# Uradni list C 222/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 222 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6626. junij 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 222

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6626. junij 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 222/01 | Obvestilo Komisije o smernicah za razlago Uredbe (ES) št. 1370/2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza | 1 |
| 2023/C 222/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  ) | 28 |
| 2023/C 222/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  ) | 29 |
| 2023/C 222/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 222/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  ) | 31 |
| 2023/C 222/06 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 222/07 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2023/C 222/08 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  ) | 34 |
| 2023/C 222/09 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 222/10 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  ) | 36 |
| 2023/C 222/11 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  ) | 37 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 222/01

Obvestilo Komisije o smernicah za razlago Uredbe (ES) št. 1370/2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza

1

2023/C 222/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10865 – ASTORG / IPCOM) (
  1
  )

1

28

2023/C 222/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  )

1

29

2023/C 222/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10958 – CARLYLE / GARNICA) (
  1
  )

1

30

2023/C 222/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11101 – CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  )

1

31

2023/C 222/06

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  )

1

32

2023/C 222/07

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  )

1

33

2023/C 222/08

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  )

1

34

2023/C 222/09

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  )

1

35

2023/C 222/10

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  )

1

36

2023/C 222/11

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11131 – PIERER / LEONI) (
  1
  )

1

37

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2023/C 222/12 | Obvestilo RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook in Katehon v zvezi z njihovo vključitvijo v Sklep Sveta 2014/512/SZVP in Uredbo Sveta (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini | 38 |
| 2023/C 222/13 | Obvestilo fizičnim in pravnim osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1218, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1216, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 39 |
| 2023/C 222/14 | Obvestilo fizičnim in pravnim osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1218, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1216, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 40 |
| 2023/C 222/15 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine | 41 |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 222/16 | Menjalni tečaji eura – 22. junij 2023 | 43 |
| 2023/C 222/17 | Menjalni tečaji eura – 23. junij 2023 | 44 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2023/C 222/18 | Seznam pristanišč v državah članicah EU, kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje ribiških proizvodov, pristaniške storitve pa so dostopne ribiškim plovilom tretjih držav v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008; Seznam pristanišč na Severnem Irskem, kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje ribiških proizvodov, pristaniške storitve pa so dostopne ribiškim plovilom tretjih držav v skladu s Protokolom o Irski/Severni Irski k Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo | 45 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2023/C 222/12

Obvestilo RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook in Katehon v zvezi z njihovo vključitvijo v Sklep Sveta 2014/512/SZVP in Uredbo Sveta (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini

38

2023/C 222/13

Obvestilo fizičnim in pravnim osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1218, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1216, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

39

2023/C 222/14

Obvestilo fizičnim in pravnim osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1218, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1216, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

40

2023/C 222/15

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

41

Evropska komisija

2023/C 222/16

Menjalni tečaji eura – 22. junij 2023

43

2023/C 222/17

Menjalni tečaji eura – 23. junij 2023

44

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2023/C 222/18

Seznam pristanišč v državah članicah EU, kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje ribiških proizvodov, pristaniške storitve pa so dostopne ribiškim plovilom tretjih držav v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008; Seznam pristanišč na Severnem Irskem, kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje ribiških proizvodov, pristaniške storitve pa so dostopne ribiškim plovilom tretjih držav v skladu s Protokolom o Irski/Severni Irski k Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

45

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 222/19 | Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju | 50 |
| 2023/C 222/20 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 57 |
| 2023/C 222/21 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 65 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 222/19

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

50

2023/C 222/20

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

57

2023/C 222/21

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

65

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/1

---

OBVESTILO KOMISIJE

o smernicah za razlago Uredbe (ES) št. 1370/2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza

(2023/C 222/01)

1.   UVOD

Kot je navedeno v Sporočilu Komisije o strategiji za trajnostno in pametno mobilnost (1), je treba odločno ukrepati za preusmeritev več dejavnosti k bolj trajnostnim načinom prevoza. Storitve javnega prevoza so ključne za uresničitev ciljev evropskega zelenega dogovora glede trajnostne, pametne in vključujoče mobilnosti. Za ta namen je ključna razpoložljivost storitev javnega prevoza, gospodarnih z viri in okolju prijaznih. V sektorju zemljišč te storitve ureja Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza ter o razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 1191/69 in št. 1107/70 (2) (v nadaljnjem besedilu: Uredba (ES) št. 1370/2007 ali Uredba).

V skladu s Protokolom št. 26 o storitvah splošnega pomena imajo nacionalni, regionalni in lokalni organi bistveno vlogo ter široko diskrecijsko pravico pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena. Javnih storitev potniškega prevoza v splošnem gospodarskem pomenu ni mogoče vedno komercialno izvajati, ampak je zanje lahko potrebna javnofinančna podpora. Države članice morajo ugotoviti potrebe svojih državljanov po mobilnosti in po potrebi opredeliti, kakšno pomoč morda potrebujejo.

Hkrati mora finančna podpora upoštevati pogoje, ki zagotavljajo neizkrivljeno delovanje notranjega trga. Ti pogoji so določeni v Uredbi (ES) št. 1370/2007.

Uredba (ES) št. 1370/2007 je začela veljati 3. decembra 2009. Spremenjena je bila z Uredbo (EU) 2016/2338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 (3) v okviru četrtega železniškega svežnja (4).

Uredba (ES) št. 1370/2007 določa pogoje, pod katerimi je mogoče organizirati in financirati storitve javnega prevoza po železnici in drugih vrst prevoza po tirih ter prevoza po cesti: uporablja se zlasti za avtobus, tramvaj, podzemno železnico in železnico. Uporablja se lahko tudi za celinske plovne poti in nacionalne morske vode, če se države članice tako odločijo.

Pogoji med drugim zadevajo opredelitev obveznosti javne službe, področje uporabe pogodb o izvajanju javne službe, načine sklepanja takih pogodb in določitev nadomestila, izplačanega javnim prevoznikom. Če so določbe Uredbe (ES) št. 1370/2007 izpolnjene, se nadomestilo šteje za združljivo z notranjim trgom in izvzeto iz obveznosti predhodnega obveščanja Komisiji v skladu s členom 108(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: PDEU ali Pogodba).

Leta 2014 je Komisija sprejela sporočilo o smernicah za razlago Uredbe (ES) št. 1370/2007 (5) (v nadaljevanju: smernice za razlago iz leta 2014), da bi deležnikom pojasnila svoje razumevanje številnih določb Uredbe, tudi na podlagi najboljših praks v državah članicah.

Medtem se je zakonodajni okvir spremenil: leta 2016 je bila Uredba (ES) št. 1370/2007 bistveno spremenjena, zlasti glede tega, da se načelo za konkurenco odprtega razpisa za javne službe razširi na železniški sektor. Sprememba je vključevala uvedbo prehodnega obdobja, v katerem je brezpogojna neposredna sklenitev pogodb o izvajanju javne službe za železniški potniški prevoz še vedno mogoča do 24. decembra 2023, da se sektorju omogoči priprava na odpiranje trga.

Tudi Sodišče Evropske unije (v nadaljevanju: sodišča Unije) je razložilo nekatere določbe Uredbe (ES) št. 1370/2007 in pravila, ki se uporabljajo za storitve splošnega gospodarskega pomena. Na uporabo teh pravil vpliva zlasti to, da je od 1. januarja 2019 v okviru uporabe četrtega železniškega svežnja železniškim podjetjem odobrena pravica do dostopa do železniške infrastrukture, ki jim na podlagi prava Unije omogoča razvoj komercialnih storitev.

Glede na te spremembe je treba revidirati smernice za razlago iz leta 2014 in zlasti pomagati pristojnim organom, da se pripravijo na konec zgoraj navedenega prehodnega obdobja dne 24. decembra 2023. Te revidirane smernice bi morale poskrbeti tudi za primeren začetek novih pobud, kot je možnost organiziranja in podpiranja mednarodnih javnih storitev, na primer čezmejnega železniškega potniškega prometa kot privlačne možnosti potovanja na dolge razdalje.

Komisija se je pred sprejetjem tega obvestila Komisije posvetovala z državami članicami in deležniki, ki so zastopali zainteresirane strani, kot so evropska združenja iz sektorja javnega prevoza, vključno z organizacijami osebja prevoza in potnikov.

To obvestilo Komisije, ki zajema samo izbrane določbe Uredbe (ES) št. 1370/2007, ne ustvarja nobenih novih pravil. Državam članicam zagotavlja pojasnila in smernice v zvezi s tem, kako Komisija razlaga določbe Uredbe, zlasti ob upoštevanju ustrezne sodne prakse sodišč Unije. Razlaga prava Unije je navsezadnje posebna pravica sodišč Unije.

2.   RAZUMEVANJE UREDBE (ES) št. 1370/2007 S STRANI KOMISIJE

2.1.   Področje uporabe Uredbe (ES) št. 1370/2007

V tem oddelku so navedene smernice za razlago povezave med Uredbo (ES) št. 1370/2007 in naslednjimi direktivami: Direktivo 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (6) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva 2014/24/EU); Direktivo 2014/25/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju naročnikov, ki opravljajo dejavnosti v vodnem, energetskem in prometnem sektorju ter sektorju poštnih storitev ter o razveljavitvi Direktive 2004/17/ES (7) (v nadaljnjem besedilu: Direktiva 2014/25/EU); in Direktivo 2014/23/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o podeljevanju koncesijskih pogodb (8) (v nadaljevanju: Direktiva 2014/23/EU). V tem oddelku je pojasnjeno tudi, kako uporabljati Uredbo (ES) št. 1370/2007 za celinske plovne poti in nacionalne morske vode. Poleg tega so navedene smernice za mednarodne storitve javnega prevoza, obveznosti javne službe za storitve tovornega in multimodalnega prevoza ter tudi posebne načine javnega prevoza.

2.1.1.   
  Člen 5(1) in člen 1(3). Povezava med Uredbo (ES) št. 1370/2007 ter direktivama o javnem naročanju in koncesijah

Uredba (ES) št. 1370/2007 ureja pogodbe o izvajanju javne službe, kot so opredeljene v členu 2, točka (i), navedene uredbe na področju javnega potniškega prevoza po železnici in drugih vrst prevoza po tirih ter prevoza po cesti. Vendar lahko pogodbe o izvajanju javne službe glede na svoje značilnosti spadajo tudi na področje uporabe direktiv o javnem naročanju (Direktiva 2014/24/EU in Direktiva 2014/25/EU) (9). Koncesije za storitve javnega potniškega prevoza v smislu Uredbe (ES) št. 1370/2007 so izvzete s področja uporabe Direktive 2014/23/EU (10).

Razlika med naročili storitev in koncesijami za storitve je pomembna za določanje, kateri pravni instrument se uporablja za sklenitev pogodbe.

V členu 2(1), točke (1), (2) in (5), Direktive 2014/25/EU so „naročila storitev“ opredeljena kot pisno sklenjene odplačne pogodbe med enim ali več naročniki, ki izvajajo dejavnosti iz členov 8 do 14 te direktive, ter enim ali več gospodarskimi subjekti, katerih predmet je izvajanje storitev. Kadar ta naročila vključujejo „javne organe naročnike“ v smislu člena 2(1), točka (1), Direktive 2014/24/EU, ki ne izvajajo dejavnosti iz členov 8 do 14 navedene direktive, se obravnavajo kot „javna naročila storitev“ v skladu s členom 2(1), točki (6) in (9), Direktive 2014/24/EU.

V členu 5(1)(b) Direktive 2014/23/EU o podeljevanju koncesijskih pogodb je „koncesija storitev“ opredeljena kot „pogodba za finančno udeležbo, ki se sklene pisno in s katero javni organi naročniki ali naročniki oddajo opravljanje in upravljanje storitev, ki ni izvrševanje del iz točke (a), enemu ali več gospodarskim subjektom, pri čemer je plačilo za navedene storitve bodisi samo pravica do izkoriščanja storitev, ki so predmet pogodbe, bodisi ta pravica skupaj s plačilom“.

Člen 5(1) nato določa, da „[p]odelitev koncesije za gradnje ali storitve pomeni, da se operativno tveganje pri izvajanju teh gradenj ali storitev prenese na koncesionarja in vključuje tveganje, povezano s povpraševanjem, ali tveganje, povezano z dobavo, ali oboje. Šteje se, da koncesionar prevzame operativno tveganje, če pod običajnimi pogoji delovanja ni zagotovljeno, da se mu bodo povrnile naložbe ali stroški, ki nastanejo pri izvajanju gradenj ali storitev, ki so predmet koncesije. Del tveganja, ki se prenese na koncesionarja, vključuje dejansko izpostavljenost tržnim nepredvidljivostim, kar pomeni, da ocenjena morebitna izguba za koncesionarja ni zgolj nominalna ali zanemarljiva“.

To razlikovanje med naročili javnih storitev in koncesijami za storitve je pomembno, ker se v skladu s členom 10(3) Direktive 2014/23/EU ta direktiva ne uporablja za koncesije za storitve javnega potniškega prevoza v smislu Uredbe (ES) št. 1370/2007. Zato podeljevanje koncesij za storitve za te storitve javnega potniškega prevoza ureja izključno Uredba (ES) št. 1370/2007, ne glede na način prevoza.

Pri naročilih storitev pa je način prevoza pomemben. Člen 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 določa, da sklepanje pogodb o izvajanju javne službe za storitve avtobusnega ali tramvajskega prevoza urejata Direktiva 2004/17/ES (razveljavljena in nadomeščena z Direktivo 2014/25/EU) in Direktiva 2004/18/ES (razveljavljena in nadomeščena z Direktivo 2014/24/EU), razen kadar so take pogodbe oblikovane kot koncesije za storitve. Sklepanje pogodb o izvajanju javne službe za avtobusne ali tramvajske storitve zato izključno urejata direktivi o javnem naročanju (Direktiva 2014/24/EU in Direktiva 2014/25/EU).

Ravno nasprotno pa sklepanje pogodb o izvajanju javne službe za storitve javnega potniškega prevoza z železnico in podzemno železnico (vključno s tistimi, ki so v obliki koncesij) ureja izključno Uredba (ES) št. 1370/2007 (in je izključeno s področja uporabe Direktive 2014/24/EU v skladu z njeno uvodno izjavo 27 in členom 10(i), s področja uporabe Direktive 2014/25/EU v skladu z njeno uvodno izjavo 35 in členom 21(g) ter s področja uporabe Direktive 2014/23/EU v skladu z njenim členom 10(3)). Pravila, ki se uporabljajo za sklepanje multimodalnih pogodb, so obravnavana v oddelku 2.1.5.

V zvezi s koncesijami za gradnje člen 1(3) Uredbe (ES) št. 1370/2007 določa, da se ta uredba „ne uporablja za koncesije za javne gradnje v smislu člena 1(3)(a) Direktive 2004/17/ES ali člena 1(3) Direktive 2004/18/ES“. Potem ko je začela veljati Direktiva 2014/23/EU o podeljevanju koncesijskih pogodb, koncesije za gradnje za storitve javnega potniškega prevoza po železnici in drugih vrst prevoza po tirih ter prevoza po cesti ureja izključno ta direktiva. Izraz „koncesija za gradnje“ je zdaj opredeljen v členu 5(1), točka (a), Direktive 2014/23/EU.

Tabela

Povzetek veljavne pravne podlage za oddajo naročil glede na vrsto pogodbene ureditve in način prevoza

| Vrsta prevoza | Javna naročila storitev iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU | Koncesije storitev iz Direktive 2014/23/EU |
| --- | --- | --- |
| Avtobus in tramvaj | Direktiva 2014/24/EU in Direktiva 2014/25/EU | Uredba (ES) št. 1370/2007 |
| Železnica in podzemna železnica | Uredba (ES) št. 1370/2007 | Uredba (ES) št. 1370/2007 |

Vrsta prevoza

Javna naročila storitev iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU

Koncesije storitev iz Direktive 2014/23/EU

Avtobus in tramvaj

Direktiva 2014/24/EU in Direktiva 2014/25/EU

Uredba (ES) št. 1370/2007

Železnica in podzemna železnica

Uredba (ES) št. 1370/2007

Uredba (ES) št. 1370/2007

Pojasniti bi bilo treba, da se vse določbe (in ne samo tiste, ki se nanašajo na postopke sklepanja pogodb) direktiv o javnem naročanju še naprej uporabljajo za pogodbe o izvajanju javne službe za avtobusni in tramvajski prevoz. To velja na primer za njihove določbe o spremembah pogodb med njihovim trajanjem (glej oddelek 2.5.5).

2.1.2.   
  Člen 1(2). Nacionalne odločitve glede uporabe Uredbe (ES) št. 1370/2007 za celinske plovne poti in nacionalne morske vode

Člen 1(2) določa, da lahko države članice Uredbo (ES) št. 1370/2007 uporabljajo za prevoz potnikov po celinskih plovnih poteh in, brez poseganja v Uredbo Sveta (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (11), za prevoz potnikov po nacionalnih morskih vodah.

Za zagotovitev pravne varnosti bi morala biti odločitev države članice, da Uredbo (ES) št. 1370/2007 uporablja za javni potniški prevoz po celinskih plovnih poteh ali nacionalnih morskih vodah, sprejeta na pregleden način na podlagi pravno zavezujočega akta. Uporaba Uredbe (ES) št. 1370/2007 za storitve potniškega prevoza po celinskih plovnih poteh ali nacionalnih morskih vodah je lahko zlasti koristna, kadar so navedene storitve vključene v širše omrežje javnega potniškega prevoza.

Če se odločitev za uporabo Uredbe (ES) št. 1370/2007 za storitve potniškega prevoza po celinskih plovnih poteh ne sprejme, javno financiranje teh storitev ureja neposredno člen 93 PDEU. Komisija v svoji razlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 (12) zagotavlja navodila za uporabo Uredbe (ES) št. 1370/2007 pri storitvah pomorske kabotaže.

2.1.3.   
  Člen 1(2). Uporaba Uredbe (ES) št. 1370/2007 za mednarodne storitve javnega prevoza

Člen 1(2) določa, da se Uredba (ES) št. 1370/2007 uporablja tudi za mednarodno opravljanje storitev javnega potniškega prevoza ter da lahko s soglasjem pristojnih organov držav članic, na ozemlju katerih se opravljajo storitve, obveznosti javne službe veljajo za storitve na čezmejni ravni, vključno s tistimi, s katerimi se zadovoljujejo lokalne in regionalne potrebe po prevozu.

Člen 1(2) se izrecno nanaša na lokalne in regionalne potrebe po prevozu, pojem mednarodnih javnih storitev pa vključuje tudi javne potniške storitve na dolge razdalje. Predpogoj za vzpostavitev mednarodne javne storitve je soglasje pristojnih organov držav članic, na ozemlju katerih se opravljajo storitve. Taki pristojni organi sami odločajo, ali bodo priznali status javne službe za predlagano storitev na ozemlju, ki je v njihovi pristojnosti. Soglasje iz člena 1(2) je lahko v različnih oblikah. Soglasje, ki se zahteva za vzpostavitev mednarodne javne storitve, ne more biti omejeno na splošno določbo, ki zagotavlja dostop do prometne infrastrukture, saj navedeno že zagotavlja Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (13). Če mednarodna storitev prečka državo članico izključno kot tranzit (tj. brez vstopanja ali izstopanja potnikov), soglasje tranzitne države članice ni potrebno, saj se lahko šteje, da se na njenem ozemlju storitve ne izvajajo.

Vendar imajo pristojni organi široko diskrecijsko pravico glede vsebine soglasja. Čezmejno sodelovanje je mogoče izvajati na različne načine, na primer z ustanovitvijo konzorcija vključenih organov na podlagi pogodbenih dogovorov med njimi (npr. evropsko združenje za teritorialno sodelovanje ali evropsko gospodarsko interesno združenje).

Če se vsi pristojni organi, na ozemljih katerih se zagotavlja mednarodna storitev javnega prevoza, tako dogovorijo, samo enemu ali več zadevnim pristojnim organom nič ne preprečuje, da ne bi mogli opredeliti obveznosti javne službe za celotno storitev ali dodeliti nadomestila, povezanega s tem.

Če pristojni organ ne da svojega soglasja predlagani mednarodni javni storitvi, te ni mogoče zagotavljati kot javno službo na ozemlju, ki je v pristojnosti navedene države članice. V takih primerih Uredba (ES) št. 1370/2007 ne prepoveduje vzpostavitve hibridnih storitev, pri čemer se del čezmejne storitve zagotavlja komercialno, del pa kot javna služba. Vendar morajo države članice zagotoviti, da take storitve ne izkrivljajo konkurence ter zlasti da se ne pojavi navzkrižno subvencioniranje med tistim delom vožnje, ki prejema nadomestilo, in komercialnim delom vožnje. Ob zagotavljanju varstva poslovno občutljivih podatkov lahko od izvajalcev na primer zahtevajo popolne in pregledne informacije o stroških in prihodkih vsakega posameznega dela vožnje, izvajalci pa morajo tako pokazati, da ni navzkrižnega subvencioniranja med komercialnim delom vožnje in tistim delom vožnje, ki prejema nadomestilo. Poleg tega lahko od izvajalca, ki prejema nadomestilo, zahtevajo, da izbere svojega poslovnega partnerja na podlagi poštenega in preglednega izbirnega postopka, ne pa na podlagi predhodne povezanosti.

2.1.4.   
  Obveznosti javne službe za storitve tovornega prevoza

Uredba (ES) št. 1370/2007 se ne uporablja za storitve tovornega prevoza. Storitve tovornega prevoza se lahko štejejo za storitve splošnega gospodarskega pomena, samo kadar zadevna država članica določi, da obstaja dejanska potreba po takih storitvah, ki je trg ne izpolnjuje oziroma je ne izpolnjuje v zadostni meri (glej oddelek 2.2.3). Če države članice želijo vzpostaviti podporne ukrepe za storitve železniškega tovornega prevoza, ki ne izpolnjujejo pogojev, opredeljenih v sodbi v zadevi Altmark (14), in ki pomenijo državno pomoč, morajo o navedenih ukrepih obvestiti Komisijo v skladu s členom 108(3) PDEU.

2.1.5.   
  Člen 1(2). Multimodalne obveznosti javne službe

Uredba se v skladu s členom 1(2) uporablja za storitve javnega potniškega prevoza po železnici in drugih vrst prevoza po tirih ter prevoza po cesti. Če se države članice tako odločijo, se lahko uporablja tudi za javni potniški prevoz po celinskih plovnih poteh in nacionalnih morskih vodah (glej oddelek 2.1.2). Zato se lahko pristojni organi odločijo odobriti pogodbe o izvajanju javne službe z obveznostmi javne službe, ki zajemajo enega ali več načinov prevoza v okviru Uredbe. V zvezi s trajanjem multimodalnih pogodb člen 4(3) določa, da je trajanje omejeno na 15 let, če prevoz po železnici ali druge vrste prevoza po tirih pomenijo več kot 50 % vrednosti zadevnih storitev. Za sklepanje pogodb o izvajanju storitev, ki vključujejo storitve javnega avtobusnega ali tramvajskega prevoza ter prevoza s podzemno železnico ali železnico, še naprej veljajo zahteve direktiv o javnem naročanju (Direktive 2014/24/EU ali Direktive 2014/25/EU) in Direktive (ES) št. 1370/2007.

V skladu z uvodno izjavo 17 lahko pristojni organi sami določijo socialna in kakovostna merila za obveznosti javne službe, vključno z varstvom okolja. Pristojni organi lahko opredelijo obveznosti javne službe za več načinov prevoza, da spodbujajo okoljsko trajnostnost multimodalnega javnega prevoza.

2.1.6.   
  Člen 1(2). Posebni načini javnega prevoza

Da bi izboljšali ponudbo storitev javnega potniškega prevoza, zlasti na ravni prvega/zadnjega kilometra dejavnosti potovanja potnikov, lahko pristojni organi ponudbo storitev javnega prevoza na načrtovanih nepremičnih poteh dopolnijo s storitvami javnega prevoza po naročilu. Take storitve po naročilu, ki jih navadno izvajajo cestna vozila, potnikom omogočajo, da z elektronskimi ali drugimi komunikacijskimi sredstvi rezervirajo prevoze, v okviru katerih potniki vstopajo in izstopajo na postajališčih, ki jih določi izvajalec storitev po naročilu, ali na načrtovanih postajališčih javnega prevoza. Če se za storitve javnega prevoza po naročilu dodelijo izključne pravice in/ali nadomestilo v zameno za izvajanje obveznosti javnih služb, zlasti kar zadeva obvezno razpoložljivost storitve, ter če storitve javnega prevoza po naročilu izpolnjujejo zahteve člena 2(a) Uredbe, tj. so v splošnem gospodarskem pomenu in so javnosti na voljo stalno in brez diskriminacije, Komisija meni, da spadajo tudi na področje uporabe člena 1(2) Uredbe.

Nekateri pristojni organi v svojo ponudbo javnega prevoza vključujejo storitve, ki se izvajajo z žičniškimi napravami (npr. žičnicami in vzpenjačami). Komisija meni, da take storitve spadajo na področje uporabe člena 1(2) Uredbe, če jih izvajajo vozila, ki imajo nenehen stik s cesto ali tiri.

2.2.   Opredelitev obveznosti javne službe in splošna pravila/vsebina pogodb o izvajanju javne službe

To poglavje vsebuje smernice za razlago ključnih značilnosti splošnih pravil in razlago v zvezi s tem, kako pristojni organi opredeljujejo vrsto in obseg obveznosti javne službe ter izključnih pravic v okviru Uredbe (ES) št. 1370/2007. Poleg tega so v poglavju obravnavani pogoji, pod katerimi se lahko odobri podaljšanje trajanja pogodb o izvajanju javne službe, in pogoji za sklepanje pogodb s podizvajalci, tudi kadar gre za notranje izvajalce.

2.2.1.   
  Člen 2, točka (i). Značilnosti pogodbe o izvajanju javne službe

Da bi se upoštevali različni pravni režimi in tradicije v državah članicah, je opredelitev pogodbe o izvajanju javne službe v Uredbi (ES) št. 1370/2007 zelo široka in vključuje različne vrste pravno zavezujočih aktov, ki niso vedno v obliki pogodbe v skladu z nacionalno zakonodajo.

V skladu s členom 2, točka (i), je pogodba o izvajanju javne službe sestavljena iz „enega ali več pravno zavezujočih aktov, ki potrjujejo dogovor med pristojnim organom in izvajalcem javne službe, da se izvajalcu javne službe zaupa upravljanje in izvajanje storitev javnega potniškega prevoza, za katere veljajo obveznosti javne službe“. Pogodba je lahko sestavljena tudi iz odločitve, ki jo sprejme pristojni organ v obliki posamičnega zakonodajnega ali upravnega akta, ali vsebuje pogoje, pod katerimi pristojni organ sam opravlja storitve ali jih zaupa notranjemu izvajalcu. Pogodba o izvajanju javne službe je lahko tudi kombinacija pravnega akta, ki dodeljuje izvajanje storitev izvajalcu, in upravnega akta, ki določa podrobne zahteve glede storitev in način izračuna nadomestila. Pojem „pogodba o izvajanju javne službe“ iz Uredbe (ES) št. 1370/2007 vključuje tudi koncesije za javne storitve.

2.2.2.   
  Člen 2, točka (l), ter člen 3(2) in (3). Splošna pravila

Splošna pravila so v členu 2, točka (l), opredeljena kot ukrepi, ki se uporabljajo „brez diskriminacije za vse storitve javnega potniškega prevoza iste vrste na zadevnem geografskem območju, za katerega je odgovoren pristojni organ“. Splošna pravila so torej ukrepi, ki se uporabljajo brez diskriminacije za vse izvajalce storitev javnega prevoza ene ali več vrst. Ukrep je lahko omejen na geografsko območje, za katero je odgovoren pristojni organ, vendar ni nujno, da zajema celotno geografsko območje.

Pristojni organ se lahko odloči, da bo za določitev socialnih ali kakovostnih standardov v skladu z uvodno izjavo 17 Uredbe (ES) št. 1370/2007 uporabil splošna pravila.

Države članice in/ali pristojni organi lahko organizirajo javni prevoz na podlagi splošnih pravil, kot so zakoni, odredbe ali regulativni ukrepi. Člen 3(2) Uredbe (ES) št. 1370/2007 zajema samo splošna pravila, ki so v obliki maksimalnih tarif, za katere se dodelijo nadomestila in ki veljajo za vse potnike ali za nekatere kategorije potnikov. Za ta splošna pravila ne velja obveznost sklenitve pogodbe o izvajanju javne službe.

Člen 3(3) državam članicam omogoča, da s področja uporabe Uredbe (ES) št. 1370/2007 izključijo splošna pravila o finančnih nadomestilih za obveznosti javne službe, ki določajo maksimalne tarife za prevoz šolarjev, študentov, vajencev in oseb z omejeno mobilnostjo. Če se država članica odloči, da bo to storila, morajo nacionalni organi oceniti, ali nadomestilo, dodeljeno v skladu s temi splošnimi pravili, pomeni državno pomoč. Če to drži, je treba o pravilih obvestiti Komisijo v skladu s členom 108 PDEU.

Državam članicam nič ne preprečuje, da vzpostavijo druga splošna pravila, ki vključujejo obveznosti javne službe. Kadar vključujejo nadomestilo, obstaja obveznost glede sklenitve pogodbe o izvajanju javne službe v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007. Take pogodbe bi morale biti na voljo vsem izvajalcem, vključno z novimi udeleženci.

2.2.3.   
  Člen 2, točka (e), in člen 2a. Opredelitev vrste in obsega obveznosti javne službe ter obsega pogodb o izvajanju javne službe

–   Splošna načela in opredelitev obveznosti javne službe

Člen 14 PDEU in Protokol št. 26 o storitvah splošnega pomena, priložen k PDEU, določata splošna načela v zvezi s tem, kako države članice opredeljujejo in zagotavljajo storitve splošnega gospodarskega pomena. Kot že navedeno, imajo nacionalni, regionalni in lokalni organi v skladu s Protokolom št. 26 bistveno vlogo in široko diskrecijsko pravico pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju storitev splošnega gospodarskega pomena, ki so čim bolj prilagojene potrebam uporabnikov. Komisija lahko izpodbija specifikacije za obveznost javne službe samo v primeru očitne napake (15). Vendar pa pristojnost države članice za opredelitev storitev splošnega gospodarskega pomena ni neomejena in je ni mogoče izvajati samovoljno samo zato, da bi se posamezen sektor lahko izognil uporabi pravil konkurence (16).

Uredba (ES) št. 1370/2007 določa pravni okvir, v katerem lahko države članice zagotavljajo, naročajo ter organizirajo storitve splošnega gospodarskega pomena na področju javnega železniškega in cestnega potniškega prevoza. Člen 1 Uredbe (ES) št. 1370/2007 določa, da je namen uredbe „opredeliti, kako lahko pristojni organi ob upoštevanju določb prava Unije ukrepajo na področju javnega potniškega prevoza, da bi zagotovili opravljanje storitev v splošnem interesu, ki so med drugim pogostejše, varnejše, kakovostnejše in cenejše od tistih, ki bi jih zagotovil sam trg“.

Kot je navedeno v členu 2, točka (e), Uredbe (ES) št. 1370/2007, je obveznost javne službe zahteva, da se zagotovijo storitve javnega potniškega prevoza v splošnem interesu, ki jih izvajalec, če bi upošteval svoje poslovne interese, ne bi opravljal ali jih ne bi opravljal v istem obsegu ali pod istimi pogoji brez plačila (17).

Obveznosti javne službe običajno določajo zahteve za izvajalca, na primer v zvezi s pogostostjo storitev, kakovostjo storitev, tarifnimi obveznostmi in izvajanjem storitev, zlasti na manjših vmesnih postajah ali v namembnih krajih, ki morda niso tržno zanimivi, ter zagotavljanjem storitev zgodaj zjutraj in pozno zvečer. Mogoče so tudi druge zahteve.

Kot je določeno v členu 2a Uredbe (ES) št. 1370/2007, pristojni organi določijo specifikacije za obveznosti javne službe v skladu s členom 2(e).

–   Skladnost s cilji politike javnega prevoza v državah članicah

Pri uporabi člena 2a(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 morajo pristojni organi zagotoviti, da so specifikacije javne službe skladne s cilji politike, navedenimi v dokumentih držav članic, ki opredeljujejo politiko javnega prevoza. Države članice imajo veliko manevrskega prostora pri določanju vsebine in oblike takih dokumentov ter postopkov za posvetovanje z ustreznimi deležniki. Taki dokumenti bi morali opredeliti cilje politike javnega prevoza, na primer ozemeljsko povezljivost, vključno s čezmejnimi povezavami, in razvoj trajnostnega prometa, ter določiti sredstva za njihovo uresničitev pri različnih načinih prevoza. Kot je navedeno v uvodni izjavi 10 Uredbe EU 2016/2338, bi med deležniki, s katerimi se opravijo posvetovanja, lahko bili prevozniki, ki so dejansko ali bi lahko bili prisotni na zadevnem geografskem območju, upravljavci infrastrukture in organizacije, ki zastopajo potnike, združenja delojemalcev ter okoljske organizacije.

–   Obstoj dejanske potrebe po obveznostih javne službe

Zgoraj navedeni člen 2, točka (e), Uredbe (ES) št. 1370/2007 bi bilo treba razumeti v skladu s sodno prakso sodišč Unije (18).

Iz sodne prakse izhaja, da bi moral pristojni organ pred določitvijo specifikacij za obveznosti javne službe oceniti, ali obstaja dejanska potreba po načrtovanih storitvah javnega prevoza.

V skladu s to sodno prakso bi morali pristojni organi, da bi ocenili, ali ta dejanska potreba obstaja ali ne, narediti naslednje:

| 1. | oceniti, ali obstaja povpraševanje uporabnikov; |
| --- | --- |

1.

oceniti, ali obstaja povpraševanje uporabnikov;

| 2. | oceniti, ali tega povpraševanja udeleženci na trgu ne bi mogli niti delno obravnavati brez obveznosti javne službe, in |
| --- | --- |

2.

oceniti, ali tega povpraševanja udeleženci na trgu ne bi mogli niti delno obravnavati brez obveznosti javne službe, in

| 3. | dati prednost pristopu, ki najmanj omejuje temeljne svoboščine in najmanj škodi pravilnemu delovanju notranjega trga pri izpolnjevanju tako opredeljene potrebe. |
| --- | --- |

3.

dati prednost pristopu, ki najmanj omejuje temeljne svoboščine in najmanj škodi pravilnemu delovanju notranjega trga pri izpolnjevanju tako opredeljene potrebe.

Po mnenju sodišč Unije „odsotnost dokazov, ki jih predloži država članica o tem, da [je obseg obveznosti javne službe nujen za dejansko potrebo po javni storitvi in sorazmeren z njo], lahko pomeni očitno napako pri oceni, ki jo Komisija mora upoštevati“ (19).

-   Predhodna ocena povpraševanja po storitvah javnega prevoza

V skladu s členom 1 Protokola št. 26 imajo države članice široko diskrecijsko pravico pri zagotavljanju, naročanju in organiziranju javnih storitev „čim bolj ustrezno potrebam uporabnikov“. Storitve javnega prevoza bi morale biti organizirane v skladu z interesom uporabnikov.

Pri ocenjevanju povpraševanja po prevozu bi morali pristojni organi upoštevati ne samo obstoječe in prihodnje povpraševanje uporabnikov, ampak tudi pričakovano povpraševanje, o katerem je mogoče razumno pričakovati, da se bo pojavilo zaradi prizadevanja za cilje politike, na primer spodbujanja trajnostnega prometa, regionalne povezljivosti, javnega zdravja ali socialne kohezije. Glede na cilje evropskega zelenega dogovora, na primer, zahteva po ocenjevanju predhodnega povpraševanja ni nezdružljiva z možnostjo, da bi pristojni organi razširili ponudbo javnega železniškega ali cestnega potniškega prevoza in da bi spodbudili spremembo načina prevoza, zlasti s prehodom od posameznih avtomobilov k bolj zelenim storitvam, med drugim na mednarodni ravni v sodelovanju z drugimi državami članicami. Ta cilj se na primer odraža v dokumentih, ki opredeljujejo politiko javnega prevoza, iz člena 2a(1) Uredbe.

Predhodna ocena povpraševanja po storitvah javnega prevoza se lahko izvede z različnimi metodami, na primer z uporabo preteklih podatkov, raziskavami mnenja uporabnikov ali javnimi posvetovanji z uporabniki, da je mogoče opredeliti, kaj uporabniki pričakujejo od javnih storitev.

-   Analiza ponudbe na trgu

V skladu s členom 1(1) in členom 2, točka (e), Uredbe (ES) št. 1370/2007 dejanska potreba po javni storitvi ne more obstajati, če izvajalci že lahko zadovoljijo povpraševanje uporabnikov brez obveznosti, ki bi jo za ta namen določili javni organi (20).

Analizo ponudbe na trgu je treba izvesti, samo če je pravo Unije ali nacionalno pravo uvedlo pravice do odprtega dostopa za tisto vrsto storitev, ki jo zajema pogodba o izvajanju javne službe.

Ocena ponudbe na trgu bi morala načeloma vključevati posvetovanje z izvajalci o njihovem interesu za zagotavljanje ustreznih storitev na podlagi odprtega dostopa in bi morala oceniti njegove rezultate. Z udeleženci na trgu bi se bilo na primer treba posvetovati o vrsti, obsegu in pogostosti storitev, ki jih že izvajajo ali jih nameravajo izvajati na zadevnem geografskem območju, ali o stopnji tarif, ki jih uporabljajo ali jih nameravajo uporabljati.

Kadar udeleženci na trgu izvajajo komercialne storitve oziroma pričakujejo ali napovedujejo, da jih bodo začeli izvajati v razumno kratkem roku (na primer v železniškem prometu, pri čemer izvajalec v skladu s členom 38(4) Direktive 2012/34/EU obvesti regulatorni organ in upravljavca infrastrukture, da namerava začeti izvajati storitev), bi jih pristojni organi morali upoštevati pri opredeljevanju obsega obveznosti javne službe, razen če obstajajo objektivne utemeljitve, da tega ne storijo.

Ocena ponudbe na trgu lahko upošteva, vendar ni nujno, da upošteva, obstoj primerljivih storitev prevoza, ki jih omogočajo drugi načini prevoza. V tej oceni primerljivosti načinov prevoza lahko pristojni organi upoštevajo posebnosti posameznega načina prevoza. V primeru železniškega prevoza te posebnosti vključujejo vprašanja bremena naložb in stroškov infrastrukture (21). Vključujejo lahko tudi njegove okoljske koristi v primerjavi z drugimi načini prevoza.

–   Izbira najmanj škodljivega pristopa k delovanju notranjega trga

Pri obravnavanju vprašanja, ali obveznosti javne službe, določene v pogodbi o izvajanju javne službe, najmanj omejujejo temeljne svoboščine in najmanj škodijo pravilnemu delovanju notranjega trga, lahko pristojni organ razmisli o alternativnih ukrepih v skladu s pravom Unije. Če je cilj pristojnega organa na primer zagotoviti cenovno dostopne storitve prevoza, lahko pristojni organ razmisli o uvedbi splošnih pravil za maksimalne tarife, namesto da bi sklenil pogodbo o izvajanju javne službe z enim samim izvajalcem. To analizo je treba izvesti, samo če je pravo Unije ali nacionalno pravo uvedlo pravice do odprtega dostopa za tisto vrsto storitev, ki jo zajema pogodba o izvajanju javne službe.

–   Možnost združevanja storitev, pri katerih se stroški pokrijejo, in storitev, pri katerih se stroški ne pokrijejo, v pogodbi o izvajanju javne službe

Člen 2a(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 določa, da lahko pristojni organi združujejo storitve, pri katerih se stroški pokrijejo, in storitve, pri katerih se stroški ne pokrijejo. Besedilo je treba razumeti v povezavi s splošno opredelitvijo obveznosti javne službe iz člena 2, točka (e), Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki določa, da so storitve v okviru obveznosti javne službe tiste storitve, ki jih izvajalec, če bi upošteval svoje poslovne interese, ne bi opravljal ali jih ne bi opravljal v istem obsegu. Zato lahko pristojni organi združujejo storitve, pri katerih se stroški pokrijejo, in storitve, pri katerih se stroški ne pokrijejo, samo v ustrezno utemeljenih primerih.

Uvodna izjava 8 Uredbe (EU) 2016/2338, ki je podlaga za to določbo, določa, da bi bilo s „specifikacijami za obveznosti javne službe v javnem potniškem prevozu [...] treba, kadar je to mogoče, ustvariti pozitivne učinke na omrežja“. Komisija zato meni, da bi morala odločitev o vključitvi storitev, pri katerih se stroški pokrijejo, v obseg obveznosti javne službe, odražati tudi cilj zagotavljanja usklajenega prevoznega sistema, zlasti na geografski ravni, in cilj izkoriščanja prednosti pozitivnih učinkov na omrežja, ne pa samo omogočati omejevanje zneska nadomestila.

Pri določanju obveznosti javne službe in opredeljevanju njihovega geografskega obsega morajo pristojni organi upoštevati načelo sorazmernosti v skladu s pravom Unije, kot določa člen 2a(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007. Združevanje storitev, pri katerih se stroški pokrijejo, in storitev, pri katerih se stroški ne pokrijejo, mora biti nujno in sorazmerno.

Na koncu oddelka 2.2.3 je treba poudariti, da bi morali pristojni organi nameniti posebno pozornost izpolnjevanju pogojev iz tega oddelka, da se ne bi izpostavili tveganju očitne napake pri opredelitvi obsega obveznosti javne službe in morebitne izterjave nadomestila v skladu s pravili o državni pomoči.

2.2.4.   
  Člen 2, točka (f), člen 3(1) in člen 4(1) Opredelitev narave in obsega izključnih pravic za zagotovitev skladnosti s pravom Unije

V skladu s členom 3(1) ob upoštevanju omejenih izjem iz člena 3(2) je treba javno naročilo storitev oddati, če se pristojni organ odloči, da izvajalcu dodeli izključno pravico in/ali nadomestilo v zameno za izvajanje obveznosti javnih storitev. Izključna pravica je v členu 2, točka (f), opredeljena kot „pravic[a], ki izvajalcu javne službe zagotavlja možnost opravljanja določenih storitev javnega potniškega prevoza na izbrani liniji, omrežju ali območju, pri čemer izključuje vsakega drugega takšnega izvajalca“. V skladu s členom 4(1) mora pogodba o izvajanju javne službe določiti pogoje za uveljavljanje izključne pravice, zlasti vrsto prevozne storitve, na katero se nanaša, njeno geografsko področje uporabe in trajanje izključne pravice. Besedilo opredelitve iz člena 2, točka (f), omejuje področje uporabe izključnih pravic na posamezne storitve javnega prevoza in posamezne linije, omrežja ali območja.

Razvoj enotnega trga in zlasti pravica dostopa prevoznikov v železniškem prometu do infrastrukture za namen zagotavljanja storitev odprtega dostopa na domačih trgih držav članic, ki je bila uvedena s členom 10 Direktive 2012/34/EU, vplivata na pojem izključnih pravic, dodeljenih kot oblika nadomestila za izvajanje obveznosti javne službe.

Medsebojni vpliv med izključnimi pravicami in pravicami dostopa je pojasnjen v členu 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1795 (22) o preskusu ekonomskega ravnovesja: države članice lahko dodelijo izključne pravice, vendar drugim izvajalcem ne morejo omejiti pravice dostopa do zadevne železniške infrastrukture za izvajanje storitev železniškega potniškega prometa, razen če bi take storitve ogrozile ekonomsko ravnovesje pogodbe o izvajanju javne službe, kot je določeno v členih 11 in 11a Direktive 2012/34/EU.

Z izjemo pogodb o izvajanju javne službe, ki spadajo na področje uporabe člena 11(5) Direktive 2012/34/EU, za katere je mogoče dostop omejiti brezpogojno, se v vseh drugih primerih potrebna zaščita pogodb o izvajanju javne službe, ki dodeljujejo izključne pravice, pred zmanjšanjem prihodkov, do katerega pride zaradi storitev odprtega dostopa, zagotavlja izključno s preskusom ekonomskega ravnovesja na podlagi členov 11 in 11a Direktive 2012/34/EU. Kot je določeno v členu 6 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2018/1795 o preskusu ekonomskega ravnovesja, mora regulatorni organ ustrezno upoštevati denarno vrednost takih izključnih pravic.

Države članice lahko podelijo nekatere pravice, ki se ne zdijo izključne, vendar drugim podjetjem dejansko preprečujejo sodelovanje na trgu na podlagi pravnih pravil ali upravnih praks. Na primer upravne ureditve, ki dovoljujejo opravljanje storitev javnega prevoza v skladu z merili, na primer z želenim obsegom in kakovostjo storitev, bi lahko v praksi omejile število izvajalcev na trgu. Take dejanske izključne pravice morajo prav tako biti skladne z Uredbo (ES) št. 1370/2007.

2.2.5.   
  Člen 4 in člen 8. Trajanje pogodb o izvajanju javne službe in pogoji, pod katerimi se lahko odobri 50-odstotno podaljšanje do 50 % trajanja pogodbe o izvajanju javne službe

Člen 4 in člen 8 navajata določbe o najdaljšem trajanju pogodb o izvajanju javne službe ter časovnih omejitvah za njihovo sklenitev in iztek.

„Trajanje pogodbe“ mora biti določeno s sklicevanjem na začetek prevozov. To razlago potrjuje tudi to, da ključne določbe Uredbe (ES) št. 1370/2007 začnejo veljati od navedenega datuma, na primer tiste, da morajo pristojni organi dodeliti nadomestilo za obveznosti javne službe. Komisija meni, da je v več državah članicah „trajanje pogodbe“ pogodbeno določeno s sklicevanjem na začetek prevozov.

Pred izvrševanjem pogodbe o izvajanju javne službe lahko poteka „faza mobilizacije“, med katero se izvajalec javne službe pripravi na začetek prevozov. Čas, potreben za mobilizacijo sredstev, je lahko zelo različen glede na razlike v obveznostih javne službe v okviru stare in nove pogodbe ter lahko traja od nekaj tednov za neposredne sklenitve, za katere ni treba opraviti pomembnih priprav, do treh ali celo štirih let za javne prevoznike, ki morajo veliko vložiti, npr. z javnim naročanjem voznega parka, v zagotavljanje potrebnih storitev.

Vendar obdobje mobilizacije med trenutkom, ko pogodbene obveznosti začnejo veljati (kar po navadi sovpada s podpisom pogodbe), in začetkom prevozov ni vključeno v trajanje pogodbe ter bi moralo vedno biti sorazmerno z očitnimi potrebami izvajalca v zvezi s pripravo na prevoze in skladno s preteklo prakso v zadevni državi članici. Čas sklenitve pogodb v zvezi z začetkom prevozov ne bi smel povzročiti izogibanja določb Uredbe (ES) št. 1370/2007 o postopnem opuščanju brezpogojnih neposrednih sklenitev, kot je določeno v členu 8(2), točka (iii). Do tega lahko pride, kadar se pogodba o izvajanju javne službe ponovno neposredno sklene s trenutnim izvajalcem zelo blizu presečnega datuma 25. decembra 2023 v zvezi z neposrednimi sklenitvami in zahtevami glede oglaševanja, o prevozih pa je v okviru nove pogodbe predvideno, da se začnejo precej po navedenem datumu, ne da bi bile navedene objektivne utemeljitve za trajanje obdobja mobilizacije.

Predplačila nadomestila so med obdobjem mobilizacije mogoča, če se upoštevajo tudi pravila o državni pomoči.

Člen 4(4) omogoča, da se trajanje pogodbe o izvajanju javne službe ob upoštevanju pogojev amortizacije sredstev po potrebi lahko podaljša za največ 50 %. Tako podaljšanje je mogoče odobriti, če izvajalec javne službe prispeva sredstva, na primer vozni park, naprave za vzdrževanje ali infrastrukturo, za katero je amortizacijska doba izredno dolga, ta sredstva pa so pomembna glede na vrednost skupnih sredstev, potrebnih za opravljanje storitev potniškega prevoza, ki so predmet pogodbe o izvajanju javne službe, in so povezana zlasti s storitvami potniškega prevoza, ki so predmet pogodbe.

V uvodni izjavi 15 je dodatno pojasnjeno, da „bi bilo treba predvideti možnost podaljšanja pogodb o izvajanju javne službe za največ polovico začetnega obdobja trajanja, kadar mora izvajalec javne službe vlagati v sredstva z izredno dolgo amortizacijsko dobo, in v primeru najbolj oddaljenih regij“, kot so opredeljene v členu 349 PDEU, „spričo njihovih posebnih značilnosti in omejitev“.

Glede na to, da gre za izjemo od splošnega pravila o trajanju pogodb o izvajanju javne službe, bi bilo treba možnost podaljšanja njihovega trajanja za največ 50 % uporabljati omejeno. Pristojni organ mora za vsak primer posebej oceniti, ali je podaljšanje nujno za to, da lahko izvajalec amortizira svoja sredstva po običajni ali zakonsko predpisani amortizacijski stopnji, in ali je dodatno trajanje sorazmerno s tem ciljem. Pri tem ocenjevanju pristojni organ upošteva samo delež sredstev, ki jih financira sam izvajalec, ne pa deleža, ki se financira iz javnih sredstev.

Pristojni organ se načeloma odloči podaljšati trajanje pogodbe pred sklenitvijo nove pogodbe, tako da je trajanje pogodbe jasno iz datuma sklenitve pogodbe. Trajanje pogodbe je med izvajanjem pogodbe mogoče podaljšati samo ob upoštevanju nekaterih pogojev. Predvidene naložbe v nov vozni park je treba objektivno utemeljiti, na primer zaradi tehničnih razlogov, ki so se pojavili pozneje. Pokazati bi bilo treba, da brez podaljšanja preostalo obdobje trajanja pogodbe ne bi omogočalo smiselne amortizacije naložbe. Možnost in pogoji takega podaljšanja bi morali biti jasno navedeni v razpisni dokumentacij in pogodbi. Poleg tega bi lahko tako podaljšanje vplivalo na višino nadomestila, ki bi ga bilo zato treba prilagoditi.

Pri uporabi člena 8(2) trajanje pogodb, sklenjenih v skladu s členom 5(6) med 3. decembrom 2019 in 24. decembrom 2023, ne sme biti daljše od desetih let. To je posebna in absolutna meja, ki je namenjena ohranitvi učinkov presečnega datuma 24. decembra 2023 ter preprečuje, da bi pogodbe, sklenjene v skladu s členoma 5(6) in 7(3), še naprej veljale dolgo časa. Trajanje takih pogodb zato ni mogoče podaljšati pri uporabi člena 4(4).

2.2.6.   
  Člen 4(7) in člen 5(2), točka (e). Pogoji za sklepanje pogodb s podizvajalci

V skladu s členom 4(7) Uredbe (ES) št. 1370/2007 mora pogodba o izvajanju javne službe določati, ali in v kakšnem obsegu je mogoče sklepanje pogodb s podizvajalci. V primeru podizvajanja se od javnega prevoznika vedno zahteva, da opravi „prevladujoči del“ storitev javnega potniškega prevoza sam.

Tudi pri pogodbah o izvajanju javne službe, ki se sklenejo neposredno z notranjim izvajalcem, je mogoče skleniti pogodbe s podizvajalci, vendar pod strožjimi pogoji. V skladu s členom 5(2)(e), mora notranji izvajalec sam opraviti „prevladujoči del“ storitev javnega potniškega prevoza. Zakonodajalec je s to določbo nameraval notranjemu izvajalcu preprečiti, da bi z drugim subjektom sklenil podizvajalsko pogodbo o več kot skromnem deležu prevoznih storitev, saj bi v takem primeru pojem „notranji izvajalec“, ki je pod nadzorom pristojnega organa, izgubil svoj pomen.

Brez poseganja v analizo posameznih primerov bi se zdelo smiselno šteti, da bi bila za sklepanje pogodb o več kot tretjini storitev javnega prevoza s podizvajalci potrebna dobra utemeljitev, zlasti ob upoštevanju ciljev iz člena 5(2), točka (e), na primer poskušati izogniti se vzpostavljanju lažnih notranjih izvajalcev. Navadno se del prevoznih storitev, o katerih se sklene pogodba s podizvajalci, izračuna glede na vrednost ali glede na kilometre vozne mreže (23).

V zvezi s sklepanjem pogodb o izvajanju javne službe na podlagi drugega stavka člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007, tj. v skladu z direktivama o javnem naročanju, imajo pravila o sklepanju pogodb s podizvajalci iz člena 4(7) Uredbe (ES) št. 1370/2007 prednost pred tistimi iz navedenih direktiv (24).

V vsakem primeru je treba sklepanje pogodb s podizvajalci izvajati ob upoštevanju veljavne zakonodaje o javnem naročanju.

Uredba (ES) št. 1370/2007 ne preprečuje, da se v pogodbi o izvajanju javne službe določi najmanjši odstotni delež vrednosti prevoznih storitev, ki ga izvajalec v okviru pogodbe o izvajanju javne službe odda v izvajanje podizvajalcem. Pogodba lahko to določa, če se upoštevajo določbe Uredbe, zlasti v zvezi z največjim deležem pogodbe o izvajanju javne službe, ki se lahko odda v izvajanje podizvajalcem.

2.3.   Člen 4(4a), (4b), (5) in (6). Zaščita osebja v primeru zamenjave izvajalca

Uvodna izjava 12 Uredbe (EU) 2016/2338 določa, da bi morale države članice pri vzpostavljanju enotnega evropskega železniškega območja zagotoviti ustrezno raven socialnega varstva za osebje izvajalcev javne službe. Člen 4(4a) in (4b) poudarja ustrezna pravila in obveznosti, ki veljajo za javne prevoze.

V skladu s členom 4(5) Uredbe (ES) št. 1370/2007 ter s pojasnili iz uvodnih izjav 16 in 17 so ob zamenjavi izvajalca v zvezi z zaščito osebja na voljo poteki, navedeni v nadaljevanju.

| (i) | Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (25), na primer, kadar gre za prenos znatnih opredmetenih sredstev, kot je vozni park, s prejšnjega na prihodnjega izvajalca (26), zaščita pravic zaposlenih, ki vključujejo zlasti neprekinjenost pogodb o zaposlitvi, izhaja neposredno iz te direktive. |
| --- | --- |

(i)

Kadar so izpolnjeni pogoji za uporabo Direktive Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov (25), na primer, kadar gre za prenos znatnih opredmetenih sredstev, kot je vozni park, s prejšnjega na prihodnjega izvajalca (26), zaščita pravic zaposlenih, ki vključujejo zlasti neprekinjenost pogodb o zaposlitvi, izhaja neposredno iz te direktive.

| (ii) | Kadar ne gre za prenos v smislu Direktive 2001/23/ES, pa lahko pristojni organi zahtevajo prenos osebja, ki je bilo za opravljanje storitev predhodno zaposleno, s pravicami, ki bi jih osebje uživalo, če bi se uporabljala Direktiva 2001/23/ES. |
| --- | --- |

(ii)

Kadar ne gre za prenos v smislu Direktive 2001/23/ES, pa lahko pristojni organi zahtevajo prenos osebja, ki je bilo za opravljanje storitev predhodno zaposleno, s pravicami, ki bi jih osebje uživalo, če bi se uporabljala Direktiva 2001/23/ES.

| (iii) | Pristojni organi se lahko odločijo, da od javnega prevoznika zahtevajo, da določene socialne standarde upošteva za vse osebje, ki sodeluje pri opravljanju storitev javnega prevoza, „[d]a se zagotovijo pregledni in primerljivi konkurenčni pogoji med izvajalci ter da se prepreči socialni damping [...]“, kot je določeno v uvodni izjavi 17 Uredbe (ES) št. 1370/2007. Ti standardi bi se na primer lahko nanašali na kolektivno pogodbo na ravni podjetja ali kolektivno pogodbo, sklenjeno za zadevni tržni segment. |
| --- | --- |

(iii)

Pristojni organi se lahko odločijo, da od javnega prevoznika zahtevajo, da določene socialne standarde upošteva za vse osebje, ki sodeluje pri opravljanju storitev javnega prevoza, „[d]a se zagotovijo pregledni in primerljivi konkurenčni pogoji med izvajalci ter da se prepreči socialni damping [...]“, kot je določeno v uvodni izjavi 17 Uredbe (ES) št. 1370/2007. Ti standardi bi se na primer lahko nanašali na kolektivno pogodbo na ravni podjetja ali kolektivno pogodbo, sklenjeno za zadevni tržni segment.

| (iv) | Pristojni organi lahko uporabljajo kombinacijo možnosti (ii) in (iii). |
| --- | --- |

(iv)

Pristojni organi lahko uporabljajo kombinacijo možnosti (ii) in (iii).

Člen 4(6) določa, da morajo biti informacije o veljavnih pravilih in določbah na področju zaščite osebja, kot so kakovostni in socialni standardi, kakovostna in socialna merila ter pravice in obveznosti v zvezi s prenosom osebja v primeru zamenjave izvajalca, vključene v razpisno dokumentacijo in pogodbe o izvajanju javne službe. Taki standardi in merila se lahko na primer nanašajo na razpoložljivost socialnih in sanitarnih objektov, redno in stalno usposabljanje osebja, spodbujanje načrtov za ženske, starejše zaposlene in invalide ter tudi na skladnost z obveznostmi na delovnem mestu in varnostnimi obveznostmi ter s pravili soodločanja delavcev.

2.4.   Dostop do bistvenih proizvodnih dejavnikov in informacij

Ta oddelek vsebuje smernice za razlago dostopa do voznega parka ter do informacij, bistvenih za sklepanje pogodb o izvajanju javne službe.

2.4.1.   
  Člen 5 a. Dostop do železniškega voznega parka

Dostop do železniškega voznega parka je bistven za izvajalce, da lahko predložijo ponudbe v postopkih za konkurenčno sklepanje pogodb o izvajanju javne službe, zlasti kadar gre za nove udeležence, ki nimajo na voljo velikega voznega parka.

Na podlagi člena 5a morajo pristojni organi oceniti, ali so potrebni ukrepi za zagotovitev učinkovitega in nediskriminatornega dostopa do ustreznega voznega parka. Pri ocenjevanju, v kolikšni meri imajo izvajalci učinkovit dostop do voznega parka, bi morali pristojni organi oceniti vse zadevne ovire, na primer finančne, tehnične ali regulativne ovire, ki bi lahko ovirale tak dostop. Upoštevati bi bilo treba ponudbo podjetij za zakup, drugih udeležencev na trgu, ki ponujajo vozni park, ali skladišč voznega parka, ki jih upravljajo pristojni organi. V okviru te ocene bi bilo treba upoštevati tudi obdobje mobilizacije, tj. čas, ki ga izvajalci potrebujejo, da lahko uporabijo vozni park za prevoze. Pri ocenjevanju, ali je dostop do voznega parka nediskriminatoren, morajo pristojni organi oceniti, ali imajo nekateri izvajalci dostop do voznega parka pod manj ugodnimi pogoji kot konkurenti. Nazadnje bi morali analizirati, ali je razpoložljiv vozni park ustrezen, tj. ali izpolnjuje zahteve glede cen ter kakovostnih in tehničnih standardov, predpisanih v razpisni dokumentaciji.

Ocenjevalno poročilo mora biti javno dostopno dovolj vnaprej, da se lahko vsi deležniki nanj odzovejo. Točnost tega poročila je mogoče izpodbijati v okviru revizije iz člena 5(7).

Če je v ocenjevalnem poročilu ugotovljeno, da je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev učinkovitega in nediskriminatornega dostopa do ustreznega voznega parka, pristojni organi na podlagi člena 5a(2) po zakonu niso dolžni sprejeti takih ukrepov. Vendar pristojni organ, ki ne sprejme ustreznih ukrepov, tvega, da bo v skladu s členom 5(7) izvedena revizija sklepanja pogodbe o izvajanju javne službe, in sicer na podlagi, da postopek sklepanja pogodbe ni bil pravičen ter ni upošteval načel preglednosti in nediskriminacije v skladu s členom 5(3).

Člen 5a(2) navaja seznam ukrepov, ki jih lahko pristojni organi sprejmejo za zagotovitev učinkovitega in nediskriminatornega dostopa do voznega parka. Ta seznam ni izčrpen. Med drugimi mogočimi ukrepi lahko pristojni organ v pogodbo o izvajanju javne službe vključi obveznost prenosa voznega parka na prihodnjega izvajalca ob izteku pogodbe. Če je bil tak vozni park prvotno kupljen z javnimi sredstvi, bi morala cena, po kateri se opravi prenos, ustrezno odražati javna sredstva, ki jih je prejel prejšnji izvajalec.

2.4.2.   
  Člen 4(8). Dostop do informacij, ki so bistvene za sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe

Pristojni organi morajo vsem zainteresiranim stranem zagotoviti informacije, ki jih potrebujejo za pripravo ponudb v okviru za konkurenco odprtih razpisnih postopkov. Zato morajo pogodbe o izvajanju javne službe vključevati obveznost glede tega, da mora izvajalec pristojnemu organu zagotoviti vse informacije, potrebne za sklenitev naslednje morebitne pogodbe. Če obstoječe pogodbe ne vsebujejo take določbe, jih je treba ustrezno spremeniti. Pristojni organ mora zagotoviti legitimno zaščito zaupnih poslovnih informacij.

Člen 4(8) navaja seznam informacij, ki jih po navadi zagotovijo pristojni organi. Ta seznam ni izčrpen. Pristojni organi morajo za vsak primer posebej oceniti, katere informacije so nujne, pri čemer morajo upoštevati ustrezne elemente, na primer značilnosti pogodbe, ki bo sklenjena (npr. pogodbe z neto stroški ali bruto stroški), in legitimno zaščito zaupnih poslovnih informacij. Informacije, ki niso navedene v tej določbi, vendar zanje lahko velja, da so bistvene za ponudnike, so med drugim na primer evidence o vzdrževanju voznega parka, ki se lahko prenesejo na novega izvajalca javne službe.

2.5.   Sklepanje pogodb o izvajanju javne službe

Ta oddelek vsebuje smernice za razlago številnih določb v zvezi s sklepanjem pogodb o izvajanju javne službe. Smernice vključujejo pogoje, pod katerimi je mogoče neposredno sklepanje pogodb o izvajanju javne službe, in postopkovne zahteve glede razpisa za pogodbe, odprtega za konkurenco.

2.5.1.   
  Člen 5(2), točka (b): Pogoji, pod katerimi se lahko pogodba o izvajanju javne službe sklene neposredno z notranjim izvajalcem

Uredba (ES) št. 1370/2007 lokalnim pristojnim organom omogoča, da storitve javnega železniškega in cestnega potniškega prevoza opravljajo sami ali da javno naročilo storitev oddajo neposredno notranjemu izvajalcu. Če se odločijo za drugo možnost, morajo upoštevati več strogih pravil in pogojev iz člena 5(2). Komisija ugotavlja naslednje:

| (i) | Člen 5(2) določa, da lahko pristojni lokalni organ ali skupina takšnih organov, ki opravljajo integrirane storitve javnega potniškega prevoza, odda javno naročilo storitev neposredno notranjim izvajalcem. To pomeni, da morajo biti storitve javnega potniškega prevoza v okviru pogodbe, ki jo neposredno sklene skupina pristojnih lokalnih organov, integrirane z geografskega vidika ter z vidika prevoza ali tarif po vsem ozemlju, za katero je taka skupina organov odgovorna. Geografsko območje uporabe takih storitev, ki se opravljajo v odgovornosti pristojnega lokalnega organa ali skupine takih organov, lahko obsega samo potrebe urbane aglomeracije (27) ali podeželskega območja ali obeh. |
| --- | --- |

(i)

Člen 5(2) določa, da lahko pristojni lokalni organ ali skupina takšnih organov, ki opravljajo integrirane storitve javnega potniškega prevoza, odda javno naročilo storitev neposredno notranjim izvajalcem. To pomeni, da morajo biti storitve javnega potniškega prevoza v okviru pogodbe, ki jo neposredno sklene skupina pristojnih lokalnih organov, integrirane z geografskega vidika ter z vidika prevoza ali tarif po vsem ozemlju, za katero je taka skupina organov odgovorna. Geografsko območje uporabe takih storitev, ki se opravljajo v odgovornosti pristojnega lokalnega organa ali skupine takih organov, lahko obsega samo potrebe urbane aglomeracije (27) ali podeželskega območja ali obeh.

| (ii) | Pravila o nadzoru pristojnega organa nad notranjim izvajalcem, ki so določena v členu 2, točka (j), in podrobno opredeljena v členu 5(2), je treba v vsakem primeru upoštevati. Notranji izvajalec mora biti „pravno ločen subjekt, nad katerim pristojni lokalni organ ali, v primeru skupine organov, vsaj en pristojni lokalni organ izvaja nadzor, ki je podoben nadzoru, ki ga izvaja nad svojimi službami“. Člen 5(2), točka (a), določa sklop meril, ki se upoštevajo pri ocenjevanju, ali pristojni organ učinkovito nadzira svojega notranjega izvajalca. Ta merila so „stopnja prisotnosti v upravnih in vodstvenih organih ali nadzornih organih, s tem povezane specifikacije v statutih, lastništvo, dejanski vpliv in nadzor nad strateškimi odločitvami in posameznimi upravljavskimi odločitvami“. Ocena nadzora mora temeljiti na vseh ustreznih merilih.
  Glede merila lastništva Uredba (ES) št. 1370/2007 od pristojnih organov ne zahteva 100-odstotnega deleža v kapitalu notranjega izvajalca. To je lahko pomembno na primer v primerih javno-zasebnih partnerstev. V tem smislu je pojem notranjega izvajalca v okviru Uredbe (ES) št. 1370/2007 širši od pojma „internega“ izvajalca v okviru sodne prakse sodišč Unije (28). Vendar je treba učinkovit nadzor s strani pristojnega organa dokazati na podlagi drugih meril v skladu s členom 5(2), točka (a). |
| --- | --- |

(ii)

Pravila o nadzoru pristojnega organa nad notranjim izvajalcem, ki so določena v členu 2, točka (j), in podrobno opredeljena v členu 5(2), je treba v vsakem primeru upoštevati. Notranji izvajalec mora biti „pravno ločen subjekt, nad katerim pristojni lokalni organ ali, v primeru skupine organov, vsaj en pristojni lokalni organ izvaja nadzor, ki je podoben nadzoru, ki ga izvaja nad svojimi službami“. Člen 5(2), točka (a), določa sklop meril, ki se upoštevajo pri ocenjevanju, ali pristojni organ učinkovito nadzira svojega notranjega izvajalca. Ta merila so „stopnja prisotnosti v upravnih in vodstvenih organih ali nadzornih organih, s tem povezane specifikacije v statutih, lastništvo, dejanski vpliv in nadzor nad strateškimi odločitvami in posameznimi upravljavskimi odločitvami“. Ocena nadzora mora temeljiti na vseh ustreznih merilih.

Glede merila lastništva Uredba (ES) št. 1370/2007 od pristojnih organov ne zahteva 100-odstotnega deleža v kapitalu notranjega izvajalca. To je lahko pomembno na primer v primerih javno-zasebnih partnerstev. V tem smislu je pojem notranjega izvajalca v okviru Uredbe (ES) št. 1370/2007 širši od pojma „internega“ izvajalca v okviru sodne prakse sodišč Unije (28). Vendar je treba učinkovit nadzor s strani pristojnega organa dokazati na podlagi drugih meril v skladu s členom 5(2), točka (a).

| (iii) | Da bi se zmanjšalo izkrivljanje konkurence, člen 5(2), točka (b), določa, da morajo biti prevozne dejavnosti notranjih izvajalcev in vsakega subjekta, nad katerim ima ta izvajalec še tako majhen vpliv, geografsko omejene znotraj ozemlja pristojnega organa ali skupine lokalnih pristojnih organov.
  Notranji izvajalec ali subjekt, na katerega notranji izvajalec vpliva, ne sme opravljati storitev javnega potniškega prevoza, niti kot podizvajalec, ali sodelovati pri razpisnih postopkih zunaj ozemlja pristojnega organa v Uniji ali, zaradi morebitnega posrednega vpliva na notranji trg, kje drugje na svetu.
  Člen 5(2), točka (b), je sestavljen v širšem smislu, da se prepreči ustvarjanje korporativnih struktur, katerih namen je obiti to geografsko omejitev. Brez poseganja v določbe o izhodnih povezavah ali drugih pomožnih elementih, ki vstopajo na ozemlje sosednjih pristojnih lokalnih organov, iz točke (v) je treba to določbo o geografski omejitvi uporabljati strogo. |
| --- | --- |

(iii)

Da bi se zmanjšalo izkrivljanje konkurence, člen 5(2), točka (b), določa, da morajo biti prevozne dejavnosti notranjih izvajalcev in vsakega subjekta, nad katerim ima ta izvajalec še tako majhen vpliv, geografsko omejene znotraj ozemlja pristojnega organa ali skupine lokalnih pristojnih organov.

Notranji izvajalec ali subjekt, na katerega notranji izvajalec vpliva, ne sme opravljati storitev javnega potniškega prevoza, niti kot podizvajalec, ali sodelovati pri razpisnih postopkih zunaj ozemlja pristojnega organa v Uniji ali, zaradi morebitnega posrednega vpliva na notranji trg, kje drugje na svetu.

Člen 5(2), točka (b), je sestavljen v širšem smislu, da se prepreči ustvarjanje korporativnih struktur, katerih namen je obiti to geografsko omejitev. Brez poseganja v določbe o izhodnih povezavah ali drugih pomožnih elementih, ki vstopajo na ozemlje sosednjih pristojnih lokalnih organov, iz točke (v) je treba to določbo o geografski omejitvi uporabljati strogo.

| (iv) | Komisija meni, da bi lahko sodelovanje notranjega izvajalca v za konkurenco odprtem razpisnem postopku za sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe vzbudilo dvome o veljavnosti neposredne sklenitve pogodbe o izvajanju javne službe z navedenim izvajalcem (29), razen če so upoštevani pogoji iz člena 5(2), točka (c). |
| --- | --- |

(iv)

Komisija meni, da bi lahko sodelovanje notranjega izvajalca v za konkurenco odprtem razpisnem postopku za sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe vzbudilo dvome o veljavnosti neposredne sklenitve pogodbe o izvajanju javne službe z navedenim izvajalcem (29), razen če so upoštevani pogoji iz člena 5(2), točka (c).

| (v) | Člen 5(2)(b) notranjim izvajalcem dopušča, da izvajajo „izhodne povezave ali druge pomožne elemente te dejavnosti, ki vstopajo na ozemlje sosednjih pristojnih lokalnih organov“. Ta določba zagotavlja nekaj prilagodljivosti z omogočanjem prevoza med sosednjimi regijami. Zato lahko notranji izvajalci do neke mere opravljajo storitve zunaj ozemlja svojega pristojnega lokalnega organa. Za oceno, ali so storitve v okviru javnega naročila storitev v skladu s to določbo, je treba uporabiti naslednji merili: ali navedene storitve ozemlje zadevnega pristojnega organa povezujejo s sosednjim ozemljem in ali imajo z vidika dejavnosti javnega prevoza v okviru javnega naročila storitev pomožno in ne glavno vlogo. Komisija bo ocenila, ali so dejavnosti javnega prevoza sekundarnega značaja, in sicer tako, da bo njihov obseg v kilometrih vozila ali vlakovnih kilometrih primerjala s skupnim obsegom dejavnosti javnega prevoza, zajetimi v pogodbah notranjega izvajalca. |
| --- | --- |

(v)

Člen 5(2)(b) notranjim izvajalcem dopušča, da izvajajo „izhodne povezave ali druge pomožne elemente te dejavnosti, ki vstopajo na ozemlje sosednjih pristojnih lokalnih organov“. Ta določba zagotavlja nekaj prilagodljivosti z omogočanjem prevoza med sosednjimi regijami. Zato lahko notranji izvajalci do neke mere opravljajo storitve zunaj ozemlja svojega pristojnega lokalnega organa. Za oceno, ali so storitve v okviru javnega naročila storitev v skladu s to določbo, je treba uporabiti naslednji merili: ali navedene storitve ozemlje zadevnega pristojnega organa povezujejo s sosednjim ozemljem in ali imajo z vidika dejavnosti javnega prevoza v okviru javnega naročila storitev pomožno in ne glavno vlogo. Komisija bo ocenila, ali so dejavnosti javnega prevoza sekundarnega značaja, in sicer tako, da bo njihov obseg v kilometrih vozila ali vlakovnih kilometrih primerjala s skupnim obsegom dejavnosti javnega prevoza, zajetimi v pogodbah notranjega izvajalca.

| (vi) | Člen 5(2) Uredbe (ES) št. 1370/2007 se ne uporablja za neposredno sklepanje pogodb za javne storitve avtobusnega ali tramvajskega potniškega prevoza, ki niso v obliki koncesij za storitve v smislu člena 5(1) Direktive 2014/23/EU. Neposredno sklepanje takih pogodb z internim izvajalcem je treba opraviti v skladu s členom 12 Direktive 2014/24/EU ali členom 28 Direktive 2014/25/EU (30). |
| --- | --- |

(vi)

Člen 5(2) Uredbe (ES) št. 1370/2007 se ne uporablja za neposredno sklepanje pogodb za javne storitve avtobusnega ali tramvajskega potniškega prevoza, ki niso v obliki koncesij za storitve v smislu člena 5(1) Direktive 2014/23/EU. Neposredno sklepanje takih pogodb z internim izvajalcem je treba opraviti v skladu s členom 12 Direktive 2014/24/EU ali členom 28 Direktive 2014/25/EU (30).

2.5.2.   
  Člen 5(3). Načelo za konkurenco odprtega razpisa za pogodbe o izvajanju javne službe in njegove postopkovne zahteve

Člen 5(3) določa, da pristojni organ, ki za opravljanje storitev javnega potniškega prevoza uporabi tretjo osebo, ki ni notranji izvajalec, pogodbe o izvajanju javne službe sklepa na podlagi poštenega, odprtega, preglednega in nediskriminatornega, za konkurenco odprtega razpisnega postopka.

Člen 5(3) določa, da pristojni organi pogodbe o izvajanju javne službe sklepajo na podlagi za konkurenco odprtega razpisnega postopka, razen v primerih iz odstavkov 3a, 4, 4a, 4b, 5 in 6. Ta določba tako jasno določa, da za konkurenco odprt razpisni postopek iz člena 5(3) velja za načelo, odstavki 3a, 4, 4a, 4b, 5 in 6 pa so izjeme od tega pravila. V skladu s sodno prakso je treba kakršna koli odstopanja ali izjeme od splošnega pravila razlagati ozko (31).

Člen 5(3) določa tudi nekaj drugih podrobnosti o pogojih, pod katerimi je treba organizirati za konkurenco odprt razpisni postopek. Kot je določeno v točki 2.5.1, morajo biti postopki sklepanja pogodb oblikovani tako, da vzpostavljajo pogoje za učinkovito konkurenco. Uporaba splošnih načel Pogodbe, kot sta načeli preglednosti in nediskriminacije, na primer pomeni, da je treba skupaj z razpisno dokumentacijo objaviti tudi merila za ocenjevanje, ki se uporabljajo pri izbiri ponudb. Države članice lahko po želji uporabljajo podrobnejša postopkovna pravila iz zakonodaje Unije o javnem naročanju, kot so tista iz direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU ali iz Direktive 2014/23/EU o koncesijah, vendar k temu niso zavezane.

Da bi bili postopki javnega naročanja skladni s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 1370/2007, morajo biti oblikovani tako, da vzpostavljajo najboljše pogoje za učinkovito konkurenco. Postopek sklepanja pogodbe, ki vključuje pogajanja med pristojnim organom in ponudniki, je lahko skladen z načelom nediskriminacije, če so pogajanja nepristranska, poštena in pregledna. Postopek le na podlagi pogajanj brez predhodne objave bi bil na primer v nasprotju z načeloma preglednosti in nediskriminacije iz člena 5(3). Podobno tudi razpisni postopek, ki neupravičeno omejuje število morebitnih ponudnikov, ne bi bil skladen z zahtevami iz člena 5(3).

V skladu s členom 5(3) Uredbe (ES) št. 1370/2007 se lahko pristojni organ v primeru specifičnih ali zapletenih zahtev po predizboru ponudb odloči tudi za pogajanja s predhodno izbranimi stranmi. To je na primer mogoče, kadar morajo izvajalci, ki predložijo ponudbe, predlagati tehnološko inovativne prevozne rešitve, da bi izpolnili zahteve, objavljene v razpisni dokumentaciji. Tudi če se uporabljajo predizbor in pogajanja, mora postopek izbire in sklepanja pogodb še vedno upoštevati vse pogoje iz člena 5(3).

Da bi se morebitnim ponudnikom zagotovile poštene in enake priložnosti, mora biti dolžina obdobja med začetkom za konkurenco odprtega razpisnega postopka in predložitvijo ponudb ter obdobja med začetkom za konkurenco odprtega razpisnega postopka in trenutkom, ko je treba začeti opravljati prevozne storitve, primerna in razumna.

2.5.3.   
  Izjeme od načela za konkurenco odprtega razpisnega postopka za pogodbe o izvajanju javne službe

2.5.3.1.   Člen 5(3a). Pogoji, pod katerimi lahko pristojni organi neposredno sklenejo pogodbo o izvajanju javne službe za železniški prevoz v izrednih okoliščinah

Glede pogodb o izvajanju javne službe za železniški prevoz se lahko pristojni organi odločijo, da bodo začasno nove pogodbe sklepali neposredno, kadar menijo, da to upravičujejo izredne okoliščine, zlasti kadar:

| — | obstaja več za konkurenco odprtih razpisnih postopkov, ki jih že izvaja pristojni organ ali drugi pristojni organi in ki bi lahko vplivali na število in kakovost prejetih ponudb, če bi se pogodba sklenila na podlagi za konkurenco odprtega razpisnega postopka; ali |
| --- | --- |

—

obstaja več za konkurenco odprtih razpisnih postopkov, ki jih že izvaja pristojni organ ali drugi pristojni organi in ki bi lahko vplivali na število in kakovost prejetih ponudb, če bi se pogodba sklenila na podlagi za konkurenco odprtega razpisnega postopka; ali

| — | je treba spremeniti obseg ene ali več pogodb o izvajanju javne službe, da bi se izboljšalo izvajanje javnih storitev. |
| --- | --- |

—

je treba spremeniti obseg ene ali več pogodb o izvajanju javne službe, da bi se izboljšalo izvajanje javnih storitev.

Take izredne okoliščine vključujejo primere, v katerih želi pristojni organ spremeniti geografsko pokritost ali obseg sklopov pogodb. Na primer v primerih, kadar pristojni organ namerava zagotavljati storitve javnega prevoza v okviru ene same pogodbe, trenutno pa se navedene storitve izvajajo v okviru dveh obstoječih pogodb z različnima datumoma izteka veljavnosti, je morda treba začasno skleniti pogodbo neposredno z najbližjim datumom izteka veljavnosti, da se lahko obe pogodbi iztečeta na isti datum.

Čeprav je seznam primerov iz Uredbe (ES) št. 1370/2007, ki pomenijo izredne okoliščine, odprt, je treba pojem „izredne okoliščine“ razlagati strogo. Zato se ta določba, kot je navedeno v uvodni izjavi 21 Uredbe (EU) 2016/2338, uporablja, če pristojnim organom omogoča zagotavljati stroškovno najučinkovitejše opravljanje storitev. Obdobje veljavnosti pogodb, sklenjenih na podlagi te določbe, je omejeno na obdobje, ki bi se zdelo sorazmerno z zadevnimi izrednimi okoliščinami in nikakor ne bi preseglo petih let. Pristojni organ mora upoštevati nekatere zahteve v zvezi s preglednostjo. Komisijo mora hitro obvestiti o odločitvi o sklenitvi pogodbe na tej podlagi, ta pa mora biti ustrezno utemeljena. Sklice za objavo s podrobnimi podatki (npr. povezavo do ustreznega spletnega mesta) je treba poslati Generalnemu direktoratu za mobilnost in promet Evropske komisije (32) v analizo in za morebitno nadaljnje ukrepanje. Ta zahteva po obveščanju ne pomeni, da je za sklenitev pogodbe treba pridobiti soglasje Komisije. Pristojni organ mora objaviti tudi pogodbo o izvajanju javne službe. Pristojni organ ne sme uporabiti te pravne možnosti za sklenitev dveh zaporednih pogodb o izvajanju javne službe, ki zajemata iste obveznosti javne službe.

2.5.3.2.   Člen 5(4). Pogoji, pod katerimi lahko pristojni organ neposredno sklene pogodbo o izvajanju javne službe v primeru majhnega obsega pogodbe ali malih in srednje velikih izvajalcev

Če se pogodba o izvajanju javne službe majhne vrednosti sklene neposredno (člen 5(4)), lahko pristojni organ neposredno sklene pogodbo brez za konkurenco odprtega razpisnega postopka. Šteje se, da je pogodba o izvajanju javne službe majhne vrednosti, če je njena povprečna letna vrednost ocenjena na manj kot 1 milijon EUR ali če je njen namen letno opraviti manj kot 300 000 kilometrov storitev javnega potniškega prevoza. V primeru pogodb, ki vključujejo javne storitve železniškega potniškega prevoza, ti zgornji meji znašata 7,5 milijona EUR povprečne letne vrednosti oziroma 500 000 kilometrov storitev javnega potniškega prevoza. Če se pogodba sklene z malim ali srednje velikim podjetjem, ki upravlja največ 23 cestnih vozil, se zgornje meje lahko zvišajo do povprečne letne vrednosti, ocenjene na manj kot 2 milijona EUR, ali na letno opravljanje manj kot 600 000 kilometrov storitev javnega prevoza.

Obstoj zgornje meje, ki velja posebej za mala in srednje velika podjetja ter je določena glede na „cestna vozila“, kaže, da se ta določba uporablja samo za avtobusni prevoz, ne pa za prevoz s tramvajem, podzemno železnico ali železnico. Zgornjo mejo 23 cestnih vozil je treba razlagati restriktivno ob upoštevanju izrednega značaja člena 5(4). Zato je treba izraze „vozila, ki se upravljajo“ razlagati kot izraze, ki se nanašajo na skupno število vozil, s katerimi upravlja javni prevoznik, in ne na število vozil, ki se upravljajo za storitve, zajete v posamezni pogodbi o izvajanju javne službe. Merila iz priporočila v zvezi z malimi in srednje velikimi podjetji (33) se uporabljajo za opredelitev malih ali srednje velikih podjetij.

Države članice se pri uporabi člena 5(4) lahko odločijo zahtevati za konkurenco odprt razpis za vse pogodbe, vključno s tistimi, ki so majhne vrednosti, ter tistimi, ki so sklenjene z malimi in srednje velikimi izvajalci. Prav tako se lahko odločijo znižati zgornje meje, pod katerimi je dopustna neposredna sklenitev pogodbe.

2.5.3.3.   Člen 5(4 a). Pogoji, pod katerimi lahko pristojni organi neposredno sklenejo pogodbo o izvajanju javne službe za železniški prevoz v primeru nekaterih strukturnih in geografskih značilnosti trga in omrežja ter v primeru izboljšanja učinkovitosti

Člen 5(4a) pristojnemu organu omogoča neposredno sklepanje pogodb o izvajanju javne službe za storitve javnega železniškega potniškega prevoza, kadar sta izpolnjena dva pogoja. Kot izjemo od načela za konkurenco odprtega razpisnega postopka za sklenitev pogodb o izvajanju javne službe bi bilo treba to določbo razlagati restriktivno.

Prvi pogoj je, da je neposredna sklenitev upravičena zaradi zadevnih strukturnih in geografskih značilnosti zadevnega trga in omrežja, zlasti obsega, značilnosti povpraševanja, kompleksnosti omrežja, tehnične in geografske izoliranosti ter storitev, ki jih zajema pogodba.

Seznam posebnih značilnosti ni izčrpen. Pristojni organ lahko zato obravnava potrebo po neposredni sklenitvi pogodbe tudi v zvezi z drugimi značilnostmi, ki niso tiste, ki so navedene v besedilu. Ugotovitev pristojnega organa, da značilnosti trga in omrežja upravičujejo neposredno sklenitev pogodbe, bi morala temeljiti na objektivnih razlogih. Iz ustaljene sodne prakse izhaja, da breme dokazovanja dejanskega obstoja okoliščin, ki upravičujejo odstopanje, nosi oseba, ki se želi opreti na navedene okoliščine. Zato mora pristojni organ v svoji obrazloženi odločitvi o sklenitvi pogodbe na podlagi člena 5(4a) predložiti zadostne dokaze, ki dokazujejo, da so pogoji iz navedene določbe Uredbe (ES) št. 1370/2007 izpolnjeni.

Ob upoštevanju utemeljitve za člen 5(4a), tj. da v nekaterih primerih ciljev Uredbe, tj. zagotavljanja visokokakovostnih in stroškovno učinkovitih storitev, ni mogoče doseči z za konkurenco odprtimi razpisi zaradi nekaterih značilnosti trga in omrežja, je treba poudariti, da to, kar je bistveno, ni toliko število in narava značilnosti, na katere se sklicuje država članica, ampak ponazoritev, da v posebnem obravnavanem primeru te značilnosti objektivno upravičujejo uporabo neposredne sklenitve pogodbe namesto za konkurenco odprtega razpisa.

Brez poseganja v oceno vsakega posameznega primera Komisija razume pomen in merjenje zadevnih značilnosti na naslednji način: obseg trga bi bilo treba meriti v vlakovnih kilometrih, obseg omrežja pa v tirnih kilometrih. Kompleksnost omrežja bi bilo na primer mogoče označiti s prisotnostjo številnih intermodalnih središč, običajno v lokalnih ali primestnih omrežjih. Tehnična izoliranost bi se lahko na primer nanašala na okoliščine, v katerih glavne sestavine omrežja odstopajo od standardov EU, na primer od tehnične specifikacije za interoperabilnost. Geografska izoliranost bi lahko pomenila omrežja, ki niso fizično povezana s sosednjimi omrežji, kadar so na primer urejena na otoku. Izraz „storitve, ki jih zajema pogodba“ bi se lahko na primer nanašal na „strateško vrednost“ storitev.

Drugi pogoj, ki mora biti izpolnjen, da bi bila neposredna sklenitev pogodbe na podlagi člena 5(4a) upravičena, je, da mora pogodba pomeniti izboljšanje kakovosti storitev ali stroškovne učinkovitosti v primerjavi s predhodno sklenjeno pogodbo o izvajanju javne službe. Uredba (ES) št. 1370/2007 ne opredeljuje stopnje izboljšanja, zato mora o tem odločiti pristojni organ. Toda da bi se preprečilo izogibanje obveznosti Uredbe (ES) št. 1370/2007 in da bi se zagotovil njen koristen učinek, mora biti izboljšanje storitev pomembno.

Uredba (ES) št. 1370/2007 tudi zahteva, da pristojni organ objavi svojo obrazloženo odločitev o neposredni sklenitvi pogodbe in o tem obvesti Komisijo v enem mesecu po objavi odločitve. Namen tega je udeležencem na trgu in Komisiji omogočiti, da se seznanijo z uporabo postopka neposredne sklenitve pogodbe in njegovo utemeljitvijo. Sklice za objavo s podrobnimi podatki (npr. povezavo do ustreznega spletnega mesta) je treba poslati Generalnemu direktoratu za mobilnost in promet Evropske komisije (34) v analizo in za morebitno nadaljnje ukrepanje. Ta zahteva po obveščanju ne pomeni, da je za sklenitev pogodbe treba pridobiti soglasje Komisije.

Za države članice, ki so imele dne 24. decembra 2017 letni tržni obseg železniškega potniškega prevoza manjši od 23 milijonov vlakovnih kilometrov, samo en pristojni organ na nacionalni ravni in eno pogodbo o izvajanju javne službe, ki zajema celotno železniško omrežje, se šteje, da izpolnjujejo prvi pogoj. Vendar mora tudi v navedenih državah članicah drugi pogoj za neposredno sklenitev pogodbe še vedno biti izpolnjen. Torej morajo tudi objaviti obrazloženo odločitev in o tem obvestiti Komisijo. Seznam držav članic, katerih trg železniškega potniškega prevoza je imel dne 24. decembra 2017 letni obseg manjši od 23 milijonov vlakovnih kilometrov, je naveden v dodatku k tem smernicam.

Pogodba vključuje posebne zahteve glede učinkovitosti, ki vključujejo vidika kakovosti storitve in stroškovne učinkovitosti. Zahteve glede učinkovitosti morajo biti merljive, pregledne in preverljive. Izrecno temeljijo na kazalnikih, ki pristojnemu organu omogočajo izvajanje prepričljivih rednih ocenjevanj. Ti kazalniki morajo nedvoumno odražati izboljšanje kakovosti storitev in/ali stroškovne učinkovitosti neposredno sklenjene pogodbe v primerjavi s prejšnjo. Drugače zahteve, da mora pogodba zagotoviti izboljšave v primerjavi s prejšnjo pogodbo, ne bi bilo mogoče učinkoviti izpolniti in spremljati. Zahteve glede učinkovitosti bi morale zajemati zlasti točnost storitev, pogostost obratovanja vlakov, kakovost voznega parka in prevozne zmogljivosti za potnike. Ta seznam je odprt, kar pomeni, da morajo biti v pogodbo o izvajanju javne službe vključene vsaj naštete zahteve glede kakovosti, pristojni organi pa lahko uporabijo dodatne zahteve.

Pristojni organ mora redno, vsaj vsakih pet let ocenjevati izpolnjevanje pogodbenih zahtev glede izboljšanja. Da bi se zagotovilo stalno in smiselno spremljanje skladnosti ter da bi bilo mogoče zgodaj ugotoviti neskladnosti in po potrebi sprejeti ukrepe za ponovno zagotovitev skladnosti, bi bilo morda treba pogosteje izvajati ocenjevanja. Pristojni organ bi moral zagotoviti, da zmore učinkovito spremljati učinkovitost. Zato mora, na primer s pogodbenimi zahtevami, zagotoviti učinkovito pridobivanje podatkov od ustreznih udeležencev, na podlagi katerih lahko ocenjuje skladnost. Pristojni organ mora rezultate svojih rednih ocenjevanj javno objaviti.

V pogodbi morajo biti navedeni tudi učinkoviti in odvračilni ukrepi, ki se uvedejo, če železniško podjetje ne izpolnjuje zahtev glede učinkovitosti. To pomeni, da morajo biti med rednimi ocenjevanji izpolnjene vse zahteve, da ne bi bilo treba uporabiti takih učinkovitih in odvračilnih ukrepov. Pristojni organ zato nima pravice odpovedati se uporabi teh ukrepov. Taki ukrepi so lahko različni in lahko vključujejo globe.

In nazadnje, če izvajalec ne izpolnjuje zahtev glede učinkovitosti, lahko pristojni organ kadar koli v celoti ali delno začasno preneha izvajati ali dokončno prekine pogodbo, sklenjeno neposredno na podlagi člena 5(4a).

Pogodbe, sklenjene na podlagi člena 5(4a), ne smejo trajati več kot deset let ali več kot 15 let, če vključujejo pomembne naložbe v skladu s členom 4(4). Tudi te pogodbe morajo biti objavljene.

2.5.3.4.   Člen 5(5). Nujne sklenitve pogodb

V primeru dejanske ali neizogibne prekinitve storitev – ne glede na to, ali gre za storitve, ki se upravljajo v okviru obveznosti javne službe ali ne – člen 5(5) pristojne organe pooblašča, da neposredno sklenejo, podaljšajo ali naložijo pogodbo o izvajanju javne službe za obdobje, ki ne sme biti daljše od dveh let.

Področje uporabe nujnih sklenitev pogodb vključuje tudi bistvene spremembe pogodb, na primer kot odziv na krizne razmere, kot so pandemije. Take spremembe so začasne in omejene na trajanje krize, katere posledice obravnava nujna sklenitev pogodbe, nikakor pa ne smejo biti daljše od dveh let. Če se je prvotna pogodba začasno nehala izvajati in ni bila dokončno prekinjena ter se ob koncu nujnih ukrepov še ni iztekla, se spet začnejo uporabljati prvotni pogoji pogodbe. Spremenjene pogodbe določijo načine vrnitve k ponovni uporabi prejšnje pogodbe, kadar je to ustrezno.

Nujne pogodbe o izvajanju javne službe se ne morejo uporabljati retroaktivno, saj mora biti vsebina teh pogodb opredeljena v skladu s členom 4, preden se začnejo uporabljati. Če vzrok za dejansko ali neizogibno prekinitev storitev še vedno obstaja, potem ko se ti nujni ukrepi ob koncu dveletnega obdobja iztečejo, lahko pristojni organ sprejme nove nujne ukrepe na podlagi člena 5(5), če lahko pokaže, da sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe na podlagi drugih določb Uredbe (ES) št. 1370/2007 glede na izredne okoliščine dejansko ni mogoča.

V skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 se pogodbe o izvajanju javne službe, kot so opredeljene v direktivah o javnem naročanju (Direktiva 2014/24/EU in Direktiva 2014/25/EU), glede storitev avtobusnega ali tramvajskega javnega potniškega prevoza sklepajo v skladu s tema direktivama, kolikor te pogodbe niso oblikovane kot naročila koncesij za storitve, kot so opredeljena v teh direktivah. Člen 5(5) Uredbe (ES) št. 1370/2007 se zato ne uporablja za sklepanje takih pogodb. Vendar direktivi o javnem naročanju omogočata posebne nujne postopke javnega naročanja, vključno z možnostjo postopka s pogajanji brez objave v posebnih okoliščinah (35).

Uredba (ES) št. 1370/2007 določa, da se obveznost objave nekaterih informacij najpozneje eno leto pred neposredno sklenitvijo v skladu z uporabo člena 7(2) ne uporablja v primeru nujne sklenitve pogodbe o izvajanju javne službe na podlagi člena 5(5). Komisija meni, da se po analogiji ta obveznost ne uporablja niti v primeru sklenitve pogodb o izvajanju javne službe za storitve avtobusnega ali tramvajskega prevoza na podlagi nujnih postopkov javnega naročanja iz direktiv o javnem naročanju, saj bi nasprotovala takemu nujnemu javnemu naročanju.

2.5.3.5.   Člen 5(6). Železniške storitve, upravičene do postopka neposredne sklenitve pogodbe

Člen 5(6) pristojnim organom omogoča neposredno sklepanje pogodb o izvajanju javne službe za železniški prevoz, „z izjemo drugih vrst prevoza po tirih, kot so podzemne železnice ali tramvaji“.

Kadar organ odda naročilo storitev v splošnem interesu tretji osebi, je treba spoštovati splošna načela iz Pogodbe, kot sta načeli preglednosti in enakega obravnavanja (36). Neposredno oddana naročila v skladu s členom 5(6) niso izvzeta iz upoštevanja teh načel iz Pogodbe. Zato Uredba (ES) št. 1370/2007 v členu 7(2) in (3) zahteva predvsem, da pristojni organi objavijo nekatere informacije o neposredno oddanih javnih naročilih storitev v zvezi z železniškim prevozom vsaj eno leto pred oddajo naročila in v letu po njej.

Izjemo od splošnega pravila glede konkurenčnega postopka sklenitve pogodbe je prav tako treba uporabljati restriktivno. Nadomestnih železniških storitev, na primer storitev avtobusnega prevoza, ki jih je od izvajalca javne službe v skladu s pogodbo mogoče zahtevati v primerih motenj železniškega omrežja, ni mogoče šteti za storitve železniškega prevoza in zato ne spadajo na področje uporabe člena 5(6). Železniška podjetja bi morala za take nadomestne železniške storitve v obliki avtobusnega prevoza skleniti pogodbe s podizvajalci v skladu z veljavno zakonodajo o javnem naročanju.

Ali so nekatere vrste sistemov mestnega in predmestnega železniškega prevoza, kot je S-Bahn (v Avstriji, Nemčiji in na Danskem) in RER (v Franciji), ali načini prevoza, ki so podobni „drugim vrstam prevoza po tirih“ (na primer storitve podzemne železnice ali tramvajske storitve), kot so storitve vlak–tramvaj in nekatere storitve avtomatskega vlaka, ki se izvajajo v okviru optičnih sistemov vodenja, vključene v izjemo iz člena 5(6) za železnico, je treba oceniti za vsak primer posebej na podlagi primernih meril. To bo zlasti odvisno od dejavnikov, kot na primer, ali so zadevni sistemi po navadi interoperabilni in/ali infrastrukturo delijo z omrežjem tradicionalne navadne železnice. Čeprav storitve vlak–tramvaj uporabljajo infrastrukturo navadne železnice, bi jih bilo treba zaradi njihovih posebnih značilnosti kljub temu upoštevati kot „drugo vrsto prevoza po tirih“.

2.5.4.   
  Člen 5(7). Revizija odločitev o sklenitvi pogodb

Ta določba določa, da države članice sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo učinkovito in hitro revizijo odločitev, ki so jih pristojni organi sprejeli v skladu s členom 5(2) do (6), na zahtevo katere koli osebe, ki ima ali je imela interes za sklenitev posamezne pogodbe in ki je zaradi domnevne kršitve, povzročene z odločitvijo, ki krši pravo Unije ali nacionalna pravila, ki izvajajo pravo Unije, utrpela oziroma bi lahko utrpela škodo (v nadaljnjem besedilu: zainteresirane strani). Taki revizijski organi imajo lahko sodni značaj.

Člen 5(7) v drugem odstavku nadalje določa, da v primerih neposredne sklenitve iz odstavkov 4a in 4b taki ukrepi morajo vključevati možnost, da lahko zainteresirane strani vložijo zahtevo, da neodvisni organ, ki ga imenuje zadevna država članica, oceni obrazloženo odločitev pristojnega organa.

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 27 Uredbe (EU) 2016/2338, se države članice lahko odločijo za izvedbo ocene v okviru sodnega nadzora. To oceno lahko torej posebej zagotovi imenovan neodvisni organ z namenom, da se ocena uporabi v okviru revizijskega postopka iz člena 5(7), prvi pododstavek. Komisija meni, da bi moral ta neodvisni organ ustrezno poznati trg in imeti dostop do potrebnih informacij, da bi lahko zagotovil strokovno oceno. Zato so regulatorni organi za železniški sektor v smislu člena 55 Direktive 2012/34/EU primerni za zagotavljanje te funkcije. V primerih, v katerih država članica imenuje neodvisni organ, ki ni njen regulatorni organ za železniški sektor, bi morala njegova stopnja neodvisnosti zadoščati za zagotovitev pravne in operativne neodvisnosti od interesov pristojnih organov in železniških podjetij ter bi morala biti vsaj enaka stopnji neodvisnosti regulatornega organa za železniški sektor.

Rezultati take ocene morajo biti javno dostopni v skladu z nacionalnim pravom. Komisija razume, da morajo biti objavljeni vsaj bistvene točke ocene in končni rezultat, ki navaja, ali je utemeljitev odločitve o sklenitvi skladna s pravili Uredbe (ES) št. 1370/2007.

Kjer organi, pristojni za revizijske postopke, niso sodni organi, morajo biti njihove odločitve vedno pisno obrazložene. Poleg tega morajo biti v takem primeru njihove odločitve predmet sodnega nadzora ali revizije s strani drugega organa, ki mora biti sodišče v smislu člena 267 PDEU.

2.5.5.   
  Spremembe pogodb o izvajanju javne službe

Kadar je treba spremeniti tekočo pogodbo o izvajanju javne službe, na primer, kadar je zaradi podaljšanja proge podzemne železnice treba prilagoditi obseg storitve prevoza in ustrezni znesek nadomestila, se pojavi vprašanje, ali naj pristojni organ začne nov postopek sklepanja pogodbe ali se lahko pogodba spremeni brez novega sklepanja pogodbe.

Sodišča Unije so odločila, da v primeru manjših, nebistvenih sprememb morda ni potrebe po novem sklepanju, da bi se še naprej zagotavljala skladnost s splošnimi načeli iz Pogodbe, kot sta načeli preglednosti in nediskriminacije, ter bi torej lahko zadostovala le preprosta sprememba pogodbe. Po drugi strani pa so sodišča Unije menila, da bi bilo za zagotovitev preglednosti postopkov in enakega obravnavanja ponudnikov treba v nekaterih primerih zaradi znatnih sprememb bistvenih določb koncesijske pogodbe za storitve ali pogodb, za katere veljajo direktive o javnem naročanju, skleniti novo pogodbo. To zlasti velja, kadar so nove določbe bistveno drugačne od določb prvotne pogodbe in zato izkazujejo željo strank po ponovnem pogajanju glede bistvenih pogojev navedene pogodbe (37).

Sodišče Unije meni, da se sprememba koncesijske pogodbe za storitve v času njene veljavnosti lahko šteje za bistveno, če uvaja pogoje, ki bi, če bi bili prisotni v postopku prvotne oddaje, omogočali vstop drugim ponudnikom kot tistim, ki so bili prvotno sprejeti, ali bi omogočali izbiro druge ponudbe kot tiste, ki je bila prvotno sprejeta (38).

Če ni posebnih določb iz Uredbe (ES) št. 1370/2007, načela zgoraj navedene sodne prakse v celoti veljajo za spremembe pogodb o izvajanju javne službe, zajetih v navedeni uredbi. Za določanje, katere spremembe so nebistvene, je treba oceniti vsak primer posebej na podlagi objektivnih meril (39).

Ta načela se uporabljajo za pogodbe, sklenjene na podlagi za konkurenco odprtega razpisnega postopka. Poleg tega velja, da je, kadar se bistvena določila pogodb, sklenjenih na podlagi člena 5(6), močno spremenijo po 24. decembru 2023, treba skleniti novo pogodbo.

Tudi posebna pravila o spremembah pogodb med njihovo veljavnostjo iz Direktive 2014/24/EU in Direktive 2014/25/EU (40) se uporabljajo za pogodbe, ki so sklenjene v skladu z navedenima direktivama, v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007.

2.6.   Nadomestilo za opravljanje javne službe

Pravila Unije, ki določajo pogoje, pod katerimi nadomestilo za storitve splošnega gospodarskega pomena pomeni pomoč v skladu s členom 107 PDEU, se uporabljajo za kopenski promet. Člen 106(2) PDEU se ne uporablja v primerih, kadar nadomestilo pomeni državno pomoč in se izplača za obveznosti javne službe v kopenskem prometu. Tako nadomestilo je zajeto v členu 93 PDEU. V skladu s tem se pravila Unije o združljivosti v zvezi z nadomestili za storitve splošnega gospodarskega pomena (41), ki temeljijo na členu 106(2) PDEU, ne uporabljajo za kopenski promet (42).

Namen pravil o nadomestilu iz Uredbe (ES) št. 1370/2007 je zagotoviti, da izvajalci ne prejmejo čezmernega nadomestila ob upoštevanju primernega dobička, da nadomestilo zagotavlja dolgoročno finančno vzdržnost izvajanja javnega potniškega prevoza (43) in da sistem spodbuja splošno učinkovitost. Uredba (ES) št. 1370/2007 določa tudi podrobnosti o predhodnih in naknadnih nadzorih, ki jih nad višino dodeljenega nadomestila izvaja Komisija.

Če je nadomestilo za javne storitve železniškega in cestnega potniškega prevoza plačano v skladu z Uredbo (ES) št. 1370/2007, se tako nadomestilo šteje za združljivo z notranjim trgom in je oproščeno obveznosti predhodnega obvestila iz člena 108(3) PDEU, kot je določeno v členu 9(1) navedene uredbe.

Ta domneva o združljivosti in oprostitev obveznosti obvestila je pomembna, samo če nadomestilo pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. Nadomestilo za opravljanje javne službe, ki izpolnjuje pogoje iz sodbe sodišč Unije v zadevi Altmark (44), ne pomeni državne pomoči in zato zanj v nobenem primeru ne velja obveznost predhodnega obvestila. Kljub temu bi tako nadomestilo za opravljanje javne službe, da bi bilo skladno s pravom Unije, še vedno moralo izpolnjevati druge zahteve iz Uredbe (ES) št. 1370/2007, povezane z organizacijo storitev kopenskega prometa na podlagi pravil notranjega trga, na primer določbe o trajanju pogodbe o izvajanju javne službe, zaščiti osebja, dostopu do voznega parka, postopkih sklepanja pogodb ali sklepanju pogodb s podizvajalci.

2.6.1.   
  Pogodbe, sklenjene na podlagi za konkurenco odprtega razpisa

Člen 4(1), točka (b), Uredbe (ES) št. 1370/2007 določa, da pogodbe o izvajanju javne službe in splošna pravila vnaprej na objektiven in pregleden način določajo parametre, na podlagi katerih se izračuna morebitno nadomestilo, ter vrsto in obseg vseh dodeljenih izključnih pravic, tako, da se prepreči čezmerna kompenzacija.

Vendar Uredba (ES) št. 1370/2007 ne nalaga posebnih pogojev glede tega, kako mora biti nadomestilo za opravljanje javne službe oblikovano, kadar je povezana pogodba o izvajanju javne službe sklenjena na podlagi za konkurenco odprtega razpisnega postopka pri uporabi člena 5(3) Uredbe (ES) št. 1370/2007. Priloga k Uredbi (ES) št. 1370/2007 (v nadaljnjem besedilu: Priloga) se ne uporablja za navedene pogodbe.

Za konkurenco odprt razpisni postopek, ki je odprt, pregleden in nediskriminatoren, bi moral načeloma zagotavljati, da cena, ki jo pristojni organ plača za pridobitev javne storitve, opisane pri razpisnih zahtevah, povzroča najnižje stroške za skupnost. Vendar bi morali biti pristojni organi posebej pozorni na znake, ki kažejo pomanjkanje učinkovite konkurence za razpis.

Opozoriti bi bilo treba, da tudi za konkurenco odprt razpis sam po sebi ne zagotavlja, da ne bo prišlo do čezmerne kompenzacije, tj. da nadomestilo, ki bo dejansko izplačano v celotnem času trajanja pogodbe, ne bo preseglo zneska, potrebnega za kritje vseh ali dela stroškov, nastalih zaradi izpolnjevanja obveznosti javne službe, pri čemer se upoštevajo ustrezni računi in primeren dobiček v smislu člena 4(1), točka (b), Uredbe (ES) št. 1370/2007.

2.6.2.   
  Nadomestilo za neposredno sklenjene pogodbe

Kadar je pogodba o izvajanju javne službe sklenjena neposredno v skladu s členom 5(2), 5(3a), 5(4), 5(4a), 5(4b), 5(5) ali 5(6) ali pristojni organ naloži splošna pravila v smislu člena 3(2), višina nadomestila ni rezultat konkurenčnih tržnih sil, ampak neposrednih pogajanj oziroma jo neposredno naloži pristojni organ. V teh okoliščinah je treba v skladu s členoma 4 in 6(1) uporabiti metodologijo za izračun najvišjega zneska nadomestila iz Priloge, da se prepreči čezmerna kompenzacija.

Če se upoštevajo določbe iz Priloge (poleg vseh drugih zadevnih določb Uredbe (ES) št. 1370/2007), se tako nadomestilo šteje za združljivo z notranjim trgom in uživa ugodnosti skupinske oprostitve v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007.

2.6.3.   
  Čezmerna kompenzacija

Pogodba med izvajalcem javne službe in pristojnim organom je lahko sklenjena v različnih oblikah, zlasti v smislu ureditev delitve tveganja in najvišje ravni primernega dobička, ki ga ima izvajalec pravico obdržati.

Pristojni organi morajo po navadi opravljati redna naknadna preverjanja, da odkrijejo morebitno čezmerno kompenzacijo, in v pogodbah o izvajanju javne službe predvideti mehanizme za vračilo sredstev, ki zagotavljajo izterjavo morebitnih čezmerno izplačanih nadomestil.

To načelo se uporablja za pogodbe, ki so sklenjene na podlagi za konkurenco odprtega razpisa, in neposredno sklenjene pogodbe, saj se prepoved čezmerne kompenzacije iz člena 4(1) uporablja za vse pogodbe.

Komisija priporoča, da se taka preverjanja čezmerne kompenzacije izvedejo za stroške in prihodke ter najvišjo raven dobička, ki se navadno določi v pogodbi. Metoda, uporabljena za preverjanja čezmerne kompenzacije, bi morala upoštevati tudi učinke na omrežja, kadar jih je mogoče količinsko opredeliti.

V primeru koncesijskih pogodb, sklenjenih na podlagi za konkurenco odprtih razpisov, se predpostavlja, da je uspešen ponudnik pri ponudbi že upošteval morebitna povečanja učinkovitosti, ki jih pričakuje med trajanjem pogodbe. Zato Komisija meni, da je zahtevo za naknadno preverjanje čezmerne kompenzacije mogoče prilagoditi za take pogodbe, da se upoštevajo posebne značilnosti navedenih pogodb.

V vseh primerih lahko pristojni organi sami opredelijo pogostost in obseg preverjanja čezmerne kompenzacije glede na trajanje in zapletenost pogodbe.

2.6.4.   
  Pojem „primeren dobiček“

Člen 4(1), točka (c), določa, da lahko stroški, ki jih je treba upoštevati v pogodbi o izvajanju javne službe, vključujejo „ustrezno obrestovanje kapitala“, tj. primeren dobiček. Ta določba se uporablja ne glede na to, ali so pogodbe sklenjene neposredno ali na podlagi za konkurenco odprtega razpisa.

V Uredbi niso navedene natančne smernice o tem, kako opredeliti razumen dobiček za neposredno sklenjene pogodbe ali pogodbe, sklenjene na podlagi za konkurenco odprtega razpisa.

V skladu s splošnimi načeli, ki se uporabljajo za državno pomoč, je „razumen dobiček“ v Prilogi opredeljen kot stopnja „donosnosti kapitala, ki je običajna za sektor v določeni državi članici in ki mora upoštevati tveganje – ali odsotnost tveganja – izvajalca javne službe zaradi posegov javnega organa“. V Prilogi niso navedene dodatne smernice o tem, kako določiti navedeno raven dobička, Priloga pa se v vsakem primeru uporablja samo za neposredno sklenjene pogodbe.

Vendar je koristne namige o tem, kako določiti ustrezno raven primernega dobička, mogoče najti v sporočilu o storitvah splošnega gospodarskega pomena.

V sporočilu o storitvah splošnega gospodarskega pomena je pojasnjeno, da „[k]adar za dano storitev obstaja splošno sprejeto tržno nadomestilo, je to najboljše merilo za nadomestilo, če se ne izvede javni razpis“ (45). Primer so tržne pogodbe v istem sektorju dejavnosti, s podobnimi značilnostmi in v isti državi članici.

V tem primeru bi se lahko raven primernega dobička določila s primerjavo stopnje dobička, ki bi jo za izvedbo zadevne storitve zahtevalo povprečno dobro vodeno podjetje, ki deluje v istem sektorju (46). Vendar tržna referenčna merila niso vedno na voljo (47), kadar pa obstajajo, jih je morda treba prilagoditi, če njihove značilnosti niso primerljive z zadevno transakcijo (48).

Standardno merjenje donosnosti kapitala pogodbe o izvajanju javne službe je interna stopnja donosnosti, ki jo podjetje doseže z vloženim kapitalom med trajanjem projekta, tj. interna stopnja donosnosti denarnih tokov pogodbe. Vendar se lahko uporabijo tudi računovodski ukrepi, kot so donosnost lastniškega kapitala, donosnost vloženega kapitala ali drugi splošno sprejeti ekonomski kazalniki donosnosti kapitala.

Upoštevati je treba, da lahko na kazalnike vplivajo računovodske metode, ki jih uporablja izvajalec, in da lahko odražajo njegov položaj le v danem letu. V takem primeru bi bilo treba zagotoviti uporabo kazalnikov, ki odražajo dolgoročno gospodarsko realnost, povezano z izvrševanjem pogodbe o izvajanju javne službe. Kadar je to izvedljivo, bi bilo treba raven primernega dobička ocenjevati v celotnem obdobju trajanja pogodbe. Upoštevati bi bilo treba razlike med gospodarskimi modeli železniškega prevoza, tramvajskega prevoza, prevoza s podzemno železnico in avtobusnega prevoza. Železniški prevoz je na primer zelo kapitalsko intenziven, za avtobusni prevoz pa je glavni stroškovni dejavnik po navadi osebje.

Ustrezno raven primernega dobička mora določiti pristojni organ na podlagi ocene vsakega primera posebej, ta pa bi morala v bistvu zajemati primerjavo ravni dobička pogodbe s primerljivimi pogodbami na trgu. Pri prejemku je treba upoštevati običajen tržni prejemek za podobne storitve in raven tveganja, povezanega s pogodbo. Pogodba o izvajanju javne službe, v okviru katere je nadomestilo mogoče prilagoditi ob upoštevanju nepredvidenih stroškov, je na primer manj tvegana kot pogodba s fiksnim nadomestilom. Če so vse druge okoliščine enake, bi moral biti primerni dobiček pri manj tvegani pogodbi nižji. V pogodbi bi moralo biti izrecno navedeno, ali in v kakšnih okoliščinah je znesek nadomestila mogoče prilagoditi, da bi odražal ustrezen zunanji razvoj, saj za zvišanje nadomestila, ki odstopa od predhodnih pogodbenih pogojev, navadno velja, da ni skladno z Uredbo (ES) št. 1370/2007.

Mehanizem nadomestila bi moral na splošno spodbujati učinkovitost poslovodenja (49). Sistemi nadomestil, ki avtomatsko zajemajo dejansko nastale stroške, prevoznika ne spodbujajo k temu, da bi sčasoma postal stroškovno učinkovitejši. Taki mehanizmi so sprejemljivi samo takrat, kadar so stroški zelo negotovi in prevoznik potrebuje visoko stopnjo zaščite pred negotovostjo.

2.6.5.   
  Člen 4(1) in (2) ter Priloga. Preprečevanje navzkrižnega subvencioniranja komercialnih dejavnosti

Kadar ponudnik javne službe izvaja tudi komercialne dejavnosti, bi bilo treba zagotoviti, da javnega nadomestila ne bi mogel uporabljati za krepitev svojega konkurenčnega položaja na drugih trgih, kjer deluje komercialno. V Prilogi sta zato določena ločevanje računovodstva med javno službo in komercialnimi dejavnostmi ter pravilna metoda za razporejanje stroškov, ki odraža realne stroške zagotavljanja javne službe.

Člen 4(1) in (2) v povezavi s Prilogo določa, da morajo biti stroški in prihodki izvajalca pravilno razporejeni med javnimi storitvami (za vsako pogodbo posebej) in komercialnimi storitvami (oddelek 2.5.2).

Če bi se na primer stroški storitev, opravljenih na postajah v zvezi z javno službo in komercialnimi dejavnostmi, razporedili samo na javno službo, bi to pomenilo navzkrižno subvencioniranje, ki ni združljivo z Uredbo (ES) št. 1370/2007. Posebne obveznosti v zvezi z ločevanjem poslovnih računov prevoznikov v železniškem prometu so zapisane tudi v Direktivi 2012/34/EU (50).

Vsaka pogodba o izvajanju javne službe bi morala vsebovati posebna pravila o nadomestilu in imeti specifične računovodske vknjižbe. Če je podjetje sklenilo več pogodb o izvajanju javne službe, bi morali njegovi računi omogočati prepoznavanje nadomestil, prejetih za izpolnjevanje obveznosti javne službe v različnih pogodbah o izvajanju javne službe, ločeno od prihodkov iz komercialnih tržnih dejavnosti. Na pisno zahtevo Komisije je treba te račune dati na voljo v skladu s členom 6(2) Uredbe (ES) št. 1370/2007.

2.6.6.   
  Člen 4(1). Spodbude za učinkovitost

Uvodna izjava 27 Uredbe (ES) št. 1370/2007 navaja, da je treba v primeru neposredne sklenitve pogodbe ali splošnih pravil parametre za nadomestilo določiti tako, da je nadomestilo ustrezno ter odraža „skrb za učinkovitost in kakovost storitev“. Točka 7 Priloge določa, da bi način nadomestila moral „spodbujati ohranitev ali razvoj učinkovitega poslovodenja s strani izvajalca javne službe, ki se ga lahko objektivno oceni“.

To pomeni, da bi morale biti spodbude za ekonomsko učinkovito opravljanje storitve vključene v mehanizem nadomestila. Učinkovitost bi se morala sčasoma izboljšati, izboljšave pa bi morale biti objektivno merljive.

Učinkovitost bi bilo treba razumeti kot razmerje med kakovostjo (ali ravnjo) javnih storitev in porabljenimi sredstvi. Spodbude je torej mogoče zasnovati tako, da bi se znižali stroški in/ali povečala kakovost/raven storitve. Vendar znižanja stroškov, dosežena na račun kakovosti/ravni storitve, ne štejejo za izboljšanje učinkovitosti.

Spodbude za učinkovitost bi morale biti realistične, sorazmerne in natančno opredeljene v pogodbi. Povečanja učinkovitosti bi morali izvajalec, javni organ in, kjer je primerno, uporabniki ustrezno deliti drug z drugim. Izvajalcu ne bi smelo biti dovoljeno, da bi obdržal nesorazmeren del takih koristi. Vsak tak mehanizem za spodbujanje izboljšanja učinkovitosti mora temeljiti na objektivnih in merljivih merilih, ki so določena v aktu o pooblastitvi in so predmet naknadne ocene, ki jo izvede pristojni organ.

2.6.7.   
  Člen 6(1). Preverjanje skladnosti z Uredbo (ES) št. 1370/2007

Pristojni organi morajo med trajanjem pogodbe o izvajanju javne službe, zlasti če je pogodba neposredno sklenjena, izvajati redna preverjanja, da ne samo preverijo skladnost z njenimi pogoji, ampak tudi zgodaj odkrijejo (in zagotovijo vračilo sredstev) morebitno čezmerno kompenzacijo. To je pomembno zlasti za dolgoročne pogodbe.

2.6.8.   
  Člen 1(1) in člen 6(1). Zahteva, da se izvajalcem plača„ustrezno“ nadomestilo za obveznosti javne službe

Točka 7 Priloge k Uredbi določa, da mora „[n]ačin nadomestila [...] spodbujati ohranitev ali razvoj [...] opravljanja dovolj kakovostnih storitev potniškega prevoza“. To načelo je zapisano tudi v členu 2a(2), točka (b), ki določa, da mora nadomestilo čistega finančnega učinka obveznosti javne službe zagotavljati dolgoročno finančno vzdržnost izvajanja javnega potniškega prevoza.

To pomeni, da bi moralo nadomestilo, ki ga zagotovijo pristojni organi, izvajalcem omogočiti izvajanje finančno vzdržnih visokokakovostnih storitev. Nezadostno financiranje bi povzročilo poslabšanje kakovosti storitve. Poleg tega bi pri pogodbah, ki se sklenejo na podlagi za konkurenco odprtega razpisa, prenizko nadomestilo odvrnilo morebitne ponudnike od sodelovanja v razpisnem postopku.

2.7.   Člen 7(2), (3) in (4). Objava in preglednost

Smernice za razlago v tem oddelku vključujejo obveznost pristojnih organov, da zagotovijo preglednost pri sklepanju pogodb o izvajanju javne službe pred postopkom sklepanja pogodbe in po njem.

Člen 7(2) določa, da pristojni organi najpozneje eno leto pred objavo razpisa ali neposredno sklenitvijo pogodbe o izvajanju javne službe v Uradnem listu Evropske unije objavijo nekatere informacije o predvideni pogodbi. Obveznost objave teh informacij se uporablja tudi takrat, kadar se pogodbe o izvajanju javne službe sklenejo na podlagi drugega stavka člena 5(1) Uredbe (ES) št. 1370/2007 v skladu s postopkom iz direktiv o javnem naročanju, čeprav ti direktivi ne določata take objave (51).

Namen člena 7(2) je, prvič, gospodarskim subjektom omogočiti, da se odzovejo na namere pristojnega organa, zlasti na vrsto sklenitve, ki jo ta namerava uporabiti (razpis ali neposredna sklenitev), in, drugič, gospodarskim subjektom dati čas, da se bolje pripravijo na razpis. Zaradi opustitve objave informacij v skladu s členom 7(2) se lahko zato razpis razveljavi, če so bili izvajalci zaradi neobstoja predhodnega informativnega obvestila močno prikrajšani v razmerju do izvajalca, ki trenutno izvaja pogodbo in zato natančno pozna vse njene značilnosti (52). Zaradi take opustitve države članice tudi izgubijo pravico do oprostitve obveznosti obvestila na podlagi člena 108(3) PDEU (53).

Člen 7(3) določa, da pristojni organi v roku enega leta od neposredne sklenitve pogodbe o izvajanju javne službe za železniški prevoz objavijo nekatere informacije o sklenjeni pogodbi.

Službe Komisije so razvile modele obrazcev in postopkov, ki pristojnim organom omogočajo izpolnjevanje teh zahtev v zvezi z objavljanjem. Pri objavljanju informacij v Uradnem listu Evropske unije bi morali pristojni organi uporabljati posebno orodje eNotices (54) za izpolnjevanje in pošiljanje obvestil za objavo na portalu dnevnih elektronskih javnih naročil (Tenders Electronic Daily (TED)).

Člen 7(4) določa, da pristojni organ zainteresirani strani na njeno zahtevo predloži obrazložitev za svojo odločitev za neposredno sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe. Pristojni organ mora svojo namero o neposredni sklenitvi pogodbe potrditi vsaj eno leto vnaprej, ker morajo biti te informacije objavljene v Uradnem listu Evropske unije (člen 7(2), zlasti pododstavek (b)). Tako lahko zainteresirane strani pripravijo vprašanja precej pred sklenitvijo pogodbe, pri čemer pogodba ni sklenjena prej kot po enem letu. Za zagotovitev učinkovite pravne zaščite je treba informacije, zahtevane v skladu s členom 7(4), predložiti takoj.

Člen 7(2) in (4) Uredbe (ES) št. 1370/2007 od pristojnega organa ne zahteva, da mora objaviti ali potencialno zainteresiranim gospodarskim subjektom sporočiti vse potrebne informacije, da lahko ti pripravijo dovolj natančno ponudbo, ki bi lahko bila predmet primerjalne ocene, ter opraviti take primerjalne ocene vseh ponudb, ki jih morda prejme po objavi navedenih informacij (55).

2.8.   Prehodne ureditve

Ta oddelek vsebuje smernice za razlago nekaterih vidikov določb o prehodnih ureditvah v zvezi s pogodbami, sklenjenimi pred začetkom veljavnosti Uredbe (ES) št. 1370/2007, in pogodbami, sklenjenimi v prehodnih obdobjih, opredeljenih v členu 8.

2.8.1.   
  Člen 8(3), točki (b) in (c). Najdaljše trajanje je 30 let

Člen 8(3), točki (b) in (c), določa, da pogodbe o izvajanju javnih služb, sklenjene „pred 26. julijem 2000 na podlagi postopka, ki ni bil pravičen in za javnost odprt razpis“ ali sklenjene „od 26. julija 2000 in pred 3. decembrom 2009 na podlagi pravičnega in za javnost odprtega razpisa [...] se lahko izvajajo do izteka njihove veljavnosti, vendar največ 30 let“.

V tej določbi ni izrecno določeno izhodišče, od katerega je treba izračunati najdaljše obdobje, ki znaša 30 let, vendar so sodišča Unije odločila, da to obdobje začne teči od datuma začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1370/2007 (56). Zato se lahko glede na to, da je Uredba začela veljati 3. decembra 2009, vse pogodbe o izvajanju javne službe, za katere veljajo določbe iz člena 8(3), točki (b) in (c), izvajajo najdlje do 3. decembra 2039.

2.8.2.   
  Člen 8(3), točka (d). Pomen zveze „omejena veljavnost, primerljiva z veljavnostmi, določenimi v členu 4“

Člen 8(3), točka (d), določa, da se pogodbe o izvajanju javne službe, sklenjene „po 26. juliju 2000 in pred 24. decembrom 2017 na podlagi postopka, ki ni bil pošten za konkurenco odprt razpisni postopek [...] lahko izvajajo do izteka njihove veljavnosti, če imajo omejeno veljavnost, primerljivo z veljavnostmi, določenimi v členu 4“.

Komisija meni, da bi bilo treba izraz „primerljivo z veljavnostmi, določenimi v členu 4“ razlagati restriktivno za zagotovitev, da si države članice prizadevajo za doseganje ciljev Uredbe (ES) št. 1370/2007 od datuma začetka njene veljavnosti, tj. 3. decembra 2009. Komisija zato meni, da bi bilo smiselno upoštevati, da bi morala biti veljavnost pogodb o izvajanju javne službe zelo podobna veljavnostim iz člena 4.

---

(1)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost (COM(2020) 789 final) z dne 9. decembra 2020.

(2)  UL L 315, 3.12.2007, str. 1.

(3)  Uredba (EU) 2016/2338 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2016 o spremembi Uredbe (ES) št. 1370/2007 v zvezi z odprtjem trga za notranje storitve železniškega potniškega prevoza (UL L 354, 23.12.2016, str. 22).

(4)  Četrti železniški sveženj je zbirka šestih zakonodajnih besedil, namenjenih dokončnemu oblikovanju enotnega trga železniških storitev; glej: https://transport.ec.europa.eu/transport-modes/rail/railway-packages/fourth-railway-package-2016_en.

(5)  Sporočilo Komisije o smernicah za razlago Uredbe (ES) št. 1370/2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza z dne 29. marca 2014 (UL C 92, 29.3.2014, str. 1).

(6)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(7)  UL L 94, 28.3.2014, str. 243.

(8)  UL L 94, 28.3.2014, str. 1.

(9)  Opozoriti je treba, da se Uredba (ES) št. 1370/2007 še vedno sklicuje na Direktivo 2004/17/ES in Direktivo 2004/18/ES, ki sta bili medtem razveljavljeni in nadomeščeni z Direktivo 2014/24/EU in Direktivo 2014/25/EU. Vse te sklice bi bilo treba razumeti, kot da se nanašajo na novi direktivi.

(10)  Člen 10(3) Direktive 2014/23/EU.

(11)  UL L 364, 12.12.1992, str. 7.

(12)  Sporočilo Komisije o razlagi Uredbe Sveta (EGS) št. 3577/92 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (COM/2014/0232 final), 22.4.2014.

(13)  UL L 343, 14.12.2012, str. 32.

(14)  Sodba z dne 24. julija 2003, Altmark Trans, C-280/00, ECLI:EU:C:2003:415 (v nadaljnjem besedilu: sodba v zadevi Altmark).

(15)  Sodba z dne 29. novembra 2018, ARFEA proti Evropski komisiji, T-720/16, ECLI:EU:T:2018:853, točka 88; sodba z dne 24. novembra 2020, Viasat Broadcasting UK Ltd, C-445/19, ECLI:EU:C:2020:952, točka 33.

(16)  Sodba z dne 12. februarja 2008, BUPA in drugi proti Evropski komisiji, T-289/03, ECLI:EU:T:2008:29, točka 168.

(17)  Ta pristop je v skladu s splošnim pristopom Komisije k storitvam splošnega gospodarskega pomena v drugih sektorjih. Glej zlasti točko 48 Sporočila Komisije o uporabi pravil Evropske unije o državni pomoči za nadomestilo, dodeljeno za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (v nadaljnjem besedilu: sporočilo o storitvah splošnega gospodarskega pomena) (UL C 8, 11.1.2012, str. 4).

(18)  Glej zlasti sodbo z dne 1. marca 2017, Société nationale maritime Corse Méditerranée (SNCM) proti Evropski komisiji, T-454/13, ECLI:EU:T:2017:134, točka 134 (v nadaljevanju: sodba v zadevi SNCM).

(19)  Sodba z dne 1. marca 2017, Francoska republika proti Evropski komisiji, T-366/13, ECLI:EU:T:2017:135, točka 105.

(20)  Sodba v zadevi Wall, točka 134;

(21)  Sodba z dne 18. januarja 2017, Andersen proti Evropski komisiji, T-92/11 RENV, ECLI:EU:T:2017:14, točka 70. Splošno sodišče se sklicuje na posebnosti železniškega prevoza iz uvodne izjave 25 Uredbe (ES) št. 1370/2007. Navedena uvodna izjava se nanaša na posebna vprašanja bremena naložb in naložbenih stroškov.

(22)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1795 z dne 20. novembra 2018 o določitvi postopka in meril za uporabo preskusa ekonomskega ravnovesja v skladu s členom 11 Direktive 2012/34/EU (UL L 294, 21.11.2018, str. 5).

(23)  Za izračun glede na kilometre vozne mreže glej sodbo z dne 27. oktobra 2016, Hörmann Reisen, C-292/15, ECLI:EU:C:2016:817 (v nadaljevanju: sodba v zadevi Hörmann Reisen).

(24)  Glej v tem smislu sodbo v zadevi Hörmann Reisen, točke 34 do 48.

(25)  UL L 82, 22.3.2001, str. 16.

(26)  V skladu s sodno prakso sodišč Unije se Direktiva 2001/23/ES uporablja za prenos podjetja, izveden po razpisnem postopku za sklenitev pogodbe o izvajanju javne službe. V sektorjih dejavnosti, ki temeljijo na opredmetenih sredstvih, kot je avtobusni ali železniški prevoz, se Direktiva 2001/23/ES uporablja pri prenosu znatnih opredmetenih sredstev. Obstoja prenosa v smislu Direktive 2001/23/ES ne izključuje dejstvo, da lastništvo opredmetenih sredstev, ki jih je prej uporabljal odsvojitelj in jih je prevzel pridobitelj, ni preneseno, na primer v primeru, kadar opredmetena sredstva, ki jih je prevzel novi podjetnik, niso pripadala njegovemu predhodniku, ampak jih je dal na voljo naročnik; glej v tem smislu sodbo z dne 20. novembra 2003, Abler, C-340/01, ECLI:EU:C:2003:629; glej tudi sodbo z dne 26. novembra 2015, ADIF, C-509/14, ECLI:EU:C:2015:781.

(27)  To lahko vključuje funkcionalna mestna območja, ki jih sestavljata mesto in njegovo območje dnevnih migracij.

(28)  Sodba z dne 13. novembra 2008, Coditel Brabant, C-324/07, ECLI:EU:C:2008:621, točka 30.

(29)  Mnenje generalnega pravobranilca z dne 25. oktobra 2018 v združenih zadevah C-350/17 in C-351/17, Mobit, ECLI:EU:C:2018:869, točka 104.

(30)  Sodba z dne 21. marca 2019, Rhein-Sieg-Kreis, združeni zadevi C-266/17 in C-267/17, ECLI:EU:C:2019:241.

(31)  Glej ex multis sodbo z dne 18. januarja 2001, Komisija Evropskih skupnosti proti Kraljevini Španiji, C-83/99, ECLI:EU:C:2001:31, točka 19, in sodbo z dne 7. julija 2022, Pricoforest SRL proti Inspectoratul de Stat pentru Controlul în Transportul Rutier (ISCTR), C-13/21, ECLI:EU:C:2022:531, točka 30.

(32)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu

(33)  Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(34)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu

(35)  Glej člena 32 in 72 Direktive 2014/24/EU ter člena 50 in 89 Direktive 2014/25/EU.

(36)  Glej na primer uvodno izjavo 20 Uredbe (ES) št. 1370/2007: „Kadar se javni organ odloči, da opravljanje storitve v splošnem interesu zaupa tretji osebi, mora izvajalca javne službe izbrati v skladu s pravom Skupnosti o javnih naročilih in koncesijah, kot izhaja iz členov 43 do 49 Pogodbe, ter v skladu z načeli preglednosti in enakega obravnavanja.“

(37)  Sodba z dne 5. oktobra 2000, Komisija Evropskih skupnosti proti Francoski republiki, C-337/98, ECLI:EU:C:2000:543, točki 44 in 46; sodba z dne 19. junija 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, ECLI:EU:C:2008:351, točka 34, in sodba z dne 13. aprila 2010, Wall, C-91/08, EU:C:2010:182, točki 37 in 38 (v nadaljevanju: sodba v zadevi Wall); sodba z dne 14. maja 2020, T-Systems Magyarország Zrt., C-263/19, ECLI:EU:C:2020:373, točka 61. Sodna praksa sodišč Unije se je upoštevala tudi pri določanju pogojev, pod katerimi je treba zaradi sprememb pogodbe med njeno veljavnostjo izvesti nov postopek javnega naročanja v skladu s členom 72 Direktive 2014/24/EU in členom 89 Direktive 2014/25/EU. Podobne določbe so določene tudi v členu 43 Direktive 2014/23/EU.

(38)  Sodba z dne 19. junija 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, ECLI:EU:C:2008:351, točke 35 do 37; sodba v zadevi Wall, točka 38; sodba z dne 7. septembra 2016, Finn Frogne, C-549/14, ECLI:EU:C:2016:634, točka 28; sodba z dne 3. oktobra 2019, Delta Antrepriză de Construcţii şi Montaj 93, C-267/18, ECLI:EU:C:2019:826, točka 33.

(39)  Sodišča Unije so v sodbi v zadevi Wall poudarila, da lahko zamenjava podizvajalca – tudi če je bila možnost spremembe predvidena v pogodbi – v izjemnih primerih pomeni znatno spremembo ene od bistvenih sestavin koncesijske pogodbe, če je določitev enega podizvajalca, ne pa drugega, ob upoštevanju značilnosti zadevne storitve, element, ki je odločilen za sklenitev pogodbe, kar pa mora preveriti predložitveno sodišče.

(40)  Člen 72 Direktive 2014/24/EU in člen 89 Direktive 2014/25/EU.

(41)  Zlasti Sklep Komisije o uporabi člena 106(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve, dodeljenega nekaterim podjetjem, pooblaščenim za opravljanje storitev splošnega gospodarskega pomena (UL L 7, 11.1.2012, str. 3) in Okvir Evropske unije za državno pomoč v obliki nadomestila za javne storitve (UL C 8, 11.1.2012, str. 15).

(42)  Vendar se Uredba Komisije (EU) št. 360/2012 o uporabi členov 107 in 108 pri pomoči de minimis za podjetja, ki opravljajo storitve splošnega gospodarskega pomena (UL L 114, 26.4.2012, str. 8), uporablja za pomoč podjetjem, ki izvajajo storitve kopenskega prometa, z izjemo pomoči, dodeljene podjetjem, dejavnim na področju cestnih prevozov blaga za najem ali plačilo (glej uvodno izjavo 7 in člen 1(2), točka (g), Uredbe (EU) št. 360/2012).

(43)  Člen 2a(2).

(44)  Glej sodbo v zadevi Altmark in zlasti oddelek 3 sporočila o storitvah splošnega gospodarskega pomena.

(45)  Točka 69 sporočila o storitvah splošnega gospodarskega pomena.

(46)  V sporočilu o storitvah splošnega gospodarskega pomena so na voljo dodatne smernice o tem, kaj pomeni „povprečno dobro vodeno podjetje, ki razpolaga z ustreznimi materialnimi viri, ki mu omogočajo izpolnjevanje potrebnih zahtev za opravljanje javne storitve“. Glej zlasti točke 70–76.

(47)  Med nacionalnimi trgi storitev v železniškem prometu še vedno obstajajo velike razlike (kot je poudarjeno v Sedmem poročilu o spremljanju razvoja trga storitev v železniškem prometu, ki ga je Komisija objavila januarja 2021), prav tako so zanje značilna znatna poseganja države, ki izkrivljajo cene na teh trgih. Glej https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en.

(48)  To pomeni, da povprečne stopnje dobička v sektorju ni vedno mogoče uporabiti kot referenčno merilo. Zaradi posebnih značilnosti pogodbe in zlasti tveganja, povezanega s pogodbo, je v posameznem primeru morda treba prilagoditi stopnjo dobička, da se zagotovi, da ta stopnja dobička ostane primerna.

(49)  Zlasti točka 7 Priloge k Uredbi (ES) št. 1370/2007.

(50)  Člen 6 o ločevanju poslovnih računov prevoznikov v železniškem prometu in upravljavcev železniške infrastrukture.

(51)  Sodba z dne 20. septembra 2018, Stefan Rudigier, C-518/17, ECLI:EU:C:2018:757 (v nadaljnjem besedilu: sodba v zadevi Rudigier).

(52)  Kot je določeno v sodbi v zadevi Rudigier.

(53)  Glej v tem smislu sodbi z dne 12. oktobra 1978, Komisija in Belgija, C-156/77, točka 10, in z dne 21. julija 2016, Dilly’s Wellnesshotel GmbH, C-493/14, ECLI:EU:C:2016:577, točka 38.

(54)  To orodje je na voljo v vseh jezikih EU na naslovu https://enotices.ted.europa.eu.

(55)  Sodba z dne 24. oktobra 2019, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, C-515/18, ECLI:EU:C:2019:893.

(56)  Sodba z dne 19. marca 2020, Compañía de Tranvías de La Coruña, C-45/19, ECLI:EU:C:2020:224.

---

PRILOGA

Države članice, ki so imele decembra 2017 tržni obseg železniškega potniškega prevoza manjši od 23 milijonov vlakovnih kilometrov

Bolgarija

Estonija

Grčija

Hrvaška

Irska

Litva

Luksemburg

Latvija

Slovenija

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/28

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10865 – ASTORG / IPCOM)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/02)

Komisija se je 30. avgusta 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10865. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10865. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/29

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10886 – INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/03)

Komisija se je 25. oktobra 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10886. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10886. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/30

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10958 – CARLYLE / GARNICA)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/04)

Komisija se je 29. novembra 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10958. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10958. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/31

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11101 – CEPSA / BOH / BWT)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/05)

Komisija se je 14. junija 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11101. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11101. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/32

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10823 – CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/06)

Komisija se je 12. avgusta 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10823. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10823. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/33

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10674 – INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/07)

Komisija se je 11. maja 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10674. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10674. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/34

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11110 – EFMS / PSPIB / RADIUS)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/08)

Komisija se je 7. junija 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11110. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11110. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/35

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11030 – AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/09)

Komisija se je 13. junija 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11030. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11030. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/36

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10879 – EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/10)

Komisija se je 27. septembra 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10879. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10879. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/37

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11131 – PIERER / LEONI)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 222/11)

Komisija se je 13. junija 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11131. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11131. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/38

---

Obvestilo „RT Balkan“, „Oriental Review“, „Tsargrad“, „New Eastern Outlook“ in „Katehon“ v zvezi z njihovo vključitvijo v Sklep Sveta 2014/512/SZVP in Uredbo Sveta (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini

(2023/C 222/12)

Svet je navedene subjekte vključil v Prilogo IX k Sklepu Sveta 2014/512/SZVP (1) in Prilogo XV k Uredbi Sveta (EU) št. 833/2014 o omejevalnih ukrepih zaradi delovanja Rusije, ki povzroča destabilizacijo razmer v Ukrajini (2), da bi se ti ukrepi uporabljali od 1. oktobra 2023, če bo Svet po preučitvi ustreznih dejstev sprejel sklep.

Zadevne subjekte obveščamo, da lahko Svetu do 3. julija 2023 predložijo zahtevo za pridobitev informacij v zvezi z zadevno vključitvijo, in sicer na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  UL L 229, 31.7.2014, str. 13.

(2)  UL L 229, 31.7.2014, str. 1.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/39

---

Obvestilo fizičnim in pravnim osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1218, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1216, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2023/C 222/13)

Osebe, subjekte in organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1218 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1216 (4), o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi in dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je sklenil, da je treba te osebe, subjekte in organe uvrstiti na seznam oseb, subjektov in organov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2014/145/SZVP in Uredbe (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine. Razlogi za uvrstitev teh oseb, subjektov in organov na seznam so navedeni v ustreznih rubrikah teh prilog.

Te osebe, subjekte in organe opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014, zaprosijo, da se jim odobri uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali specifična plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe, subjekti in organi lahko prošnjo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili pošljejo Svetu pred 14. julija 2023 na naslov:

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe, subjekte in organe obenem opozarjamo, da lahko odločitev Sveta izpodbijajo na Splošnem sodišču Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, ter člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 159 I, 23.6.2023, str. 526.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 159 I, 23.6.2023, str. 335.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/40

---

Obvestilo fizičnim in pravnim osebam, subjektom in organom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1218, in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1216, o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2023/C 222/14)

Osebe, subjekte in organe, navedene v Prilogi k Sklepu Sveta 2014/145/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1218 (2), in v Prilogi I k Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1216 (4), o omejevalnih ukrepih v zvezi z ukrepi in dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine, obveščamo o naslednjem:

V skladu s členom 9(2) Uredbe (EU) št. 269/2014 morajo te osebe, subjekti ali organi pred 1. septembrom 2022 ali v šestih tednih po njihovi uvrstitvi na seznam v Prilogi I, odvisno od tega, kaj nastopi pozneje, poročati o sredstvih ali gospodarskih virih pod pristojnostjo države članice, ki jim pripadajo, so v njihovi lasti, so v njihovi posesti ali jih nadzorujejo, pristojnemu organu države članice, v kateri se ta sredstva ali gospodarski viri nahajajo. Pri vsakem preverjanju takih informacij morajo sodelovati z nacionalnim pristojnim organom. Neupoštevanje teh obveznosti se bo štelo za izogibanje ukrepom glede zamrznitve sredstev in gospodarskih virov.

Zahtevane informacije je treba poslati pristojnemu organu ustrezne države članice, in sicer prek njenega spletnega mesta iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 269/2014 (5).

---

(1)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(2)  UL L 159 I, 23.6.2023, str. 526.

(3)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(4)  UL L 159 I, 23.6.2023, str. 335.

(5)  Zadnja prečiščena različica je na voljo na: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20230426.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/41

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2014/145/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 269/2014 o omejevalnih ukrepih v zvezi z dejanji, ki spodkopavajo ali ogrožajo ozemeljsko nedotakljivost, suverenost in neodvisnost Ukrajine

(2023/C 222/15)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2014/145/SZVP (2), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1218 (3), in Uredba (EU) št. 269/2014 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1216 (5).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor Generalnega direktorata za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta, oddelek, pristojen za postopek obdelave, pa je RELEX.1, katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v GSS:

Pooblaščena oseba za varstvo podatkov

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam posameznikov, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2014/145/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2023/1218, in Uredbo (EU) št. 269/2014, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2023/1216.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2014/145/SZVP in Uredbi (EU) št. 269/2014.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in katere koli druge podatke v zvezi z razlogi za uvrstitev na seznam.

Pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov so sklepi Sveta, sprejeti na podlagi člena 29 PEU, in uredbe Sveta, sprejete v skladu s členom 215 PDEU, ki določajo fizične osebe (posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki) ter nalagajo zamrznitev sredstev in omejitve potovanj.

Obdelava je potrebna za opravljanje naloge v javnem interesu v skladu s členom 5(1)(a) in za izpolnitev zakonskih obveznosti iz zgoraj navedenih pravnih aktov, ki veljajo za upravljavca, v skladu s členom 5(1)(b) Uredbe (EU) 2018/1725.

Obdelava je potrebna iz razlogov bistvenega javnega interesa v skladu s členom 10(2)(g) Uredbe (EU) 2018/1725.

Svet lahko pridobi osebne podatke posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, od držav članic in/ali Evropske službe za zunanje delovanje. Prejemniki osebnih podatkov so države članice, Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje.

Vsi osebni podatki, ki jih obdeluje Svet v kontekstu avtonomnih omejevalnih ukrepov EU, se bodo hranili pet let od trenutka, ko je bil posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, odstranjen s seznama oseb, za katere velja zamrznitev sredstev, ali ko je veljavnost ukrepa potekla, ali, če je vložena tožba pri Sodišču, do izreka pravnomočne sodbe. Osebne podatke, ki jih vsebujejo dokumenti, registrirani v Svetu, hrani Svet za namene arhiviranja v javnem interesu v smislu člena 4(1)(e) Uredbe (EU) 2018/1725.

Svet bo morda moral izmenjati osebne podatke v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, s tretjo državo ali mednarodno organizacijo v kontekstu prenosa uvrstitev na sezname ZN s strani Sveta ali v kontekstu mednarodnega sodelovanja v zvezi s politiko omejevalnih ukrepov EU.

Če sklep o ustreznosti ali pa ustrezni zaščitni ukrepi niso sprejeti, se prenos osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo izvede pod naslednjim pogojem oziroma naslednjimi pogoji v skladu s členom 50 Uredbe (EU) 2018/1725:

| — | prenos je potreben iz pomembnih razlogov javnega interesa; |
| --- | --- |

—

prenos je potreben iz pomembnih razlogov javnega interesa;

| — | prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov. |
| --- | --- |

—

prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov.

Pri obdelavi osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni vključeno avtomatizirano sprejemanje odločitev.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo pravico do obveščenosti in pravico do dostopa do svojih osebnih podatkov. Poleg tega imajo pravico, da svoje podatke popravijo in dopolnijo. Pod nekaterimi pogoji imajo lahko pravico do izbrisa svojih osebnih podatkov, lahko nasprotujejo njihovi obdelavi ali zahtevajo, da se njihova obdelava omeji.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko te pravice uveljavljajo tako, da upravljavcu pošljejo elektronsko sporočilo in o tem v kopiji obvestijo tudi pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, kot je navedeno zgoraj.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, morajo svoji prošnji priložiti kopijo identifikacijskega dokumenta, da potrdijo svojo identiteto (osebna izkaznica ali potni list). Na tem dokumentu morajo biti navedeni identifikacijska številka, država izdaje, obdobje veljavnosti, ime, naslov in datum rojstva. Vsi drugi podatki, navedeni na kopiji identifikacijskega dokumenta, kot so fotografija ali morebitne telesne značilnosti, se lahko potemnijo.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 pravico vložiti pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

Pred tem je priporočljivo, da posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, najprej poskusijo pridobiti pravno sredstvo tako, da stopijo v stik z upravljavcem in/ali pooblaščeno osebo Sveta za varstvo podatkov.

Brez poseganja v katero koli pravno, upravno ali izvensodno sredstvo lahko posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 78, 17.3.2014, str. 16.

(3)  UL L 159 I, 23.6.2023, str. 526.

(4)  UL L 78, 17.3.2014, str. 6.

(5)  UL L 159 I, 23.6.2023, str. 335.

---

Evropska komisija

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/43

---

Menjalni tečaji eura (1)

22. junij 2023

(2023/C 222/16)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0985 |
| JPY | japonski jen | 156,05 |
| DKK | danska krona | 7,4486 |
| GBP | funt šterling | 0,86115 |
| SEK | švedska krona | 11,7224 |
| CHF | švicarski frank | 0,9825 |
| ISK | islandska krona | 148,50 |
| NOK | norveška krona | 11,5990 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,683 |
| HUF | madžarski forint | 369,43 |
| PLN | poljski zlot | 4,4253 |
| RON | romunski lev | 4,9631 |
| TRY | turška lira | 26,6249 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6194 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4463 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5987 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7698 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4741 |
| KRW | južnokorejski won | 1 424,62 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,2575 |
| CNY | kitajski juan | 7,8866 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 425,99 |
| MYR | malezijski ringit | 5,1091 |
| PHP | filipinski peso | 61,133 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 38,535 |
| BRL | brazilski real | 5,2331 |
| MXN | mehiški peso | 18,8431 |
| INR | indijska rupija | 90,0300 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0985

JPY

japonski jen

156,05

DKK

danska krona

7,4486

GBP

funt šterling

0,86115

SEK

švedska krona

11,7224

CHF

švicarski frank

0,9825

ISK

islandska krona

148,50

NOK

norveška krona

11,5990

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,683

HUF

madžarski forint

369,43

PLN

poljski zlot

4,4253

RON

romunski lev

4,9631

TRY

turška lira

26,6249

AUD

avstralski dolar

1,6194

CAD

kanadski dolar

1,4463

HKD

hongkonški dolar

8,5987

NZD

novozelandski dolar

1,7698

SGD

singapurski dolar

1,4741

KRW

južnokorejski won

1 424,62

ZAR

južnoafriški rand

20,2575

CNY

kitajski juan

7,8866

IDR

indonezijska rupija

16 425,99

MYR

malezijski ringit

5,1091

PHP

filipinski peso

61,133

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

38,535

BRL

brazilski real

5,2331

MXN

mehiški peso

18,8431

INR

indijska rupija

90,0300

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/44

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. junij 2023

(2023/C 222/17)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0884 |
| JPY | japonski jen | 155,84 |
| DKK | danska krona | 7,4485 |
| GBP | funt šterling | 0,85479 |
| SEK | švedska krona | 11,6750 |
| CHF | švicarski frank | 0,9773 |
| ISK | islandska krona | 148,90 |
| NOK | norveška krona | 11,8565 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,654 |
| HUF | madžarski forint | 369,90 |
| PLN | poljski zlot | 4,4238 |
| RON | romunski lev | 4,9538 |
| TRY | turška lira | 27,4781 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6285 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4380 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5216 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7758 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4726 |
| KRW | južnokorejski won | 1 425,92 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,3652 |
| CNY | kitajski juan | 7,8141 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 337,69 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0899 |
| PHP | filipinski peso | 60,696 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 38,323 |
| BRL | brazilski real | 5,2235 |
| MXN | mehiški peso | 18,7706 |
| INR | indijska rupija | 89,2205 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0884

JPY

japonski jen

155,84

DKK

danska krona

7,4485

GBP

funt šterling

0,85479

SEK

švedska krona

11,6750

CHF

švicarski frank

0,9773

ISK

islandska krona

148,90

NOK

norveška krona

11,8565

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,654

HUF

madžarski forint

369,90

PLN

poljski zlot

4,4238

RON

romunski lev

4,9538

TRY

turška lira

27,4781

AUD

avstralski dolar

1,6285

CAD

kanadski dolar

1,4380

HKD

hongkonški dolar

8,5216

NZD

novozelandski dolar

1,7758

SGD

singapurski dolar

1,4726

KRW

južnokorejski won

1 425,92

ZAR

južnoafriški rand

20,3652

CNY

kitajski juan

7,8141

IDR

indonezijska rupija

16 337,69

MYR

malezijski ringit

5,0899

PHP

filipinski peso

60,696

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

38,323

BRL

brazilski real

5,2235

MXN

mehiški peso

18,7706

INR

indijska rupija

89,2205

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/45 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/45

---

Seznam pristanišč v državah članicah EU, kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje ribiških proizvodov, pristaniške storitve pa so dostopne ribiškim plovilom tretjih držav v skladu s členom 5(2) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008; Seznam pristanišč na Severnem Irskem, kjer sta dovoljena iztovarjanje in pretovarjanje ribiških proizvodov, pristaniške storitve pa so dostopne ribiškim plovilom tretjih držav v skladu s Protokolom o Irski/Severni Irski k Sporazumu o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

(2023/C 222/18)

Objava tega seznama je v skladu s členom 5(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 (1).

| Država članica | Določena pristanišča |
| --- | --- |
| | |
| Belgija | Oostende
  Zeebrugge |
| | |
| Bolgarija | Бургас (Burgas)
  Варна (Varna) |
| | |
| Danska | Aalborg
  Aarhus
  Esbjerg
  Fredericia
  Frederikshavn (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Hanstholm
  Hirtshals
  Hvide Sande (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  København
  Skagen
  Strandby (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Thyborøn (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15) |
| | |
| Nemčija | Bremerhaven
  Cuxhaven
  Rostock (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Sassnitz/Mukran (pretovarjanje ni dovoljeno) |
| | |
| Estonija | Trenutno nobeno |
| | |
| Irska | Killybegs (2)
  ,
   (3)

  Castletown Berehaven (2)
  ,
   (3)

  Bunagee (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Burtonport (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Dunmore East (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Glengad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Greencastle (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Howth (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Malin Head (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Moville (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Quigley’s Point (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Rathmullan (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Rossaveal (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pretovarjanje ni dovoljeno) |
| Grčija | Πειραιάς (Pirej)
  Θεσσαλονίκη (Solun) |
| | |
| Španija | A Coruña
  A Pobra do Caramiñal
  Algeciras
  Alicante
  Almería
  Arrecife
  Barbate (2) (pretovarjanje in iztovarjanje nista dovoljena)
  Barcelona
  Bilbao
  Burela
  Cádiz
  Kartagena
  Castellón
  Celeiro
  Gijón
  Huelva
  Las Palmas de Gran Canaria
  Málaga
  Marín
  Palma de Mallorca (2)

  Pasaia (Pasajes)
  Puerto del Rosario
  Ribeira
  Santa Cruz de Tenerife
  Santander
  Tarragona
  Valencija
  Vigo (Área Portuaria)
  Vilagarcía de Arousa |
| | |
| Francija | Celinska Francija:
  Dunkerque
  Boulogne
  Le Havre
  Caen (2)

  Cherbourg en Cotentin (2)

  Barneville-Carteret
  Granville (2)

  Saint-Malo
  Roscoff (2)

  Brest
  Douarnenez (2)

  Concarneau (2)

  Lorient (2)

  Nantes - Saint-Nazaire (2)

  La Rochelle (2)

  Rochefort sur Mer (2)

  Port la Nouvelle (2)

  Sète
  Marseille Port
  Čezmorska Francija:
  Le Port (La Réunion)
  Fort de France (Martinik) (2)

  Port de Jarry (Gvadelup) (2)

  Port du Larivot (Gvajana) (2) |
| | |
| Hrvaška | Ploče
  Reka
  Zadar – Gaženica
  Split – Sjeverna luka |
| | |
| Italija | Ancona
  Brindisi
  Civitavecchia
  Fiumicino (2)

  Genova
  Gioia Tauro
  La Spezia
  Livorno
  Neapelj
  Olbia
  Palermo
  Ravenna
  Reggio Calabria
  Salerno
  Taranto
  Trapani
  Trst
  Benetke |
| | |
| Ciper | Λεμεσός (Limasol) |
| | |
| Latvija | Riga
  Ventspils |
| | |
| Litva | Klaipėda |
| | |
| Malta | Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)
  Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk) |
| | |
| Nizozemska | Vlissingen
  Scheveningen (2)

  Ijmuiden
  Harlingen
  Eemshaven
  Den Helder (2)

  Velsen (6)

  Amsterdam (6)

  Rotterdam (6)

  Stellendam (7)

  Den Oever (7)

  Oudeschild (7)

  Urk (7)

  Lauwersoog (7)

  Yerseke (7) |
| |
| Poljska | Gdansk
  Gdynia
  Szczécin
  Świnoujście (2) |
| | |
| Portugalska | Aveiro [PT AVE 1] (2)

  Caniçal [PT CNL 1]
  Horta [PT HOR 1] (2)

  Lizbona [PT LIS 1]
  Peniche [PT PEN 1] (2)

  Ponta Delgada [PT PDL 1]
  Porto [PT OPO 1]
  Setúbal [PT SET 1] (2)

  Sines [PT SIE 1]
  Viana do Castelo [PT VDC 1] (2) |
| | |
| Romunija | Constanța |
| | |
| Slovenija | Trenutno nobeno |
| | |
| Finska | Helsinki (pretovarjanje ni dovoljeno) |
| | |
| Švedska | |
| | Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Göteborg (3)
  ,
   (4)

  Karlskrona Handelshamnen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)
  Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno) |
| | |

Država članica

Določena pristanišča

Belgija

Oostende

Zeebrugge

Bolgarija

Бургас (Burgas)

Варна (Varna)

Danska

Aalborg

Aarhus

Esbjerg

Fredericia

Frederikshavn (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Hanstholm

Hirtshals

Hvide Sande (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

København

Skagen

Strandby (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Thyborøn (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Nemčija

Bremerhaven

Cuxhaven

Rostock (pretovarjanje ni dovoljeno)

Sassnitz/Mukran (pretovarjanje ni dovoljeno)

Estonija

Trenutno nobeno

Irska

Killybegs (2)
  ,
   (3)

Castletown Berehaven (2)
  ,
   (3)

Bunagee (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Burtonport (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Dunmore East (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Glengad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Greencastle (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Howth (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Malin Head (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Moville (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Quigley’s Point (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Rathmullan (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Rossaveal (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Grčija

Πειραιάς (Pirej)

Θεσσαλονίκη (Solun)

Španija

A Coruña

A Pobra do Caramiñal

Algeciras

Alicante

Almería

Arrecife

Barbate (2) (pretovarjanje in iztovarjanje nista dovoljena)

Barcelona

Bilbao

Burela

Cádiz

Kartagena

Castellón

Celeiro

Gijón

Huelva

Las Palmas de Gran Canaria

Málaga

Marín

Palma de Mallorca (2)

Pasaia (Pasajes)

Puerto del Rosario

Ribeira

Santa Cruz de Tenerife

Santander

Tarragona

Valencija

Vigo (Área Portuaria)

Vilagarcía de Arousa

Francija

Celinska Francija:

Dunkerque

Boulogne

Le Havre

Caen (2)

Cherbourg en Cotentin (2)

Barneville-Carteret

Granville (2)

Saint-Malo

Roscoff (2)

Brest

Douarnenez (2)

Concarneau (2)

Lorient (2)

Nantes - Saint-Nazaire (2)

La Rochelle (2)

Rochefort sur Mer (2)

Port la Nouvelle (2)

Sète

Marseille Port

Čezmorska Francija:

Le Port (La Réunion)

Fort de France (Martinik) (2)

Port de Jarry (Gvadelup) (2)

Port du Larivot (Gvajana) (2)

Hrvaška

Ploče

Reka

Zadar – Gaženica

Split – Sjeverna luka

Italija

Ancona

Brindisi

Civitavecchia

Fiumicino (2)

Genova

Gioia Tauro

La Spezia

Livorno

Neapelj

Olbia

Palermo

Ravenna

Reggio Calabria

Salerno

Taranto

Trapani

Trst

Benetke

Ciper

Λεμεσός (Limasol)

Latvija

Riga

Ventspils

Litva

Klaipėda

Malta

Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)

Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk)

Nizozemska

Vlissingen

Scheveningen (2)

Ijmuiden

Harlingen

Eemshaven

Den Helder (2)

Velsen (6)

Amsterdam (6)

Rotterdam (6)

Stellendam (7)

Den Oever (7)

Oudeschild (7)

Urk (7)

Lauwersoog (7)

Yerseke (7)

Poljska

Gdansk

Gdynia

Szczécin

Świnoujście (2)

Portugalska

Aveiro [PT AVE 1] (2)

Caniçal [PT CNL 1]

Horta [PT HOR 1] (2)

Lizbona [PT LIS 1]

Peniche [PT PEN 1] (2)

Ponta Delgada [PT PDL 1]

Porto [PT OPO 1]

Setúbal [PT SET 1] (2)

Sines [PT SIE 1]

Viana do Castelo [PT VDC 1] (2)

Romunija

Constanța

Slovenija

Trenutno nobeno

Finska

Helsinki (pretovarjanje ni dovoljeno)

Švedska

Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Göteborg (3)
  ,
   (4)

Karlskrona Handelshamnen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (pretovarjanje ni dovoljeno)

| Protokol o Irski/Severni Irski Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo | Določena pristanišča |
| --- | --- |
| Severna Irska | Londonderry
  Kilkeel
  Portavogie
  Ardglass
  Warrenpoint
  Bangor (grofija Down)
  Belfast |

Protokol o Irski/Severni Irski Sporazuma o izstopu Združenega kraljestva Velika Britanija in Severna Irska iz Evropske unije in Evropske skupnosti za atomsko energijo

Določena pristanišča

Severna Irska

Londonderry

Kilkeel

Portavogie

Ardglass

Warrenpoint

Bangor (grofija Down)

Belfast

---

(1)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

(2)  Ni mejna kontrolna točka (MKT) EU.

(3)  Dovoljeno je iztovarjanje vseh ribiških proizvodov s plovil, ki plujejo pod zastavo Norveške, Islandije, Andore in Ferskih otokov.

(4)  Iztovarjanje več kot 10 ton sleda, ulovljenega na območjih zunaj Baltskega morja, skuše in šura ni dovoljeno.

(5)  Iztovarjanje zamrznjenih rib ni dovoljeno, razen s plovil, ki plujejo pod zastavo Norveške, Islandije, Andore in Ferskih otokov, če so pristanišča označena z (3).

(6)  Sprejemljivo je samo iztovarjanje z ribiških plovil, večjih od 59 m ali z najmanjšo tonažo 1 200 BT.

(7)  Samo za ribiška plovila iz Združenega kraljestva, namenjena za vzdrževalna dela, in po odobritvi nizozemske uprave za varnost hrane in živil (NVWA). Fizične preglede skladišč za ribe je treba opraviti kadar koli od ponedeljka do petka od 8.00 do 17.00 v pristanišču, ki ni določeno s strani (6) ali s strani (7).

(8)  Sprejemljivo je samo iztovarjanje z ribiških plovil, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva in so registrirana na Severnem Irskem.

(9)  Sprejemljivo je samo iztovarjanje svežih vrst, ki niso zajete v TAC, s plovil < 18 m dolžine čez vse od ponedeljka do petka od 14.00 do 20.00.

(10)  Sprejemljivo je samo iztovarjanje s plovil < 26 m dolžine čez vse od ponedeljka do petka od 10.00 do 22.00.

(11)  Sprejemljivo je samo iztovarjanje živih školjk, izvzetih iz uredb EU o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, s plovil < 18 m dolžine čez vse v torek in sredo od 14.00 do 20.00 v februarju, marcu, oktobru, novembru in decembru.

(12)  Sprejemljivo je samo iztovarjanje živih školjk, izvzetih iz uredb EU o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu, s plovil < 18 m dolžine čez vse od ponedeljka do petka od 10.00 do 20.00 in ob sobotah od 9.00 do 17.00.

(13)  Sprejemljivo je samo iztovarjanje svežih vrst, ki niso zajete v TAC, s plovil < 18 m dolžine čez vse od ponedeljka do petka od 10.00 do 20.00 in ob sobotah od 9.00 do 17.00.

(14)  Iztovarjanje in pretovarjanje svežih ribiških proizvodov in pristaniške storitve so dovoljeni.

(15)  Iztovarjanje in pretovarjanje zamrznjenih ribiških proizvodov nista dovoljena, razen s plovil, ki plujejo pod zastavo Ferskih otokov, Islandije in Norveške.

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/50

---

Objava enotnega dokumenta iz člena 94(1), točka (d), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter sklica na objavo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju

(2023/C 222/19)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Großräschener See“

PGI-DE-02660

Datum vloge: 25. februar 2021

1.   Ime za registracijo

„Großräschener See“

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vin

1.   Vino: suho belo vino polnega telesa. SORTA VINSKE TRTE: solaris

Videz: rumen do zlato rumen, z oranžnimi odsevi

Vonj: po zrelem rumenem sadju, z eksotičnim pridihom

Okus: opojen, po sadnih cveticah, po mešanici eksotičnega sadja, kot so breskve, liči, note popolnoma zrele banane in zeliščno-rastlinske note, z rahlim pookusom po muškatnem orešku

Analitske lastnosti:

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Vino: suho belo vino polnega telesa. SORTA VINSKE TRTE: cabernet blanc

Videz: svetlo zelen do rumen

Vonj: kompleksne arome hruške in tropskega sadja, pridih bezga in zelene paprike

Okus: mineralen, ki izhaja iz tal iz ledeniškega tila z apnenčasto peščeno ilovico, polnega telesa, prefinjenega sadnega značaja, značilnega za sorto vinske trte, z dolgim pookusom

Analitske lastnosti:

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Vino: suho sadno belo vino. SORTA VINSKE TRTE: johanniter

Videz: svetlo zelen do svetlo rumen

Vonj: po citrusih, hruški ali meloni

Okus: mineralen, ki izhaja iz tal iz ledeniškega tila z apnenčasto peščeno ilovico, živahen in nežno kisel

Analitske lastnosti:

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Vino: srednje suho sadno belo vino. SORTA VINSKE TRTE: johanniter

Videz: svetlo zelen do svetlo rumen

Vonj: po citrusih, hruški ali meloni

Okus: mineralen, ki izhaja iz tal iz ledeniškega tila z apnenčasto peščeno ilovico, živahen in nežno kisel, s prijetnim prepletanjem kislosti in sladkosti

Analitske lastnosti:

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Vino: suho sadno vino rosé. SORTA VINSKE TRTE: pinotin

Videz: lososovo rožnate, bakreno rožnate, svetlo rdeče barve

Vonj: saden, po rdečem jagodičevju, kot so jagode in maline

Okus: sadni značaj, po svežem sadju, skladen

Analitske lastnosti:

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Vino: sadno rdeče vino polnega telesa. SORTA VINSKE TRTE: pinotin

Videz: rubinasto rdeč

Vonj: po temnih češnjah, jagodičevju temne barve

Okus: po gozdnih sadežih, črnih češnjah, opojen, polnega telesa, z dolgim pookusom

Analitske lastnosti:

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Vino: sadno rdeče vino polnega telesa, starano v hrastovih sodih. SORTA VINSKE TRTE: pinotin

Videz: rubinasto rdeč, temno rdeč; starano: rdečkasto-rjavkast

Vonj: po temni češnji, jagodičevju temne barve

Okus: po gozdnih sadežih, črnih češnjah, čokoladen, če je vino starano dolgo časa, polnega telesa, z dolgim pookusom, z dobro povezanimi tanini in nežnimi notami vanilje

Analitske lastnosti:

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   kakovostno peneče vino: rožnato sadno belo vino. SORTA VINSKE TRTE: johanniter, solaris, cabernet blanc, pinotin ali zvrstno

Videz: svetlo rumen, svetlo bakreno rožnat, rožnat, svetlo rdeč

Vonj: saden

Okus: saden z obstojnimi mehurčki, zelo piten

Analitske lastnosti:

Če vrednosti analitskih lastnosti niso navedene, se uporabljajo veljavni predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 13,5 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

13,5

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Osnovni enološki postopki

1.   Vino

Posebni enološki postopki

Belo vino, vino rosé:

ni posebnih enoloških postopkov.

Rdeče vino iz sorte pinotin:

vrenje drozge vsaj tri dni.

Rdeče vino iz sorte pinotin, starano v hrastovih sodih:

vrenje drozge vsaj tri dni,

staranje v lesenih sodih od 8 do 24 mesecev.

2.   Kakovostno peneče vino

Posebni enološki postopki

Drugo vrenje v steklenici lahko poteka samo po tradicionalni metodi vrenja v steklenici.

b.   Največji donosi

| 1. | Vino
  90 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

Vino

90 hektolitrov na hektar

| 2. | Kakovostno peneče vino
  90 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

Kakovostno peneče vino

90 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

ZGO „Großräschener See“ je del zaščitene geografske označbe „Brandenburger Landwein“ z registracijsko številko PGI-DE-A1281.

ZGO „Großräschener See“ vključuje območja v okrožju Großräschen, kjer se lahko sadi vinska trta in je podnebje pod vplivom jezero Großräschen s površino približno 775 ha.

Območje ZGO „Großräschener See“, ki je zamejeno s katastrskimi območji in parcelami, leži na območju ZGO Brandenburg. V razmejeno območje ZGO „Großräschener See“ so vključene naslednje katastrske parcele:

| Zap. št. | Kat. občina | Kat. območje | Parcela |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Großräschen | 5 | 1 260 |
| 2 | Großräschen | 6 | 676 |
| 3 | Großräschen | 6 | 579 |
| 4 | Großräschen | 5 | 1 259 |
| 5 | Großräschen | 6 | 707 |

Zap. št.

Kat. občina

Kat. območje

Parcela

1

Großräschen

5

1 260

2

Großräschen

6

676

3

Großräschen

6

579

4

Großräschen

5

1 259

5

Großräschen

6

707

7.   Glavne sorte vinske trte

Cabernet blanc

Johanniter

Pinotin

Solaris

8.   Opis povezave

Značilna kakovost vin je povezana s posebnim podnebjem s povprečno osončenostjo 2 018 ur na leto, posebnim geološkim okoljem, izbiro lokalno prilagojenih sort in ročnim trganjem grozdja. Vina (kategorija 1) in peneča vina (kategorija 5) se od vin z ZGO „Brandenburg“ razlikujejo po ugledu, ki so ga pridobila zaradi zelo kompleksnih, večplastnih arom, ki izhajajo iz edinstvene svetlobe, ki se odbija od jezera Großräschen ter ledeniškega tila iz druge saalske poledenitve. Navedeno geografsko območje se po svojih naravnih tleh razlikuje od sekundarne pokrajine, ki jo tvorijo dnevni kopi in odlagališča zemlje, ter od peščenih, deloma prodnatih tal v Brandenburgu.

Območja, na katerih na podnebje vpliva jezero Großräschen, imajo koristi od posebne mikroklime z 51,1 poletnega dne (dnevi s temperaturo nad 25 °C) in podlage iz morenskih tal na apnenčasti peščeni ilovici iz ledeniškega tila, ki je nastal med drugo saalsko poledenitvijo. Z apnencem bogata tla imajo pH 7,2. Bazična reakcija tal je osnovni pogoj za odlične razmere za rast in razpoložljivost hranil. Dobra zmogljivost tal za ohranjanje toplote ter zadrževanje hranil in vlage omogoča, da grozdje v celoti razvije arome in tako vinom daje polno telo.

Površine, zasajene z vinsko trto, ležijo na približno 100 m nadmorske višine in imajo jugovzhodno ali južno lego. Najstrmejši vinograd, ki leži neposredno nad jezerom, ima naklon 30–33 % in je izpostavljen močni sončni svetlobi. Preostalo območje leži na položnem pobočju z naklonom 5 %. Zaradi podnebnih in geografskih razmer ter izbire sorte je vsebnost sladkorja v moštu precej višja kot v okoliškem vinorodnem območju Brandenburg, kjer se proizvaja vino deželno vino „Landwein“ (najmanjši delež naravnega alkohola 9,5 % v primerjavi s 5,9 % pri vinu „Brandenburger Landwein“).

Jezero Großräschen odbija toplotno in svetlobno energijo ter deluje kot blažilnik ekstremnih temperaturnih nihanj. Svetloba se odbija od gladine vode in ima posebej pomembno vlogo pri fotosintezi. Svetloba, ki se odbija od vode, torej pomembno vpliva na asimilacijo v listih. Asimilacija pa povzroči tvorbo arom, zaradi česar so vina z območja pod vplivom jezera Großräschen posebno aromatična in polnega telesa. Tla iz ledeniškega tila rastline dobro oskrbujejo s hranili in za razliko od pretežno peščenih tal v Brandenburgu (znanih tudi kot „brandenburški peskovnik“) tla na zadevnem razmejenem območju dlje zadržujejo vodo ter tako pozitivno vplivajo na vina, kot je podrobno opisano v nadaljevanju za vsak proizvod.

Zaradi medsebojnega vpliva podnebja in tal ima sorta solaris posebne organoleptične lastnosti, ki se ne razvijejo, če se goji na drugih geografskih območjih – eksotično sadje, kot so breskev, liči in popolnoma zrela banana, se tako izrazito okusi le v vinih s tega geografskega območja. Mošt iz sorte cabernet blanc tu doseže višjo vsebnost sladkorja in posebne značilnosti okusa po bezgu in hruški, z nežnimi notami zelene paprike, ki se zaznajo le v pookusu, kot če se sorta goji na drugih geografskih območjih. Za sorto johanniter sta značilni mineralnost, ki izhaja iz apnenčaste peščene ilovice, in živahno prepletanje kislosti in sladkosti. Zaradi podnebja in tal ob jezeru Großräschen imajo bele sorte grozdja ob trgatvi edinstvene ravni kislosti. Tla in podnebje so posebej primerni za gojenje sorte pinotin ter dajejo vinom intenzivno rubinasto rdečo barvo in kompleksne arome jagodičevja. Tla vplivajo na ravnotežje v aromatičnem profilu tudi pri mladih vinih iz sorte pinotin.

Vse grozdje se trga selektivno in ročno, zaradi česar so vina posebno bistra in čista. Datum trgatve se določi z zelo natančnim spremljanjem zrelosti, ravni sladkorja, kislosti in vrednosti pH grozdja. Bela vina in vina rosé se proizvajajo s hladnim vrenjem, da razvijejo značilni aromatični profil. Rdeča vina so temno rdeče rubinaste barve, ker so tako dolgo v stiku s kožicami. Da pridobijo značilni okus po gozdnih sadežih in črnih češnjah, se delno starajo v cisternah iz nerjavnega jekla. Nekatera rdeča vina se starajo v sodih, da postanejo okusnejša z dobro povezanimi tanini, ki omogočajo dober potencial za staranje.

Kategorija 5: hkrati pa ima potrgano grozdje zaradi razlik med dnevnimi in nočnimi temperaturami visoko vsebnost kislin, kar je pomemben dejavnik pri proizvodnji osnovnega penečega vina, ki se uporablja za kakovostno peneče vino. Posebne lastnosti potrganega grozdja za osnovno peneče vino izhajajo iz svetlobe, ki se odbija od jezera Großräschen, ki vpliva na aromatični profil, ki je prisoten že v zgodaj potrganem grozdju z visoko vsebnostjo kislin.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Navedbe na etiketah in embalaži so določene z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi Evropske unije, Zvezne republike Nemčije in zvezne dežele Brandenburg. Da se na etiketi lahko navede ZGO „Großräschener See“, mora biti polnilnica vključena v sistem letnih inšpekcijskih pregledov skladnosti s specifikacijo proizvoda.

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina z ZGO „Großräschener See“ se lahko starajo na Saškem.

Povezava do specifikacije proizvoda

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/57

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2023/C 222/20)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Graciosa“

PDO-PT-A1447-AM01

Datum vloge: 21. marec 2017

1.   Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Podatki o vložniku

Opis: posodobitev podatkov o vložniku.

Razlogi: podatki o vložniku so zastareli, zato jih je treba posodobiti. To je potrebno za uskladitev enotnega dokumenta in specifikacije proizvoda s predpisi ter izboljšati in razjasniti dosedanji opis.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Drugi podatki – Podatki o vložniku.

2.2.   Podatki o zainteresiranih straneh

Opis: črtanje podatkov o zainteresiranih straneh.

Razlogi: ker se je pomen zainteresiranih strani razlagal nepravilno, so bili v to polje pomotoma vneseni podatki o vložniku. Ti podatki so bili zato črtani. To je potrebno za uskladitev enotnega dokumenta in specifikacije proizvoda s predpisi ter izboljšati in razjasniti dosedanji opis.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Drugi podatki – Zainteresirane strani.

2.3.   Podatki o kontrolnih organih

Opis: posodobitev podatkov o kontrolnih organih.

Razlogi: podatki so zastareli, zato jih je treba posodobiti. To je potrebno za uskladitev enotnega dokumenta in specifikacije proizvoda s predpisi ter izboljšati in razjasniti dosedanji opis.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Drugi podatki – Podatki o organih za spremljanje.

2.4.   Podatki o pristojnih nadzornih organih

Opis: posodobitev podatkov o pristojnih nadzornih organih.

Razlogi: podatki o pristojnih nadzornih organih so zastareli, zato jih je treba posodobiti. To je potrebno za uskladitev enotnega dokumenta in specifikacije proizvoda s predpisi ter izboljšati in razjasniti dosedanji opis.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Drugi podatki – Podatki o pristojnih organih za spremljanje.

2.5.   Kategorija proizvodov – vključitev nove kategorije proizvodov vinske trte

Opis: dodana je bila kategorija likersko vino.

Razlogi: namen te spremembe je povečati gospodarsko vrednost proizvoda, ki že obstaja v regiji, s tem da se mu prizna ZOP.

To vrsto vina, ki je znano po svoji kakovosti in posebnih lastnostih, proizvajalci že proizvajajo po tradicionalnih postopkih v regiji. Z njegovo vključitvijo pod ZOP „Graciosa“ se priznajo njegov pomen in kakovost ter dodana vrednost za proizvajalce.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: Kategorije proizvodov vinske trte, Opis vin, Posebni enološki postopki, Povezava z geografskim območjem in Dodatni pogoji.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Kategorije proizvodov vinske trte, Opis vin, Posebni enološki postopki, Povezava z geografskim območjem in Dodatni pogoji.

2.6.   Kategorija proizvodov – vključitev nove kategorije proizvodov vinske trte

Opis: dodana je bila kategorija peneče vino.

Razlogi: namen te spremembe je povečati gospodarsko vrednost proizvoda, ki že obstaja v regiji, s tem da se mu prizna ZOP.

To vrsto vina, ki je znano po svoji kakovosti in posebnih lastnostih, proizvajalci že proizvajajo po tradicionalnih postopkih v regiji. Z njegovo vključitvijo pod ZOP „Graciosa“ se priznajo njegov pomen in kakovost ter dodana vrednost za proizvajalce.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: Kategorije proizvodov vinske trte, Opis vin, Posebni enološki postopki, Povezava z geografskim območjem in Dodatni pogoji.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Kategorije proizvodov vinske trte, Opis vin, Posebni enološki postopki, Povezava z geografskim območjem in Dodatni pogoji.

2.7.   Opis vin – kategorija vino

Opis: opis vin je izboljšan in spremenjen.

Razlogi: ker je bilo za prejšnji opis vin ugotovljeno, da je splošen in nejasen, bi ga bilo treba spremeniti, da se navedejo lastnosti, povezane z vini z ZOP „Graciosa“. Ta sprememba je potrebna, da se enotni dokument in specifikacija proizvoda uskladita s predpisi.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: Opis vin – kategorija vino.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Opis vin – kategorija vino.

2.8.   Enološki postopki – največji donosi

Opis: črtanje izjeme.

Razlogi: za ta parameter je bila določena jasna in objektivna zahteva, ki zagotavlja enotnost in predvidljivost pogojev proizvodnje.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: Enološki postopki.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Enološki postopki.

2.9.   Vinarska praksa – enološki postopki – kategorija vino

Opis: prej določeni enološki postopki so bili racionalizirani in spremenjeni. Odpravljena je bila tudi zahteva po najkrajšem obdobju staranja za vina iz te kategorije.

Razlogi: zahteve in omejitve, ki so se prej uporabljale za kategorijo proizvodov vino, so bile poenostavljene in pojasnjene, ne da bi bile pri tem ogrožene lastnosti, povezane z vini z ZOP „Graciosa“. Zahteva glede najkrajšega obdobja staranja za vina je bila odpravljena, saj se ni izkazala za pomemben dejavnik pri zagotavljanju lastnosti vin z ZOP „Graciosa“.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: Enološki postopki.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Enološki postopki.

2.10.   Vinarske prakse – enološki postopki – vse kategorije

Opis: vključitev omejitve pri enoloških postopkih, ki se uporablja za vse kategorije proizvodov: 85 % skupne količine mošta mora izhajati iz glavnih sort vinske trte, preostanek pa lahko izhaja iz sekundarnih sort.

Razlogi: določitev omejenega trsnega izbora, ki je bistven za zagotavljanje pristnosti in posebnosti vin z ZOP „Graciosa“, je privedla do določitve najmanjšega deleža skupne količine mošta, ki mora izhajati iz glavnih sort. Ker pa med tradicionalne sorte, ki se gojijo na geografskem območju, spadajo tudi sekundarne sorte, se z njihovo vključitvijo v omejenem deležu ne zmanjša posebnost vin z ZOP „Graciosa“.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: Enološki postopki – Omejitve pri enoloških postopkih.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Enološki postopki – Omejitve pri enoloških postopkih.

2.11.   Glavne sorte vinske trte – sprememba/uskladitev trsnega izbora

Opis: uskladitev sort vinske trte z novim nacionalnim trsnim izborom. Črtanje sort bical, fernão pires, generosa, malvasia, rio grande, seara nova in sercial. Sorte, ki so postale sekundarne sorte: malvasia fina (boal).

Razlogi: trsni izbor za proizvodnjo vin v regiji Graciosa je treba posodobiti in uskladiti z novim pravnim okvirom nacionalnega trsnega izbora za proizvodnjo vin na Portugalskem.

Omejitev sort, ki se lahko uporabljajo, izhaja iz določitve trsnega izbora, ki je bistven za zagotavljanje pristnosti in posebnosti vin z ZOP „Graciosa“. To je privedlo tudi do tega, da je bila ena sorta, ki se je prej štela za glavno sorto, premaknjena na seznam sekundarnih sort vinske trte.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: Glavne sorte vinske trte.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Glavne sorte vinske trte.

2.12.   Vključitev sekundarnih sort vinske trte

Opis: določeni sta bili dve sekundarni sorti, in sicer malvasia fina (boal), ki je bila črtana s seznama glavnih sort vinske trte, in galego dourado, ki je bila nanj dodana.

Razlogi: ker ti sorti spadata med tradicionalne sorte, ki se gojijo na geografskem območju, njuna vključitev med sekundarne sorte ne zmanjša posebnosti vin z ZOP „Graciosa“.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Sekundarne sorte vinske trte.

2.13.   Povezava z geografskim območjem – vse kategorije

Opis: opis povezave z geografskim območjem je bil izboljšan in spremenjen.

Razlogi: ker je bilo za prejšnji opis povezave z geografskim območjem (kategorija: vino) ugotovljeno, da je splošen in nejasen, in ker bi bilo treba povezavo opisati tudi za novi kategoriji proizvodov (peneče vino in likersko vino), je bila vsebina te točke spremenjena in vključene so bile vse kategorije proizvodov. Vsebina je tako natančnejša ob upoštevanju, da povezava z geografskim območjem zajema vse kategorije.

Spremenjeni oddelki v enotnem dokumentu: Povezava z geografskim območjem.

Spremenjeni oddelki v specifikaciji proizvoda: Povezava z geografskim območjem.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Graciosa

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Peneče vino |
| --- | --- |

5.

Peneče vino

4.   Opis vin

4.1.   Vina

KRATEK OPIS

Bela vina

Vina so od blede do intenzivno rumene barve z aromo, ki združuje note agrumov in morske note s pridihom tropskega sadja. V ustih se zaznavajo izrazita slanost in mineralnost, izrazite kisline, imajo zmeren delež alkohola in pustijo svež pookus.

Za druge analitske parametre se uporabljajo vrednosti, določene v zakonodaji.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 46,6  miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

46,6  miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

4.2.   Likerska vina

KRATEK OPIS

Bela vina

Vina so od jantarne do rjave barve z zlatimi odsevi. Za njihovo cvetico so značilne note koščičastega sadja, vključuje pa lahko tudi note medu, karamele in začimb. Staranje v sodih lahko povzroči note po praženem in dimu.

Vina imajo bogat okus, ki sega od suhega do srednje sladkega z zaznavnimi kislinami in slanostjo. To so sadna vina (koščičasto sadje), ki imajo lahko tudi note suhega sadja, medu, karamele in začimb.

Za druge analitske parametre se uporabljajo vrednosti, določene v zakonodaji.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 16 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 46,6  miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 30 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

16

Najnižja vsebnost skupnih kislin

46,6  miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

30

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

4.3.   Peneča vina

KRATEK OPIS

Bela vina

Bela peneča vina so od blede do intenzivno rumene barve z aromo, ki združuje note agrumov in morske note s pridihom tropskega sadja. Imajo drobne in obstojne mehurčke, v ustih so sadna in mineralna, imajo morske note in izrazite kisline ter pustijo svež pookus.

Za druge analitske parametre se uporabljajo vrednosti, določene v zakonodaji.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 46,6  miliekvivalenta na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

46,6  miliekvivalenta na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Vina, peneča vina in likerska vina – upravljanje vinogradov in tla

Pridelovalne prakse

Grozdje, ki se uporablja za proizvodnjo vin z ZOP „Graciosa“, mora izvirati iz vinhas estremes (vinogradniške parcele z največ 20 drevesi na hektar), na katerih se trta goji v kotlasti ali v kordonski obliki.

Vinogradi, namenjeni proizvodnji vin z ZOP „Graciosa“, morajo biti zasajeni na plitvih, standardnih andičnih rjavih tleh ali na regolitičnih tleh, ki so nastala iz bazaltne kamnine ali piroklastičnega materiala, ki leži na plitvi bazaltni kamnini.

2.   Vina, peneča vina in likerska vina – tradicionalne prakse

Omejitve pri enoloških postopkih

Pri pridelavi vin z ZOP „Graciosa“ je treba upoštevati zakonsko dovoljene enološke metode in postopke.

3.   Vina – volumenski delež naravnega alkohola

Omejitve pri enoloških postopkih

Volumenski delež naravnega alkohola v uporabljenem moštu mora znašati najmanj 10 %.

4.   Peneča vina – volumenski delež naravnega alkohola

Omejitve pri enoloških postopkih

Volumenski delež naravnega alkohola v moštu, ki se uporablja za osnovna vina penečih vin, mora znašati najmanj 9 %.

5.   Likerska vina – volumenski delež naravnega alkohola

Omejitve pri enoloških postopkih

Volumenski delež naravnega alkohola v moštu, ki se uporablja za likerska vina, mora znašati najmanj 12 %.

6.   Vina, peneča vina in likerska vina – sorte vinske trte

Omejitve pri enoloških postopkih

Pri pridelavi vin, penečih vin in likerskih vin z ZOP „Graciosa“ morajo sorte vinske trte, opredeljene kot glavne sorte, predstavljati 85 % skupne količine mošta. Preostanek skupne količine mošta lahko izhaja iz sort, navedenih na seznamu sekundarnih sort.

7.   Likerska vina – obdobje staranja

Posebni enološki postopek

Likerska vina, označena z ZOP „Graciosa“, se lahko stekleničijo šele po najmanj 36-mesečnem obdobju staranja.

5.2.   Največji donosi

Vina, peneča vina in likerska vina

70 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Geografsko območje vin z ZOP „Graciosa“ zajema območja z nadmorsko višino do največ 150 metrov v krajevnih skupnostih Santa Cruz, Guadalupe, Praia in Luz v občini Santa Cruz.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Arinto dos açores – terrantez da terceira |
| --- | --- |

Arinto dos açores – terrantez da terceira

| | Terrantez do pico |
| --- | --- |

Terrantez do pico

| | Verdelho |
| --- | --- |

Verdelho

8.   Opis povezave

Vina, peneča vina in likerska vina

Podatki o geografskem območju:

Ti podatki veljajo za vina, peneča vina in likerska vina.

Naravni dejavniki

Geografsko območje vin z ZOP „Graciosa“ zajema otok Graciosa. Po površini meri približno 61 km2, dolg je 12,5 km, na najširšem delu pa meri 7,5 km. Graciosa je otok, ki leži na skrajnem severozahodu osrednje skupine Azorskega otočja. Je najmanj gorat od azorskih otokov z največjo nadmorsko višino 402 metra.

Zaradi orografskih značilnosti ima manj oblakov in s tem manjšo količino padavin in nižjo relativno vlažnost v primerjavi z drugimi otoki otočja. Te razmere so ugodne za gojenje vinske trte in proizvodnjo vin s posoebno identiteto.

Otok ima zmerno oceansko podnebje z blagimi temperaturami, ki se gibljejo od 16 °C do 26 °C poleti. Zaradi vpliva Zalivskega toka je tudi temperatura morja blaga in v povprečju sega od 14 °C do 22 °C.

V povprečju je pozimi približno od 3 do 4 ure sončne svetlobe na dan, poleti pa od 7 do 8 ur. Povprečna letna relativna vlažnost znaša približno 75 %.

Padavine so razporejene skozi vse leto, vendar so običajno močnejše in pogostejše pozimi. V vsakem od najbolj deževnih mesecev (od oktobra do marca) količina padavin preseže 100 mm, na mesec pa je približno 20 deževnih dni.

Veter, ki ga povzroča trk zračnih mas z Atlantika, je pomemben vidik podnebja zaradi vlažnosti in slanosti, ki jo prinaša.

Tla so vulkanskega izvora in so nastala predvsem iz bazaltnih kamnin. Do neke mere so se razgradile, vendar ostaja določena količina grobe snovi (kamnitost).

Človeški dejavniki

Otok Graciosa je bil kot oddaljen in podeželski otok vedno jasno in dolgoletno usmerjen v kmetijstvo: že v 16. stoletju so z otoka izvažali številne kmetijske proizvode, vključno z vinom. Proizvodnja vina je bila še dolga leta priznana kot gospodarska dobrina.

Trte so zasajene na lokacijah, kjer so naravno zaščitene pred vplivom morja ali pa so zaščitene s človeškimi posegi v značilni obliki. Povedano drugače, da bi zagotovili zaščito pred vetrovi z Atlantskega oceana, se parcele, na katerih so zasajene vinske trte, oblikujejo tako, da se odstranijo predorninski kamni, da se odkrijejo tla, nato pa se kamni uporabijo za gradnjo zidov parcel. Te parcele – znane kot curraletas – dajejo krajini edinstven videz. Zaradi pravilnosti terena so te strukture lepo razporejene v geometrijskem smislu.

Posebne lastnosti proizvodov, povezane z geografskim območjem

Vina, peneča vina in likerska vina

Ključni lastnosti vin, likerskih vin in penečih vin z ZOP „Graciosa“ sta njihova mineralnost in slanost, po katerih se razlikujejo od drugih vin.

Vina, likerska vina in peneča vina z ZOP „Graciosa“ so sveža vina z zmernim deležem alkohola, cvetico, ki spominja na sadje, izrazitimi kislinami in mineralnimi notami.

Povezava z geografskim območjem

Zaradi pozitivnega razvoja tal otoka Graciosa skozi čas imajo tla malo velikih kamnov (kamnitost), zaradi česar dobro odbijajo toploto in s tem spodbujajo nežno zorenje grozdja ter omogočajo pridelavo vin, penečih vin in likerskih vin, ki so sveža in imajo v primerjavi z vini z drugih otokov nekoliko višjo vsebnost kislin in manjši delež alkohola.

Visoke ravni padavin in vlažnosti zraka prispevajo k nežnemu zorenju, ki vodi do razmeroma nizke vsebnosti sladkorjev v grozdju, zaradi česar imajo vina zmeren delež alkohola in izrazite kisline.

Vulkanska tla skupaj z močnim vplivom Atlantskega oceana zaradi otoške lege otoka Graciosa vplivajo na značilno mineralnost in slanost vin z ZOP „Graciosa“.

Človeški dejavnik, s katerim se ohranja večstoletna tradicija, se odraža v oblikovanju parcel (curraletas), ki je bistvenega pomena za zaščito vinskih trt pred vetrovi z Atlantskega oceana in za ustvarjanje najboljših razmer za gojenje. To omogoča nežno zorenje grozdja in zagotavlja ravnotežje arom v proizvedenih vinih, penečih vinih in likerskih vinih. Zelo omejeno število sort vinske trte, ki so najbolje prilagojene razmeram na geografskem območju, je odločilen in razpoznaven dejavnik kakovostnih lastnosti vin (vin, penečih vin in likerskih vin) na območju in odraža strokovno znanje, pridobljeno skozi leta.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Vina, peneča vina in likerska vina

| | Pravni okvir: |
| --- | --- |

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

| | Vrsta dodatnega pogoja: |
| --- | --- |

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

| | Opis pogoja: |
| --- | --- |

Opis pogoja:

| | ocena označevanja pred trženjem |
| --- | --- |

ocena označevanja pred trženjem

| | Na etiketi mora biti naveden logotip ZOP. |
| --- | --- |

Na etiketi mora biti naveden logotip ZOP.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 26.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 222/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 222/65

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 222/21)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)
  .

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Champagne“

PDO-FR-A1359-AM04

Datum obvestila: 31. marec 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda je bila dodana besedna zveza „– glavne sorte vinske trte:“, saj je bila dodana sorta vinske trte, ki je prilagoditveno obetavna, tj. sorta voltis B.

Pristojni nacionalni odbor nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (Institut national de l'origine et de la qualité) se je odločil, da se za označbe, za katere je vložena vloga, odobri vključitev sort vinske trte, ki so obetavne za prilagoditev podnebnim spremembam ali družbenim pričakovanjem glede uporabe fitofarmacevtskih sredstev. Za vključitev take sorte vinske trte v specifikacijo proizvoda veljajo nekatera pravila.

V točki 2 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda so bila dodana pravila o deležu na vinogradniškem gospodarstvu:

| (a) | delež glavnih sort vinske trte znaša najmanj 95 % trsnega izbora; |
| --- | --- |

(a)

delež glavnih sort vinske trte znaša najmanj 95 % trsnega izbora;

| (b) | delež sorte voltis B znaša največ 5 % trsnega izbora. |
| --- | --- |

(b)

delež sorte voltis B znaša največ 5 % trsnega izbora.

Te spremembe ne spreminjajo enotnega dokumenta.

2.   Gostota zasaditve

V podtočki (a) točke 1 oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda so bila splošna pravila o gostoti spremenjena tako, da so dovoljeni večji razmiki med vrstami in manjši razmiki med trsi.

Ta nova pravila, sprejeta po več letih poskusov, bodo olajšala prilagajanje vinogradov podnebnim spremembam in izvajanje kmetijsko-okoljskih praks. Zmanjšanje najmanjšega razmika med trsi omogoča, da se delno izravnajo najmanjše gostote zasaditve.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

3.   Pravila rezi

V podtočki (b) točke 1 oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda so bili načini rezi: rez po chabliško, rez v kordonu (z rezniki royat), rez iz doline reke Marne in rez na enojni ali dvojni guyot, spremenjeni tako, da se upoštevajo nova pravila o gostoti.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

4.   Drugi postopki gojenja

V točki 2 oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bila dodana dva postopka gojenja:

| — | medvrstni prostor mora imeti samoniklo ali zasajeno rastlinsko odejo od 30. novembra do 31. januarja naslednje leto, |
| --- | --- |

—

medvrstni prostor mora imeti samoniklo ali zasajeno rastlinsko odejo od 30. novembra do 31. januarja naslednje leto,

| — | za saditev in nadomeščanje trt se uporabljajo samo rastline, katerih sestavni deli (cepiči in podlage za cepljenje) so bili pred cepljenjem obdelani z vročo vodo. V nasprotnem primeru se rastline z vročo vodo obdelajo pred saditvijo. Obdelava z vročo vodo se obvezno opravi na postaji, ki jo je pooblastila organizacija FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

za saditev in nadomeščanje trt se uporabljajo samo rastline, katerih sestavni deli (cepiči in podlage za cepljenje) so bili pred cepljenjem obdelani z vročo vodo. V nasprotnem primeru se rastline z vročo vodo obdelajo pred saditvijo. Obdelava z vročo vodo se obvezno opravi na postaji, ki jo je pooblastila organizacija FranceAgriMer.

Ta nova pravila imajo kmetijsko-okoljski cilj.

Ti dodatki ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Donosi – odstranitev usedlin

V podtočki (a) točke 5 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda je določeno, da se usedline, nastale pri stiskanji, odstranijo pred „31. januarjem, ki sledi trgatvi“ namesto „15. decembra v letu trgatve“.

Rok za odstranitev je bil podaljšan, ker podjetja, ki predelujejo te usedline, s težavo dosežejo, da izvajalci opravijo vse odvoze do prvega roka.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Predelava

V podtočki (c) točke 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo dodano naslednje pravilo.

Vina se proizvajajo iz ene ali več sort vinske trte. Ne smejo se proizvajati le iz sorte vinske trte, ki je prilagoditveno obetavna.

Delež glavne sorte vinske trte ali glavnih sort vinske trte znaša najmanj 90 % zvrsti.

Delež sorte vinske trte, ki je prilagoditveno obetavna, znaša največ 10 % zvrsti.

Z uvedbo ene ali več sort vinske trte, ki so prilagoditveno obetavne, se zahteva, da vina, proizvedena iz njih, ne predstavljajo več kot 10 % zvrsti v končnem proizvodu.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7.   Obdelava in pakiranje

V podtočki (a) točke 3 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda so bila spremenjena pravila o prostornini steklenic, v katerih je potekalo sekundarno vrenje vin in v katerih se vina tržijo.

Tako: „vina se pridelujejo in tržijo v steklenicah, v katerih je potekalo sekundarno vrenje, razen vin, ki se prodajajo v steklenicah s prostornino, manjšo od 75 centilitrov (namesto 37,5 centilitrov) ali večjo od 150 centilitrov (namesto 300 centilitrov)“.

Povpraševanje po polovičnih buteljkah se je od priprave prve specifikacije proizvoda močno povečalo. Zaradi spremembe pravil se bodo podjetja lažje odzvala na to povečanje.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

V skladu s temi novimi pravili so bila spremenjena pravila glede prelivanja vin v drugo steklenico po sekundarnem vrenju.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Pravila o predstavitvi in označevanju

V točki (b) oddelka XII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno besedilo pogojev za navedbo imen odobrenih manjših geografskih enot na etiketah vin s kontrolirano označbo porekla, pri čemer se vsebina ni spremenila.

Zaradi teh sprememb je spremenjena točka 9 enotnega dokumenta.

9.   Sklici na nadzorni organ

V oddelku II poglavja III specifikacije proizvoda je bil posodobljen naslov nadzornega organa.

Drugi odstavek je bil spremenjen, tretji odstavek pa je bil črtan zaradi upoštevanja novih redakcijskih pravil iz oddelka II specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Champagne

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vin

KRATEK OPIS

To so bela kakovostna peneča vina in kakovostna peneča vina rosé.

Vina imajo najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin, žveplovega dioksida in ogljikovega dioksida so določene v predpisih Unije.

Vina so lahko bela (dobljena z zvrščanjem belih in rdečih sort grozdja, pridelana samo iz belega grozdja (belo vino iz belega grozdja) ali samo iz rdečega grozdja (belo vino iz rdečega grozdja)) ali rosé (dobljena z zvrščanjem ali z iztokom samotoka po kratki maceraciji (saignée)), pridelana iz grozdja, ki izvira iz ene ali več občin. Vina so lahko letniška ali ne.

Vsem vinom je skupna vsebnost kislin, ki jim daje svežino in primernost za staranje. Najmlajša vina imajo zelo sveže note belega cvetja in sadja ter citrusov in mineralne note. Zrela vina ponujajo paleto bolj zaokroženih arom rumenega in kandiranega sadja ter začimb. Pri tako imenovanih polnih vinih, ki so najbolj razvita, se razvijejo globoke terciarne arome kandiranega sadja, podrastja in praženja. Penjenje, prepoznavni znak šampanjca, je pri mladih vinih izrazito in obstojno. Sčasoma se umiri ter postane nežnejše in bolj kremasto.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Gostota zasaditve – splošne določbe

Pridelovalna praksa

Vinske trte se zasadijo tako, da je razmik med vrstami največ 2 m.

Razmik med trsi v isti vrsti je med 0,70 m in 1,50 m.

Vsota razmika med vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti lahko znaša največ 3 m.

Kakršno koli preoblikovanje parcele, zaradi katerega se spremeni gostota zasaditve, je prepovedano, dokler se ta parcela ne izkrči.

2.   Gostota zasaditve – posebne določbe

Pridelovalna praksa

Da se omogoči prehajanje prilagojenih strojev, so lahko na parcelah

| — | z več kot 35-odstotnim vzdolžnim naklonom ali |
| --- | --- |

—

z več kot 35-odstotnim vzdolžnim naklonom ali

| — | z več kot 25-odstotnim vzdolžnim naklonom in več kot 10-odstotnim prečnim naklonom
  prehodi širine od 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru lahko vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med trsi v isti vrsti znaša največ 2,3 m. |
| --- | --- |

—

z več kot 25-odstotnim vzdolžnim naklonom in več kot 10-odstotnim prečnim naklonom

prehodi širine od 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru lahko vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med trsi v isti vrsti znaša največ 2,3 m.

3.   Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Prepovedana sta vsako prekrivanje med trsi in rast vej s plodovi druga nad drugo. Na kvadratni meter je lahko največ 18 očes. Rez se opravi najpozneje pred fenološko fazo (F) (12 po Lorentzu), to je pri štirih razprtih listih.

Vinske trte se obrezujejo z naslednjimi tehnikami:

| — | rez po chabliško, |
| --- | --- |

—

rez po chabliško,

| — | rez v kordonu (z rezniki royat), |
| --- | --- |

—

rez v kordonu (z rezniki royat),

| — | rez iz doline reke Marne, |
| --- | --- |

—

rez iz doline reke Marne,

| — | rez v enojnem ali dvojnem Guyotu in v asimetričnem Guyotu. |
| --- | --- |

—

rez v enojnem ali dvojnem Guyotu in v asimetričnem Guyotu.

Prepovedane so metode, ki ne omogočajo trganja celih grozdov.

4.   Posebni enološki postopek

Posebni enološki postopek

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Volumenski delež uporabljenega mošta v vrenju se lahko med postopkom obogatitve poveča za največ 1,12 % za povečanje volumenskega deleža alkohola za 1 %.

Poleg teh določb se pri enoloških postopkih za ta vina upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

Vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

5.2.   Največji donosi

1.   Največji donos

15 500 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava vin, vključno z zorenjem in stekleničenjem, potekajo na ozemljih, razmejenih s členom 17 zakona z dne 6. maja 1919.

7.   Sorte vinske trte

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit meslier B |
| --- | --- |

Petit meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Opis povezave

8.1.   Informacije o geografskem območju

—   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži na severovzhodu francoskega ozemlja ter se razprostira prek občin, ki spadajo v departmaje Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne in Seine-et-Marne.

Natančno razmejene parcele za pridelavo grozdja so del značilne pokrajine z vinorodnimi goricami, ki ležijo na kvestah vzhodnega dela Pariške kotline, tj. mogočnih geomorfoloških strukturah:

| — | Côte d’Ile-de-France v departmaju Marne, ki skupaj s pobočji sosednjih dolin od severa proti jugu povezuje planoto Montagne de Reims, dolino Marne (ta sega vse do juga departmaja Aisne in do departmaja Seine-et-Marne) ter najznačilnejši vinorodni območji Côte des Blancs in Côte du Sézannais, |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France v departmaju Marne, ki skupaj s pobočji sosednjih dolin od severa proti jugu povezuje planoto Montagne de Reims, dolino Marne (ta sega vse do juga departmaja Aisne in do departmaja Seine-et-Marne) ter najznačilnejši vinorodni območji Côte des Blancs in Côte du Sézannais,

| — | Côte de Champagne skupaj z vinorodnim območjem Vitryat v departmaju Marne in vinorodnim območjem Montgueux v departmaju Aube, |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne skupaj z vinorodnim območjem Vitryat v departmaju Marne in vinorodnim območjem Montgueux v departmaju Aube,

| — | Côte des Bar, ki jo prepredajo številne doline, povezuje pa vinorodno območje Bar-sur-Aubois na vzhodu in vinorodno območje Bar-Séquanais na zahodu v departmajih Aube in Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, ki jo prepredajo številne doline, povezuje pa vinorodno območje Bar-sur-Aubois na vzhodu in vinorodno območje Bar-Séquanais na zahodu v departmajih Aube in Haute-Marne.

Ta značilna reliefna oblika kveste skupaj s sosednjimi dolinami obsega gorice, obrnjene proti vzhodu in jugu, včasih pa tudi proti severu, kot velja za severni del planote Montagne de Reims in levi breg doline Marne.

Strmine pobočja sestavljajo trdne plasti apnenca ali krede. Pobočja goric so kredasta, lapornata ali peščena in mehkejša, zaradi erozije odrezana in nato prekrita z naplavinami, ki izvirajo s povrhnjih strmin pobočja.

Vinogradi Šampanje ležijo v severnem delu. Ta je izpostavljen dvojnemu vremenskemu vplivu:

| — | oceanskemu, ki prinaša redne padavine in majhne temperaturne spremembe med letnimi časi; |
| --- | --- |

—

oceanskemu, ki prinaša redne padavine in majhne temperaturne spremembe med letnimi časi;

| — | celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in ugodno osončenost poleti. |
| --- | --- |

—

celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in ugodno osončenost poleti.

8.2.   Informacije o geografskem območju – Človeški dejavniki

Trta, ki so jo gojili že v antiki, se je v Šampanji razširila v 9. stoletju z razvojem samostanskega vinogradništva. Poskuse v povezavi s posebnostjo belega vina, ki se naravno peni, in sekundarnim vrenjem so delali konec 17. stoletja. Konec 19. stoletja je ugledni enolog Weinmann potrdil, da „šampanjsko vino izredno lahko fermentira. Sekundarno vrenje se pri šampanjskih vinih doseže veliko lažje, pravilneje in bolje kot pri katerem koli drugem fermentu.“

Prve omembe tega vina, ki se ga je prijel vzdevek saute-bouchon (pok zamaška), so se pojavile v pesnitvah opata Chaulieuja leta 1700. Metodo pa je leta 1718 prvič predstavil kanonik Godinot, domnevni avtor dela o gojenju vinske trte in proizvodnji vina v Šampanji „Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne [...]“, ki je zapisal, da se ta bela vina, ki morajo biti „čista kot solze, [...] pridelujejo iz rdečega grozdja. Prej kot se potrgano grozdje stisne, bolj belo je vino.“ Tako so si vinogradniki prizadevali, da je grozdje ob trgatvi ostalo celo, da se je zelo skrbno prevažalo in skladiščilo ter da je v stiskalnico prispelo nepoškodovano. Stiskati ga je bilo treba nežno in postopno z ločevanjem sokov prvega (cuvée) in drugega stiskanja (taille), ki sta se vinificirala ločeno. Stiskalnice so torej upoštevale stroga merila in njihova odobritev se je strogo preverjala.

Natančno znanje in spretnosti so se razvili v opatijah, Jules Guyot pa je leta 1866 potrdil pomen zvrščanja grozdja različnih sort vinske trte ali z različnih parcel. V začetku 20. stoletja so bile zaradi uravnoteženosti sladkorja in kislin ter primernosti za sekundarno vrenje izbrane tri sorte vinske trte: pinot noir N, chardonnay B in meunier N. Vinar jih je zvrščal s pokušanjem različnih pridelanih osnovnih vin. Osnovna vina so se po zvrščanju ustekleničila, nato sta sledili sekundarno vrenje in zorenje na drožeh, ki je bilo nujno dolgotrajno, zlasti pri letniških vinih.

Ta faza sekundarnega vrenja se je razvila po zaslugi šampanjskih kredastih kleti, ki so združevale idealne naravne razmere po temperature in vlažnosti. Ko se je zorenje na drožeh končalo, sta sledili fazi stresanja, da so droži počasi zdrsnile v vrat steklenice, in degoržiranja, da so se droži odvzele iz steklenic. Po degoržiranju se je dodal sladilni liker, ki je prispeval k opredelitvi različnih vrst vin z označbo „Champagne“.

Ko je bil postopek sekundarnega vrenja v steklenici izpopolnjen, se je „šampanjska metoda“ razširila in ime „Champagne“ se je zelo hitro uporabljalo tudi zunaj meja proizvodne regije. Že leta 1882 so vinarska podjetja iz Šampanje, združena v sindikat (Union des Maisons de Champagne), začela sodne postopke in tik pred sprejetjem zakona z dne 1. avgusta 1905 o goljufijah in ponarejanju je bilo s sodno prakso potrjeno, da se ime „Champagne“ lahko uporablja samo za vina iz grozdja, potrganega v Šampanji, s čimer je bila prvič uzakonjena zaščita označbe porekla. Razmejitev geografskega območja se je tako začela leta 1908. Proizvajalci v Šampanji si stojijo ob strani in to udejanjajo prek uglednih strokovnih organizacij.

8.3.   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Vina so lahko bela (pridobljena z zvrščanjem belih in rdečih sort grozdja, pridelana samo iz belega grozdja (belo vino iz belega grozdja) ali samo iz rdečega grozdja (belo vino iz rdečega grozdja)) ali rosé (dobljena z zvrščanjem ali z iztokom samotoka po kratki maceraciji (saignée)), pridelana iz grozdja, ki izvira iz ene ali več občin. Vina so lahko letniška ali ne.

Vsem vinom je skupna vsebnost kislin, ki jim daje svežino in primernost za staranje.

Najmlajša vina imajo zelo sveže note belega cvetja in sadja ter citrusov in mineralne note. Zrela vina ponujajo paleto bolj zaokroženih arom rumenega in kandiranega sadja ter začimb. Pri tako imenovanih polnih vinih, ki so najbolj razvita, se razvijejo globoke terciarne arome kandiranega sadja, podrastja in praženja.

Penjenje, prepoznavni znak vina z označbo „Champagne“, je pri mladih vinih izrazito in obstojno. Sčasoma se umiri ter postane nežnejše in bolj kremasto.

8.4.   Vzročna medsebojna povezava

Široka odprtost pokrajine, ki jo sestavljajo tri kveste, proti planjavi in dolinam vinogradom daje dovolj svetlobe za zorenje grozdja tudi na severnih legah. Ta odprtost pokrajine poleg tega preprečuje zastajanje hladnega zraka in s tem zmanjšuje nevarnost pozebe.

Strme gorice omogočajo optimalno naravno odcejanje vode, k čemur prispevajo tudi različni substrati, ki omogočajo naravno oskrbovanje vinske trte z vodo. Zaradi porozne in prepustne krede se odvečna voda odstrani, hkrati pa je s kapilarnim dvigovanjem v sušnih obdobjih dovaja vlaga v tla. Drugo podtalje sestavlja preplet lapornatih plasti, ki hranijo zaloge vode, in apnenčastih plasti ali karbonatnih peskov, ki omogočajo pronicanje odvečne vode v vlažnih obdobjih. Ta vrsta podtalja in zahtevne podnebne razmere so bile vodilo pri zasaditvi sort vinske trte na različnih predelih vinogradov.

Zaradi edinstvenega podnebja v Šampanji imata grozdje in mošt idealno vsebnost naravnih kislin za pridelavo najkakovostnejših penečih vin. Ravnotežje med temi kislinami – ki so nujne za svežino – in stopnjo zrelosti grozdja namreč daje najboljše letnike in ustvarja dober potencial za staranje.

Pravi mozaik raznolikosti naravnih dejavnikov na ravni parcel izkoriščajo vinogradniki, ki obvladajo vse pridelovalne prakse, da se lahko izrazijo posebne lastnosti grozdja.

Z ohranitvijo celega grozdja po trgatvi, nežnim stiskanjem in ločevanjem soka se prepreči obarvanje soka in s tem doseže bistrost, ki je nujna za kakovostno peno. Ločevanje soka prinaša tudi dodatno kompleksnost arom.

Sok iz prvega stiskanja (cuvée), ki je bogat s kislinami, daje sveže in živahne arome; z njegovo vključitvijo v zvrsti se lahko v celoti izrazijo terciarne arome, ki se razvijejo med zorenjem na drožeh.

Sok iz drugega stiskanja (taille) je bolj saden in bolj bogat s tanini.

Vina iz rezerve (razen letniških vin), pridelana iz prejšnjih trgatev, zvrsti prinašajo večjo zrelost razvitih vin. Nadarjenost vinarja, ki izbira vina za želeno zvrst, se izraža skozi celotno zorenje na drožeh, da nastane peneče vino „Champagne“. Ta postopek neprekinjenega zorenja se lahko pri krepkih vinih še več desetletij nadaljuje v šampanjskih kleteh, pri čemer njihova relativna svežina omogoča obilno sekundarno vrenje.

Ta zelo tehnična narava proizvodnje penečega vina „Champagne“ zahteva posebno infrastrukturo, ki veliko stane. Obrati za proizvodnjo, obdelavo in pakiranje stojijo v občinah nedaleč stran od vinogradov.

Obstoj šampanjskega vinorodnega območja sega v začetek našega veka, peneče vino „Champagne“ pa je zaslovelo zlasti v 17. stoletju, ko se je postopek sekundarnega vrenja v steklenicah postopno izpopolnjeval. Ob koncu tistega stoletja so šampanjski proizvajalci svoja vina, raje kot da bi jih prevažali v sodih, ustekleničili, da bi ohranili vse njihove odlike in lastnosti.

Pena in drobni mehurčki, zaprti v steklenicah, so se razkrili v kozarcih in uspeh vina je bil takojšen. Mlado plemstvo, ki je hlepelo po novostih, ga je sprejelo odprtih rok, pesniki so ga opevali, pisatelji so mu našli mesto v svojih delih. Postalo je najljubše vino regentovega dvora, Ludvika XV. in Madame Pompadour. Finančniki in upravitelji so posnemali plemstvo, podeželje se je zgledovalo po glavnem mestu. Pod Ludvikom XV. in Ludvikom XVI. je vinarstvo doživelo velik razcvet in vino „Champagne“ je pridobivalo velik sloves tako v Franciji kot tudi v tujini. Peneče vino je postalo priljubljeno povsod, kjer je bilo sledenje francoski modi stvar dobrega okusa, in v Evropi 18. stoletja peneče vino „Champagne“ ni smelo manjkati na nobenem praznovanju in pogostitvi. Ta sloves se je ohranil do danes. Vinogradniki, zadruge in vinarska podjetja Šampanje si še naprej prizadevajo za boljša kolektivna pravila, ki bi kontrolirano označbo porekla „Champagne“, njihove skupne dediščine, spodbujala k odličnosti, ter se zavzemajo za zaščito njenega imena in značaja.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Vsi premiki, razen med dvema obratoma istega izvajalca ali med dvema izvajalcema, so dovoljeni samo v zaprtih in opremljenih steklenicah, označenih v skladu z veljavnimi predpisi.

Steklenice z vinom se zaprejo z zamaškom, na katerem je izpisano ime kontrolirane označbe porekla, in sicer na delu v vratu steklenice, v primeru steklenice z nominalno prostornino največ 0,2 litra pa na drugem notranjem delu zapirala.

Na etiketah in trgovskih dokumentih so registracijske številke, ki jih je predpisal medpanožni odbor za vina iz Šampanje, na podlagi katerih je mogoče opredeliti izvajalce.

Navedba proizvajalca, ki mora biti na etiketi izpisan v celoti, jasno in čitljivo, se dopolni z imenom občine proizvodnje, če je sedež proizvajalca zunaj območja.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede le ime naslednjih manjših geografskih enot, in sicer:

| — | kraj, zaveden v katastru, ali |
| --- | --- |

—

kraj, zaveden v katastru, ali

| — | občina. |
| --- | --- |

—

občina.

Kraj ali ime občine sta navedena v prijavi pridelka.

Vse grozdje, iz katerega so proizvedena osnovna vina, izvira iz zadevne občine ali kraja.

Ime občine se lahko navede ob izrazu „premier cru“ in „grand cru“ (vrhunska in velika vinorodna lega) pod pogoji iz točk (b) in (c) oddelka II poglavja I specifikacije proizvoda.

V vseh drugih primerih ime občine navede ob izrazu „vigne de“ ali „vignoble de“ (vinograd v).

Ime občine ali kraja, zavedenega v katastru, je natisnjeno s črkami, ki po višini in širini ne smejo biti večje od črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje imena občine pod temi pogoji se lahko dopolni s ponovitvijo imena občine v imenu zvrsti.

Navedba sorte vinske trte

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Sorta vinske trte se lahko navede s črkami, ki po višini in širini niso večje od 3 mm ter so vsaj pol manjše od črk, ki sestavljajo ime označbe. Sorta vinske trte se lahko navede samo, če vse grozdje, iz katerega so proizvedena osnovna vina, izvira iz navedene sorte.

Navedba letnika

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri navedbi letnika se ta navede na zamašku ali v primeru nominalne prostornine največ 0,20 litra na drugem ustreznem zapiralu in etiketi. Letnik je naveden tudi na računih in spremnih dokumentih.

Pakiranje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina se pridelujejo in tržijo v steklenicah, v katerih je potekalo sekundarno vrenje, razen vin, ki se prodajajo v steklenicah s prostornino, manjšo od 75 centilitrov ali večjo od 150 centilitrov.

Vina se dajo na potrošniške trge po najmanj 15-mesečnem obdobju zorenja po datumu stekleničenja oziroma 36-mesečnem pri letniških vinih.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3b36a01e-8edd-4742-ade7-fbd3251816c4

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---