; в оценките на въздействието би трябвало ясно да се посочи евентуалното въздействие върху сближаването в ЕС и какви компромиси могат да бъдат постигнати между сближаването и другите цели; |
| --- | --- |

—

чрез въвеждане на задължение за докладване в доклада за оценка на въздействието относно оценката на потенциалните диференцирани териториални въздействия и потенциалните вреди за сближаването, по начин, подобен на този за принципа за ненанасяне на значителни вреди по отношение на въздействието върху околната среда; в оценките на въздействието би трябвало ясно да се посочи евентуалното въздействие върху сближаването в ЕС и какви компромиси могат да бъдат постигнати между сближаването и другите цели;

| — | чрез включване на специален задължителен раздел в обяснителния меморандум, в който да се обяснява как инициативата спазва принципа „да не се вреди на сближаването“ въз основа на правилото „изпълнение или обяснение“: Комисията следва или да докаже, че изпълнението на инициативата не възпрепятства сближаването на Съюза (т.е., че е в съответствие с принципа „да не се вреди на сближаването“), или да обясни защо потенциалната вреда (след смекчаващите мерки) е оправдана по отношение на други цели; |
| --- | --- |

—

чрез включване на специален задължителен раздел в обяснителния меморандум, в който да се обяснява как инициативата спазва принципа „да не се вреди на сближаването“ въз основа на правилото „изпълнение или обяснение“: Комисията следва или да докаже, че изпълнението на инициативата не възпрепятства сближаването на Съюза (т.е., че е в съответствие с принципа „да не се вреди на сближаването“), или да обясни защо потенциалната вреда (след смекчаващите мерки) е оправдана по отношение на други цели;

| 28. | призовава Комисията да продължи да разработва модели и методи за ОТВ с подкрепата на Съвместния изследователски център (JRC) и Европейската мрежа за наблюдение на териториалното планиране (ESPON); |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава Комисията да предостави капацитет за специална служба, която да подпомага генералните дирекции в процеса на ОТВ и да предостави задължително обучение относно ОТВ на всички длъжностни лица в Комисията, които се занимават с оценки на въздействието; |
| --- | --- |

29.

| 30. | отново призовава Комитета за регулаторен контрол за включването на постоянен член, определен от КР, за да се гарантира, че политиките на ЕС не пренебрегват териториалните реалности“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | изразява готовност да съдейства на Комисията при извършването на нейните оценки на териториалното въздействие; предлага по-специално да помогне при определянето на подходящите въпроси за местните и регионалните власти в консултациите, провеждани от Комисията, и да спомогне за определянето на експерти на местно и регионално равнище, които да участват в семинарите на Комисията, посветени на ОТВ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | посочва, че, ако му бъдат предоставени допълнителни средства, Европейският комитет на регионите може да играе по-голяма роля в програмата на ЕС за по-добро регулиране, например чрез извършването на самата ОТВ на политиките на ЕС, които биха могли потенциално да навредят на сближаването; |
| --- | --- |

32.

| 33. | набляга на необходимостта принципът „да не се вреди на сближаването“ да се прилага и на етапа на оценка (последваща, междинна и текуща), посредством мониторинг и оценка на въздействието на секторните политики на ЕС върху сближаването, така че той да не бъде свеждан просто до еднократно отчитане проформа по време на предварителната оценка; |
| --- | --- |

33.

| 34. | във връзка с това предлага в пакета за по-добро регулиране на ЕК да се въведе препоръка оценяваното законодателство или програми да разглеждат възможните преки въздействия върху сближаването или (не)съгласуваността с политиката на сближаване; докладите (еквивалентни на доклада за сближаването), изготвяни в контекста на секторните политики, би трябвало да съдържат част, посветена на последиците за сближаването; |
| --- | --- |

34.

| 35. | припомня добавената стойност, предоставяна от RegHub посредством консултации със заинтересованите страни, за оценката на прилаганото законодателство на ЕС; отново призовава за пълноценно използване на платформата „Готови за бъдещето“, RegHub и самия КР, за да се гарантира, че Комисията разполага с подробни данни за въздействието по места; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подчертава общата необходимост от данни и статистически инструменти на местно и регионално равнище в подкрепа на предварителната и последващата оценка на въздействието, което политиките/инструментите на ЕС оказват върху сближаването; подчертава необходимостта от показатели и всеобхватни индекси (различни от БВП на глава от населението) като индекса за социален напредък на ЕС или индекса за регионална конкурентоспособност, които да отразяват всички аспекти на хармоничното развитие при появата на нови източници на различия. Призовава за заделяне на повече ресурси за Евростат и JRC за развитието на градските и селските обсерватории. Призовава държавите членки да въведат системи за събиране на данни и информация на местно равнище с цел оценка на въздействието на законодателството и политиките; |
| --- | --- |

36.

Прилагане на принципа чрез по-добра координация на политиките/фондовете на ЕС и тяхното изпълнение и усвояване на национално и поднационално равнище

| 37. | призовава Европейската комисия да рационализира инвестиционните политики и фондове, за да се гарантират полезни взаимодействия и взаимно допълване с цел постигане на избрани цели. Отправя искане Фондът за справедлив преход, както и Европейският земеделски фонд за развитие на селските райони да бъдат управлявани с други фондове съгласно същия Регламент за общоприложимите разпоредби; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава необходимостта от увеличаване на полезните взаимодействия между политиката на сближаване и „Хоризонт Европа“ с оглед засилване на капацитета за научни изследвания и иновации във всички европейски региони, което да позволи на ЕС да се конкурира в световен мащаб чрез инвестиции във високи постижения на регионално равнище и може да бъде решение на „капана на развитието“ на регионите със средни доходи; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава Европейската комисия при управлението на финансирането от ЕС да вземе предвид равнището на развитие на регионите и потенциала за намаляване на регионалните различия, като не се ограничава до БВП; |
| --- | --- |

39.

| 40. | насърчава националните правителства да извършват систематична предварителна оценка на териториалното въздействие, така че нито една национална политика да не пренебрегва териториалните реалности, като използват поуките, извлечени от пилотното действие на Териториалната програма до 2030 г. „Разбиране на начина, по който секторните политики формират териториални (дис)баланси“; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава необходимостта държавите членки да осигурят комуникация и координация между различните министерства, агенции и управляващи органи, за да се възползват максимално от потенциалните полезни взаимодействия и взаимно допълване между различните политики и потоци на финансиране и да гарантират, че няма припокриване или вреда за сближаването; |
| --- | --- |

41.

| 42. | повтаря призива си към държавите членки и Европейската комисия за непосредствено интегриране на подхода на политиката на сближаване, основан на стратегическо планиране, многостепенно управление и партньорство, в МВУ и евентуалния му приемник; |
| --- | --- |

42.

| 43. | изтъква, че различните равнища на управление трябва да работят заедно в партньорство за постигане на сближаване по места, включително чрез координиране на изпълнението и прилагането на различните политики/инструменти на ЕС; |
| --- | --- |

43.

| 44. | настоятелно приканва държавите членки да подкрепят всички свои региони, изоставащи в развитието си, в изграждането на административен капацитет и стимулирането на развитието на умения, за да се възползват в пълна степен от програмите на ЕС. |
| --- | --- |

44.

Брюксел, 24 май 2023 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Вж. стр. 30 от „Сближаване в Европа до 2050 г.“, Осми доклад за икономическото, социалното и териториалното сближаване (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/cohesion-report/).

1

Осми доклад за икономическото, социалното и териториалното сближаване

(2)  Доклад A9-0210/2022 относно икономическото, социалното и териториалното сближаване в ЕС: осми доклад за сближаването (2022/2032(INI)).

2

Доклад A9-0210/2022 относно икономическото, социалното и териториалното сближаване в ЕС: осми доклад за сближаването

(3)  Становище на Европейския комитет на регионите — Доклад за преглед на изпълнението на Механизма за възстановяване и устойчивост (ОВ C 157, 3.5.2023 г., стр. 12).

3

(4)  По-добро регулиране: насоки и инструментариум.

4

(5)  Вж. съобщенията на ЕК „Дългосрочна визия за селските райони на ЕС“ (2021 г.) и „Извеждане хората на преден план, осигуряване на устойчив и приобщаващ растеж, разгръщане на потенциала на най-отдалечените региони на ЕС“ (2022 г.).

5

Дългосрочна визия за селските райони на ЕС

Извеждане хората на преден план, осигуряване на устойчив и приобщаващ растеж, разгръщане на потенциала на най-отдалечените региони на ЕС

---

| 21.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 257/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 257/6

---

Становище на Европейския комитет на регионите относно готовност за действия при кризи и управление на кризите: укрепване на устойчивостта на Съюза и на неговите региони и градове

(2023/C 257/02)

| Докладчик: | Christophe CLERGEAU (FR/ПЕС), член на Регионалния съвет на Пеи дьо ла Лоар |
| --- | --- |

Докладчик:

Christophe CLERGEAU (FR/ПЕС), член на Регионалния съвет на Пеи дьо ла Лоар

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Обществена подготвеност — нов подход за подготовка за рискове и кризи

| 1. | счита, че не знаем какви кризи ще засегнат в бъдеще Европа, нейните градове, области и региони, но че можем да определим тези, които ще пострадат от тях. Кризите нямат административни граници и поради това изискват многостепенен подход, включващ всички общински институции, междинни местни власти (провинции, области и др.) и регионалното равнище. За да избегнем жертвите, трябва да развием култура на рискове и кризи, нов подход, основан на обществената подготвеност в полза на сигурността, здравето и благосъстоянието на хората. Това именно е смисълът на настоящото становище; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва, че основната характеристика на кризите през последните години беше техният брутален и непредвидим характер. Бедствията и екстремните събития, свързани с изменението на климата, можеха и трябваше да бъдат очаквани и предвидени, но тяхната сила и закономерност надхвърлиха всякакви прогнози. Кризата с COVID-19, войната в Украйна и съпътстващите я човешки страдания са доказателство за нов вид непредвидими и широкомащабни кризи. Цялостните подходи за превенция (предприемане на действия за избягване на известни и вероятни рискове) или принципът на предпазните мерки (предприемане на действия в опит да се предотврати появата на сериозни и необратими нови рискове за човешкото здраве или околната среда) вече не са достатъчни за справяне с тези явления; |
| --- | --- |

2.

| 3. | счита, че Европа трябва да инвестира в нова посока: обществената подготвеност, която се състои в колективната способност за подготвяне на обществата да се изправят заедно и солидарно срещу бъдещите предизвикателства и по-специално срещу кризите и бедствията. Обществената подготвеност поставя специален акцент върху гражданското, социалното и човешкото измерение, достъпа до услуги и качеството на подкрепата за хората. Кризите и бедствията удрят първо най-уязвимите. Това е една от поуките от кризата с COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | счита, че цялостният подход към устойчивостта трябва да съчетава два елемента: развиване на капацитета на обществата да провеждат необходимите трансформации, свързани с предизвикателствата, породени от икономическите, социалните и териториалните неравенства, изменението на климата и екологичния преход, но също и на капацитета за справяне с уязвимостите на обществата на рискове, кризи и бедствия, което включва развитието на дейности за обществена подготвеност; |
| --- | --- |

4.

| 5. | предлага да се направи разграничение между уязвимостите, свързани с познати рискове, главно екологични, демографски и промишлени, и тези, свързани с неизвестни рискове, независимо дали са следствие от изменението на климата, дали са здравни или са предизвикани от човешката дейност. Тези уязвимости не могат да бъдат преодолени чрез планове за управление, колкото и съвършени да са те; борбата срещу тях означава, особено за втория вид уязвимости, да се заложи на развитието на култура на кризи и рискове и на колективната способност за справяне с несигурността и бедствията; |
| --- | --- |

5.

| 6. | призовава анализът на социалната и териториалната уязвимост да се превърне в политически приоритет за ЕС, тъй като без тази информация ще бъде трудно да се подготвят обществата. Само чрез осветляване и разбиране на тези уязвимости ще бъде възможно да се даде ефективен отговор на европейско и национално равнище, но преди всичко във всеки един от нашите градове, области и региони. Не бива да се предоверяваме на един прекалено глобален подход към уязвимостите в твърде широк географски мащаб, а следва да подкрепяме местен подход, който да е насочен конкретно към реалностите, с които населението се сблъсква на практика; |
| --- | --- |

6.

| 7. | посочва, че политиките за гражданска защита са преди всичко отговорност на държавите членки, но отбелязва, че дейностите по предотвратяване, обществена подготвеност и оказване на помощ много често се извършват от местните участници, градовете и областите (провинции и др.), които обикновено упражняват това правомощие, с подкрепата на регионите. Поради това тези органи трябва да участват активно в тяхното разработване, изпълнение и мониторинг и да бъдат обезпечени с подходящи ресурси, както финансови, така и правни, в съответствие с принципа на активна субсидиарност и с подход на многостепенно управление, който да включва и обхваща всички териториални равнища; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава необходимостта от укрепване на капацитета на градовете и регионите да предоставят, дори по време на криза, услугите, които са необходими на населението. Един от основните начини за постигане на това е да се повиши общата сигурност на доставките в цяла Европа. За тази цел трябва да се открият критичните зависимости, по-голямата част от жизнено необходимите продукти и услуги да се произвеждат в Европа и да се осигурят механизмите на единния пазар, необходими за засилване на сигурността на доставките на суровини, материали и храни. Следва също така да се укрепи критичната инфраструктура, за да се гарантира запазването на условията на живот по време на кризи; |
| --- | --- |

8.

Поставяне на анализа на уязвимостта в центъра на бъдещата политика на сближаване

Индекс и информационно табло за по-добро разбиране и отчитане на рисковете, свързани с уязвимостта на териториите и тяхното население

| 9. | приветства участието на Съвместния изследователски център (JRC) и неговото звено за управление на риска в разработването на „индекс на уязвимостта“ (1), който съчетава екологичните, териториалните, икономическите и социалните измерения. Комитетът би желал JRC да разполага с пълната политическа и финансова подкрепа, която да му позволи да постигне напредък в този процес; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава значението на социалното измерение на уязвимостта, което твърде често се забравя или пренебрегва, макар че е ключов елемент на издръжливостта. Всеки анализ на уязвимостта следва да включва изцяло концепциите за достъп до хората, социално подпомагане и достъп на уязвимите лица до здравната система и социалните услуги, както и намаляване на цифровото разделение и по-добър достъп до цифрови услуги. КР подчертава уязвимостта на малцинствата, жените, бедните, възрастните хора, хората с увреждания и тези с хронични заболявания, както и значението на социалната уязвимост в най-отдалечените региони и изолираните и островните територии, които са в челните редици на борбата срещу изменението на климата; |
| --- | --- |

10.

| 11. | подкрепя усилията на JRC за подобряване на качеството на данните и на „индекса на уязвимостта“, подкрепя желанието за по-силно сътрудничество между JRC, другите генерални дирекции (ГД) на Комисията и държавите членки за тази цел, потвърждава ползата от прилагането на този индекс на всички териториални равнища — NUTS 2, NUTS 3 и най-вече на местно равнище — и отново призовава за публикуването на информационно табло за уязвимостта, което да даде възможност за визуализиране на конкретната реалност във всяка територия; за тази цел препоръчва държавите членки и местните и регионалните власти да инвестират в оценка на риска, по-специално по отношение на уязвимостта, а резултатите от нея да бъдат оповестени публично, за да се повиши културата на риск в Европейския съюз; |
| --- | --- |

11.

| 12. | изтъква необходимостта от данни, които да дават възможност за ефективно описване на най-уязвимите групи от населението, което означава да се разполага с необобщени данни и да се извършва кръстосана проверка, за да се очертаят конкретните реалности (напр. бедните жени), както и от данни, които да указват проблеми при достъпа до услуги; |
| --- | --- |

12.

| 13. | счита, че вместо да се търси разработването на идеален показател, е приоритетно този показател да бъде тестван като инструмент за вземане на решения; приветства факта, че няколко общностни организации са поели по този път, и призовава за стартирането на пилотна програма, обединяваща градовете, областите и регионите, които желаят да експериментират с използването на показателя за уязвимост, за да го сравнят с местните възприятия за реалностите и да насочат своите политики и инвестиции; |
| --- | --- |

13.

| 14. | предлага JRC да инициира създаването на европейска платформа за обмен с цялостен подход към уязвимостта, предвиждането, готовността за действия и управлението на рискове и кризи, с участието на европейските институции, държавите членки, местните и регионалните власти и заинтересованите страни; тази платформа би могла да се основава на опита на платформите за интелигентна специализация и да се финансира от програмата Interreg Europe. Тя би могла да черпи опит по-специално от Европейската мрежа за знания в областта на гражданската защита (2), която също би трябвало да бъде подкрепяна и развивана; |
| --- | --- |

14.

| 15. | предлага да мобилизира градовете, областите и регионите за участие във всички тези инициативи; |
| --- | --- |

15.

| 16. | призовава за създаването на европейска мрежа на гражданските движения и неправителствените сдружения, участващи в предотвратяването и управлението на рискове и кризи и в подготовката на обществата за справяне с тях; призовава Комисията да подкрепи тази инициатива и да подпомогне нейното създаване; поради това изразява готовност да допринесе, съвместно с Европейската мрежа за знания в областта на гражданската защита, за създаването на тази мрежа, като организира ежегодна проява за всички заинтересовани страни, в сътрудничество с UNDRR и Европейската комисия; |
| --- | --- |

16.

Справянето с уязвимостта — нов приоритет за политиката на сближаване

| 17. | желае да подчертае в каква степен неотдавнашните кризи показаха, че уязвимостта на териториите и населението може да доведе до нови дълбоки неравенства по отношение на здравето и благосъстоянието; поради това заявява, че справянето със социалната и териториалната уязвимост следва да се превърне в политически приоритет на политиката на сближаване; това би означавало укрепване на социалното измерение на политиката на сближаване отвъд заетостта и обучението, при което акцентът се поставя върху въпросите, свързани с приобщаването и достъпа до здравеопазване и социални услуги. Освен това такова укрепване би доближило политиката на сближаване до гражданите; |
| --- | --- |

17.

| 18. | счита, че разработването на „индекс“ и информационно табло за уязвимостта на териториите е от съществено значение за започването на политически дебат за това как бъдещата политика на сближаване да се използва в отговор на такива уязвимости. Политиката би трябвало също така да отчита, във всичките си компоненти, данните на ниво NUTS 3, за да се гарантира по-целенасочен, разбираем и ефикасен подход; |
| --- | --- |

18.

| 19. | остава предпазлив по отношение на използването на „индекс на уязвимостта“ като инструмент за вземане на решения за разпределението на средствата на политиката на сближаване, но подчертава необходимостта от по-активна роля на политиката на сближаване в най-уязвимите региони; |
| --- | --- |

19.

| 20. | предлага устойчивостта на кризи и справянето със социалната и териториалната уязвимост да се превърнат в програмна ос на политиката на сближаване, както и да се въведе допълнително финансиране от допълващ тип за регионите и областите, които са особено уязвими и биха избрали да използват политиката на сближаване за тази цел; |
| --- | --- |

20.

| 21. | счита обаче, че макар политиката на сближаване да може и да следва да бъде инструмент за обществена подготвеност, тя не може да поеме възстановяването на щетите, причинени от големи бедствия; счита също така, че новият резерв за солидарност и спешна помощ е насочен в по-голяма степен към незабавната реакция при бедствия и пандемии, отколкото към справяне с последиците от тях; поради това призовава да се проучи възможността за създаване на постоянен механизъм за намеса за компенсиране на големи щети, причинени от бедствия на дадена територия; |
| --- | --- |

21.

| 22. | предлага в рамките на европейски програми за финансиране като Interreg, „Хоризонт Европа“ или „Еразъм+“ да се насърчават проекти за междурегионално сътрудничество, които следва да се разработват в зависимост от географските условия на различните територии и които ще разкрият възможности за сътрудничество с трети страни. Централно място в тези проекти ще заемат устойчивостта на кризи и справянето с уязвимостите, по-специално по отношение на трансграничния подход към рисковете и кризите, който е мощен лост за сближаване на различните практики в държавите членки около конкретни теми. За целта вероятно са необходими конкретен компонент на Interreg и инструмент като ЕГТС; |
| --- | --- |

22.

| 23. | признава, че макар инструментите на равнище ЕС да се оказаха много полезни, може да се направи повече по отношение на правните и административните предизвикателства пред трансграничното сътрудничество, като се има предвид че ако се преодолеят пречките, пред които то е изправено, това ще гарантира и по-голяма европейска солидарност; във връзка с това призовава Европейската комисия да поднови усилията за приемане на европейския трансграничен механизъм; |
| --- | --- |

23.

Преминаване от управление на риска към споделена култура на риска: подготвяне на Европа и нейните територии за кризи и бедствия

| 24. | отбелязва, че след кризата с COVID европейските политики в областта на гражданската защита и общественото здраве процъфтяват. Появиха се много нови инициативи, сред които RescEU и Европейският орган за готовност и реакция при извънредни здравни ситуации (HERA). Реакцията на Европа на войната в Украйна доведе до всеобхватен отговор на подкрепа за хората, което подчерта човешкия и социалния аспект при управлението на кризи. Наред с необходимостта от управление на кризите, която продължава да стои на дневен ред, КР се надява, че сега ще бъде даден приоритет на обществената подготвеност, т.е. предотвратяването на рисковете, готовността за действие при кризи и разпространението в Европа на споделена култура на рискове и кризи; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава важната роля на Координационния център за реагиране при извънредни ситуации като централно звено за координиране на европейските действия в отговор на кризи, по-специално войната в Украйна или земетресението в Турция. Управлението на тези кризи подчерта човешкото и социалното измерение на управлението на кризи. По тази причина, наред с безспорната необходимост от управление на кризите, която продължава да стои на дневен ред, Европейският комитет на регионите се надява, че сега ще бъде даден приоритет и на обществената подготвеност, т.е. предотвратяването на рисковете, готовността за действие при кризи и разпространението в Европа на споделена култура на рискове и кризи; |
| --- | --- |

25.

Цели на Европейския съюз в областта на устойчивостта на бедствия

| 26. | приветства публикуването от Комисията на препоръката и съобщението относно целите на Европейския съюз за устойчивост на бедствия, и споделя техните общи принципи, които отразяват редица предложения, направени в предходни становища; приветства факта, че местните и регионалните реалности се отчитат по-добре, и подчертава значението на техните водещи инициативи; убеден е, че тази рамка, макар и необвързваща, ще позволи да се засили сближаването на практиките в различните държави членки, а по този начин и качеството на готовността за действие при кризи; изразява желание да участва активно във Форума по гражданска защита, който ще се проведе през 2024 г., и ще предостави възможност за първоначална равносметка и адаптиране на тези цели; |
| --- | --- |

26.

| 27. | насърчава регионите да се възползват от новите възможности за участие в инициативи и финансиране на проекти, по-специално в рамките на цел 2 „Подготовка“ и водещата инициатива „preparEU“; възнамерява да допринесе за по-ефективното участие на местните и регионалните власти в Мрежата на Съюза за знания в областта на гражданската защита; |
| --- | --- |

27.

| 28. | изразява съжаление, обаче, че публикуваните документи остават част само от Механизма за гражданска защита на ЕС и не предлагат по-цялостен поглед върху въпроса за уязвимостта и устойчивостта на Европа и нейните градове и региони на кризи; |
| --- | --- |

28.

| 29. | приветства въвеждането на стрес тестове за устойчивостта на оперативните центрове за оказване на помощ, но призовава този подход да бъде разширен, така че да включва националните, регионалните и местните системи за предупреждение и управление на кризи, и предлага всички фактори на уязвимост, включително социалните и териториалните, да бъдат взети предвид в по-голяма степен при тези стрес тестове; |
| --- | --- |

29.

| 30. | насърчава регионите/местните власти да участват в стрес тестове въз основа на сценарии, които са подходящи за местната/регионалната картина на рисковете. Биха могли да бъдат насърчавани и действия за създаване на атласи на риска и за повишаване на осведомеността и готовността за справяне с рисковете на местно/регионално равнище, както и дейности във връзка с бъдещия месец на готовността при бедствия, предложен в съобщението относно целите на Европейския съюз за устойчивост при бедствия; |
| --- | --- |

30.

Изграждане на споделена култура на рискове и кризи в рамките на общността на лицата, отговорни за вземането на решения на местно, национално и европейско равнище

| 31. | отбелязва, че повечето от участниците, с които бяха проведени срещи, изявяват желание да бъде изготвена европейска стратегическа рамка относно рисковете и кризите, за да се даде възможност за разработване на системен и координиран подход, чиято липса понастоящем се отчита. Много от тях посочват перспективата за създаване на ГД „Рискове и кризи“, която да обхваща както подготвеността на обществата, така и предотвратяването и управлението на рискове и кризи, произтичащи от нашата уязвимост; |
| --- | --- |

31.

| 32. | потвърждава, че основното предизвикателство във връзка с рисковете и кризите е да се променят нагласите на лицата, отговорни за вземането на решения, и политическите процеси на вземане на решения. По-голямата част от лицата, отговорни за вземането на решения, не са обучени да се справят с предвиждането и управлението на кризи, нито с предизвикателствата, свързани с устойчивостта. Механизмите, насочени към управлението на ясно идентифициран риск, се увеличиха, което доведе до разпокъсаност на публичните политики за сметка на цялостна визия, съсредоточена върху устойчивостта, анализа на социалната и териториалната уязвимост и подготвеността за справяне с неизвестни рискове. Следва да се насърчава нова споделена култура за справяне с рискове и кризи въз основа на принципа на обществена подготвеност; |
| --- | --- |

32.

| 33. | във връзка с това предлага да се създаде европейско училище по рискове и кризи, което да предоставя възможности за обучение на създатели на политики и оперативни ръководители, да разработва професионални рамки и схема за акредитация с цел създаване на съгласувани професионални общности и улесняване на мобилността и взаимното признаване, да подкрепя продължаващото обучение, да разработва мрежи и дейности за обмен на знания и опит, да организира семинари относно обратната връзка и разработването на иновативни оперативни стратегии и отговори; |
| --- | --- |

33.

| 34. | посочва, че глобални кризи могат да възникват извън територията на Европа, но последиците им биха засегнали всяка държава — членка на ЕС, например под формата на бежанска криза или трудности при достъпа до основни продукти. Следва да се положат усилия за укрепване на капацитета за прогнозиране и предотвратяване на глобални кризи чрез съвместни действия, включително извън Европейския съюз; |
| --- | --- |

34.

| 35. | счита, че предприемането на действия при възникване на нови рискове за здравето е в интерес на Европа, за да се ограничи излагането на Съюза на рискове. Съответните органи на Съюза трябва да разполагат със средства за работа в мрежа с множество организации, които вече са партньори на КР (включително, на международно равнище, Службата на ООН за намаляване на риска от бедствия — UNDRR, нейната платформа за Европа и Централна Азия и инициативата „Да направим градовете по-устойчиви до 2030 г.“) и за участие в действия извън границите на ЕС, в сътрудничество със съответните държави, веднага след като бъдат установени рисковете, чрез мобилизиране на значителни ресурси. Това сътрудничество следва да обхваща и подготвителната фаза и по-специално действията за превенция, намаляване на уязвимостта и подготовка на обществата за кризи. За тази цел съществуващите механизми и форуми на заинтересованите страни, като например Европейската мрежа за знания в областта на гражданската защита, би трябвало да укрепят партньорствата с участниците от гражданското общество и местните НПО; |
| --- | --- |

35.

Устойчиви и проактивни общества за по-добро справяне с рисковете и кризите

| 36. | счита, че една от основите на устойчивостта е способността на гражданите да се мобилизират, за да се справят в първите часове на криза в очакване на предоставянето на помощ. Това включва както предварително обучение на всеки гражданин, подготовка за всяко домакинство, така и практики за солидарност на местно равнище. Поради това Европейският съюз следва да приеме „72-часова стратегия за справяне с кризи“, адаптирана на местно равнище с отчитане на особеностите на всяка държава и регион, като се основава по-специално на поуките, извлечени от опита на държави като Япония или САЩ; |
| --- | --- |

36.

| 37. | заявява две твърди убеждения: най-добрият начин за промяна на нагласите е да се обучават децата и младите хора; силното гражданско участие, асоциативният живот и доброволната ангажираност са най-добрите двигатели на устойчивостта на обществото. С оглед на това КР предлага целите на ЕС за устойчивост при бедствия да бъдат допълнени с три нови водещи инициативи:






  — | повсеместно въвеждане, в съответствие с рамковите условия и нуждите на местно и регионално равнище, на „лаборатории на риска“ (3), вече тествани в няколко държави, където всички деца на възраст между 6 и 10 години да бъдат обучавани какви въпроси да задават и какво да предприемат, за да се подготвят за посрещане на евентуални рискове и справяне с тях; |
| --- | --- | --- |

37.

—

повсеместно въвеждане, в съответствие с рамковите условия и нуждите на местно и регионално равнище, на „лаборатории на риска“ (3), вече тествани в няколко държави, където всички деца на възраст между 6 и 10 години да бъдат обучавани какви въпроси да задават и какво да предприемат, за да се подготвят за посрещане на евентуални рискове и справяне с тях;

| — | създаване на европейска рамка за обучение в областта на първите реакции и оказването на първа помощ, която да предвижда във всяка страна да бъдат въведени обучения, даващи знания, които могат да се използват и на други места и да се натрупват, като всички млади хора бъдат насърчавани да преминат през такова обучение преди навършване на 20-годишна възраст; |
| --- | --- |

—

създаване на европейска рамка за обучение в областта на първите реакции и оказването на първа помощ, която да предвижда във всяка страна да бъдат въведени обучения, даващи знания, които могат да се използват и на други места и да се натрупват, като всички млади хора бъдат насърчавани да преминат през такова обучение преди навършване на 20-годишна възраст;

| — | европейска кампания за насърчаване на доброволческата гражданска ангажираност както в доброволческите организации, така и в неправителствените сдружения; |
| --- | --- |

—

европейска кампания за насърчаване на доброволческата гражданска ангажираност както в доброволческите организации, така и в неправителствените сдружения;

| 38. | призовава също така да се изостави вероятностният подход към рисковете, който системно подценява някои сериозни рискове, какъвто беше случаят с епидемиите; призовава действията да не се ограничават само до планове за управление на известните и вероятни екологични и промишлени рискове, а във всеки град, област и регион без изключение да се въведат стратегия за устойчивост и платформа за мобилизиране на местно равнище за организиране на местни екипи за устойчивост и подготовка на обществата за кризи, със специален акцент върху подкрепата за най-уязвимите групи от населението. Тези местни платформи за устойчивост следва да се основават на ангажираността на гражданите, да насърчават интердисциплинарността, да стимулират обмена на данни и оперативната съвместимост, да поощряват сътрудничеството, включително трансграничното, да улесняват веригата за реагиране при кризи и да засилват устойчивостта на кризи; |
| --- | --- |

38.

| 39. | призовава за много силна мобилизация за справяне с цифровата бедност, която представлява допълнителен риск в условията на криза, тъй като значителна част от населението остава без достъп до основна информация и услуги; подчертава необходимостта от създаване на мрежа от места за физически достъп до информация, помощ и човешка подкрепа възможно най-близо до населението в градовете и регионите, които да бъдат оперативни в случай на криза; |
| --- | --- |

39.

RescEU и системите за координация на реакцията при извънредни ситуации

| 40. | подкрепя всяка европейска финансова инвестиция за укрепване на rescEU с цел не само увеличаване на капацитета на ЕС за бърза, всеобхватна и самостоятелна реакция, но и засилване на ролята му в управлението на рисковете и бедствията; |
| --- | --- |

40.

| 41. | приветства инициативата ERCC 2.0, която има за цел укрепване на капацитета за предвиждане, прогнозиране и подготовка за междусекторни събития на равнището на ЕС, както и допълнително подобряване и инвестиране в системи за ранно предупреждение, за да се гарантира, че ранната информация и осведоменост се превръщат в действия. Европейският комитет на регионите отчита работата, извършена от Европейската комисия в тази област в съответствие с мандата ѝ в областта на системите за ранно предупреждение и съгласно законодателството относно Механизма за гражданска защита на Съюза, която е насочена към разработване на трансгранични системи за откриване, информация и предупреждение, като Европейската система за осведоменост за наводнения (EFAS), Европейската информационна система за горски пожари (EFFIS) и Европейската обсерватория за сушите (ODE); |
| --- | --- |

41.

Европейският орган за готовност и реакция при извънредни здравни ситуации (HERA) и Европейският здравен съюз

| 42. | подкрепя HERA и действията, предприети през последната година, по-специално за идентифициране на рисковете за здравето, определяне на сценарии за управление и медицински мерки за противодействие, укрепване на веригите за създаване на стойност и способността за производство в Европа на стоките и услугите, от които се нуждаем; припомня, че HERA се нуждае от постоянна и подновявана политическа и финансова подкрепа в продължение на няколко години, за да изпълнява ефективно своите задачи; |
| --- | --- |

42.

| 43. | признава, че е трудно да се направи оценка на действията на HERA след само една година функциониране, но отново призовава за по-активна роля на Европейския парламент, градовете, регионите и заинтересованите обществени групи в органите на HERA, по-специално в неговия форум; |
| --- | --- |

43.

| 44. | приветства въвеждането на новия подход „Едно здраве“ за преодоляване на сегментацията между човешкото здраве, здравето на животните и здравето на околната среда и за интегриране на здравните политики в рамките на съгласуван подход към устойчивото развитие; |
| --- | --- |

44.

| 45. | отново отправя остро предупреждение към Комисията и Съвета във връзка с недостатъчните усилия за укрепване на европейското производство на продукти и лекарства, от които се нуждаем, за да се справяме със здравни кризи, и практиките на публичните купувачи, които в много държави предпочитат ниските цени пред производството в Европа, забравяйки поуките от кризата с COVID-19; |
| --- | --- |

45.

| 46. | предлага устойчивостта на здравните системи, включително на социалната медицина и болниците, да бъде проучена в контекста на Европа на здравето, с участието на държавите членки и компетентните местни и регионални власти. Това включва по-конкретно гарантиране на непрекъснатост на грижите по време на криза чрез осигуряване на достатъчен постоянен или временен капацитет за прием. Във връзка с това КР призовава да бъдат започнати проучвания за оценка на последиците от отлагането или прекъсването на грижите, свързани с кризата с COVID-19, по-специално за раковите и хроничните заболявания и психичното здраве; |
| --- | --- |

46.

| 47. | призовава за задълбочаване на дебата относно използването на здравните данни, за да се идентифицират най-уязвимите на кризи групи от населението, като по този начин се улесни социалната подкрепа и непрекъснатостта на медицинските грижи за тях. Давайки си сметка за етичните и оперативните предизвикателства, КР насърчава създаването на „европейско пространство на здравните данни“ с цел събиране на данни, подобряване на тяхното качество и предоставянето им на местните публични служби; предупреждава за риска цели групи от населението да не бъдат обхванати от здравните данни поради тяхното изключване или цифровото разделение; |
| --- | --- |

47.

За междусекторен подход към уязвимостта, готовността за действие при кризи и управлението на кризи

| 48. | предлага индексът и информационното табло за уязвимостта да бъдат взети предвид, за да се направлява развитието на различните политики на ЕС отвъд политиката на сближаване (като например общата селскостопанска политика, политиката за научни изследвания и иновации или Европейския здравен съюз). За да се изпълни тази задача, особено полезно би било да се създаде работна група, обхващаща различни генерални дирекции в рамките на Комисията; |
| --- | --- |

48.

| 49. | подкрепя подход за устойчивост още при проектирането, който дава възможност за интегриране на въздействията върху устойчивостта и уязвимостта от ранните етапи на изготвяне на публичните политики, нормативните уредби и плановете за действие, големите инвестиционни програми, основните инфраструктури и др.; |
| --- | --- |

49.

| 50. | счита, че обществените поръчки играят важна роля за насърчаването на иновациите, изпробването на нови подходи, основани на местната солидарност, и укрепването на устойчивостта на местната инфраструктура и съоръжения; |
| --- | --- |

50.

| 51. | насърчава създаването на „мисия“ в рамките на „Хоризонт Европа“ за устойчивост на рискове и кризи (управление, подготвеност, споделена култура, уязвимост) в допълнение към научноизследователския клъстер „Гражданска сигурност за обществото“, който продължава да бъде съсредоточен върху разработването на методи и технологии, за да се превърне в жива лаборатория за иновации и мобилизиране, основана на реалностите на градовете и регионите. |
| --- | --- |

51.

Брюксел, 24 май 2023 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://drmkc.jrc.ec.europa.eu/risk-data-hub/#/vulnerability-in-europe

1

Индексът на уязвимостта позволява да се разшири работата, извършвана от JRC в рамките на „информационното табло за издръжливостта“, което представя по-широк подход към капацитета на обществата за адаптиране и изпреварващи действия (https://commission.europa.eu/strategy-and-policy/strategic-planning/strategic-foresight/2020-strategic-foresight-report/resilience-dashboards_bg).

(2)  https://civil-protection-knowledge-network.europa.eu/about-knowledge-network

2

(3)  например в Шотландия: http://www.safercommunitiesscotland.org/wp-content/uploads/the-risk-factory.pdf; в Нидерландия: https://www.riskfactorymwb.nl/over-ons/.

3

---

| 21.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 257/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 257/12

---

Становище на Европейския комитет на регионите относно междинен преглед на многогодишната финансова рамка: позицията на регионалното и местното равнище

(2023/C 257/03)

| Докладчик: | Thomas HABERMANN (DE/ЕНП), председател на Окръжния съвет на Рьон-Грабфелд |
| --- | --- |

Докладчик:

Thomas HABERMANN (DE/ЕНП), председател на Окръжния съвет на Рьон-Грабфелд

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР):

| 1. | отбелязва, че руската военна агресия в Украйна и продължаващата окупация на украинските територии, нарушаваща международното право, не само причиняват огромни разрушения и страдание на място, но и оказват осезаемо въздействие върху Европейския съюз, неговите държави членки и местните и регионалните власти както в селските, така и в градските райони; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва също така, че Европейският съюз все още не се е възстановил напълно от пандемията от COVID-19, която вече утежни финансовото положение, по-специално за местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

2.

| 3. | обръща внимание на факта, че съществуващата многогодишна финансова рамка (МФР) беше създадена преди началото на войната в Украйна, пандемията от COVID-19, високите разходи за енергия и високата инфлация. Две години след приемането на тази рамка е ясно, че тя не предоставя адекватни отговори на настоящите кризи; |
| --- | --- |

3.

| 4. | в този контекст приветства факта, че Междуинституционалното споразумение, придружаващо многогодишната финансова рамка, задължава Европейската комисия да представи междинен преглед на МФР, и призовава за цялостна оценка на нейния обхват, включително бюджетните ѝ ограничения, мерките за гъвкавост и начина ѝ на функциониране; |
| --- | --- |

4.

| 5. | подчертава значението на хоризонталните принципи, които са в основата на МФР и всички свързани политики на ЕС, по-специално по отношение на постигането на целите на Съюза в областта на климата и биологичното разнообразие и насърчаването на равенството между половете; настоява, че преразглеждането трябва да запази тези принципи в основата на МФР и да изпълни ангажимента на Съюза за гарантиране на справедливо, стабилно, устойчиво и социално справедливо възстановяване за всички, включително прилагането на преразгледаната рамка за 2030 г. за целите на Съюза в областта на климата, енергетиката и околната среда с цел ЕС да стане неутрален по отношение на климата до 2050 г.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | подчертава, че структурата на МФР оказва значително въздействие върху развитието на местните и регионалните власти и че голяма част от европейското финансиране се използва пряко за укрепване на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

6.

| 7. | отново подчертава значението на политиката на сближаване на ЕС за постигането на икономическо, териториално и социално сближаване във всички региони. Без този основен стълб на европейската подкрепа би бил застрашен успехът на европейския единен пазар; поема ангажимент да работи в рамките на Алианса за сближаване, така че в бъдещата МФР да се гарантира силна и подобрена политика на сближаване, която да продължи да заема централно място в Европа; |
| --- | --- |

7.

| 8. | отбелязва, че ниската степен на усвояване на средствата от ЕС в областта на сближаването в някои държави се дължи преди всичко на късното одобряване на програмите и на факта, че редица различни програми на ЕС за подкрепа имат различни правила и срокове за поетите ангажименти, а плащанията се извършват успоредно (например Механизмът за възстановяване и устойчивост (МВУ), REACT-EU, Фондът за справедлив преход (ФСП), структурните и инвестиционните фондове), както и че периодите за планиране и изпълнение на допустими със задна дата интервенции при кризи са твърде кратки; призовава за привеждане в съответствие на правилата за различните фондове със споделено управление съгласно Регламента за общоприложимите разпоредби и подчертава, че настоящата ниска степен на усвояване в някои програми не може да се използва като референтен показател за намаляване на бюджета, отпуснат за сближаването; |
| --- | --- |

8.

МФР, която подкрепя инвестициите на местно и регионално равнище

| 9. | подчертава, че високата инфлация, разходите за жилищно настаняване, грижи и интеграция на бежанците и рязкото повишаване на енергийните разходи също представляват големи предизвикателства за местните и регионалните власти. Дори в икономически по-силни държави членки местните и регионалните власти често вече не могат да осъществяват сами необходимите инвестиции. Освен това недостигът на суровини и квалифицирана работна сила и нестабилните вериги на доставки пораждат допълнителни предизвикателства, които застрашават икономическата стабилност в Европа; |
| --- | --- |

9.

| 10. | отбелязва, че повече от половината от средствата на Фонда за справедлив преход (ФСП) идват от инструмента Next Generation EU (NGEU) и имат само по-кратък срок за използване до 2023 г.; отбелязва със загриженост, че изцяло новият ФСП е подложен на огромен инвестиционен натиск през първите години, който не съществува във вече установените фондове на политиката на сближаване; призовава за удължаване на инвестиционния период на средствата по ФСП от NGEU (напр. чрез удължаване на сроковете за поемане на задължение за разход), за да не се застрашава изходящият поток и да се гарантира, че средствата по ФСП се използват пълноценно за ефективни и устойчиви проекти в съответствие с целите на Европейския зелен пакт; |
| --- | --- |

10.

| 11. | посочва, че голяма част от разпоредбите, създадени за постигане на общите европейски цели, предполагат значителни инвестиции на местно и регионално равнище за тяхното осъществяване, като по този начин пряко засягат поднационалните бюджети. Това например се отнася за целите на ЕС в областта на цифровите технологии, Европейския зелен пакт и пакета „Подготвени за цел 55“, в който се изисква повече от половината от необходимите инвестиции да бъдат осъществени на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

11.

| 12. | призовава за отдавна закъснялото постепенно премахване на вредни субсидии и за съгласуваност между всички фондове и програми на ЕС в МФР след 2027 г.; настоява, че проектите и програмите, които са несъвместими с целта за ограничаване на глобалното затопляне до под 1,5 oC или с целта за спиране и обръщане на процеса на загуба на биологично разнообразие, следва да не бъдат допустими за подкрепа в следващата МФР; |
| --- | --- |

12.

| 13. | предупреждава, че поради лошото състояние на бюджета на много места местните и регионалните власти са претоварени от съществуващите си задължения за инвестиции, и се опасява, че цялостният спад на публичните инвестиции ще застраши сериозно постигането на общоевропейските цели (например целите на Европейския зелен пакт) и ще възпрепятства просперитета на гражданите и цялостния икономически потенциал на регионите и общините; |
| --- | --- |

13.

| 14. | поради тази причина счита, че в този контекст не е подходящо само да се укрепи МФР, ако същевременно не се засили инвестиционният капацитет на местните и регионалните власти; освен това счита, че в този контекст е важно да се насърчават стратегиите за териториално развитие (ВОМР/ИТИ) — като при необходимост използването е задължително — за да се включат най-близките до гражданите равнища на управление в планирането, консултациите, използването и управлението на средствата; |
| --- | --- |

14.

| 15. | отбелязва, че въпреки че европейските фондове могат да допринесат значително за подкрепата на поднационалните власти, те няма да бъдат достатъчни навсякъде за инвестициите, необходими за изпълнението на местно и регионално равнище на разпоредбите на ЕС; |
| --- | --- |

15.

| 16. | във връзка с това посочва, че в повечето държави членки не съществуват механизми за автоматично и пълно компенсиране на разходите на местните и регионалните власти за прилагане на разпоредбите на ЕС от страна на по-високите равнища на управление; |
| --- | --- |

16.

| 17. | счита, че един силен, конкурентоспособен и устойчив Европейски съюз може да бъде постигнат само ако бюджетите на всички равнища на управление разполагат с достатъчни, взаимносвързани и взаимнодопълващи се ресурси; поради тази причина призовава за реален преглед на МФР, при който се вземат предвид новите предизвикателства и се предоставят допълнителни ресурси за справяне с тях; |
| --- | --- |

17.

| 18. | счита, че когато предлага нови законодателни проекти на ЕС, Комисията следва да оцени колко високи са разходите за изпълнението на отговарящото за това равнище, дали са налични компенсационни механизми на национално равнище и в каква степен средствата от МФР ще допринесат за компенсиране на тези разходи; призовава Комисията и държавите членки да гарантират наличността на достатъчно средства за компенсиране на разходите в случай на недостиг на инвестиции, за да се гарантира всеобхватно и съгласувано развитие; |
| --- | --- |

18.

| 19. | с цел оценка на тези аспекти призовава Европейската комисия, преди да разработи разпоредбите, да извърши цялостна оценка на териториалното въздействие, която следва да включва както държавите членки, така и регионалните центрове; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава, че в 8-ия доклад за сближаването се отправя призив за укрепване на оценките на териториалното въздействие (ОТВ) и проверката на въздействието върху селските райони, така че нуждите и особеностите на различните територии на ЕС да бъдат взети предвид в по-голяма степен; във връзка с това се позовава на становището на КР „Да не се вреди на сближаването — Хоризонтален принцип, допринасящ за сближаването като обща цел и ценност на ЕС“ (1); призовава бюджетния орган да използва прегледа на МФР, за да добави финансови средства за финансиране на тези ОТВ. |
| --- | --- |

20.

МФР, която укрепва Европейския съюз и го прави по-издръжлив

| 21. | отбелязва, че през последните години при възникването на криза Европейският съюз беше ограничен в способността си да реагира поради продължителни дискусии относно бюджета, финансирането на нови мерки и поради недостатъчните налични инструменти за бюджетна гъвкавост; подчертава своето убеждение, че междинният преглед на МФР беше договорен, за да се коригират тези непредвидими нови предизвикателства; |
| --- | --- |

21.

| 22. | счита, че многогодишната финансова рамка вече не е актуална и трябва да бъде преразгледана; |
| --- | --- |

22.

| 23. | посочва, че МФР и собствените ресурси са взаимносвързани; призовава Съвета и Комисията да зачитат пътната карта за въвеждането на нови собствени ресурси, договорена в правно обвързващото Междуинституционално споразумение, подписано през декември 2020 г., за да се покрие най-малкото изплащането на дълговете по NextGenerationEU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | приветства факта, че Европейската комисия ще представи предложения за допълнителни същински собствени ресурси през 2023 г.; подчертава, че тези нови приходи следва да влизат в бюджета на ЕС като нецелеви приходи и не само да служат за рефинансиране на дълга по линия на NextGenerationEU, но и по смисъла на член 174 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) в дългосрочен план да укрепят капацитета на ЕС, държавите членки и местните и регионалните власти да реагират на кризи. Освен това в рамките на първичното законодателство и при пълно зачитане на компетентностите на държавите членки те следва да спомогнат за решаването на неотложни политически проблеми в една икономическа обстановка, характеризираща се с инфлация и високи цени на енергията, и да намалят зависимостта на ЕС от ресурсите на база БНД. Реформата на системата на собствените ресурси следва да проучи въздействието върху общините и регионите в контекста на оценката на териториалното въздействие, да отчита в пълна степен съответните разпоредби на Договора за ЕС и допълнително да ограничи зависимостта от досегашните собствени ресурси на база БНД; |
| --- | --- |

24.

| 25. | посочва, че преди мобилизирането на нови собствени ресурси следва да се проучи тяхното въздействие върху местните и регионалните власти, предприятията и домакинствата в ЕС. По-специално, трябва да се вземат предвид съществуващите системи за данъчно облагане на национално, регионално и местно равнище, за да се избегне конкуренцията между европейското равнище и националното, регионалното или местното равнище, или дори двойно данъчно облагане. В този контекст Комитетът се позовава и на становището на КР относно „Следващото поколение собствени ресурси за бюджета на ЕС“ (2); |
| --- | --- |

25.

| 26. | повтаря призива си от становището относно „Гарантиране на функционирането на СТЕ и механизма за корекция на въглеродните емисии на границите в полза на градовете и регионите на ЕС“ (3) за разпределяне на дял от новите приходи пряко на равнището, отговарящо за изпълнението на съответните разпоредби на ЕС; |
| --- | --- |

26.

| 27. | счита, че МФР следва да допринесе за децентрализация чрез укрепване на издръжливостта и инвестиционния капацитет на местните и регионалните власти по места. Обединяването на капацитет на европейско равнище не бива да накърнява издръжливостта на кризи и способността за реагиране на поднационалните власти; |
| --- | --- |

27.

| 28. | настоятелно призовава Европейската комисия да извърши анализ на възможните модели на участие в преговорите, разпределението, програмирането и прилагането на фондовете на политиката на сближаване (по-специално фондовете по РОР и ЕЗФРСР), за да се оптимизира участието на регионалните и местните власти на всеки етап от управлението на европейските фондове за периода 2028—2034 г., и при извършването на този анализ следва да се използват поуките, извлечени от първата половина на МФР; |
| --- | --- |

28.

| 29. | предлага в МФР да бъде създаден централен и всеобхватен резерв за реакция при кризи, който, ако не бъде изразходван до края на бюджетния период, следва да се използва в рамките на съответния фонд за по-добро предотвратяване на кризи на местно и регионално равнище с удължени срокове за изпълнение на вече планираните мерки; |
| --- | --- |

29.

| 30. | отново посочва, че възстановяването на Украйна е необходимост и морален дълг на Европа. За него ще са необходими както координиране на европейско равнище, действия на държавите членки за пряка подкрепа и допълнителни ресурси извън настоящата многогодишна финансова рамка (МФР) на ЕС (4); последните биха могли, наред с другото, да бъдат предоставени, като допълнително се разработи междуведомствената платформа за координация на донорите за Украйна, подкрепяна от Комисията. Стратегията за възстановяване следва до голяма степен да следва методологията на политиката на сближаване на ЕС, така че Украйна да се подготви по най-добрия възможен начин за присъединяване към ЕС и приемане на достиженията на правото на Съюза. |
| --- | --- |

30.

МФР, чрез която се финансира по подходящ начин изпълнението на европейските мерки

| 31. | отбелязва, че в миналото Европейската комисия редовно е предлагала нови мерки и във връзка с финансирането се е позовавала общо на регионалната политика или Механизма за възстановяване и устойчивост (МВУ), без да проверява дали са налични средствата за финансиране на мерките по места въз основа на програмите или плановете; |
| --- | --- |

31.

| 32. | в този контекст подчертава, че новите задачи на Европейския съюз изискват и нови ресурси, и приветства приемането на междуинституционалното споразумение между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно новите собствени ресурси, включително пътна карта за въвеждането на нови собствени ресурси. Освен това в контекста на новите европейски мерки Европейската комисия се приканва да обмисли дали в многогодишната финансова рамка са налични средства за тази цел и дали тези средства могат да бъдат използвани за изпълнение на разпоредбите във всички държави членки. По отношение на финансирането за регионална политика следва внимателно да се провери дали съществуващите средства вече са били заделени за друга област, или използването им изисква корекция на оперативните програми; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава МФР да бъде приведена в съответствие с политиките на ЕС и да осигури необходимите финансови средства за тяхното изпълнение; подчертава, че прегледът на МФР следва да се използва за коригиране на недостатъците в настоящия многогодишен бюджет; |
| --- | --- |

33.

| 34. | подчертава, че Европейската комисия трябва да гарантира, че Съюзът изпълнява международните си ангажименти от финансово естество в областта на климата и предоставя средства за международно финансиране на борбата с изменението на климата в съответствие с поетите ангажименти, и по-специално, че предоставя финансиране за Фонда за загуби и щети, договорен на COP27, и съответните програми по Инструмента за съседство, сътрудничество за развитие и международно сътрудничество (ИССРМС) — Глобална Европа; |
| --- | --- |

34.

| 35. | обръща внимание на факта, че от самото си основаване преди почти 30 години КР получава недостатъчно финансиране в сравнение с органи на ЕС със сходни задачи, определени в първичното законодателство (5); въпреки това той е въвел ефективни мерки за по-добро правоприлагане и оценка на териториалното въздействие и е укрепил европейската демокрация посредством представители на изборни длъжности на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

35.

| 36. | припомня, че институционалният бюджет на КР за 2022 г. се равнява на по-малко от 1 % от бюджетен ред 7 на ЕС „Европейска публична администрация“ (6) и че инвестициите в КР са насочени към постигане на политическите приоритети на ЕС, като се има предвид, че 70 % от целите на ЕС се изпълняват на местно и регионално равнище и че местните и регионалните власти отговарят средно за половината от публичните инвестиции, една трета от публичните разходи и една четвърт от данъчните приходи; |
| --- | --- |

36.

| 37. | поради тази причина подчертава, че парите на данъкоплатците следва да се използват повече посредством главата за административни въпроси от МФР (бюджетна функция 7), за да се възстанови доверието и да се засили диалогът с гражданите, по-специално чрез двете политически асамблеи на ЕС, съставени от демократично избрани членове — Европейския парламент и Европейския комитет на регионите, като се вземат предвид високото равнище на доверие на гражданите в техните регионални и местни лидери и предложенията на Конференцията за бъдещето на Европа (7); |
| --- | --- |

37.

| 38. | изразява съжаление, че консолидираното предложение на Европейската комисия за бюджета за 2024 г. в рамките на функция 7 на МФР „Европейска публична администрация“, не включва проектобюджета на КР за 2024 г., приет с голямо мнозинство на 15 март 2023 г. (проект „Отключване на потенциала на регионалните и местните власти за укрепване на ЕС“ или проект „Cinderella“), особено предвид особената ситуация с наближаващите избори за Европейски парламент през 2024 г., наученото от заключенията на Конференцията за бъдещето на Европа и поуките от множеството кризи, в които местното и регионалното равнище на управление във все по-голяма степен са на първа линия; |
| --- | --- |

38.

МФР, която насърчава икономическото, социалното и териториалното сближаване

| 39. | призовава общата многогодишна финансова рамка да бъде приведена в съответствие с целите на член 174 от ДФЕС и като цяло да допринася за икономическо, социално и териториално сближаване чрез балансирано разпределение на ресурсите. При това трябва също да се гарантира, че малките общини имат равен достъп до финансиране, по-специално чрез опростяване на процедурите за кандидатстване и целенасочена подкрепа от страна на Европейския съюз; |
| --- | --- |

39.

| 40. | посочва, че целите на европейската политика на сближаване могат да бъдат постигнати само ако на разположение се предоставят средства за дългосрочни инвестиции. Политиката на сближаване се оказа полезен инструмент за незабавен отговор на неотдавнашните кризи, благодарение по-специално на гъвкавостта и ефективността на принципа на партньорство и многостепенно управление, както и на съществуването по места на специализирана екосистема от лица, управляващи европейските фондове. Припомня, обаче, че макар да трябва да има известна гъвкавост, средствата не бива да се използват за незабавна реакция при кризи както през последните месеци и години. Необходима е защитена, устойчива на кризи бюджетна позиция, която да дава възможност за предвидими и дългосрочни инвестиции за управляващите органи и бенефициерите; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава, че е изключително важно националните пакети в областта на сближаването да бъдат на разположение на всички държави членки възможно най-скоро в съответствие с правните изисквания, за да не се възпрепятства усвояването и да се осигурят еднакви условия на конкуренция за всички бенефициери; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава всички средства да продължат да се разпределят при пълно зачитане на принципа на партньорство. Средствата могат да бъдат най-полезни, ако съответните партньори участват в идентифицирането на предизвикателствата по места. За да се гарантира всеобхватно участие, да се повиши правната сигурност за управляващите органи и да се намали административната тежест, Европейската комисия се приканва да преразгледа възможно най-скоро Европейския кодекс на поведение за партньорство в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове (8); |
| --- | --- |

42.

| 43. | счита, че системата за споделено управление на средствата се е доказала като успешна по отношение на структурните фондове и следва да бъде запазена в бъдеще. Новите средства, които ще бъдат мобилизирани, както и вече наличните също следва да се придържат към тази система и по възможност да се разпределят при децентрализирано управление; |
| --- | --- |

43.

| 44. | в този контекст изказва критика относно факта, че средствата за възстановяване след кризата (NextGenerationEU) формално не са част от бюджета и че тази структура затруднява последователното им използване. Всички настоящи и бъдещи средства следва да бъдат напълно интегрирани в бюджета; |
| --- | --- |

44.

| 45. | призовава да се увеличат усилията за преодоляване на допълнително нарасналите различия на местно и регионално равнище в Европа в резултат от различните кризи; |
| --- | --- |

45.

| 46. | подчертава, че много региони със солидна промишлена база са в процес на дълбока структурна трансформация; във връзка с това призовава бъдещите инвестиции и политиката на сближаване да допринасят за трансформацията и да предоставят целенасочена подкрепа на съответните региони при осъществяването на екологичния, социалния, демографския и цифровия преход, при спазване на принципа „да не се вреди на сближаването“, така че „нито едно действие не трябва да възпрепятства процеса на сближаване или да допринася за регионалните различия“; |
| --- | --- |

46.

| 47. | В това отношение в процеса на изготвяне и прилагане на фонда за прехода следва да се вземат предвид не само териториите, които са изправени пред най-големи предизвикателства, но и тези, които вече на определено равнище са започнали прехода си. Освен това, ако местните и регионални власти (МРВ) не бъдат включени по подходящ начин в този процес, съществува риск от небалансирано разпределение на средствата, без да се дава приоритет на ниво 3 по NUTS; |
| --- | --- |

47.

| 48. | призовава Европейската комисия най-късно при разработването на следващата многогодишна финансова рамка да разшири бюджетните ресурси за справедливия преход на регионите с развито автомобилостроене от 2028 г. нататък, а в идеалния случай — още при междинния преглед на настоящата МФР. При това на регионите трябва да се предостави гъвкавост при използването на финансирането, тъй като те са изправени пред крайно различни предизвикателства; |
| --- | --- |

48.

МФР, която използва по най-ефективен начин съществуващите ресурси

| 49. | поради тази причина призовава Европейската комисия да проучи кой е най-ефективният начин, по който съществуващите средства биха могли да се използват. Разпоредбите на европейско равнище следва да гарантират, че не само бюджетът на Европейския съюз, но и местните и регионалните бюджети могат да се използват възможно най-ефективно и че използването на средствата не се затруднява от ненужна бюрокрация; |
| --- | --- |

49.

| 50. | счита, че разпоредбите на ЕС и тяхното прилагане на национално равнище в държавите членки, при пълно зачитане на принципите на субсидиарност и местно самоуправление, следва, когато е възможно, да предоставят на местните и регионалните власти широка свобода на действие, за да се даде възможност за ориентирани към местните условия и практически подходи; |
| --- | --- |

50.

| 51. | освен това посочва, че особено в областта на държавните помощи и обществените поръчки има висока степен на законодателна наситеност и сложност на правната материя. Значителна част от местните и регионалните власти вече не са в състояние сами да извършват пълна правна и техническа оценка на проектите и са принудени да потърсят правни и технически съвети от трети страни. Заделените за това средства не могат да бъдат използвани за инвестиции; по този начин значително се ограничава способността на местните и регионалните власти да инвестират; призовава законодателната власт да гарантира мерки за опростяване и подчертава, че е необходимо да се избягва свръхрегулиране; отправя също искане за финансиране с цел подобряване на административния капацитет на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

51.

| 52. | в този контекст отбелязва също така, че продължителните процедури за възлагане на обществени поръчки значително затрудняват изпълнението на проекти в сроковете на проекта или финансирането; |
| --- | --- |

52.

| 53. | призовава, с цел да се засили конкурентоспособността на ЕС и неговите местни и регионални власти, да бъдат адаптирани правилата на ЕС за държавната помощ, така че за всички региони да се гарантират еднакви условия на конкуренция за инвестиции в технологии на бъдещето и тяхното производство; |
| --- | --- |

53.

| 54. | счита, че следва да се проучат и допълнителни възможности за опростяване на заявленията и администрацията в областта на регламентите за структурните фондове; предлага административната тежест да бъде определяна от Комисията и държавите членки, като се вземат предвид характеристиките, особеностите и целите на регионите при определянето на помощите. Следва например да се подобри съгласуваността на отделните фондове на европейско равнище, както и тяхното взаимодействие с националното и регионалното финансиране. Подчертава също така особеностите на най-отдалечените региони, селските райони и териториите с неблагоприятни природни условия и/или изправени пред демографски предизвикателства и призовава за дерогации от някои задължения, които в повечето случаи могат да бъдат ефективно изпълнени само от бенефициери с по-голям бюджет, ресурси и население. Освен това в дългосрочен план следва да се предвиди гъвкаво използване на средствата, каквото беше възможно в отговор на пандемията от COVID-19. От една страна, гъвкавостта би намалила административната тежест, а от друга страна, опростяването би било полезно особено за по-малките общини и предприятия; |
| --- | --- |

54.

| 55. | счита, че евентуален „фонд за суверенитет“ на Европейския съюз, в отговор на Законодателния акт на САЩ за намаляване на инфлацията, подобно на Европейския фонд за стратегически инвестиции (ЕФСИ) следва да оказва подкрепа на европейските дружества под формата гаранции чрез оползотворяване на освободени бюджетни ресурси, но с по-добър географски баланс, при който се вземат предвид по-малко развитите области по справедлив и гъвкав начин. |
| --- | --- |

55.

Брюксел, 24 май 2023 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COTER-VII/026 (вж. страница 16 от настоящия брой на Официален вестник).

1

(2)  Становище на Европейския комитет на регионите относно следващото поколение собствени ресурси за бюджета на ЕС (OB C 79, 2.3.2023 г., стр. 99).

2

(3)  Становище на Европейския комитет на регионите „Гарантиране на функционирането на СТЕ и механизма за корекция на въглеродните емисии на границите в полза на градовете и регионите на ЕС“ (OB C 301, 5.8.2022 г., стр. 116).

3

(4)  Становище на Европейския комитет на регионите „Ролята на градовете и регионите в ЕС за възстановяването на Украйна“ (ОВ C 498, 30.12.2022 г., стр. 12).

4

(5)  „Укрепване на демокрацията в Европа: разгръщане на потенциала на един милион местни и регионални политици“, Европейски комитет на регионите, стр. 6.

5

(6)  154-та пленарна сесия на КР, 15.3.2023 г. — Приложение 1, Подробен проектобюджет на КР за 2024 г., COR-2023-00005-01-00-NB-REF, стр. 9.

6

NB

(7)  Конференция за бъдещето на Европа, Доклад за окончателните резултати, май 2022 г., включително укрепване на представителната демокрация „не само по време на европейските избори, но и преди националните, регионалните и местните избори“ (предложение на Конференцията за бъдещето на Европа 38.4), участие по въпросите на здравния съюз (предложение на Конференцията за бъдещето на Европа 10.2) и създаването на местни младежки съвети (предложение на Конференцията за бъдещето на Европа 36.8).

7

(8)  Делегиран регламент (ЕС) No 240/2014 на Комисията от 7 януари 2014 г. относно Европейски кодекс на поведение за партньорство в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове (OB L 74, 14.3.2014 г., стр. 1).

8

---

| 21.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 257/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 257/18

---

Становище на Европейския комитет на регионите относно „Нулева дълготрайна безработица: перспективата на местно и регионално равнище“

(2023/C 257/04)

| Докладчик: | Yonnec POLET (BE/ПЕС), първи заместник-кмет на Беркем-Сент-Агат |
| --- | --- |

Докладчик:

Yonnec POLET (BE/ПЕС), първи заместник-кмет на Беркем-Сент-Агат

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

Встъпителни бележки

| 1. | припомня, че ЕС си постави за цел „устойчивото развитие на Европа, основаващо се на балансиран икономически растеж и ценова стабилност, силно конкурентна социална пазарна икономика, която има за цел пълна заетост и социален прогрес“ (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че дълготрайната безработица, определена от Евростат като броя на безработни лица, които активно търсят работа в продължение на най-малко една година (2), продължава да бъде предизвикателство за ЕС при постигането на тази цел. През 2021 г. дълготрайната безработица все още засяга 2,8 % от активното население в Европа или почти 6 милиона души (3); |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че през 2021 г. дълготрайната безработица засяга 3,5 % от хората на възраст между 15 и 29 години (4), т.е. над 2,5 милиона млади хора в Европа; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава, че почти една четвърт от хората на възраст между 15 и 64 години в Европа са неактивни (5), включително безработните, които са престанали да търсят работа поради обезкуражаване и не са обхванати от статистическите данни за безработицата; |
| --- | --- |

4.

| 5. | припомня, че високото равнище на дълготрайна безработица е знак за лошо функциониране на пазара на труда — загуба на човешки ресурси и на умения на безработните лица, загуба на социалноосигурителни вноски, загуба на икономическа активност; |
| --- | --- |

5.

| 6. | припомня социалното въздействие на дълготрайната безработица, както и че колкото по-голяма е продължителността, толкова по-трудно е завръщането на пазара на труда; |
| --- | --- |

6.

| 7. | припомня високата цена на дълготрайната безработица за обществото и отново подчертава (6) значението на борбата с нея, за да се гарантира социалното сближаване и да се избегне маргинализацията на част от населението; |
| --- | --- |

7.

| 8. | припомня, че в Европейския стълб на социалните права се посочва, че „[в]секи има право на навременна и съобразена с нуждите помощ за подобряване на перспективите за заетост или самостоятелна заетост“ и че „[т]райно безработните лица имат право на задълбочена индивидуална оценка най-късно през 18-ия месец от периода на безработица“ (7); |
| --- | --- |

8.

| 9. | припомня, че планът за действие относно Европейския стълб на социалните права определя ясни цели по отношение на заетостта и намаляването на бедността и че Декларацията от Порто (8) потвърждава тези цели, като подчертава необходимостта от борба с рисковете от изключване за особено уязвимите социални групи, по-специално трайно безработните; |
| --- | --- |

9.

| 10. | подчертава, че по-добрата подготовка на лицата, които търсят работа, относно очакванията на пазара на труда ще допринесе за подобряване на техните перспективи за заетост и приветства усилията на Европейската комисия за подобряване на непрекъснатото придобиване и подновяване на професионалните умения, включително нейното предложение 2023 г. да бъде обявена за Европейска година на уменията; |
| --- | --- |

10.

| 11. | изразява съжаление обаче относно липсата на инициатива за борба с дълготрайната безработица след препоръката на Съвета от 2016 г. (9), въпреки факта, че тя продължава да се наблюдава във всички държави членки; |
| --- | --- |

11.

| 12. | подчертава, че за най-отдалечените от пазара на труда лица, в това число трайно безработните, достъпът до обучение твърде често продължава да бъде труден и сам по себе си не позволява завръщане към заетост; |
| --- | --- |

12.

| 13. | отново отбелязва, че „когато търсенето на работна ръка е в стагнация [в даден сектор или на местно равнище], за безработното лице е трудно да намери работа, дори и с индивидуализирана програма за обучение“ (10); |
| --- | --- |

13.

| 14. | подчертава необходимостта да се предложи решение за намиране на работа на всички, включително дълготрайно безработните лица; |
| --- | --- |

14.

Подходът „без нито един дълготрайно безработен“ — местна иновация в подкрепа на завръщането на работа

| 15. | отбелязва, че загубата на работа струва по-скъпо от създаването на допълнителни работни места; |
| --- | --- |

15.

| 16. | изтъква новаторския характер и подхода на социалната и солидарна икономика на редица експерименти, като например „territoires zéro chômeur de longue durée“ („територии без нито един дълготрайно безработен“), и отбелязва, че всички тези инициативи пренасочват разходите, свързани с дълготрайната безработица, към създаването на достойни работни места, които са от полза за регионите, в които са разработени; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отбелязва, че тези инициативи са осъществени в поне четири държави — членки на ЕС: във Франция от 2016 г., в Белгия от 2022 г. и под наименованието „гаранция за работни места“ в Граматнойзидел в Австрия и „Basisbaan“ в Гронинген, Нидерландия от 2020 г.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | отбелязва, че тези инициативи до голяма степен се основават на общи принципи:






  а) | никой не е непригоден за заетост, когато работата е адаптирана към способностите и уменията на хората, и съществуват както работни места, които не се предлагат на пазара на труда, така и дейности и услуги, които не се осигуряват от частния и публичния сектор; |
| --- | --- | --- |

18.

а)

никой не е непригоден за заетост, когато работата е адаптирана към способностите и уменията на хората, и съществуват както работни места, които не се предлагат на пазара на труда, така и дейности и услуги, които не се осигуряват от частния и публичния сектор;

| б) | доброволните действия на дълготрайно безработните лица, които за разлика от принудителната дейност или подкрепата, обвързана с условия, дават възможност за реална ангажираност от тяхна страна, заедно с разширяване на обхвата на схемите, за да бъдат обхванати лицата, които вече не са регистрирани в публичните служби по заетостта; |
| --- | --- |

б)

доброволните действия на дълготрайно безработните лица, които за разлика от принудителната дейност или подкрепата, обвързана с условия, дават възможност за реална ангажираност от тяхна страна, заедно с разширяване на обхвата на схемите, за да бъдат обхванати лицата, които вече не са регистрирани в публичните служби по заетостта;

| в) | създаването на качествени работни места въз основа на уменията на лицата, търсещи работа, и тяхното индивидуално положение, по-специално от гледна точка на здравословно състояние или семейно положение; |
| --- | --- |

в)

създаването на качествени работни места въз основа на уменията на лицата, търсещи работа, и тяхното индивидуално положение, по-специално от гледна точка на здравословно състояние или семейно положение;

| г) | възнаграждение, равно на или по-високо от минималната работна заплата, и подходящо работно време за всеки от доброволните участници, с безсрочен договор; |
| --- | --- |

г)

възнаграждение, равно на или по-високо от минималната работна заплата, и подходящо работно време за всеки от доброволните участници, с безсрочен договор;

| д) | предоставянето на услуга от полза за цялата територия, без да се създава конкуренция с предприятията, които вече присъстват на пазара; |
| --- | --- |

д)

предоставянето на услуга от полза за цялата територия, без да се създава конкуренция с предприятията, които вече присъстват на пазара;

| е) | основан на участието и приобщаващ подход, иницииран на местно равнище с обществеността и всички съответни заинтересовани страни; |
| --- | --- |

е)

основан на участието и приобщаващ подход, иницииран на местно равнище с обществеността и всички съответни заинтересовани страни;

| 19. | отбелязва, че тези инициативи се вписват в четирите области на действие, изведени на преден план в препоръката на Съвета от 2016 г. относно дълготрайната безработица, а именно по-добро мобилизиране на трайно лишените от заетост лица, индивидуализиран подход, по-голямо сътрудничество на местните участници в областта на заетостта и партньорство с местните работодатели и местните общности; освен това подчертава, че в Препоръката на Съвета от 2023 г. (11) относно адекватния минимален доход се препоръчва да се подкрепят възможностите за работа в сектора на социалната икономика, както и индивидуализираната подкрепа; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отбелязва, че дейностите, развивани в „територии без нито един дълготрайно безработен“ или в рамките на „гаранция за работни места“ и инициативата „Basisbaan“, дават възможност да се разшири предоставянето на услуги, които са на разположение и са достъпни за хората и предприятията на съответните територии, в социалната, екологичната или търговската сфера, и че до този момент тези услуги не са били предоставяни нито от публичните органи, нито от местни частни субекти; |
| --- | --- |

20.

| 21. | отбелязва, че инициативите „територии без нито един дълготрайно безработен“, „гаранция за работни места“ и „Basisbaan“ действително са довели до разработване на предложения за разнообразни дейности като отглеждане на зеленчуци за пазара, рециклиране, ремонт на велосипеди, почистване на помещения на сдружения, услуги за предприятията, портиерски услуги, доставки, социални супермаркети, грижи за хора и други дейности, свързани с кръговата икономика, допринасяйки за екологичния преход и развитието на предоставянето на грижи в ЕС; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава, че в допълнение към индивидуалната и колективната икономическа полза от завръщането на работа, тези инициативи спомагат за подобряване на достъпа до обучение и здравните възможности, включително психичното здраве, общуването и социалното приобщаване, както и благосъстоянието на хората, трайно лишени от заетост, като същевременно укрепват социалното сближаване на съответните общности; |
| --- | --- |

22.

| 23. | отбелязва, че тези инициативи изискват консултации и координация с местните заинтересовани страни в областта на заетостта, включително социалните служби за подпомагане, за да се постигне консенсус на местно равнище, и подчертава значението на консултациите и съвместното създаване с местните икономически участници, службите за подпомагане и социалните партньори за приемането и успеха на тези инициативи; |
| --- | --- |

23.

| 24. | подчертава, че това съвместно създаване е от полза за местните икономически субекти, било то по непосредствено свързан с тяхната дейност начин, когато на безработни лица се осигуряват работни места в предприятия, като например в рамките на австрийската „гаранция за работни места“, или чрез услуги и икономическа дейност, развивани на територията, към която принадлежат; |
| --- | --- |

24.

| 25. | подчертава, че тази координация може да бъде от полза и за прилагането на други активни политики на пазара на труда, включително за обучение, и да допринесе за създаването на единни звена за контакт за лицата, които търсят работа; |
| --- | --- |

25.

Местно и регионално измерение

| 26. | подчертава централната роля на местните и регионалните власти в създаването на механизми за борба с дълготрайната безработица като „територии без нито един дълготрайно безработен“, особено като се има предвид, че те разполагат с информация за местния пазар на труда, предоставят услуги за подпомагане за социално и трудово приобщаване на пазара и поддържат връзки с местните предприятия и социални партньори. Друг пример за най-добра практика в тази област е федерална провинция Берлин, която по линия на своя проект „Солидарен базов доход“ финансира, за периода 2019—2025 г., 1 000 работни места за лица, които са били безработни между 1 и 3 години; |
| --- | --- |

26.

| 27. | приканва местните и регионалните власти да въведат подходи, възприемащи основните принципи на „територии без нито един дълготрайно безработен“ и „гаранция за работни места“, като пренасочат разходите, свързани с безработицата, към създаването на достойни работни места; |
| --- | --- |

27.

| 28. | приканва местните и регионалните власти, въвели подобни инициативи, да включат местни бизнес лидери и представители на синдикалните организации в различните етапи на проекта, по-специално за предотвратяване на конкуренция със съществуващи дейности и за гарантиране на спазването на съществуващите колективни трудови договори в съответните сектори; |
| --- | --- |

28.

| 29. | насърчава местните и регионалните власти да обменят мнения и най-добри практики относно схемите за борба с дълготрайната безработица с други местни и регионални власти както на национално равнище, така и в други държави членки; |
| --- | --- |

29.

Финансиране на инициативи „без нито един дълготрайно безработен“

| 30. | подчертава значението на активирането на пасивните разходи за успешното осъществяване на инициативите „без нито един дълготрайно безработен“ и отбелязва, че това ще даде възможност да се компенсират разходите за създаване на допълнителни работни места чрез спестяванията по отношение на обезщетенията за безработица, социалните обезщетения и разходите за здравеопазване, поемани от институциите за социална сигурност; |
| --- | --- |

30.

| 31. | отбелязва, че през 2016 г. във Франция беше създаден ad hoc фонд за това активиране чрез закона за териториалното експериментиране, който имаше за цел намаляване на дълготрайната безработица (12), за да се даде възможност за отпускане на национални средства за създаване на работни места на местно равнище; |
| --- | --- |

31.

| 32. | отбелязва, че при липсата на механизъм за активиране на пасивните разходи в съответните държави членки инициативите „Basisbaan“ в Нидерландия и „територии без нито един дълготрайно безработен“ във Валония разчитат на финансова подкрепа от ЕСФ +; |
| --- | --- |

32.

Финансиране от държавите членки

| 33. | изтъква значението на тясното сътрудничество между местните участници в областта на заетостта и регионалните и/или националните институции за социална сигурност и местните социални служби; |
| --- | --- |

33.

| 34. | призовава държавите членки да приемат необходимите мерки за активиране на пасивните разходи, свързани с дълготрайната безработица; |
| --- | --- |

34.

| 35. | призовава държавите членки да създадат необходимите структури за правилното функциониране на това активиране на пасивните разходи, свързани с дълготрайната безработица, и да гарантират, че осъществените икономии от социалните обезщетения се прехвърлят ефективно на местните и регионалните власти, които поемат разходите за инициативите за борба с дълготрайната безработица; |
| --- | --- |

35.

| 36. | подчертава, че при липсата на механизъм за активиране на пасивните разходи, свързани с дълготрайната безработица, предоставянето на (съвместно) финансиране на равнището на държавите членки или на регионално равнище улеснява осъществяването на инициативи за борба с дълготрайната безработица от страна на най-засегнатите териториални власти, намалявайки финансовата тежест за тях; |
| --- | --- |

36.

Координиране на инициативите за борба с дълготрайната безработица

| 37. | припомня, че през 2016 г. Съветът прикани Комисията да „подкрепя проекти за социални иновации за интеграция на дълготрайно безработни лица на пазара на труда“ (13). |
| --- | --- |

37.

| 38. | приветства намерението на Европейската комисия (14) за по-голяма подкрепа за възпроизвеждането на успешните примери от социалната икономика във всички държави членки; |
| --- | --- |

38.

| 39. | припомня успеха на гаранцията за младежта, и по-специално индивидуализирания подход към лицата, които търсят работа, който е характерен и за „територии без нито един дълготрайно безработен“ и „гаранция за работни места“; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава, че като се стреми систематично да предлага индивидуално решение за всеки поотделно, гаранцията за младежта вече даде възможност за въвеждане на механизми и методологии, които са от съществено значение за разгръщането на инициативи, подобни на „територии без нито един дълготрайно безработен“ и „гаранция за работни места“ в редица държави членки; |
| --- | --- |

40.

| 41. | приканва Европейската комисия да картографира тези инициативи, по-специално чрез мобилизиране на своята Европейска мрежа на публичните служби по заетостта; |
| --- | --- |

41.

| 42. | предлага на Европейската комисия да предложи насоки за изпълнението на подобни инициативи в други държави — членки на ЕС, въз основа на принципите, изброени в параграф 17; |
| --- | --- |

42.

| 43. | поема ангажимент да включи тези инициативи в цифровата платформа за добри практики на Комитета на регионите; |
| --- | --- |

43.

Достъп до финансиране от Европейския съюз

| 44. | подчертава ролята на ЕСФ+ като източник на финансиране за проекти за „нито един дълготрайно безработен“ за териториални власти, които все още не се възползват от активирането на пасивните разходи, свързани с дълготрайната безработица, или при липсата на силна подкрепа от страна на националните и регионалните власти; |
| --- | --- |

44.

| 45. | призовава, с цел преодоляване на тези трудности, част от финансирането по ЕСФ+ да бъде заделено за местни инициативи от рода на „нито един дълготрайно безработен“, по-специално под формата на стартово финансиране за проекти и подкрепа за цялостното разработване, осъществяване и последваща оценка на проектите на местно равнище; |
| --- | --- |

45.

| 46. | призовава Комисията да предложи в препоръката на Съвета относно разработването на рамкови условия за социалната икономика, обявена за 2023 г., да се улесни достъпът до финансиране от ЕС за социални и основани на солидарност предприятия, мобилизирани в борбата срещу дълготрайната безработица, по-специално до предвидените във фонда InvestEU средства за социални инвестиции и умения, за да се улесни изпълнението на проекти за „нито един дълготрайно безработен“; |
| --- | --- |

46.

| 47. | припомня, че създаването на Европейската инициатива за младежка заетост през 2013 г., свързана със значителни финансови ресурси в размер на 8,9 милиарда евро за периода 2014—2020 г., даде възможност за прилагането и успеха на гаранцията за младежта и позволи на над 24 милиона млади хора да получат работа или да започнат продължаващо обучение, чиракуване или стаж; |
| --- | --- |

47.

| 48. | отново отправя препоръката си от своето становище относно „Интеграция на трайно безработните на пазара на труда“ (15), изготвено от Enrico Rossi, за по-ефективна борба с дълготрайната безработица чрез извънредни инициативи, като например създаването на ad hoc фонд за борба с дълготрайната безработица; |
| --- | --- |

48.

| 49. | призовава Комисията да създаде този ad hoc фонд за борба с дълготрайната безработица по подобие на инициативата за младежка заетост и да го финансира в размер на най-малко 750 милиона евро за период от пет години, за да се даде ход на нови пилотни проекти, вдъхновени от „територии без нито един дълготрайно безработен“ и „гаранция за работни места“ в най-засегнатите от дълготрайна безработица региони във всяка държава — членка на ЕС. |
| --- | --- |

49.

Брюксел, 25 май 2023 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Член 3 от Договора за Европейския съюз.

1

(2)  Препоръка на Съвета от 15 февруари 2016 г. относно интеграцията на дълготрайно безработните лица на пазара на труда (ОВ C 67, 20.2.2016 г., стр. 1).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/une_ltu_a/default/table?lang=en

3

(4)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/yth_empl_130/default/table?lang=en

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/LFSA_IPGA/default/table

5

(6)  Становище на КР относно „Интеграцията на трайно безработните на пазара на труда“ (ОВ C 120, 5.4.2016 г., стр. 27).

6

„Интеграцията на трайно безработните на пазара на труда“

(7)  https://commission.europa.eu/strategy-and-policy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_bg

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/bg/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

8

(9)  Препоръка на Съвета от 15 февруари 2016 г. относно интеграцията на дълготрайно безработните лица на пазара на труда (ОВ C 67, 20.2.2016 г., стр. 1).

9

(10)  Становище на КР относно „Интеграцията на трайно безработните на пазара на труда“ (ОВ C 120, 5.4.2016 г., стр. 27).

10

„Интеграцията на трайно безработните на пазара на труда“

(11)  Препоръка на Съвета от 30 януари 2023 година относно адекватен минимален доход, гарантиращ активно приобщаване 2023/C 41/01 (OB C 41, 3.2.2023 г., стр. 1).

11

(12)  Закон No 2016-231 от 29 февруари 2016 г. за териториално експериментиране с цел намаляване на дълготрайната безработица.

12

(13)  Препоръка на Съвета от 15 февруари 2016 г. относно интеграцията на дълготрайно безработните лица на пазара на труда (ОВ C 67, 20.2.2016 г., стр. 1).

13

(14)  COM(2021) 778 final.

14

(15)  Становище на КР относно „Интеграцията на трайно безработните на пазара на труда“ (ОВ C 120, 5.4.2016 г., стр. 27).

15

„Интеграцията на трайно безработните на пазара на труда“

---

| 21.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 257/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 257/23

---

Становище на Европейския комитет на регионите относно законодателната рамка за устойчиви продоволствени системи

(2023/C 257/05)

| Докладчик: | Joke SCHAUVLIEGE (BE/ЕНП), заместник-председател на Фламандския парламент |
| --- | --- |

Докладчик:

Joke SCHAUVLIEGE (BE/ЕНП), заместник-председател на Фламандския парламент

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

Уводни бележки

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

| 1. | приветства намерението на Европейската комисия да представи законодателната рамка за устойчиви продоволствени системи, както е посочено в работната програма на Европейската комисия за 2023 г.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | подчертава, че устойчивата продоволствена система трябва да осигурява продоволствена сигурност и изхранване за всички по начин, който не застрашава икономическите, социалните и екологичните основи на продоволствената сигурност и изхранването на бъдещите поколения (1). Тя би трябвало да допринася за всички елементи на екологичната, социалната и икономическата устойчивост; |
| --- | --- |

2.

| 3. | подчертава, че продоволствената система включва „елементите и дейностите, свързани с производството и консумацията на храни, и тяхното въздействие, включително икономическите, здравните и екологичните резултати“ (2) от фермата до трапезата, включително първичното производство, преработката, търговията на дребно и общественото хранене, в допълнение към производителите и потребителите, които вече са основно обект на действащото законодателство; същевременно тя също взема предвид социалните и културни измерения на храната, както и необходимостта от зачитане на традиционните начини на хранене; |
| --- | --- |

3.

| 4. | призовава Европейската комисия да гарантира, че хоризонталните и секторните политики, свързани с храните и продоволствените системи, са в съответствие с целите и задачите, определени от бъдещата рамка за устойчиви продоволствени системи, стратегията „От фермата до трапезата“, Европейския закон за климата, стратегията за биологичното разнообразие и целите за нулево замърсяване, като извършва подходяща оценка и редовно наблюдение; |
| --- | --- |

4.

| 5. | призовава Европейската комисия да предвиди подходяща оценка на въздействието на бъдещата законодателна рамка върху европейските продоволствени и производствени системи и на резултатите посредством редовен мониторинг и да ограничи в максимална степен упражняването на делегираните и изпълнителните законодателни актове по отношение на решаващите аспекти и аспекти на въздействието върху европейските производствени системи, в съответствие с принципа на субсидиарност и лоялно сътрудничество, както е предвидено в Договорите; |
| --- | --- |

5.

| 6. | във връзка с това отправя искане в бъдещия регламент да се предвиди оценка от страна на Европейската комисия и до 2030 г. да се извърши преглед на всички съществуващи хоризонтални и секторни политики, свързани с храните и продоволствените системи, за да се гарантира, че те са в съответствие със задачите и целите на бъдещия регламент относно рамката за устойчиви продоволствени системи и ги подкрепят; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Настоява, по-специално, за това разпоредбите на общата селскостопанска политика (ОСП) също да бъдат приведени в съответствие с този нов регламент относно рамката за устойчиви продоволствени системи при тяхното преразглеждане след 2027 г.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава готовността на гражданите на ЕС да преминат към безопасно, устойчиво, справедливо, гарантирано по отношение на количеството и качеството за всички и финансово достъпно производство на храни, отговорно с оглед на правилното използване на ресурсите по отношение на климата, при което се спазват принципите на устойчивост и се зачитат околната среда и опазването на биологичното разнообразие и екосистемите, като същевременно се гарантира продоволствената сигурност, както е посочено в окончателния доклад на Конференцията за бъдещето на Европа; |
| --- | --- |

8.

| 9. | Призовава да се открият основните причини за експозицията на гражданите и околната среда, за замърсяването на повърхностните и подпочвените води, както и на въздуха и почвите; |
| --- | --- |

9.

| 10. | призовава местните и регионалните власти, както и други публични органи, да определят свои собствени цели за възлагане на обществени поръчки за здравословни, балансирани по състав, сезонни, местни и биологични храни като част от устойчива стратегия за възлагане на обществени поръчки в общественото хранене, в контекста на правилата на ЕС за възлагане на обществени поръчки и насоките на Комисията за екологосъобразни и устойчиви обществени поръчки, като по този начин подкрепят изпълнението на целите за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

10.

| 11. | подчертава стратегическата роля на селските райони за климата и продоволствената сигурност, както и за производството на здравословни и разнообразни храни, тъй като те опазват земеделските почви и тяхното плодородие. Това се улеснява от съвместното съществуване на животновъдните дейности и обработването на селскостопански площи и ландшафти в целия ЕС, тъй като те създават работни места в селското стопанство, хранително-вкусовата промишленост и свързаните с тях сектори. Регионите и градовете играят важна роля за поддържането на селските райони и ландшафти, която следва да бъде взета предвид в предложението на Комисията; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отново отправя призива си за определяне на обвързваща цел за намаляване наполовина на разхищаването на храни до 2030 г. в рамките на преразглеждането на Рамковата директива за отпадъците на Европейския парламент и на Съвета (3) и въз основа на работата на Платформата на ЕС по въпросите на загубата и разхищението на храни; привлича вниманието върху препоръките, формулирани от Европейската гражданска група по въпросите на разхищението на храни (4); |
| --- | --- |

12.

| 13. | припомня приноса на устойчивото управление на горите и другите горски площи, както и на системите за агролесовъдство, за производството на храни и поддържането на общото здраве; подчертава нарастващия интерес към диворастящите хранителни продукти и призовава за насърчаване на използването на гореспоменатите площи за целите на животновъдството с цел предотвратяване на горски пожари, възстановяване на биологичното разнообразие и поддържане и увеличаване на екосистемните услуги в селските райони; |
| --- | --- |

13.

Хармонизиран подход в целия ЕС

| 14. | набляга на неотложната необходимост от създаване на всеобхватна рамка за устойчиви продоволствени системи в ЕС, за да се постави устойчивостта в центъра на всички политики, свързани с храните, като същевременно се гарантира по-добра съгласуваност на политиките; |
| --- | --- |

14.

| 15. | призовава за цялостен, балансиран подход, основан на икономически, социални и екологични стълбове, които се основават на ясни, научни, общоевропейски определения за устойчивост, принципи и общи цели. |
| --- | --- |

15.

| 16. | спешно призовава ЕС, националните, местните и регионалните власти да гарантират, че устойчивостта е интегрирана във всички политики, свързани с храните. В рамковото законодателство би трябвало да се разгледа въпросът за изясняването на отговорностите на всички участници в продоволствената система чрез установяване на многостепенно сътрудничество, като се насърчи участието на равнището на ЕС, в държавите членки и на регионално и местно равнище; Всяко разширяване на правомощията на местното и регионалното равнище следва да бъде придружено от подкрепа и насоки, както и от подходящи финансови средства за изпълнение на допълнителните задължения; |
| --- | --- |

16.

| 17. | Държавите членки с най-отдалечени региони, изброени в член 349 от Договора за функционирането на Европейския съюз, могат да вземат предвид специфичните нужди на тези региони по отношение на употребата на продукти за растителна защита, когато приемат националните цели за намаляване за 2030 г., поради специфичните климатични условия и култури в тези региони. Това не би трябвало да води до разрешаване определянето на по-ниски цели за най-отдалечените региони; |
| --- | --- |

17.

| 18. | подчертава значението на технологичните иновации за постигане на екологична устойчивост, като също така се гарантира икономическа и социална устойчивост и се поддържат настоящите равнища на производство; |
| --- | --- |

18.

Управление

| 19. | изразява убеждението си, че градовете и регионите са ключови участници в тази област, които играят важна роля за справяне с предизвикателствата на продоволствените системи, и че тяхната роля би трябвало да бъде взета под внимание, като надлежно се зачита принципът на субсидиарност; осигуряването на храни е дейност в сектора на здравеопазването и училищата, както и в рамките на самите административни организации. Регионите и градовете също играят важна роля за насърчаването на добро и справедливо здравно обслужване и добри навици за живот на различните групи от населението. Освен това осигуряването на храни като икономическа дейност без съмнение е свързано с регионалното развитие и териториалното устройство, които често са отговорност на регионите и градовете; |
| --- | --- |

19.

| 20. | подчертава значението на социалните иновации за задоволяване на колективните нужди и за насърчаване на устойчивостта на системите за производство и потребление на храни; |
| --- | --- |

20.

| 21. | подчертава важността на по-късите вериги за създаване на стойност, които доближават земеделските стопани до техните потребители чрез директни продажби, което ще даде възможност за предлагането на храни на достъпни цени за потребителите, като в същото време се гарантира, че цената е съобразена с производителите, като им позволява да живеят и изкарват прехраната си достойно; |
| --- | --- |

21.

| 22. | поради това отново призовава за създаване на многостранна платформа за устойчиви продоволствени системи с участието на Европейския комитет на регионите заедно с други заинтересовани страни и гражданското общество, като по този начин се създаде мрежа за подкрепа, която би улеснила прехода към по-устойчиви продоволствени системи за европейските региони и градове, като се вземат предвид регионалните различия и специализацията и традициите на териториите; |
| --- | --- |

22.

| 23. | обръща внимание на ролята на различните участници в продоволствените системи като потенциални „двигатели на промяната“ — от първични производители, земеделци и рибари до различни производители и стопански субекти, преработватели на храни, търговци на едро и дребно, предприятия в сектора на хотелиерството и ресторантьорството, участници в здравеопазването и потребители; |
| --- | --- |

23.

| 24. | отправя искане към Европейската комисия да създаде механизъм „замърсителят плаща и доставчикът получава“, за да се възнаграждават онези земеделски стопани или други производители на храни, които надхвърлят минималните правни изисквания на ЕС и осигуряват допълнителни екологични ползи за обществото в ЕС, както и за да се предоставят стимули на останалите да подобрят устойчивостта на своето производство; |
| --- | --- |

24.

Здравословен и устойчив начин на хранене

| 25. | настоява, че би трябвало рамката за устойчивите продоволствени системи да включва концепцията за „продоволствена среда“, за да се улесни достъпът до здравословни и устойчиви начини на хранене, тъй като нездравословната и неустойчива продоволствена среда е основната причина за наличието на неподходящи хранителни модели; |
| --- | --- |

25.

| 26. | подчертава ролята на градовете и регионите за оформянето на продоволствената среда, която насърчава финансово приемливи и достъпни устойчиви и здравословни хранителни режими, като същевременно се подкрепят устойчивите производители; във връзка с това подчертава значението на градоустройственото планиране за улесняване на достъпа до възможности за здравословни храни; това е особено важно в близост до училища и в случаите на „продоволствени пустини“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | подчертава потенциала на схемата на ЕС за предлагане в училищата на плодове, зеленчуци и мляко за улесняване на прехода към устойчиви продоволствени системи с пълноценен хранителен състав; |
| --- | --- |

27.

| 28. | призовава за преразглеждане на схемата на ЕС за предлагане на плодове, зеленчуци и мляко в училищата с цел увеличаване на потреблението на продукти, които допринасят за здравословно, устойчиво хранене с повече продукти от растителен произход, като същевременно се възстановява връзката със селското стопанство чрез образователни дейности в устойчиви стопанства. При преразглеждането би трябвало да се разгледат подробно предпоставките за насърчаване на здравословно и устойчиво хранене от страна на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

28.

| 29. | призовава националните насоки за хранителните режими да бъдат редовно актуализирани, за да се подкрепят здравословните и устойчиви хранителни режими и преходът към по-устойчиви продоволствени системи; |
| --- | --- |

29.

| 30. | призовава за привеждане на рекламните кампании за продукти на хранително-вкусовата промишленост в съответствие с целите на стратегията „От фермата до трапезата“ и плана на ЕС за борба с рака; |
| --- | --- |

30.

| 31. | призовава публичните средства да се изразходват предимно за храни, свързани със здравословни и устойчиви начини на хранене с повече храни на растителна основа; това следва да бъде придружено от подкрепа и насоки за общините и регионите, които са основни публични купувачи; |
| --- | --- |

31.

| 32. | призовава за ценови политики, за да се приведат цените на храните в съответствие с действителните разходи за храните и да се намали относителната цена на вариантите за по-устойчиви храни, като храните от растителен произход; |
| --- | --- |

32.

| 33. | призовава субсидиите от ЕС да подкрепят дребните земеделски стопани в производството на екологосъобразни храни и да възнаграждават онези от тях, които прилагат устойчиви практики и се грижат за доброто състояние на животните си; |
| --- | --- |

33.

| 34. | призовава за фискални стимули и минимален ДДС за храни от първа необходимост; |
| --- | --- |

34.

| 35. | изразява загриженост, че бъдещото предложение за европейски регламент относно растенията, произведени чрез нови геномни техники (НГТ), може да доведе до повторно въвеждане на генетично модифицирани организми (ГМО) в европейските хранителни продукти. То следва да се основава на задълбочена оценка и солидни научни доказателства, предоставени от Европейския орган за безопасност на храните (ЕОБХ). Във всеки случай на лицевата страна на опаковката на всеки хранителен продукт, съдържащ ГМО, следва да има етикет, указващ наличието на ГМО; |
| --- | --- |

35.

Обществени поръчки за храни

| 36. | отново призовава (5) за отстраняване на съществуващите ограничения в рамките на правилата за възлагане на обществени поръчки по отношение на прилагането на критерии за устойчивост. Законодателството на ЕС в областта на конкуренцията забранява в договорите за обществени поръчки да се заявява предпочитание от териториален характер (като напр. към местни храни); посочва, че понастоящем съществува риск за публичните органи, които желаят да включат местни доставчици и производители и да подкрепят регионалната продоволствена икономика, да станат обект на правни действия за евентуално нарушаване на общите пазарни правила, ако се възползват от съществуващите пропуски; следва да се поясни, че регионите и общините, в качеството си на основни публични купувачи, трябва да получават насоки и обучение; |
| --- | --- |

36.

| 37. | подчертава, че обществените поръчки за устойчиви, здравословни, сезонни и местни храни представляват мощен инструмент за преход към по-устойчиви продоволствени системи в съответствие с политиките за устойчивост и целите за устойчиво развитие, и насърчава използването на критерии за екологосъобразни обществени поръчки; |
| --- | --- |

37.

| 38. | подчертава необходимостта от преминаване към повече храни с растителен произход, което да положи основите на една по-устойчива, по-неутрална по отношение на климата и по-издръжлива продоволствена система; във връзка с това подчертава здравословните и културните ползи от традиционните начини на хранене; |
| --- | --- |

38.

| 39. | изразява загриженост относно пускането на европейските пазари на лабораторно отглеждани храни, тъй като това няма да гарантира качество, благосъстояние и защита на културата и традициите; лабораторно отглежданата храна все още е скъпа и това е значителна пречка, която трябва да бъде преодоляна; |
| --- | --- |

39.

| 40. | подчертава, че нисковъглеродната хранителна верига от фермата до трапезата допринася за целите за намаляване на емисиите на парникови газове чрез въвеждане на научни и технически иновации, като същевременно се прилагат принципите на кръговост в земеделието; |
| --- | --- |

40.

| 41. | подчертава необходимостта от включване на национални и международни експерти в областта на обществените поръчки в определянето на критерии, за да се подкрепят както изпълнението на местно равнище, така и публичните купувачи, като държавни органи, градове и региони, и да се насърчи по-стратегическо използване на обществените поръчки; |
| --- | --- |

41.

| 42. | призовава за разработването на практически ръководства за служителите, отговарящи за обществените поръчки, относно начините за използване на обществените поръчки за популяризиране на целите за устойчиво развитие и здравословни, сезонни, местни и биологични хранителни режими; застъпва се за създаването и финансовата подкрепа за мрежи на възложителите на обществени поръчки, в които те да могат да споделят насоки, експертен опит и най-добри практики; |
| --- | --- |

42.

| 43. | отново подчертава необходимостта от предоставяне на финансова и техническа подкрепа от страна на ЕС и държавите членки за по-стратегическо използване на обществените поръчки в съответствие с националните и местните стратегии и цели в областта на храните; |
| --- | --- |

43.

| 44. | подчертава ползите от социално отговорното възлагане на обществени поръчки за храни, което насърчава присъствието на земеделски стопани в селските райони и включва социалната икономика и социалните кооперации в цялата верига на доставки; |
| --- | --- |

44.

| 45. | предлага да се определят специфични за всяка държава постепенни цели за устойчиви обществени поръчки за храни в съответствие със стратегията „От фермата до трапезата“; |
| --- | --- |

45.

Етикетиране

| 46. | отбелязва, че въвеждането на хармонизирано и устойчиво етикетиране на храните би трябвало да бъде пропорционално, правно регулирано и задължително, и разработено въз основа на солидни и независими научни данни и следва да не засяга съществуващите системи, като например географските указания чрез произволно класифициране на храни, което би могло да заблуди потребителите при избора им на храни; |
| --- | --- |

46.

| 47. | подчертава, че устойчивото етикетиране би трябвало да се основава на науката, като същевременно включва всички аспекти: екологичен, социален и свързан с хранителната стойност; То би трябвало да бъде изразено чрез отделни индивидуални показатели, за да се сведат до минимум компромисите между различните измерения на устойчивостта. КР подкрепя просто етикетиране върху лицевата страна на опаковката на хранителните продукти в рамките на ЕС, което се основава на солидни и независими научни доказателства и е приложимо в целия ЕС. Тези показатели би трябвало да показват както храните с по-добри, така и с по-лоши резултати, за да помогнат на потребителя да направи информиран избор при закупуването на хранителни продукти. Във връзка с това КР подчертава значението на кампаниите за повишаване на осведомеността, програмите за образование в областта на устойчивите храни и други инициативи в местните общности за децата от ранна детска възраст; |
| --- | --- |

47.

| 48. | подчертава, че етикетирането би трябвало да бъде свързано с политиката за маркетинга и насърчаването, както и с намаляването на опаковките и отпадъците от опаковки; |
| --- | --- |

48.

| 49. | посочва, че е наложително на земеделските стопани да се предложат ефикасни решения за органично или биологично третиране с цел да се намали употребата на пестициди и химикали, за да се подобри устойчивостта на земеделските стопанства на външни сътресения, да се защитят здравето на хората и природата и да се запази плодородието на почвите, като по този начин в крайна сметка се укрепи продоволствената сигурност; |
| --- | --- |

49.

| 50. | счита, че доброволните схеми за етикетиране на храни, приети без координация на европейско равнище, биха могли да имат изкривяващи и отрицателни последици в рамките на единния пазар, което би било особено вредно за малките и средните производители; все пак признава, че подобни съображения не надделяват над задължението да се осигури високо ниво на защита на човешкото здраве при определянето и изпълнението на всички политики и дейности; |
| --- | --- |

50.

| 51. | призовава за политики на ЕС, които имат за цел да помагат на потребителите да вземат информирани, здравословни и устойчиви решения по отношение на храните, включително чрез приемане на европейски схеми за етикетиране, които са хармонизирани, пропорционални и разработени въз основа на солидни и независими научни доказателства; |
| --- | --- |

51.

| 52. | подчертава, че етикетирането на храните трябва да се извършва по координиран и хармонизиран начин на европейско равнище, без да се създава каквото и да било количествено или качествено ограничение на вътрешноевропейската търговия или да се застрашава правилното функциониране на единния пазар, освен по наложителни съображения, като защитата на човешкото здраве; |
| --- | --- |

52.

Продоволствена сигурност

| 53. | призовава ЕС да гарантира продоволствената сигурност и да инвестира в устойчиво местно селскостопанско производство, както и да съкрати веригите си на доставки; |
| --- | --- |

53.

| 54. | подчертава, че логистиката и транспортът на храни между държавите членки трябва да бъдат гарантирани и в кризисни ситуации; |
| --- | --- |

54.

| 55. | призовава за намаляване на зависимостите чрез диверсифициране на източниците на внос от ключово значение чрез стабилна търговска политика, която оказва влияние и върху търговските партньори на ЕС, за да се премине към по-голяма устойчивост, като към вноса на техните продукти се прилагат същите санитарни стандарти за производство, като тези, които се прилагат към земеделските производители от ЕС; |
| --- | --- |

55.

| 56. | призовава за силна съгласуваност и координация между политиките на ЕС за устойчиво производство, потребление и търговия на храни, за да може неустойчивите практики да се превърнат в устойчиви. В това отношение рамката за устойчиви продоволствени системи би трябвало също така да гарантира и съгласуваността и съответствието между политиките на ЕС за устойчиво производство на храни, потребление и търговия, за да се гарантира, че при производството на вносните селскостопански хранителни продукти се спазват същите социални и екологични правила като съществуващите в Европейския съюз, в съответствие с правилата на Световната търговска организация; |
| --- | --- |

56.

| 57. | подчертава, че е необходимо да се засили политиката в областта на научните изследвания и иновациите в сферата на продоволствената устойчивост. Ще бъде необходимо Европа да разполага със законодателство, което да стимулира използването на нови иновативни техники. |
| --- | --- |

57.

Брюксел, 25 май 2023 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  ФАО, 2014 г.

1

(2)  Продоволствени системи — ОИСР.

2

(3)  Директива 2008/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 ноември 2008 година относно отпадъците и за отмяна на определени директиви (OB L 312, 22.11.2008 г., стр. 3).

3

(4)  flw_eu-actions_fwrt_20230210_recom-cit_0.pdf (europa.eu).

4

(5)  Становище на Европейския комитет на регионите — Към устойчива продоволствена политика на ЕС, създаваща работни места и растеж в регионите и градовете на Европа (ОВ C 272, 17.8.2017 г., стр. 14).)

5

---

III Подготвителни актове

Комитет на регионите

155-а пленарна сесия на КР, 24.5.2023 г. – 25.5.2023 г.

| 21.7.2023 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 257/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 257/28

---

Становище на Европейския комитет на регионите относно „Акт за оперативно съвместима Европа“

(2023/C 257/06)

| Докладчик: | Michele PAIS (IT/ЕКР), председател и член на Областния съвет на Сардиния |
| --- | --- |
| Отправeн документ: | Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за високо ниво на оперативна съвместимост на публичния сектор в целия Съюз (Акт за оперативно съвместима Европа)
  COM(2022) 720 |

Докладчик:

Michele PAIS (IT/ЕКР), председател и член на Областния съвет на Сардиния

Отправeн документ:

Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за определяне на мерки за високо ниво на оперативна съвместимост на публичния сектор в целия Съюз (Акт за оперативно съвместима Европа)

COM(2022) 720

I.   ПРЕПОРЪКИ ЗА ИЗМЕНЕНИЯ

Изменение 1

Съображение 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Новата управленска структура следва да има правен мандат да стимулира по-нататъшното развитие на европейската рамка за оперативна съвместимост и други общи решения за оперативна съвместимост, като спецификации и приложения. Освен това настоящият регламент следва да въведе ясен и лесно разпознаваем етикет за някои решения за оперативна съвместимост. Следва да се насърчава създаването на жизнена общност около намирането на технологични решения за открито управление. | Новата управленска структура следва
  да даде възможност на местните и регионалните власти да имат справедливо участие по отношение на темпа и степента на внедряване в съответствие с принципа на субсидиарност. Това би трябвало да даде на управленската структура
  правен мандат да стимулира по-нататъшното развитие на европейската рамка за оперативна съвместимост и други общи решения за оперативна съвместимост, като спецификации и приложения.
  Финансовите последици за местните и регионалните власти във връзка със задачите, свързани с внедряването на оперативната съвместимост, следва да бъдат възможно най-ограничени.
  Освен това настоящият регламент следва да въведе ясен и лесно разпознаваем етикет за някои решения за оперативна съвместимост. Следва да се насърчава създаването на жизнена общност около намирането на технологични решения за открито управление. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Новата управленска структура следва да има правен мандат да стимулира по-нататъшното развитие на европейската рамка за оперативна съвместимост и други общи решения за оперативна съвместимост, като спецификации и приложения. Освен това настоящият регламент следва да въведе ясен и лесно разпознаваем етикет за някои решения за оперативна съвместимост. Следва да се насърчава създаването на жизнена общност около намирането на технологични решения за открито управление.

Новата управленска структура следва
  да даде възможност на местните и регионалните власти да имат справедливо участие по отношение на темпа и степента на внедряване в съответствие с принципа на субсидиарност. Това би трябвало да даде на управленската структура
  правен мандат да стимулира по-нататъшното развитие на европейската рамка за оперативна съвместимост и други общи решения за оперативна съвместимост, като спецификации и приложения.
  Финансовите последици за местните и регионалните власти във връзка със задачите, свързани с внедряването на оперативната съвместимост, следва да бъдат възможно най-ограничени.
  Освен това настоящият регламент следва да въведе ясен и лесно разпознаваем етикет за някои решения за оперативна съвместимост. Следва да се насърчава създаването на жизнена общност около намирането на технологични решения за открито управление.

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти (МВР) разполагат с ограничени ресурси по отношение на финансирането, човешките ресурси, инструментите и др. Поради това, спазвайки принципа на субсидиарност, местните и регионалните власти би трябвало да запазят контрол върху процеса на внедряване. Освен това следва да получат подходящо финансиране за допълнителните разходи, които процесът на внедряване изисква от тях.

Изменение 2

Съображение 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | За да бъде този процес достатъчно демократичен и ориентиран „от долу нагоре“, гражданите на държавите — членки на Европейския съюз, следва да могат да дават мнение по отношение на приоритетните решения за оперативна съвместимост. За тази цел, в съответствие с целта на Акта за оперативно съвместима Европа, местните и регионалните власти могат да провеждат преки консултации с гражданите веднъж на всеки 2 години, за да проучат кои решения за оперативна съвместимост гражданите считат за приоритетни. Европейската комисия предоставя подходяща финансова подкрепа на местните и регионалните власти за провеждането на такива диалози с техните граждани. Местните и регионалните власти споделят резултатите от консултациите със Съвет на програма „Оперативно съвместима Европа“ и с общността за оперативно съвместима Европа. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да бъде този процес достатъчно демократичен и ориентиран „от долу нагоре“, гражданите на държавите — членки на Европейския съюз, следва да могат да дават мнение по отношение на приоритетните решения за оперативна съвместимост. За тази цел, в съответствие с целта на Акта за оперативно съвместима Европа, местните и регионалните власти могат да провеждат преки консултации с гражданите веднъж на всеки 2 години, за да проучат кои решения за оперативна съвместимост гражданите считат за приоритетни. Европейската комисия предоставя подходяща финансова подкрепа на местните и регионалните власти за провеждането на такива диалози с техните граждани. Местните и регионалните власти споделят резултатите от консултациите със Съвет на програма „Оперативно съвместима Европа“ и с общността за оперативно съвместима Европа.

Изложение на мотивите

МРВ са най-близо до гражданите, поради което могат да получат най-точна представа за приоритетите и очакванията на гражданите. За да се превърне оперативната съвместимост в демократичен процес „от долу нагоре“, от решаващо значение ще бъде достатъчното и активно участие на МРВ в наблюдението на приоритетите на гражданите.

Изменение 3

Съображение 8

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се създадат трансгранични оперативно съвместими обществени услуги, е важно да се постави акцент върху аспекта на оперативната съвместимост възможно най-рано в процеса на създаване на политики. Ето защо публичната организация, която възнамерява да създаде нова или да промени съществуваща мрежа и информационна система, което може да доведе до голямо въздействие върху трансграничната оперативна съвместимост, следва да извърши оценка на оперативната съвместимост. Тази оценка е необходима, за да се разбере мащабът на въздействието на планираното действие и да се предложат мерки за извличане на ползи и справяне с потенциалните разходи. Оценката на оперативната съвместимост следва да бъде задължителна в три случая, които попадат в обхвата на трансграничната оперативна съвместимост. В други случаи публичните организации могат да решат да извършат оценка на оперативната съвместимост на доброволна основа. | За да се създадат трансгранични оперативно съвместими обществени услуги, е важно да се постави акцент върху аспекта на оперативната съвместимост възможно най-рано в процеса на създаване на политики. Ето защо публичната организация, която възнамерява да създаде нова или да промени съществуваща мрежа и информационна система, което може да доведе до голямо въздействие върху трансграничната оперативна съвместимост, следва да извърши оценка на оперативната съвместимост. Тази оценка е необходима, за да се разбере мащабът на въздействието на планираното действие и да се предложат мерки за извличане на ползи и справяне с потенциалните разходи.
  За да се гарантира гладкото осъществяване на оценката за оперативна съвместимост, Съветът за оперативна съвместимост в Европа следва да публикува конкретни насоки за това кои услуги попадат в обхвата на директивата.
  Оценката на оперативната съвместимост следва да бъде задължителна в три случая, които попадат в обхвата на трансграничната оперативна съвместимост.
  В случаите, когато оценката на оперативната съвместимост е задължителна, следва да се предоставят възможности за обучение, а чрез източници на финансиране като програмата „Цифрова Европа“ да се гарантира, че ресурсите за направените допълнителни разходи се предоставят и на местните и регионалните власти.
  В
  случаите
  ,
  когато тя не е задължителна
  , публичните организации могат да решат да извършат оценка на оперативната съвместимост на доброволна основа. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се създадат трансгранични оперативно съвместими обществени услуги, е важно да се постави акцент върху аспекта на оперативната съвместимост възможно най-рано в процеса на създаване на политики. Ето защо публичната организация, която възнамерява да създаде нова или да промени съществуваща мрежа и информационна система, което може да доведе до голямо въздействие върху трансграничната оперативна съвместимост, следва да извърши оценка на оперативната съвместимост. Тази оценка е необходима, за да се разбере мащабът на въздействието на планираното действие и да се предложат мерки за извличане на ползи и справяне с потенциалните разходи. Оценката на оперативната съвместимост следва да бъде задължителна в три случая, които попадат в обхвата на трансграничната оперативна съвместимост. В други случаи публичните организации могат да решат да извършат оценка на оперативната съвместимост на доброволна основа.

За да се създадат трансгранични оперативно съвместими обществени услуги, е важно да се постави акцент върху аспекта на оперативната съвместимост възможно най-рано в процеса на създаване на политики. Ето защо публичната организация, която възнамерява да създаде нова или да промени съществуваща мрежа и информационна система, което може да доведе до голямо въздействие върху трансграничната оперативна съвместимост, следва да извърши оценка на оперативната съвместимост. Тази оценка е необходима, за да се разбере мащабът на въздействието на планираното действие и да се предложат мерки за извличане на ползи и справяне с потенциалните разходи.
  За да се гарантира гладкото осъществяване на оценката за оперативна съвместимост, Съветът за оперативна съвместимост в Европа следва да публикува конкретни насоки за това кои услуги попадат в обхвата на директивата.
  Оценката на оперативната съвместимост следва да бъде задължителна в три случая, които попадат в обхвата на трансграничната оперативна съвместимост.
  В случаите, когато оценката на оперативната съвместимост е задължителна, следва да се предоставят възможности за обучение, а чрез източници на финансиране като програмата „Цифрова Европа“ да се гарантира, че ресурсите за направените допълнителни разходи се предоставят и на местните и регионалните власти.
  В
  случаите
  ,
  когато тя не е задължителна
  , публичните организации могат да решат да извършат оценка на оперативната съвместимост на доброволна основа.

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти разполагат с ограничени средства и поради това не може да се очаква сами да покриват разходите за задължителните оценки. За тази цел в случаите, когато оценките на оперативната съвместимост са задължителни, Комисията следва да осигури финансиране за оценките.

Изменение 4

Съображение 37

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за определяне на правилата и условията за създаването и функционирането на регулаторните лаборатории. | За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за определяне на правилата и условията за създаването и функционирането на регулаторните лаборатории
  в сътрудничество със съответните органи от публичния сектор, включително местните и регионалните власти
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за определяне на правилата и условията за създаването и функционирането на регулаторните лаборатории.

За да се осигурят еднакви условия за прилагането на настоящия регламент, на Комисията следва да бъдат предоставени изпълнителни правомощия за определяне на правилата и условията за създаването и функционирането на регулаторните лаборатории
  в сътрудничество със съответните органи от публичния сектор, включително местните и регионалните власти
  .

Изложение на мотивите

Тъй като функционирането на регулаторните лаборатории е отговорност на участващите органи от публичния сектор, би било едностранчиво Европейската комисия да определи условията за функциониране сама, без да се консултира с други съответни субекти.

Изменение 5

Член 3, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Националните компетентни органи и координаторите на оперативната съвместимост осигуряват необходимата подкрепа за извършване на оценката на оперативната съвместимост. Комисията може да предостави технически инструменти в подкрепа на оценката. | Националните компетентни органи и координаторите на оперативната съвместимост осигуряват необходимата подкрепа за извършване на оценката на оперативната съвместимост. Комисията може да предостави технически инструменти в подкрепа на оценката.
  Националните компетентни органи и Съветът на програма „Оперативно съвместима Европа“ предоставят подкрепа при предварителната оценка, с която се определя дали планираната операция попада в обхвата на настоящия регламент, преди да бъде задължително да се извършва проверка за оперативната съвместимост. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Националните компетентни органи и координаторите на оперативната съвместимост осигуряват необходимата подкрепа за извършване на оценката на оперативната съвместимост. Комисията може да предостави технически инструменти в подкрепа на оценката.

Националните компетентни органи и координаторите на оперативната съвместимост осигуряват необходимата подкрепа за извършване на оценката на оперативната съвместимост. Комисията може да предостави технически инструменти в подкрепа на оценката.
  Националните компетентни органи и Съветът на програма „Оперативно съвместима Европа“ предоставят подкрепа при предварителната оценка, с която се определя дали планираната операция попада в обхвата на настоящия регламент, преди да бъде задължително да се извършва проверка за оперативната съвместимост.

Изложение на мотивите

Обхватът на регламента е широк и за по-малките органи от обществения сектор или общините преценката за това дали планираната операция има трансграничен елемент може да се окаже твърде сложна.

Изменение 6

Член 3, параграф 5

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | 5. | [...]







  — | При извършване на оценка на оперативната съвместимост съответният орган от публичния сектор или институция, орган или агенция на Съюза се въздържа от използване на експертния опит на своя доставчик на текущи услуги или на свои служители, за да предотврати потенциален конфликт на интереси. Тази консултация не засяга защитата на търговски или обществени интереси или сигурността на тези системи. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

5.

—

При извършване на оценка на оперативната съвместимост съответният орган от публичния сектор или институция, орган или агенция на Съюза се въздържа от използване на експертния опит на своя доставчик на текущи услуги или на свои служители, за да предотврати потенциален конфликт на интереси. Тази консултация не засяга защитата на търговски или обществени интереси или сигурността на тези системи.

Изложение на мотивите

За да се избегне „зависимост от определен доставчик“, съответните органи от публичния сектор следва да използват експертния опит на лица, независими от доставчиците на съществуващите системи и/или мрежи, тъй като техните оценки могат да бъдат предубедени в полза на съществуващите решения.

Изменение 7

Член 9, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Проектът за подкрепа на изпълнението на политиката включва:






  а) | съществуващите решения за оперативно съвместима Европа, които се считат за необходими за цифровото изпълнение на изискванията на политиката; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Проектът за подкрепа на изпълнението на политиката включва:

а)

съществуващите решения за оперативно съвместима Европа, които се считат за необходими за цифровото изпълнение на изискванията на политиката;

| б) | всички липсващи решения за оперативна съвместимост, които трябва да бъдат разработени и които се считат за необходими за цифровото изпълнение на изискванията на политиката; |
| --- | --- |

б)

всички липсващи решения за оперативна съвместимост, които трябва да бъдат разработени и които се считат за необходими за цифровото изпълнение на изискванията на политиката;

| в) | други препоръчителни мерки за подкрепа, като например обучения или партньорски проверки. |
| --- | --- |

в)

други препоръчителни мерки за подкрепа, като например обучения или партньорски проверки.

Проектът за подкрепа на изпълнението на политиката включва:

| а) | съществуващите решения за оперативно съвместима Европа, които се считат за необходими за цифровото изпълнение на изискванията на политиката; |
| --- | --- |

а)

съществуващите решения за оперативно съвместима Европа, които се считат за необходими за цифровото изпълнение на изискванията на политиката;

| б) | всички липсващи решения за оперативна съвместимост, които трябва да бъдат разработени и които се считат за необходими за цифровото изпълнение на изискванията на политиката; |
| --- | --- |

б)

всички липсващи решения за оперативна съвместимост, които трябва да бъдат разработени и които се считат за необходими за цифровото изпълнение на изискванията на политиката;

| в) | други препоръчителни мерки за подкрепа, като например обучения или партньорски проверки; |
| --- | --- |

в)

други препоръчителни мерки за подкрепа, като например обучения или партньорски проверки;

| г) | възможности за финансова подкрепа за подпомагане на прилагането на решения за оперативна съвместимост. |
| --- | --- |

г)

възможности за финансова подкрепа за подпомагане на прилагането на решения за оперативна съвместимост.

Изложение на мотивите

Финансовата подкрепа ще бъде неизбежна за внедряването на оперативната съвместимост. За тази цел това следва да бъде специфичен аспект и на подкрепата за прилагането на политиката.

Изменение 8

Член 11, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Регулаторните лаборатории се управляват под отговорността на участващите органи от публичния сектор, а когато лабораторията включва обработване на лични данни от органи от публичния сектор — под надзора на други съответни национални органи [...] | Регулаторните лаборатории се управляват под отговорността на участващите органи от публичния сектор, а когато лабораторията включва обработване на лични данни от органи от публичния сектор — под надзора на други съответни национални
  или поднационални
  органи [...] |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Регулаторните лаборатории се управляват под отговорността на участващите органи от публичния сектор, а когато лабораторията включва обработване на лични данни от органи от публичния сектор — под надзора на други съответни национални органи [...]

Регулаторните лаборатории се управляват под отговорността на участващите органи от публичния сектор, а когато лабораторията включва обработване на лични данни от органи от публичния сектор — под надзора на други съответни национални
  или поднационални
  органи [...]

Изложение на мотивите

Регулаторните лаборатории могат да се използват и на местно и регионално равнище. Местните и регионалните администрации играят ключова роля в прилагането на решения за оперативна съвместимост в близост до гражданите и предоставят широк набор от услуги на местно равнище.

Изменение 9

Член 12, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Участващите органи от публичния сектор гарантират, че доколкото новаторското решение за оперативна съвместимост включва обработване на лични данни или по друг начин попада в надзорната компетентност на други национални органи, които предоставят или подпомагат достъпа до данни, националните органи за защита на данните и тези други национални органи са включени в работата на регулаторната лаборатория. [...] | Участващите органи от публичния сектор гарантират, че доколкото новаторското решение за оперативна съвместимост включва обработване на лични данни или по друг начин попада в надзорната компетентност на други национални
  или поднационални
  органи, които предоставят или подпомагат достъпа до данни, националните
  или поднационалните
  органи за защита на данните и тези други национални
  или поднационални
  органи са включени в работата на регулаторната лаборатория. [...] |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Участващите органи от публичния сектор гарантират, че доколкото новаторското решение за оперативна съвместимост включва обработване на лични данни или по друг начин попада в надзорната компетентност на други национални органи, които предоставят или подпомагат достъпа до данни, националните органи за защита на данните и тези други национални органи са включени в работата на регулаторната лаборатория. [...]

Участващите органи от публичния сектор гарантират, че доколкото новаторското решение за оперативна съвместимост включва обработване на лични данни или по друг начин попада в надзорната компетентност на други национални
  или поднационални
  органи, които предоставят или подпомагат достъпа до данни, националните
  или поднационалните
  органи за защита на данните и тези други национални
  или поднационални
  органи са включени в работата на регулаторната лаборатория. [...]

Изложение на мотивите

Регулаторните лаборатории могат да се използват и на местно и регионално равнище. Местните и регионалните администрации играят ключова роля в прилагането на решения за оперативна съвместимост в близост до гражданите и предоставят широк набор от услуги на местно равнище.

Изменение 10

Член 13, параграф 2

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Комисията организира курсове за обучение по въпросите на оперативната съвместимост на равнището на Съюза, за да засили сътрудничеството и обмена на най-добри практики между персонала на органите от публичния сектор, институциите, органите и агенциите на Съюза. Курсовете се обявяват на портала „Оперативно съвместима Европа“. | Комисията организира курсове за обучение по въпросите на оперативната съвместимост на равнището на Съюза, за да засили сътрудничеството и обмена на най-добри практики между персонала на органите от публичния сектор, институциите, органите и агенциите на Съюза. Курсовете
  , предназначени за лицата, отговорни за вземането на решения, и/или за практикуващите специалисти,
  се обявяват на портала „Оперативна Европа“
  и могат да включват онлайн информационни сесии, въвеждащи курсове и семинари, материали за обучение на обучаващи и насоки за обучение на работното място
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Комисията организира курсове за обучение по въпросите на оперативната съвместимост на равнището на Съюза, за да засили сътрудничеството и обмена на най-добри практики между персонала на органите от публичния сектор, институциите, органите и агенциите на Съюза. Курсовете се обявяват на портала „Оперативно съвместима Европа“.

Комисията организира курсове за обучение по въпросите на оперативната съвместимост на равнището на Съюза, за да засили сътрудничеството и обмена на най-добри практики между персонала на органите от публичния сектор, институциите, органите и агенциите на Съюза. Курсовете
  , предназначени за лицата, отговорни за вземането на решения, и/или за практикуващите специалисти,
  се обявяват на портала „Оперативна Европа“
  и могат да включват онлайн информационни сесии, въвеждащи курсове и семинари, материали за обучение на обучаващи и насоки за обучение на работното място
  .

Изложение на мотивите

В рамките на консултацията мрежата RegHub на КР посочи обучението по оперативна съвместимост като ключов приоритет. Освен към практикуващите специалисти и експертите в областта на ИКТ е важно вниманието да се насочи към висшето ръководство и ръководителите на средно равнище, тъй като може да е необходима промяна в културата.

Изменение 11

Член 15, параграф 4, буква с)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| да информира редовно и да координира дейността на координаторите по оперативната съвместимост и на общността за оперативно съвместима Европа по въпроси, свързани с трансграничната оперативна съвместимост на мрежите и информационните системи. | да информира редовно и да координира дейността на координаторите по оперативната съвместимост и на общността за оперативно съвместима Европа по въпроси, свързани с трансграничната оперативна съвместимост на мрежите и информационните системи
  и съответните финансирани от ЕС проекти и мрежи
  . |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

да информира редовно и да координира дейността на координаторите по оперативната съвместимост и на общността за оперативно съвместима Европа по въпроси, свързани с трансграничната оперативна съвместимост на мрежите и информационните системи.

да информира редовно и да координира дейността на координаторите по оперативната съвместимост и на общността за оперативно съвместима Европа по въпроси, свързани с трансграничната оперативна съвместимост на мрежите и информационните системи
  и съответните финансирани от ЕС проекти и мрежи
  .

Изложение на мотивите

Съветът на програма „Оперативно съвместима Европа“ следва да представя други финансирани от ЕС проекти от значение като H2020 AURORAL или мрежи на градове за цифрова трансформация като Living-in.EU и следва да се търсят полезни взаимодействия на стратегическо и оперативно равнище.

Изменение 12

Член 16, параграф 4

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | г) | подпомагане на органите от обществения сектор, институциите, агенциите или органите на Съюза при извършването на оценки на оперативната съвместимост. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

г)

подпомагане на органите от обществения сектор, институциите, агенциите или органите на Съюза при извършването на оценки на оперативната съвместимост.

Изложение на мотивите

Тази препоръка съответства на предложение за обединяване на експерти от всички държави — членки на ЕС, с цел оказване на помощ за оценките на оперативната съвместимост. За разлика от партньорските проверки съгласно член 14, не е необходимо непременно да бъдат привлечени експерти от държави членки, различни от държавата членка, в която се намира публичният орган, който е обект на партньорската проверка — свързана с оценка на оперативната съвместимост.

Изменение 13

Член 17, параграф 2, буква е)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| да координира и да насърчава активното участие на различни национални субекти в общността за оперативно съвместима Европа [...] | да координира и да насърчава активното участие на различни национални субекти
  , включително на местните и регионалните власти,
  в общността за оперативно съвместима Европа [...] |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

да координира и да насърчава активното участие на различни национални субекти в общността за оперативно съвместима Европа [...]

да координира и да насърчава активното участие на различни национални субекти
  , включително на местните и регионалните власти,
  в общността за оперативно съвместима Европа [...]

Изложение на мотивите

Местните и регионалните администрации играят ключова роля в прилагането на решения за оперативна съвместимост в близост до гражданите и предоставят широк набор от услуги на местно равнище.

Изменение 14

Член 17, параграф 3

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| Държавите членки гарантират, че компетентният орган разполага с подходящи компетенции
  и ресурси
  , за да изпълнява ефективно и ефикасно възложените му задачи. | Държавите членки гарантират, че компетентният орган разполага с подходящи компетенции, за да изпълнява ефективно и ефикасно възложените му задачи.
  Комисията гарантира, че компетентните органи на държавите членки получават подходящо финансиране в подкрепа на изпълнението на съответните задачи. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

Държавите членки гарантират, че компетентният орган разполага с подходящи компетенции
  и ресурси
  , за да изпълнява ефективно и ефикасно възложените му задачи.

Държавите членки гарантират, че компетентният орган разполага с подходящи компетенции, за да изпълнява ефективно и ефикасно възложените му задачи.
  Комисията гарантира, че компетентните органи на държавите членки получават подходящо финансиране в подкрепа на изпълнението на съответните задачи.

Изложение на мотивите

Тъй като на определените компетентни органи ще бъдат възложени допълнителни задачи, свързани с оперативната съвместимост, Комисията трябва да гарантира, че финансовите следствия, произтичащи от съответните задачи, включително евентуалната необходимост от наемане на допълнителен персонал, не се поемат изключително от определените компетентни органи.

Изменение 15

Член 19, параграф 2, буква г)

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| установяване на полезни взаимодействия с други съответни програми и инициативи на равнището на Съюза
  и
  на национално равнище. | установяване на полезни взаимодействия с други съответни програми и инициативи на равнището на Съюза, на национално
  , регионално и местно
  равнище. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

установяване на полезни взаимодействия с други съответни програми и инициативи на равнището на Съюза
  и
  на национално равнище.

установяване на полезни взаимодействия с други съответни програми и инициативи на равнището на Съюза, на национално
  , регионално и местно
  равнище.

Изложение на мотивите

Местните и регионалните администрации играят ключова роля в прилагането на решения за оперативна съвместимост в близост до гражданите и предоставят широк набор от услуги на местно равнище.

Изменение 16

Член 21, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| В зависимост от наличието на финансиране, общият бюджет на Съюза покрива
  разходите за
  :






  а) | развитието и поддържането на портала „Оперативно съвместима Европа“; |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

В зависимост от наличието на финансиране, общият бюджет на Съюза покрива
  разходите за
  :

а)

развитието и поддържането на портала „Оперативно съвместима Европа“;

| б) | разработване, поддържане и популяризиране на решения за оперативно съвместима Европа; |
| --- | --- |

б)

разработване, поддържане и популяризиране на решения за оперативно съвместима Европа;

| в) | съпътстващи мерки по програмата „Оперативно съвместима Европа“. |
| --- | --- |

в)

съпътстващи мерки по програмата „Оперативно съвместима Европа“.

В зависимост от наличието на финансиране, общият бюджет на Съюза покрива:

| а) | разходите за
  развитието и поддържането на портала „Оперативно съвместима Европа“; |
| --- | --- |

а)

разходите за
  развитието и поддържането на портала „Оперативно съвместима Европа“;

| б) | разходите за
  разработване, поддържане и популяризиране на решения за оперативно съвместима Европа; |
| --- | --- |

б)

разходите за
  разработване, поддържане и популяризиране на решения за оперативно съвместима Европа;

| в) | разходите за
  съпътстващи мерки по програмата „Оперативно съвместима Европа“; |
| --- | --- |

в)

разходите за
  съпътстващи мерки по програмата „Оперативно съвместима Европа“;

| г) | разходите за задължителни оценки на оперативната съвместимост за местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

г)

разходите за задължителни оценки на оперативната съвместимост за местните и регионалните власти;

| д) | консултации с гражданите, провеждани от местните и регионалните власти относно приоритетите за оперативна съвместимост. |
| --- | --- |

д)

консултации с гражданите, провеждани от местните и регионалните власти относно приоритетите за оперативна съвместимост.

Изложение на мотивите

Местните и регионалните власти разполагат с ограничени ресурси и от тях не може да се очаква сами да покрият всички разходи за задължителните оценки. За тази цел в случаите, когато оценките на оперативната съвместимост са задължителни, Комисията следва да осигури финансиране за оценките. В съответствие с изменение 12 местните и регионалните власти са най-близо до гражданите, така че те могат да получат най-точна представа за приоритетите и очакванията на гражданите по отношение на решенията за оперативна съвместимост, които трябва да бъдат разработени. Достатъчното и активно участие на местните и регионалните власти в мониторинга на приоритетите на гражданите ще бъде от решаващо значение; за тази цел от съществено значение ще бъде достатъчното финансиране.

Изменение 17

Член 21, параграф 1

| Текст, предложен от Европейската комисия | Изменение на КР |
| --- | --- |
| | д) | допълнителните разходи, направени от компетентните органи в резултат на работата им по оперативната съвместимост. |

Текст, предложен от Европейската комисия

Изменение на КР

д)

допълнителните разходи, направени от компетентните органи в резултат на работата им по оперативната съвместимост.

Изложение на мотивите

Тъй като на определените компетентни органи ще бъдат възложени допълнителни задачи, свързани с оперативната съвместимост, Комисията трябва да гарантира, че финансовите следствия, произтичащи от съответните задачи, включително евентуалната необходимост от наемане на допълнителен персонал, не се поемат изключително от определените компетентни органи.

II.   ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ (КР),

| 1. | отбелязва законодателното предложение и заложената в него цел да бъде създадена система за управление на оперативната съвместимост в целия ЕС посредством установяването на правилния баланс между подхода „отгоре надолу“ при определянето на процедура за изготвяне на общи препоръки за решения за оперативна съвместимост на равнището на ЕС и при отчитане на приноса на местните и регионалните власти, като се има предвид, че те са най-близо до гражданите, когато става въпрос за прилагането на законодателството на ЕС; |
| --- | --- |

1.

| 2. | отбелязва обаче, че в някои аспекти предложението трябва да бъде по-строго и по-конкретно, по-специално по отношение на новите задачи за поднационалните органи, средствата, които им се предоставят, за да могат те бързо и ефикасно да прилагат решения за оперативна съвместимост, както и балансираната структура на управление, която зачита принципа на субсидиарност и различните модели на управление в държавите членки и позволява на местните и регионалните власти да имат последната дума относно темпа и степента на прилагане на решенията за оперативна съвместимост; |
| --- | --- |

2.

| 3. | препоръчва се да се вземат предвид всички съществуващи национални системи за оперативна съвместимост (общи или специфични за определени сектори), създадени преди настоящата регулаторна рамка, тъй като те биха могли да влязат в противоречие с нововъведените правила. Това би могло да създаде несъответствия и необходимост от използване на значителни човешки и финансови ресурси за прилагането; |
| --- | --- |

3.

| 4. | подчертава ключовата роля на местните и регионалните власти за предоставянето на услуги на гражданите и посочва, че тези услуги следва да се цифровизират до 2030 г. в съответствие с разпоредбите на цифровото десетилетие на ЕС и с принципите на субсидиарност и пропорционалност; по-специално защитата на личните данни трябва да бъде гарантирана във всеки един момент и от всички участващи органи; |
| --- | --- |

4.

| 5. | посочва, че тези услуги обикновено обхващат сектори като мобилността, енергетиката, замърсяването, здравеопазването, селското стопанство и др.; посочва също взаимовръзките с използването на данни в тези сектори и съответното законодателство на ЕС, като например Законодателния акт на ЕС за данните (1), Законодателния акт за управление на данните и Общия регламент относно защитата на данните (ОРЗД) (2); |
| --- | --- |

5.

| 6. | признава, че с предоставената допълнителна финансова подкрепа и обучението на служителите на публичните органи оперативната съвместимост има потенциала значително да подобри ефективността на публичната администрация на местно и регионално равнище. Местните и регионалните администрации следва да гарантират в рамките на принципите на субсидиарност и пропорционалност, че техните системи са оперативно съвместими с тези на другите местни, регионални и национални органи, както и с тези на другите държави от ЕС, на предприятията, с които си сътрудничат, и на доставчиците; в контекста на това законодателно предложение на ЕС основната грижа е трансграничната оперативна съвместимост; |
| --- | --- |

6.

| 7. | признава, че в настоящата икономическа ситуация много местни и регионални администрации са изправени пред ограничения, свързани с финансовите и човешките ресурси, и въпреки това цифровизацията трябва да се разглежда като приоритет; подчертава, че без финансова подкрепа тези предизвикателства могат да застрашат икономическите и социалните възможности в бъдеще и представляват реален риск за цифровото сближаване като цяло; призовава европейските институции да подкрепят цифровия преход с подходящи финансови средства, включително за по-малките и/или необлагодетелстваните региони и острови; |
| --- | --- |

7.

| 8. | подчертава, че според допитване до местните и регионалните администрации от мрежата RegHub (3) сред основните предизвикателства пред постигането на оперативна съвместимост на местно равнище са: спазването на съответните правни изисквания; спазването на техническите изисквания за интегриране на данни с често сложни спецификации на данните; съществуващата липса на оперативна съвместимост на различните системи на национално равнище; липсата на постоянно налични данни; разнообразието на източниците и видовете потребление; освен това е необходимо организациите да станат по-малко бюрократични и организационните култури да се променят в съответствие с оперативната съвместимост на техническите системи (организационна оперативна съвместимост); |
| --- | --- |

8.

| 9. | отбелязва работата на Европейската комисия по изготвянето на това предложение, както и нейния приобщаващ подход, при който се отчитат препоръките на експертната група по оперативната съвместимост на обществените услуги (4), неотдавнашното становище на платформата „Готови за бъдещето“ относно „Стратегия за оперативна съвместимост на правителствата“ (5) и приноса на редица заинтересовани страни и ползватели на ранен етап, които прилагат иновативни решения на много ранен етап; |
| --- | --- |

9.

| 10. | отново подчертава необходимостта да се гарантира, че се въвежданите решения са съгласувани, като се осигурява ретроспективна съвместимост на новите системи с наследените системи (6); |
| --- | --- |

10.

| 11. | приветства използването на безплатни решения и решения с отворен код, които биха били безспорно предимство за местните власти и европейските граждани, тъй като те са изключително важни за търсеното споделяне и повторно използване на решения за оперативна съвместимост и по този начин подобряват трансграничната оперативна съвместимост по смисъла на член 4, параграф 1; |
| --- | --- |

11.

| 12. | отбелязва, че разработването и прилагането на общи решения за оперативна съвместимост ще доведе до значителни финансови разходи и разходи за персонал за местните и регионалните власти; подчертава, че това включва необходимостта от разработване и инвестиране в нови оперативно съвместими решения или от започване на трансформиране на съществуващите системи. За тази цел средствата за финансиране като програмата „Цифрова Европа“ следва да намалят тежестта за местните и регионалните администрации при покриването на свързаните с това разходи; |
| --- | --- |

12.

| 13. | подчертава, че използването на безплатен софтуер и софтуер с отворен код е основен и необходим метод да се избегне зависимостта от определен доставчик и че евентуалното споделяне и повторно използване на решения за оперативна съвместимост без отворен код не предоставят на носителите на права нелоялни конкурентни предимства (вж. член 4, параграф 2); |
| --- | --- |

13.

| 14. | призовава Съвета на програма „Оперативно съвместима Европа“ да предостави конкретна информация за това кога ще се извърши задължителната оценка на оперативната съвместимост и кои елементи могат да доведат до такава оценка, например при обществените поръчки; освен това подчертава, че извършването на оценка на оперативната съвместимост не бива да е задължително, докато Съветът на програма „Оперативно съвместима Европа“ не приеме съответните насоки; |
| --- | --- |

14.

| 15. | предлага да се разработят рамки и насоки за подходящо лицензиране и използване на решения за оперативна съвместимост с отворен код и защитени с авторско право решения за оперативна съвместимост с цел подкрепа на публичните администрации в областта на обществените поръчки и тръжните процедури за такива решения; |
| --- | --- |

15.

| 16. | отбелязва, че управлението на оперативната съвместимост е фрагментирано, по-специално в децентрализираните страни като резултат от доброволния характер на Европейската рамка за оперативна съвместимост; подчертава ключовата роля на националните компетентни органи и „ранното приемане“ на местните и регионалните власти за повишаване на осведомеността и за насърчаване на цифровата трансформация в техните партньорски градове и региони; |
| --- | --- |

16.

| 17. | отново изтъква необходимостта от преодоляване на цифровото и териториалното разделение. За постигането на тази обща цел спомага конкретната цел на Цифровия компас (7) до 2030 г. 100 % от ключовите обществени услуги да бъдат предоставяни онлайн; подчертава, че предоставянето на оперативна съвместимост на обществените услуги по цифров и/или онлайн начин е от изключително значение за всички региони и общини в ЕС, независимо от тяхното географско местоположение, включително периферните региони, отдалечените острови и планинските райони. Технологиите могат да гарантират, че регионите и общините могат да преодолеят недостатъците на периферното си местоположение; подчертава необходимостта от конкретно и ефективно сътрудничество с островните и периферните региони в управлението на прехода към оперативна съвместимост; |
| --- | --- |

17.

| 18. | приветства дейностите на проактивните градове и региони, които търсят решения и споделят най-добри практики, възприемат нови практики на ранен етап и ги тестват; приветства работата на движението living-in.eu (8), обединяващо градове и общности за насърчаване на цифровата трансформация, или на „Отворените и приспособими интелигентни градове“, които разработват минимални механизми за оперативна съвместимост като универсални инструменти за постигане на оперативна съвместимост на данните, системите и услугите между градовете и доставчиците по света; подчертава, че за да се постигне по-хомогенна среда за оперативна съвместимост и широко използвани решения за оперативна съвместимост, е необходимо да се създаде система за управление, която да обхваща целия ЕС; |
| --- | --- |

18.

| 19. | отбелязва, че възлагането на обществени поръчки и търговете за обществени поръчки за нови системи или модернизирането на съществуващите системи ще бъде обременяващо за местните и регионалните власти, по-специално поради липсата на експертен опит, финанси и персонал; |
| --- | --- |

19.

| 20. | отново подчертава критичното значение на опeративната съвместимост за цифровата устойчивост и стратегическата независимост на ЕС: наличието на взаимосвързани услуги и системи трябва да предотврати потенциална цифрова пандемия в резултат на мащабна кибератака на най-слабата точка на мрежата, като се използват едни и същи или сходни решения между взаимосвързани субекти. Същевременно използването на решения с отворен код ще намали зависимостта от основните доставчици на софтуерни решения, като по този начин ще увеличи стратегическата независимост на ЕС; |
| --- | --- |

20.

| 21. | признава загрижеността на градовете, по-малките общини и регионите във връзка с новите задачи, възложени с предложения регламент, и подчертава, че е абсолютно необходимо да се вземат предвид техните специфични интереси; подчертава необходимостта представителите на КР да бъдат неразделна част от стратегическия аспект на управлението на оперативната съвместимост; възнамерява, чрез участието си в Съвета за оперативна съвместимост в Европа, да гарантира, че местните и регионалните проблеми се вземат предвид; |
| --- | --- |

21.

| 22. | подчертава, че е важно местните и регионалните компетентни органи да получат конкретни насоки от Съвета на програма „Оперативно съвместима Европа“ и националните компетентни органи относно услугите, обхванати от оценката на оперативната съвместимост; подчертава, че следва да се определи предварителна проверка на трансграничната приложимост преди да се прави каквато и да е оценка на оперативната съвместимост, като за това следва да отговарят националните компетентни органи; |
| --- | --- |

22.

| 23. | приветства акцента, който предложението поставя върху решенията с отворен код, както и върху участието на разработчици с отворен код в европейската общност за оперативна съвместимост. Използването на отворен код като ключова част от решенията за предоставяне на услуги на местно/регионално равнище ще повиши прозрачността, ще намали разходите, ще насърчи киберсигурността и ще избегне зависимостта от определен доставчик, при която някои данни, които вече са събрани, може да не са налични при смяна на доставчиците на услуги; |
| --- | --- |

23.

| 24. | предлага порталът „Interoperable Europe“ — или портал със сходни характеристики — да служи като хранилище на всички обществени услуги, предоставяни онлайн в държавите — членки на ЕС, групирани в съответствие с вида на услугата и държавата членка. След това порталът може да се превърне в отправна точка за всеки гражданин, който търси информация за това как да получи достъп до тези обществени услуги онлайн. Това би било ефективен начин за обединяване на информация относно ключови обществени услуги, чието предоставяне онлайн ще започне до 2030 г.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | накрая отбелязва, че предложението отговаря на принципите на субсидиарност и пропорционалност. |
| --- | --- |

25.

Брюксел, 24 май 2023 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Становище на Европейския комитет на регионите — Европейски законодателен акт за данните (OB C 375, 30.9.2022 г., стр. 112).

1

(2)  Регламент (ЕС) 2016/679 на Европейския парламент и на Съвета от 27 април 2016 година относно защитата на физическите лица във връзка с обработването на лични данни и относно свободното движение на такива данни и за отмяна на Директива 95/46/EО (Общ регламент относно защитата на данните) (OB L 119, 4.5.2016 г., стр. 1).

2

(3)  Мрежа от регионални центрове (europa.eu).

3

(4)  Официални експертни препоръки за нова политика за оперативна съвместимост Joinup (europa.eu).

4

(5)  Final opinion 2022_SBGR3_10 Governments interoperability strategy_rev.pdf (europa.eu) (Окончателно становище 2022_SBGR3_10 Стратегия за оперативна съвместимост на правителствата).

5

(6)  Това е в съответствие и с препоръката, отправена в становището „Готови за бъдещето“ (Fit 4 Future), в което се предлага да се подобрят организационните и семантичните нива на оперативна съвместимост, за да се отрази времевото измерение на данните (това се отнася до съвместимостта на старите и новите версии на ИТ решения).

6

(7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/policies/europes-digital-decade

7

(8)  https://living-in.eu/

8

---