# Euroopa Liidu C 194/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 194 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik2. juuni 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 194

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik2. juuni 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 194/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 194/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (Juhtum M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2023/C 194/02 | Deklaratsioon, mis käsitleb Euroopa Liidu pädevust küsimustes, mida reguleeritakse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga | 2 |
| 2023/C 194/03 | Käitumisjuhend, millega kehtestatakse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni kohane Euroopa Liidu ja liikmesriikide õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist käsitlev sisekord | 7 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 194/04 | Euro vahetuskurss — 1. juuni 2023 | 12 |
| 2023/C 194/05 | Komisjoni teatis, millega muudetakse regionaalabi suuniste punkti 188 ning I ja IV lisa seoses regionaalabi kaartidest vahekokkuvõtte tegemisega ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027 | 13 |
| | Kontrollikoda |
| 2023/C 194/06 | Eriaruanne 13/2023 — Volitatud ettevõtjad: tugev tolliprogramm, mille potentsiaal on kasutamata ja rakendamine ebaühtlane | 29 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2023/C 194/02

Deklaratsioon, mis käsitleb Euroopa Liidu pädevust küsimustes, mida reguleeritakse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga

2

2023/C 194/03

Käitumisjuhend, millega kehtestatakse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni kohane Euroopa Liidu ja liikmesriikide õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist käsitlev sisekord

7

Euroopa Komisjon

2023/C 194/04

Euro vahetuskurss — 1. juuni 2023

12

2023/C 194/05

Komisjoni teatis, millega muudetakse regionaalabi suuniste punkti 188 ning I ja IV lisa seoses regionaalabi kaartidest vahekokkuvõtte tegemisega ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027

13

Kontrollikoda

2023/C 194/06

Eriaruanne 13/2023 — Volitatud ettevõtjad: tugev tolliprogramm, mille potentsiaal on kasutamata ja rakendamine ebaühtlane

29

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 194/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11131 – PIERER / LEONI) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 194/08 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  ) | 32 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 194/09 | Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3 | 34 |
| 2023/C 194/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine | 40 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 194/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11131 – PIERER / LEONI) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

30

2023/C 194/08

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  )

1

32

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 194/09

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3

34

2023/C 194/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(Juhtum M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 194/01)

25. mail 2023 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11058 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32023M11058 all. EUR-Lex pakub online-juurdepääsu Euroopa Liidu õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/2

---

Deklaratsioon, mis käsitleb Euroopa Liidu pädevust küsimustes, mida reguleeritakse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga

(2023/C 194/02)

1.

Käesolevaga teeb Euroopa Liit (edaspidi „liit“) teatavaks oma pädevuse konkreetsed valdkonnad küsimustes, mida reguleeritakse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooniga (edaspidi „konventsioon“), ajal, mil ta ühineb konventsiooniga.

2.

Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklite 3 ja 4 kohaselt on liidul teatud küsimustes ainupädevus ning teistes küsimustes on pädevus liidu ja liikmesriikide vahel jagatud. Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõike 1 kohaselt kuulub pädevus liikmesriikidele üksnes nendes küsimustes, milles liidule ei ole pädevust antud.

3.

Liidul on ainupädevus võtta konventsioonis sätestatud kohustusi, mis on seotud liidu enda institutsioonide ja avaliku haldusega, mis kuuluvad ELi toimimise lepingu artikli 336 kohaldamisalasse.

4.

ELi normid on vastu võetud järgmistes valdkondades:

| — | võitlus diskrimineerimisega, eriti soopõhise diskrimineerimisega, |
| --- | --- |

—

võitlus diskrimineerimisega, eriti soopõhise diskrimineerimisega,

| — | tegevus seoses kolmandas riigis mitteesindatud ELi liikmesriigi kodanike diplomaatilise või konsulaarkaitse koordineerimisega, |
| --- | --- |

—

tegevus seoses kolmandas riigis mitteesindatud ELi liikmesriigi kodanike diplomaatilise või konsulaarkaitse koordineerimisega,

| — | tegevus seoses varjupaiga-, täiendava kaitse, ajutise kaitse ja sisserände küsimustega, |
| --- | --- |

—

tegevus seoses varjupaiga-, täiendava kaitse, ajutise kaitse ja sisserände küsimustega,

| — | tsiviil- ja kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö ja politseikoostöö, |
| --- | --- |

—

tsiviil- ja kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö ja politseikoostöö,

| — | naiste ja meeste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl ning tööhõive ja elukutse küsimustes. |
| --- | --- |

—

naiste ja meeste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl ning tööhõive ja elukutse küsimustes.

Kui liidu normid on olemas, kuid mõjutamise oht puudub, eelkõige võimalikul juhul, kui liidu õigusega on kehtestatud miinimumnõuded, on pädevus liikmesriikidel, ilma et see piiraks liidu pädevust kõnealuses valdkonnas tegutseda.

Eelkõige võivad liidu normide kohaldamisala mõjutada või muuta rahvusvahelised kohustused, kui need kuuluvad valdkonda, mida sellised normid juba suures osas hõlmavad. Selle hindamisel, kas valdkond on suures ulatuses liidu normidega juba reguleeritud, tuleb eelkõige arvesse võtta mitte ainult asjaomases valdkonnas praegu kehtivat liidu õigust, vaid ka selle edasist arengut, niivõrd kuivõrd seda on võimalik kõnealuse analüüsi tegemise ajal prognoosida. Liidu pädevuse ulatust tuleb hinnata konventsiooni ja iga liidu õigusakti konkreetsete sätete vahelise seose põhjaliku ja üksikasjaliku analüüsi alusel.

Sel eesmärgil on käesoleva deklaratsiooni lisas esitatud liidu poolt vastu võetud asjakohaste aktide loetelu.

5.

Liidu ühinemine konventsiooniga tema ainupädevusse kuuluvates küsimustes ei piira liikmesriikide pädevust seoses konventsiooni ratifitseerimise, vastuvõtmise ja heakskiitmisega küsimustes, mis kuuluvad nende pädevusse.

6.

Liidu pädevuse ulatus ja teostamine on oma olemuselt pidevalt arenev protsess. Vajaduse korral liit täiendab ja muudab käesolevat deklaratsiooni, eelkõige ajakohastab käesoleva deklaratsiooni lisas esitatud liidu poolt vastu võetud asjakohaste õigusaktide loendit.

7.

Kooskõlas konventsiooni artikliga 77 täpsustab liit, et konventsiooni kohaldatakse liidu pädevuse osas nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse ELi aluslepinguid vastavalt ELi lepingu artiklile 52 ja ELi toimimise lepingu artiklis 355 sätestatud tingimustel.

---

LISA

I.

Kriminaalasjades tehtav õigusalane koostöö ja politseikoostöö

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (ELT L 181, 29.6.2013, lk 4); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 606/2013 tsiviilasjades määratud kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta (ELT L 181, 29.6.2013, lk 4);

| — | nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/947/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet (ELT L 337, 16.12.2008, lk 102); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsus 2008/947/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet (ELT L 337, 16.12.2008, lk 102);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (ELT L 338, 21.12.2011, lk 2); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/99/EL Euroopa lähenemiskeelu kohta (ELT L 338, 21.12.2011, lk 2);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1);

| — | nõukogu 24. juuli 2008. aasta raamotsus 2008/675/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes (ELT L 220, 15.8.2008, lk 32); |
| --- | --- |

—

nõukogu 24. juuli 2008. aasta raamotsus 2008/675/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes (ELT L 220, 15.8.2008, lk 32);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (ELT L 335, 17.12.2011, lk 1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (ELT L 335, 17.12.2011, lk 1);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (ELT L 315, 14.11.2012, lk 57); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (ELT L 315, 14.11.2012, lk 57);

| — | nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/8/EÜ, millega parandatakse õiguskaitse kättesaadavust piiriüleste vaidluste korral, kehtestades sellistes vaidlustes antava tasuta õigusabi kohta ühised miinimumeeskirjad (EÜT L 26, 31.1.2003, lk 41); |
| --- | --- |

—

nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/8/EÜ, millega parandatakse õiguskaitse kättesaadavust piiriüleste vaidluste korral, kehtestades sellistes vaidlustes antava tasuta õigusabi kohta ühised miinimumeeskirjad (EÜT L 26, 31.1.2003, lk 41);

| — | nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist (ELT L 261, 6.8.2004, lk 15); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/80/EÜ, mis käsitleb kuriteoohvritele hüvitise maksmist (ELT L 261, 6.8.2004, lk 15);

| — | nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsus 2009/315/JSK, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja andmete sisu (ELT L 93, 7.4.2009, lk 23); |
| --- | --- |

—

nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsus 2009/315/JSK, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja andmete sisu (ELT L 93, 7.4.2009, lk 23);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/884, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2009/315/JSK teabe vahetamise osas kolmandate riikide kodanike kohta ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) osas ning asendatakse nõukogu otsus 2009/316/JSK (ELT L 151,7.6.2019, lk 143); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/884, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2009/315/JSK teabe vahetamise osas kolmandate riikide kodanike kohta ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) osas ning asendatakse nõukogu otsus 2009/316/JSK (ELT L 151,7.6.2019, lk 143);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 513/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (ELT L 150, 20.5.2014, lk 93); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 513/2014, millega luuakse Sisejulgeolekufondi osana politseikoostöö, kuritegevuse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ning kriisiohje rahastamisvahend ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2007/125/JHA (ELT L 150, 20.5.2014, lk 93);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1727 Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK (ELT L 295, 21.11.2018, lk 138);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrus (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsused 2009/371/JSK, 2009/934/JSK, 2009/935/JSK, 2009/936/JSK ja 2009/968/JSK (ELT L 135, 24.5.2016, lk 53).

Varjupaiga- ja rändepoliitika

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008 direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008 direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/95/EL, mis käsitleb nõudeid, millele kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad vastama, et kvalifitseeruda rahvusvahelise kaitse saajaks, ning nõudeid pagulaste või täiendava kaitse saamise kriteeriumidele vastavate isikute ühetaolisele seisundile ja antava kaitse sisule (ELT L 337, 20.12.2011, lk 9);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluse ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60);

| — | nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud (ELT L 261, 6.8.2004, lk 19); |
| --- | --- |

—

nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud (ELT L 261, 6.8.2004, lk 19);

| — | nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (ELT L 251, 3.10.2003, lk 12); |
| --- | --- |

—

nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiiv 2003/86/EÜ perekonna taasühinemise õiguse kohta (ELT L 251, 3.10.2003, lk 12);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (ELT L 168, 30.6.2009, lk 24); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiiv 2009/52/EÜ, millega sätestatakse ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tööandjatele kohaldatavate karistuste ja meetmete miinimumnõuded (ELT L 168, 30.6.2009, lk 24);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/38/EÜ, mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil ning millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1612/68 ja tunnistatakse kehtetuks direktiivid 64/221/EMÜ, 68/360/EMÜ, 72/194/EMÜ, 73/148/EMÜ, 75/34/EMÜ, 75/35/EMÜ, 90/364/EMÜ, 90/365/EMÜ ja 93/96/EMÜ (ELT L 158, 30.4.2004, lk 77);

| — | nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (ELT L 16, 23.1.2004, lk 44). |
| --- | --- |

—

nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (ELT L 16, 23.1.2004, lk 44).

Andmekaitse

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

Konsulaarkaitse

| — | Nõukogu 20. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/637, mis käsitleb koordineerimis- ja koostöömeetmeid, millega hõlbustatakse liidu esindamata kodanike konsulaarkaitset kolmandates riikides ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/553/EÜ (ELT L 106, 24.4.2015, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu 20. aprilli 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/637, mis käsitleb koordineerimis- ja koostöömeetmeid, millega hõlbustatakse liidu esindamata kodanike konsulaarkaitset kolmandates riikides ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/553/EÜ (ELT L 106, 24.4.2015, lk 1).

Võrdõiguslikkus ja diskrimineerimiskeeld

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/692, millega luuakse kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1381/2013 ning nõukogu määrus (EL) nr 390/2014 (ELT L 156, 5.5.2021, lk 1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/692, millega luuakse kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1381/2013 ning nõukogu määrus (EL) nr 390/2014 (ELT L 156, 5.5.2021, lk 1);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (ELT L 180, 15.7.2010, lk 1); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (ELT L 180, 15.7.2010, lk 1);

| — | nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37); |
| --- | --- |

—

nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiv 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (ELT L 373, 21.12.2004, lk 37);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (ELT L 188, 12.7.2019, lk 79); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (ELT L 188, 12.7.2019, lk 79);

| — | nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35). |
| --- | --- |

—

nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 23, 27.1.2010, lk 35).

Statistika

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98 (ELT L 261I, 14.10.2019, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. oktoobri 2019. aasta määrus (EL) 2019/1700, millega luuakse valimitena kogutud individuaalsetel andmetel põhineva üksikisikuid ja leibkondi käsitleva Euroopa statistika ühtne raamistik ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 808/2004, (EÜ) nr 452/2008 ja (EÜ) nr 1338/2008 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1177/2003 ja nõukogu määrus (EÜ) nr 577/98 (ELT L 261I, 14.10.2019, lk 1).

Muud

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (ELT L 303, 28.11.2018, lk 69); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (ELT L 303, 28.11.2018, lk 69);

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2065, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (digiteenuste määrus) (ELT L 277, 27. 10. 2022, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2065, mis käsitleb digiteenuste ühtset turgu ja millega muudetakse direktiivi 2000/31/EÜ (digiteenuste määrus) (ELT L 277, 27. 10. 2022, lk 1).

II.

| — | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamist, COM(2022) 105 final; |
| --- | --- |

—

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamist, COM(2022) 105 final;

| — | ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja tõkestamiseks, COM (2022) 209 final. |
| --- | --- |

—

ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad laste seksuaalse väärkohtlemise ennetamiseks ja tõkestamiseks, COM (2022) 209 final.

---

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/7

---

Käitumisjuhend, millega kehtestatakse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni kohane Euroopa Liidu ja liikmesriikide õiguste kasutamist ja kohustuste täitmist käsitlev sisekord

(2023/C 194/03)

Tuletades meelde, et Euroopa Liit (edaspidi „liit“) allkirjastas 13. juunil 2017 nõukogu otsuste (EL) 2017/865 (1) ja (EL) 2017/866 (2) kohaselt Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) liidu ainupädevusse kuuluvates küsimustes, täpsemalt küsimustes, mis puudutavad õigusalast koostööd kriminaalasjades ning varjupaika ja mittetagasisaatmist, ning küsimustes, mis puudutavad liidu institutsioonide ja avalikku haldust puudutavates küsimustes,

võttes arvesse, et konventsiooniga reguleeritud valdkonnad kuuluvad nii liidu kui ka liikmesriikide pädevusse, on vaja käitumisjuhendit, milles kehtestataks liidu ja konventsiooniga ühinenud liikmesriikide (edaspidi „liikmesriigid“) vaheline sisekord seoses kõnealuse konventsiooniga,

tuletades meelde, et käesolevat käitumisjuhendit kohaldatakse viisil, mis järgib täiel määral Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 4 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud vastastikuse lojaalse koostöö põhimõtet, et EL ja selle liikmesriigid võiksid saavutada seoses konventsiooniga sidusa, tervikliku ja ühtse välisesindatuse,

tuletades meelde, et nimetatud käitumisjuhend ei mõjuta liidu aluslepingute kohast liidu ja selle liikmesriikide vahelist pädevuse jaotust ega institutsioonide vahelist volituste jaotust ning ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 218 lõikes 9 sätestatud liidu nimel võetavate seisukohtade kehtestamise menetluse kohaldamist,

tuletades meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 osutatud liidu ainupädevuste ulatus ja teostamine on oma olemuselt pidevalt arenev protsess,

pidades silmas, et liidu aluslepingute ja Euroopa Kohtu praktika kohast liidu ja selle liikmesriikide välisesindatuse ühtsuse nõuet kohaldatakse ka rahvusvaheliste kohustuste täitmisel,

on nõukogu, liikmesriigid ja komisjon koostanud JÄRGMISE KÄITUMISJUHENDI:

1.   Laad ja kohaldamisala

| 1.1. | Käesolevas käitumisjuhendis kehtestatakse sisekord konventsiooni rakendamise erinevate aspektidega seotud koostööks liidu ja liikmesriikide vahel. Seepärast on kõnealune käitumisjuhend mõeldud praktilise sisetöövahendina, et võimaldada liidul ja selle liikmesriikidel saavutada konventsiooniga seoses sidus, terviklik ja ühtne välisesindatus. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ilma et see piiraks ELi lepingu artikli 4 lõikes 3 ja artikli 13 lõikes 2 sätestatud üldist kohustust olla omavahelises koostöös üksteise suhtes lojaalsed, kohaldatakse käesolevat käitumisjuhendit konventsiooniosaliste komitees osalemise ning naistevastase vägivallaga ja perevägivallaga võitlemise eksperdirühma (GREVIO) poolt kasutatud järelevalvemehhanismi suhtes. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Samuti kehtestatakse käesolevas käitumisjuhendis koordineeriva organi toimimist käsitlevaid põhimõtted vastavalt konventsiooni artiklile 10 ning liidu ja liikmesriikide konventsioonist tuleneva teavitamiskohustuse täitmise ja sellega seotud koostöö põhimõtted seoses nende vastavate pädevustega. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Koordineerimisfoorumid

| 2.1. | Ilma et see piiraks ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 sätestatud menetluse kohaldamist, käsitlevad kõiki konventsiooni kohaseid istungite ettevalmistamise ja liidu õiguste teostamisega seotud küsimusi nõukogu pädevad ettevalmistavad organid, tehes vajalikke jõupingutusi selleks, et jõuda vastastikuse lojaalse koostöö vaimus kokkuleppele. Nõukogu pädev ettevalmistav organ on põhiõiguste, kodanikuõiguste ja isikute vaba liikumise töörühm (FREMP). FREMPi eesistuja teavitab teiste töörühmade eesistujaid ning teeb nendega vajaduse korral koostööd. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kui FREMPis ei saavutata kokkulepet, muuhulgas pädevuse jaotust käsitlevate lahkhelide tõttu, edastatakse küsimus asjatute viivitusteta alaliste esindajate komiteele (Coreper) ja vajaduse korral nõukogule õigel ajal enne konventsioonis ette nähtud asjaomast koosolekut või tähtaega. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vajaduse korral võib Strasbourgis kokku kutsuda kohapeal toimuvaid kooskõlastamiskoosolekuid. Selliste koosolekute eesmärk on täiendada liidu seisukohti või ühiseid seisukohti ja neid kohandada vastavalt koosolekute kontekstile, muutmata sealjuures märkimisväärselt olemasolevaid seisukohti. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Liidu seisukohad, ühised seisukohad ja kooskõlastatud seisukohad

| 3.1. | Liidu institutsioonid ja liikmesriigid tagavad ÜRO konventsiooni rakendamisel tiheda koostöö, pidades silmas ELi lepingu artikli 4 lõikes 3 ja, artikli 13 lõikes 2 ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud lojaalse koostöö ja subsidiaarsuse põhimõtteid ning ELi lepingu artikli 5 lõike 1 kohast vajadust austada liidu ja liikmesriikide vastavaid pädevusi. |
| --- | --- |

3.1.

a)   Liidu seisukohad

| 3.2. | Liidu ainupädevusse kuuluvates küsimustes, sealhulgas eelkõige teatud konventsiooni sätete suhtes, mis käsitlevad õigusalast koostööd kriminaalasjades, varjupaika ja mittetagasisaatmist ning liidu institutsioone ja avalikku haldust (nagu on märgitud otsustes (EL) 2023/1075 (3) ja (EL) 2023/1076 (4)), püüab liit välja töötada liidu seisukohad. |
| --- | --- |

3.2.

b)   Ühised seisukohad

| 3.3. | Kui liidul ja liikmesriikidel palutakse võtta vastavalt käesoleva käitumisjuhendi punktile 1.2 seisukoht küsimuses, mis kuulub teatud osas liidu ainupädevusse ja teatud osas liikmesriikide pädevusse, püüavad liit ja liikmesriigid töötada välja ühised seisukohad. |
| --- | --- |

3.3.

c)   Kooskõlastatud seisukohad

| 3.4. | Liikmesriikide pädevusse kuuluvates küsimustes töötavad liikmesriigid, kui seda peetakse asjakohaseks, välja kooskõlastatud seisukohad. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Sõnavõtud ja hääletamine

| a) | Sõnavõtud kokkulepitud liidu, ühiste või kooskõlastatud seisukohtade puhul






  4.1. | Liidu seisukohad esitab liidu nimel komisjon. Liikmesriikidel on õigus võtta kooskõlas liidu seisukohaga sõna, eelkõige liidu seisukoha tugevdamise ja toetamise eesmärgil. |
| --- | --- | --- |

a)

Sõnavõtud kokkulepitud liidu, ühiste või kooskõlastatud seisukohtade puhul

4.1.

Liidu seisukohad esitab liidu nimel komisjon. Liikmesriikidel on õigus võtta kooskõlas liidu seisukohaga sõna, eelkõige liidu seisukoha tugevdamise ja toetamise eesmärgil.

| 4.2. | Ühised seisukohad, millele osutatakse punktis 3.3, esitavad liidu ja liikmesriikide nimel komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik või eesistujariigi poolt määratud liikmesriik, tehes omavahel tihedat koostööd. Ühelt poolt komisjon ja teiselt poolt eesistujariik või eesistujariigi poolt määratud liikmesriik võivad leppida kokku, et üks neist esitab liidu ja liikmesriikide nimel ühise seisukoha. Komisjon ja liikmesriigid võivad võtta ühise seisukoha tugevdamiseks ja toetuseks sõna. |
| --- | --- |

4.2.

Ühised seisukohad, millele osutatakse punktis 3.3, esitavad liidu ja liikmesriikide nimel komisjon ja Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariik või eesistujariigi poolt määratud liikmesriik, tehes omavahel tihedat koostööd. Ühelt poolt komisjon ja teiselt poolt eesistujariik või eesistujariigi poolt määratud liikmesriik võivad leppida kokku, et üks neist esitab liidu ja liikmesriikide nimel ühise seisukoha. Komisjon ja liikmesriigid võivad võtta ühise seisukoha tugevdamiseks ja toetuseks sõna.

| 4.3. | Kooskõlastatud seisukohad esitab liikmesriikide nimel eesistujariik või vajaduse korral liikmesriik, kelle eesistujariik või komisjon on määranud kõikide kohalviibivate liikmesriikide nõusolekul. |
| --- | --- |

4.3.

Kooskõlastatud seisukohad esitab liikmesriikide nimel eesistujariik või vajaduse korral liikmesriik, kelle eesistujariik või komisjon on määranud kõikide kohalviibivate liikmesriikide nõusolekul.

| b) | Hääletamine kokkulepitud liidu, ühiste või kooskõlastatud seisukohtade puhul






  4.4. | Komisjon kasutab liidu nimel liidu hääleõigust, tuginedes liidu seisukohtadele. |
| --- | --- | --- |

b)

Hääletamine kokkulepitud liidu, ühiste või kooskõlastatud seisukohtade puhul

4.4.

Komisjon kasutab liidu nimel liidu hääleõigust, tuginedes liidu seisukohtadele.

| 4.5. | Kui liidul ja liikmesriikidel palutakse hääletada küsimuses, millele osutatakse käitumisjuhendi punktis 3.3, ning kui hääleõigust peab selle küsimuse puhul kasutama kas liit või liikmesriigid, lepivad komisjon ja eesistujariik või eesistujariigi poolt määratud liikmesriik eelnevalt kokku, kes kasutab ühise seisukoha alusel hääleõigust. Sellise kokkuleppe puhul lähtutakse käsitletava teema peamisest eesmärgist. |
| --- | --- |

4.5.

Kui liidul ja liikmesriikidel palutakse hääletada küsimuses, millele osutatakse käitumisjuhendi punktis 3.3, ning kui hääleõigust peab selle küsimuse puhul kasutama kas liit või liikmesriigid, lepivad komisjon ja eesistujariik või eesistujariigi poolt määratud liikmesriik eelnevalt kokku, kes kasutab ühise seisukoha alusel hääleõigust. Sellise kokkuleppe puhul lähtutakse käsitletava teema peamisest eesmärgist.

| 4.6. | Liikmesriigid kasutavad oma hääleõigust kooskõlastatud seisukohtade alusel vastavalt vajadusele. |
| --- | --- |

4.6.

Liikmesriigid kasutavad oma hääleõigust kooskõlastatud seisukohtade alusel vastavalt vajadusele.

| c) | Sõnavõtud ja hääletamine kui liidu, ühist või kooskõlastatud seisukohta ei ole






  4.7. | Kui liidu, ühise või kooskõlastatud seisukoha suhtes kokkuleppele ei jõuta, võivad liikmesriigid sõna võtta ja hääletada nende pädevusse kuuluvates küsimustes tingimusel, et liikmesriigi seisukoht järgib liidu poliitikat ning on kooskõlas liidu õigusega. Komisjon võib sõna võtta ja hääletada liidu pädevusse kuuluvates küsimustes nõukogu poolt eelnevalt kehtestatud liidu poliitika ja õigustiku kaitsmiseks vajalikul määral. |
| --- | --- | --- |

c)

Sõnavõtud ja hääletamine kui liidu, ühist või kooskõlastatud seisukohta ei ole

4.7.

Kui liidu, ühise või kooskõlastatud seisukoha suhtes kokkuleppele ei jõuta, võivad liikmesriigid sõna võtta ja hääletada nende pädevusse kuuluvates küsimustes tingimusel, et liikmesriigi seisukoht järgib liidu poliitikat ning on kooskõlas liidu õigusega. Komisjon võib sõna võtta ja hääletada liidu pädevusse kuuluvates küsimustes nõukogu poolt eelnevalt kehtestatud liidu poliitika ja õigustiku kaitsmiseks vajalikul määral.

5.   Menetlus, mille alusel valitakse liidu kandidaate GREVIO liikme kohale

| 5.1. | Komisjon kehtestab liidu poolt GREVIO liikme kohale esitatud kandidaatide jaoks läbipaistva valikumenetluse vastavalt Euroopa Nõukogu ministrite komitee poolt konventsiooni artikli 66 lõikes 5 sätestatud korrale. Komisjon teavitab FREMPi enne valikumenetluse algatamist nimetatud menetluse üksikasjadest. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Punktis 5.1 osutatud valikumenetluse alusel valib komisjon välja kandidaadid GREVIO liikmete valimiseks.
  Enne liidu kandidaatide nimekirja esitamist Euroopa Nõukogu peasekretärile kinnitab Coreper komisjoni poolt välja valitud liidu kandidaadid. |
| --- | --- |

5.2.

Enne liidu kandidaatide nimekirja esitamist Euroopa Nõukogu peasekretärile kinnitab Coreper komisjoni poolt välja valitud liidu kandidaadid.

| 5.3. | Samuti kehtestatakse lihtsustatud menetlus liidu poolt nimetatud valitud eksperdi volituste pikendamiseks. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Konventsiooniosaliste komitee esindajate nimetamine

Komisjon määrab oma esindaja konventsiooniosaliste komiteesse ning teavitab sellest FREMPi.

7.   Koordineeriv organ

| 7.1. | Komisjon tegutseb liidu koordineeriva organina vastavalt konventsiooni artiklile 10 konventsiooni küsimustes, mis kuuluvad liidu ainupädevusse, ilma et see piiraks liikmesriikide vastavaid pädevusi, institutsioonide vahelist volituste jaotust kooskõlas liidu aluslepingutega ega liidu institutsioonide autonoomiat nende tegevusega seotud küsimustes. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Liikmesriigid määravad kooskõlas konventsiooni artikliga 10 ühe või mitu koordineerivat organit ning teatavad komisjonile, milline on ühtne kontaktpunkt, kes esindab nende koordineerivat organit või koordineerivaid organeid. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Komisjon ja liikmesriikide kontaktpunktid annavad üksteisele teavet Euroopa Nõukogu või konventsiooniga ühinenud mis tahes riigi esitatud teatiste ja teabenõuete kohta. Sellega seoses loob komisjon liikmesriikide kontaktpunktide esitatud teatiste ja teabe koondamiseks ühtse teabekeskuse ning tagab riiklike kontaktpunktide kaudu teabe jagamise kõikidele liikmesriikide koordineerivatele organitele. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Vajaduse korral korraldab komisjon kas oma algatusel või liikmesriigi koordineeriva organi või kontaktpunkti taotlusel kooskõlastamiskoosolekuid. Sellistele kooskõlastamiskoosolekutele kutsutakse liikmesriikide koordineerivate organid ja/või kontaktpunktid. |
| --- | --- |

7.4.

8.   GREVIO järelevalvemehhanism

| a) | Aruandlus






  8.1. | Liidu ja selle liikmesriikide poolt GREVIOle esitatud aruanded hõlmavad nende asjaomaseid pädevusi. Juhul, kui liidu ja liikmesriikide ainupädevused on omavahel seotud, täidavad liit ja liikmesriigid oma konventsiooniga kehtestatud aruandluskohustust sidusal ja vastastikku täiendaval moel. Topeltaruandluse vältimiseks viidatakse liidu aruannetes võimaluse korral liikmesriikide aruannetele.
  Liidu aruannetes esitatakse liidu ainupädevuse ulatus seoses aruandlusega hõlmatud konventsiooni sätete rakendamisega. See teave esitatakse piisavalt selgelt ja otseselt, et GREVIO ja konventsiooniosaliste komitee saaksid konventsiooni sätete jõustamise meetmete hindamisel täielikult arvesse võtta asjaolu, et liit ühineb konventsiooniga üksnes oma ainupädevuste osas ning et konventsiooni teisi sätteid rakendavad liikmesriigid oma pädevuse piires.
  Komisjon tagab konventsiooni rakendamise järelevalve raames seoses liidu ja liikmesriikide vastavate pädevustega üldiselt sama läbipaistvuse, kui ta suhtleb konventsiooniga loodud organitega. |
| --- | --- | --- |

a)

Aruandlus

8.1.

Liidu ja selle liikmesriikide poolt GREVIOle esitatud aruanded hõlmavad nende asjaomaseid pädevusi. Juhul, kui liidu ja liikmesriikide ainupädevused on omavahel seotud, täidavad liit ja liikmesriigid oma konventsiooniga kehtestatud aruandluskohustust sidusal ja vastastikku täiendaval moel. Topeltaruandluse vältimiseks viidatakse liidu aruannetes võimaluse korral liikmesriikide aruannetele.

Liidu aruannetes esitatakse liidu ainupädevuse ulatus seoses aruandlusega hõlmatud konventsiooni sätete rakendamisega. See teave esitatakse piisavalt selgelt ja otseselt, et GREVIO ja konventsiooniosaliste komitee saaksid konventsiooni sätete jõustamise meetmete hindamisel täielikult arvesse võtta asjaolu, et liit ühineb konventsiooniga üksnes oma ainupädevuste osas ning et konventsiooni teisi sätteid rakendavad liikmesriigid oma pädevuse piires.

Komisjon tagab konventsiooni rakendamise järelevalve raames seoses liidu ja liikmesriikide vastavate pädevustega üldiselt sama läbipaistvuse, kui ta suhtleb konventsiooniga loodud organitega.

| 8.2. | Liikmesriigid teevad komisjoniga tihedat koostööd sellise teabe edastamisel, mis on vajalik konventsiooniga seoses liidu õigustikku käsitlevate aruandlusnõuete täitmiseks, kasutades ära konventsioonis sätestatud aruandluskohustuse raames kogutud teavet. |
| --- | --- |

8.2.

Liikmesriigid teevad komisjoniga tihedat koostööd sellise teabe edastamisel, mis on vajalik konventsiooniga seoses liidu õigustikku käsitlevate aruandlusnõuete täitmiseks, kasutades ära konventsioonis sätestatud aruandluskohustuse raames kogutud teavet.

| 8.3. | Kooskõlas vastastikuse lojaalse koostöö kohustusega edastab komisjon aegsasti enne liidu aruande esitamist selle aruande teavitamise eesmärgil FREMPile. Liikmesriigid esitavad võimaluse korral enne oma aruannete GREVIOle edastamist FREMPile teavitamise eesmärgil oma asjaomaste aruannete koopia. |
| --- | --- |

8.3.

Kooskõlas vastastikuse lojaalse koostöö kohustusega edastab komisjon aegsasti enne liidu aruande esitamist selle aruande teavitamise eesmärgil FREMPile. Liikmesriigid esitavad võimaluse korral enne oma aruannete GREVIOle edastamist FREMPile teavitamise eesmärgil oma asjaomaste aruannete koopia.

| 8.4. | Komisjon ja iga liikmesriik jagab aruandlusprotsessi ajal samuti GREVIOlt saadud küsimustele antavaid vastuseid, kommenteerib GREVIOlt saadud märkusi ja soovitusi. Sellega seoses loob komisjon liikmesriikidele ühtse teabekeskuse ning tagab teabe jagamise kõikidele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

8.4.

Komisjon ja iga liikmesriik jagab aruandlusprotsessi ajal samuti GREVIOlt saadud küsimustele antavaid vastuseid, kommenteerib GREVIOlt saadud märkusi ja soovitusi. Sellega seoses loob komisjon liikmesriikidele ühtse teabekeskuse ning tagab teabe jagamise kõikidele liikmesriikidele.

| 8.5. | Võimaluse korral jagavad liikmesriigid ja komisjon üksteisega eelnevalt FREMPi kaudu teavet GREVIOs ja konventsiooniosaliste komitees esitatavate suuliste ettekannete sisu kohta. |
| --- | --- |

8.5.

Võimaluse korral jagavad liikmesriigid ja komisjon üksteisega eelnevalt FREMPi kaudu teavet GREVIOs ja konventsiooniosaliste komitees esitatavate suuliste ettekannete sisu kohta.

| 8.6. | Komisjon ja liikmesriigid arutavad FREMPis kõikide liidu aruannet käsitlevate GREVIO aruannete või järelduste või, kui see on asjakohane, konventsiooniosaliste komisjoni järelmeetmeid. |
| --- | --- |

8.6.

Komisjon ja liikmesriigid arutavad FREMPis kõikide liidu aruannet käsitlevate GREVIO aruannete või järelduste või, kui see on asjakohane, konventsiooniosaliste komisjoni järelmeetmeid.

| b) | Kohtumised GREVIOga ja riikide külastused






  8.7. | Liikmesriik võib taotleda, et komisjon määraks oma delegatsiooni koosseisu eksperdi ning komisjon võib taotleda liikmesriikidelt eksperte liidu delegatsiooni. |
| --- | --- | --- |

b)

Kohtumised GREVIOga ja riikide külastused

8.7.

Liikmesriik võib taotleda, et komisjon määraks oma delegatsiooni koosseisu eksperdi ning komisjon võib taotleda liikmesriikidelt eksperte liidu delegatsiooni.

| c) | Parlamendi kaasamine






  8.8. | Komisjon esitab vastavalt konventsiooni artikli 70 lõikele 2 Euroopa Parlamendile GREVIO aruanded, milles käsitletakse konventsiooni rakendamist liidu poolt. |
| --- | --- | --- |

c)

Parlamendi kaasamine

8.8.

Komisjon esitab vastavalt konventsiooni artikli 70 lõikele 2 Euroopa Parlamendile GREVIO aruanded, milles käsitletakse konventsiooni rakendamist liidu poolt.

9.   Konventsioonis ette nähtud statistika koostamine

| 9.1. | Liit peab vastavalt aruandluskohustusele esitama kogu ELi hõlmavat statistikat. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Liidu aruannetes kasutatakse võimaluse piires liidu tasandil saadud andmeid ning tuginetakse, kui andmed on kogutud liikmesriikide statistikainstituutide ja teadusasutuste poolt, andmetele, mille liikmesriigid on esitanud GREVIOle. Selleks, et saada võimalikult selget ülevaadet vägivalla esinemissageduse kohta, peavad liikmesriigid, komisjon ja muud liidu organid tegema tihedat koostööd liidu aruandluskohustuste täitmiseks vajalikus ulatuses. |
| --- | --- |

9.2.

10.   Läbivaatamine

Nõukogu, liikmesriigid või komisjon võivad taotleda kõnealuse käitumisjuhendi läbivaatamist, võttes eelkõige arvesse käitumisjuhendi rakendamisel saadud kogemusi.

11.   Avaldamine

Käesolev käitumisjuhend avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

---

(1)  Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/865 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses küsimustega, mis puudutavad õigusalast koostööd kriminaalasjades (ELT L 131, 20.5.2017, lk 11
  ).

(2)  Nõukogu 11. mai 2017. aasta otsus (EL) 2017/866 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel allkirjastamise kohta seoses varjupaiga ja mittetagasisaatmisega (ELT L 131, 20.5.2017, lk 13).

(3)  Nõukogu 1. juuni 2023 otsus (EL) 2023/1075 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses liidu institutsioonide ja avaliku haldusega (ELT L 143 I, 2.6.2023, lk 1).

(4)  Nõukogu 1. juuni 2023 otsus (EL) 2023/1076 Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta seoses küsimustega, mis puudutavad õigusalast koostööd kriminaalasjades, varjupaika ja mittetagasisaatmist (ELT L 143 I, 2.6.2023, lk 4).

---

Euroopa Komisjon

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/12

---

Euro vahetuskurss (1)

1. juuni 2023

(2023/C 194/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0697 |
| JPY | Jaapani jeen | 149,25 |
| DKK | Taani kroon | 7,4477 |
| GBP | Inglise nael | 0,85823 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,6455 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9732 |
| ISK | Islandi kroon | 149,70 |
| NOK | Norra kroon | 11,9670 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,687 |
| HUF | Ungari forint | 370,42 |
| PLN | Poola zlott | 4,5410 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9645 |
| TRY | Türgi liir | 22,2520 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6407 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4514 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3786 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7775 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4466 |
| KRW | Korea vonn | 1 413,23 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 21,1567 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6066 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 964,76 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9351 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,057 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 37,204 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,4032 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,8695 |
| INR | India ruupia | 88,2070 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0697

JPY

Jaapani jeen

149,25

DKK

Taani kroon

7,4477

GBP

Inglise nael

0,85823

SEK

Rootsi kroon

11,6455

CHF

Šveitsi frank

0,9732

ISK

Islandi kroon

149,70

NOK

Norra kroon

11,9670

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,687

HUF

Ungari forint

370,42

PLN

Poola zlott

4,5410

RON

Rumeenia leu

4,9645

TRY

Türgi liir

22,2520

AUD

Austraalia dollar

1,6407

CAD

Kanada dollar

1,4514

HKD

Hongkongi dollar

8,3786

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7775

SGD

Singapuri dollar

1,4466

KRW

Korea vonn

1 413,23

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

21,1567

CNY

Hiina jüaan

7,6066

IDR

Indoneesia ruupia

15 964,76

MYR

Malaisia ringit

4,9351

PHP

Filipiini peeso

60,057

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

37,204

BRL

Brasiilia reaal

5,4032

MXN

Mehhiko peeso

18,8695

INR

India ruupia

88,2070

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/13

---

KOMISJONI TEATIS,

millega muudetakse regionaalabi suuniste punkti 188 ning I ja IV lisa seoses regionaalabi kaartidest vahekokkuvõtte tegemisega ajavahemikul 1. jaanuarist 2022 kuni 31. detsembrini 2027

(2023/C 194/05)

I.   SISSEJUHATUS

| (1) | Regionaalabi suuniste (1) (edaspidi „suunised“) jaos 7.6.2 on ette nähtud regionaalabi kaartidest ajakohastatud statistika põhjal vahekokkuvõtte tegemine (2) 2023. aastal. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Suuniste punkti 194 kohaselt peab komisjon esitama 2023. aasta juuniks kõnealuse vahekokkuvõtte üksikasjad. See nõue täidetakse käesoleva teatisega, milles esitatakse vahekokkuvõtte järgmised üksikasjad: |
| --- | --- |

(2)

Punkti a alade loetelu muutmine

| (3) | Komisjon on koostanud loetelu NUTS 2 piirkondadest, mis ei ole praegu punkti a aladena abikõlblikud, kuid mille keskmine sisemajanduse koguprodukt (SKP) elaniku kohta (ostujõu standardina) ajavahemikul 2019–2021 on alla 75 % EL 27 keskmisest (3) või sellega võrdne ning millel võib seega olla õigus saada regionaalabi Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 107 lõike 3 punkti a alusel (edaspidi „uued punkti a alad“) käesolevas vahekokkuvõttes käsitletud ajavahemikule järgneval ajavahemikul, st 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027. Samuti määrab komisjon suuniste punktide 179 ja 180 alusel kindlaks nende uute punkti a alade vastavad abi ülemmäärad. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Kui need uued punkti a alad on asjaomase liikmesriigi regionaalabi kaardil praegu kas täielikult või osaliselt tähistatud kas eelnevalt kindlaksmääratud punkti c aladena või eelnevalt kindlaksmääramata punkti c aladena, kohandatakse vastavalt suuniste I lisas osutatud vastava punkti c ala elanikkonna osakaalu. |
| --- | --- |

(4)

Olemasolevate punkti a alade abi ülemmäära suurendamine

| (5) | Komisjon on kindlaks teinud NUTS 2 piirkonnad, mis on juba suuniste I lisas loetletud punkti a alad, kuid mille SKP elaniku kohta on vähenenud tasemeni, mis muudab neid punkti a alasid nii, et neil on suuniste jao 7.4.1 alusel õigus suuremale abi ülemmäärale käesolevas vahekokkuvõttes käsitletud ajavahemikule järgneval ajavahemikul, st 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027. |
| --- | --- |

(5)

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade loetelu muutmine

| (6) | Liikmesriigid võivad teha ettepaneku muuta oma eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade loetelu ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027, asendades olemasolevad eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad uute aladega, mis pakutakse välja suuniste jao 7.3.2.3 alusel. Kõnealused muudatused ei tohi ületada 50 % iga liikmesriigi eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade kohandatud hõlmatusest, mis on sätestatud käesoleva teatise punktis (14), või kui neid ei ole kohandatud, siis 50 % olemasolevate eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade hõlmatusest. Lisaks ei tohi kavandatud uute punkti c alade elanikkond ületada nende alade elanikkonda, mida kõnealused uued alad asendavad. Liikmesriigid võivad suuniste jaos 7.4.2 sätestatud kriteeriumide alusel pakkuda välja nende uute eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade vastavad abi ülemmäärad. |
| --- | --- |

(6)

Olemasolevate punkti c alade abi ülemmäära suurendamine

| (7) | Liikmesriigid võivad teha ettepaneku suurendada oma olemasolevate eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade abi ülemmäära, kui ajakohastatud SKP elaniku kohta või töötuse statistika osutab suuniste punkti 182 alusel suurema abi ülemmäära õigusele. |
| --- | --- |

(7)

Selliste rahvastikukaoga piirkondade kindlakstegemine, millel on õigus suuremale abi ülemmäärale

| (8) | Liikmesriigid võivad teha ettepaneku suurendada abi ülemmäära NUTS 3 rahvastikukaoga piirkondade puhul, nagu on sätestatud suuniste punktis 188, ka juhul, kui selline kadu on kindlaks tehtud rahvastikutiheduse ajakohastatud andmete põhjal, mis hõlmavad ajavahemikku 2010–2019. Selleks muudab komisjon käesoleva teatisega suuniste punkti 188 ja IV lisa niivõrd, kuivõrd see võimaldab ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027 suurendada nimetatud punktis sätestatud abi ülemmäära NUTS 3 piirkondade puhul, kus aastatel 2009–2018 või aastatel 2010–2019 on rahvastikukadu suurem kui 10 %. |
| --- | --- |

(8)

Kaartide kavandatud muudatustest teatamine

| (9) | Käesolevas teatises sätestatakse suuniste punkti 188 ning suuniste I ja IV lisa muudatused ning avaldatakse nende muudetud versioonid, mis on esitatud allpool. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Liikmesriike, kes kavatsevad pärast käesoleva vahekokkuvõtte tegemist muuta oma regionaalabi kaarte, kutsutakse üles teatama nendest muudatustest komisjonile vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 108 lõikele 3 enne 15. septembrit 2023. Sellised muudatused võivad puudutada ajavahemikku 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027 ning need ei ole kohustuslikud. |
| --- | --- |

(10)

II.   HINDAMINE

Punkti a alade läbivaatamine

| (11) | 21. veebruaril 2023 avaldas Eurostat SKPd elaniku kohta käsitlevad andmed NUTS 2 piirkonna tasandil kuni 2021. aastani (kaasa arvatud). Järgmistes punktides vastab SKP elaniku kohta viimase kolme aasta keskmisele, mille kohta on olemas Eurostati andmed, st ajavahemiku 2019–2021 keskmisele, väljendatuna protsendina EL 27 keskmisest. Vajaduse korral võrreldakse SKP andmeid elaniku kohta suuniste I lisa praeguses tekstis kasutatud andmetega (ajavahemiku 2016–2018 keskmine). Võttes arvesse ajakohastatud statistikat, kehtestab komisjon punktis (12) ja (13) uued punkti a alad, samuti olemasolevad punkti a alad, millel on õigus suuremale abi ülemmäärale, ja muudab suuniste I lisa vastavalt. Nende muudatuste alusel võivad liikmesriigid teatada oma punkti a alade muudatustest ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Järgmised NUTS 2 piirkonnad võib määrata punkti a aladeks, mille abi ülemmäär on 30 % (4):







  Liikmesriik ja piirkond | SKP elaniku kohta (2019–2021) |
| --- | --- | --- |
| Belgia |
| BE32 Prov. Hainaut | 74,33 |
| Hispaania |
| ES62 Región de Murcia | 70,67 |

(12)

Liikmesriik ja piirkond

SKP elaniku kohta (2019–2021)

Belgia

BE32 Prov. Hainaut

74,33

Hispaania

ES62 Región de Murcia

70,67

| (13) | Järgmiste NUTS 2 piirkondade puhul võib teha ettepaneku suurendada abi ülemmäära, nagu on märgitud (5):









  Liikmesriik ja piirkond | SKP elaniku kohta (2016–2018) | SKP elaniku kohta (2019–2021) | Abi ülemmäär |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Prantsusmaa |
| FRY2 Martinique | 77,00-lt | 73,00-le | 50 % |
| Kreeka |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | 73,67-lt | 64,00-le | 40 % |
| EL43 ΚρРτη / Kriti | 58,33-lt | 52,67-le | 50 % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | 59,67-lt | 53,33-le | 50 % |
| Portugal |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | 76,00-lt | 71,67-le | 50 % |
| Slovakkia |
| SK02 Západné Slovensko | 66,67-lt | 64,67-le | 40 % |
| Hispaania |
| ES43 Extremadura | 66,67-lt | 63,67-le | 40 % |
| ES61 Andalucía | 68,33-lt | 63,67-le | 40 % |
| ES64 Ciudad de Melilla | 67,00-lt | 64,00-le | 40 % |
| ES70 Canarias | 75,00-lt | 65,00-le | 60 % |

(13)

Liikmesriik ja piirkond

SKP elaniku kohta (2016–2018)

SKP elaniku kohta (2019–2021)

Abi ülemmäär

Prantsusmaa

FRY2 Martinique

77,00-lt

73,00-le

50 %

Kreeka

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

73,67-lt

64,00-le

40 %

EL43 ΚρРτη / Kriti

58,33-lt

52,67-le

50 %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

59,67-lt

53,33-le

50 %

Portugal

PT30 Região Autónoma da Madeira

76,00-lt

71,67-le

50 %

Slovakkia

SK02 Západné Slovensko

66,67-lt

64,67-le

40 %

Hispaania

ES43 Extremadura

66,67-lt

63,67-le

40 %

ES61 Andalucía

68,33-lt

63,67-le

40 %

ES64 Ciudad de Melilla

67,00-lt

64,00-le

40 %

ES70 Canarias

75,00-lt

65,00-le

60 %

Punkti c alade läbivaatamine

| (14) | Võttes arvesse BE32 Hainauti provintsi määramist uueks punkti a alaks, kohandatakse Belgia eelnevalt kindlaksmääramata punkti c ala hõlmatust 23,33 %-lt 16,82 %-le ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027. Kõigi teiste liikmesriikide puhul jääb suuniste I lisas sätestatud eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade hõlmatus samaks. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Lisaks, nagu sätestatud punktides (6) ja (7), võivad liikmesriigid asendada olemasolevad eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad uute aladega, mis pakutakse välja suuniste jao 7.3.2.3 alusel kuni 50 % ulatuses iga liikmesriigi eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade kohandatud hõlmatusest, või kui neid ei ole kohandatud, siis 50 % olemasolevate eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade hõlmatusest, ning nad võivad ka teha ettepaneku suurendada oma olemasolevate eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alade abi ülemmäära, kui ajakohastatud SKP elaniku kohta või töötuse statistika osutab sellise suurema abi ülemmäära õigusele. |
| --- | --- |

(15)

Selliste rahvastikukaoga piirkondade kindlakstegemine, millel on õigus suuremale abi ülemmäärale

| (16) | Komisjon muudab suuniste punkti 188 ja IV lisa, lubades liikmesriikidel tugineda 2010.–2019. aasta rahvastikukao andmetele ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027. |
| --- | --- |

(16)

III.   REGIONAALABI SUUNISTE PUNKTI 188 MUUTMINE

| (17) | Regionaalabi suuniste punkt 188 sõnastatakse järgmiselt:
  „Jaos 7.4.1 sätestatud abi ülemmäära võib suurendada 10 protsendipunkti võrra ja jaos 7.4.2 sätestatud abi ülemmäära võib suurendada 5 protsendipunkti võrra NUTS 3 piirkondade puhul, mille rahvastikukadu ajavahemikus 2009–2018 on suurem kui 10 %. Alates 1. jaanuarist 2024 kohaldatakse eelmist lauset ka selliste NUTS 3 piirkondade suhtes, kus esines eelmises lauses osutatud rahvastikukadu ajavahemikul 2010–2019.(88)


  (88) Vt IV lisa.“ |
| --- | --- |

(17)

„Jaos 7.4.1 sätestatud abi ülemmäära võib suurendada 10 protsendipunkti võrra ja jaos 7.4.2 sätestatud abi ülemmäära võib suurendada 5 protsendipunkti võrra NUTS 3 piirkondade puhul, mille rahvastikukadu ajavahemikus 2009–2018 on suurem kui 10 %. Alates 1. jaanuarist 2024 kohaldatakse eelmist lauset ka selliste NUTS 3 piirkondade suhtes, kus esines eelmises lauses osutatud rahvastikukadu ajavahemikul 2010–2019.(88)

(88) Vt IV lisa.“

IV.   REGIONAALABI SUUNISTE I LISA MUUTMINE

| (18) | I lisa asendatakse käesoleva teatise lisas 1 esitatud tekstiga. Regionaalabi suuniste muudetud I lisa alusel koostatakse regionaalabi kaartide vahekokkuvõte ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027. |
| --- | --- |

(18)

---

(1)  ELT C 153, 29.4.2021, lk 1.

(2)  Regionaalabi kaardid ajavahemikuks 2022–2027, kättesaadavad aadressil:

https://competition-policy.ec.europa.eu/state-aid/legislation/modernisation/regional-aid/maps-2022-2027_en.

(3)  St kõikide liikmesriikide (välja arvatud Põhja-Iirimaa) keskmine SKP elaniku kohta.

(4)  Kehtestatud vastavalt suuniste punktidele 179 ja 180, ilma et see piiraks võimalust kohaldada suuremat abi ülemmäära vastavalt suuniste jagudele 7.4.3, 7.4.4 ja 7.4.5.

(5)  Samas.

---

1. LISA

„I LISA

Regionaalabiga hõlmatus liikmesriikide kaupa ajavahemikul 2022–2027

| Belgia | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 (1) | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) (2) | SKP elaniku kohta 2019–2021 (3) | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad
  1.1.2022–31.12.2027 | BE34 Prov. Luxembourg (BE) | 73,00 | 2,50  % | – | 2,50  % |
| Punkti a alad


  1.1.2024–31.12.2027 | BE32 Prov. Hainaut | – | – | 74,33 | 11,77  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad
  1.1.2022–31.12.2023 | – | – | 23,33  % | – | – |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad
  1.1.2024–31.12.2027 | – | – | – | – | 16,82  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus
  1.1.2022–31.12.2023 | – | – | 25,83  % | – | – |
| Elanikkonna koguhõlmatus
  1.1.2024–31.12.2027 | – | – | – | – | 31,09  % |

Belgia

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018 (1)

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) (2)

SKP elaniku kohta 2019–2021 (3)

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) (4)

Punkti a alad

1.1.2022–31.12.2027

BE34 Prov. Luxembourg (BE)

73,00

2,50  %

–

2,50  %

Punkti a alad

1.1.2024–31.12.2027

BE32 Prov. Hainaut

–

–

74,33

11,77  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

1.1.2022–31.12.2023

–

–

23,33  %

–

–

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

1.1.2024–31.12.2027

–

–

–

–

16,82  %

Elanikkonna koguhõlmatus

1.1.2022–31.12.2023

–

–

25,83  %

–

–

Elanikkonna koguhõlmatus

1.1.2024–31.12.2027

–

–

–

–

31,09  %

| Bulgaaria | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | BG31 Северозападен / Severozapaden | 31,67 | 10,66  % | – | 10,66  % |
| BG32 Северен централен / Severen tsentralen | 34,33 | 11,24  % | – | 11,24  % |
| BG33 Североизточен / Severoiztochen | 40,33 | 13,26  % | – | 13,26  % |
| BG34 Югоизточен / Yugoiztochen | 43,00 | 14,74  % | – | 14,74  % |
| BG42 Южен централен / Yuzhen tsentralen | 35,00 | 20,13  % | – | 20,13  % |
| Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad) | BG41 Югозападен / Yugozapaden | 81,33 | 29,97  % | – | 29,97  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 100,00  % | – | 100,00  % |

Bulgaaria

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

BG31 Северозападен / Severozapaden

31,67

10,66  %

–

10,66  %

BG32 Северен централен / Severen tsentralen

34,33

11,24  %

–

11,24  %

BG33 Североизточен / Severoiztochen

40,33

13,26  %

–

13,26  %

BG34 Югоизточен / Yugoiztochen

43,00

14,74  %

–

14,74  %

BG42 Южен централен / Yuzhen tsentralen

35,00

20,13  %

–

20,13  %

Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad)

BG41 Югозападен / Yugozapaden

81,33

29,97  %

–

29,97  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

100,00  %

–

100,00  %

| Tšehhi | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | CZ04 Severozápad | 63,67 | 10,50  % | – | 10,50  % |
| CZ05 Severovýchod | 75,00 | 14,22  % | – | 14,22  % |
| CZ07 Střední Morava | 73,33 | 11,43  % | – | 11,43  % |
| CZ08 Moravskoslezsko | 74,33 | 11,33  % | – | 11,33  % |
| Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad) | CZ02 Střední Čechy | 82,67 | 12,81  % | – | 12,81  % |
| CZ03 Jihozápad | 78,00 | 11,52  % | – | 11,52  % |
| CZ06 Jihovýchod | 82,67 | 15,94  % | – | 15,94  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 87,76  % | – | 87,76  % |

Tšehhi

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

CZ04 Severozápad

63,67

10,50  %

–

10,50  %

CZ05 Severovýchod

75,00

14,22  %

–

14,22  %

CZ07 Střední Morava

73,33

11,43  %

–

11,43  %

CZ08 Moravskoslezsko

74,33

11,33  %

–

11,33  %

Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad)

CZ02 Střední Čechy

82,67

12,81  %

–

12,81  %

CZ03 Jihozápad

78,00

11,52  %

–

11,52  %

CZ06 Jihovýchod

82,67

15,94  %

–

15,94  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

87,76  %

–

87,76  %

| Taani | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 7,50  % | – | 7,50  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 7,50  % | – | 7,50  % |

Taani

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

7,50  %

–

7,50  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

7,50  %

–

7,50  %

| Saksamaa | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 18,10  % | – | 18,10  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 18,10  % | – | 18,10  % |

Saksamaa

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

18,10  %

–

18,10  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

18,10  %

–

18,10  %

| Eesti | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad) | EE00 Eesti | 79,33 | 100,00  % | – | 100,00  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 100,00  % | – | 100,00  % |

Eesti

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad)

EE00 Eesti

79,33

100,00  %

–

100,00  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

100,00  %

–

100,00  %

| Iirimaa | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 35,90  % | – | 35,90  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 35,90  % | – | 35,90  % |

Iirimaa

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

35,90  %

–

35,90  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

35,90  %

–

35,90  %

| Kreeka | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio | 49,00 | 2,01  % | – | 2,01  % |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | 73,67 | 3,19  % | 64,00 | 3,19  % |
| EL43 Κρήτη / Kriti | 58,33 | 5,91  % | 52,67 | 5,91  % |
| EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki | 47,67 | 5,59  % | – | 5,59  % |
| EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia | 53,67 | 17,47  % | – | 17,47  % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | 59,67 | 2,50  % | 53,33 | 2,50  % |
| EL54 Ήπειρος / Ipeiros | 48,67 | 3,11  % | – | 3,11  % |
| EL61 Θεσσαλία / Thessalia | 52,67 | 6,71  % | – | 6,71  % |
| EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia | 63,33 | 1,90  % | – | 1,90  % |
| EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda
  [EL643 Ευρυτανία / Evrytania hõredalt asustatud piirkond] | 50,33 | 6,12  % | – | 6,12  % |
| EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda | 62,33 | 5,18  % | – | 5,18  % |
| EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos | 56,67 | 5,36  % | – | 5,36  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 17,28  % | – | 17,28  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | | – | 82,34  % | – | 82,34  % |

Kreeka

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio

49,00

2,01  %

–

2,01  %

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

73,67

3,19  %

64,00

3,19  %

EL43 Κρήτη / Kriti

58,33

5,91  %

52,67

5,91  %

EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki

47,67

5,59  %

–

5,59  %

EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia

53,67

17,47  %

–

17,47  %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

59,67

2,50  %

53,33

2,50  %

EL54 Ήπειρος / Ipeiros

48,67

3,11  %

–

3,11  %

EL61 Θεσσαλία / Thessalia

52,67

6,71  %

–

6,71  %

EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia

63,33

1,90  %

–

1,90  %

EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda

[EL643 Ευρυτανία / Evrytania hõredalt asustatud piirkond]

50,33

6,12  %

–

6,12  %

EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda

62,33

5,18  %

–

5,18  %

EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos

56,67

5,36  %

–

5,36  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

17,28  %

–

17,28  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

82,34  %

–

82,34  %

| Hispaania | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad
  1.1.2022–31.12.2027 | ES42 Castilla-La Mancha
  [ES423 Cuenca hõredalt asustatud piirkond] | 72,33 | 4,35  % | – | 4,35  % |
| ES43 Extremadura | 66,67 | 2,28  % | 63,67 | 2,28  % |
| ES61 Andalucía | 68,33 | 17,99  % | 63,67 | 17,99  % |
| ES63 Ciudad de Ceuta | 72,67 | 0,18  % | – | 0,18  % |
| ES64 Ciudad de Melilla | 67,00 | 0,18  % | 64,00 | 0,18  % |
| ES70 Canarias | 75,00 | 4,68  % | 65,00 | 4,68  % |
| Punkti a alad


  1.1.2024–31.12.2027 | ES62 Región de Murcia | | | 70,67 | 3,17  % |
| Eelnevalt määratletud punkti c alad (endised punkti a alad) 1.1.2022–31.12.2023 | ES62 Región de Murcia | 76,67 | 3,17  % | – | – |
| Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (hõredalt asustatud piirkonnad) | ES242 Teruel | – | 0,29  % | – | 0,29  % |
| ES417 Soria | – | 0,19  % | – | 0,19  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 32,99  % | – | 32,99  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 66,29  % | – | 66,29  % |

Hispaania

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

1.1.2022–31.12.2027

ES42 Castilla-La Mancha

[ES423 Cuenca hõredalt asustatud piirkond]

72,33

4,35  %

–

4,35  %

ES43 Extremadura

66,67

2,28  %

63,67

2,28  %

ES61 Andalucía

68,33

17,99  %

63,67

17,99  %

ES63 Ciudad de Ceuta

72,67

0,18  %

–

0,18  %

ES64 Ciudad de Melilla

67,00

0,18  %

64,00

0,18  %

ES70 Canarias

75,00

4,68  %

65,00

4,68  %

Punkti a alad

1.1.2024–31.12.2027

ES62 Región de Murcia

70,67

3,17  %

Eelnevalt määratletud punkti c alad (endised punkti a alad) 1.1.2022–31.12.2023

ES62 Región de Murcia

76,67

3,17  %

–

–

Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (hõredalt asustatud piirkonnad)

ES242 Teruel

–

0,29  %

–

0,29  %

ES417 Soria

–

0,19  %

–

0,19  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

32,99  %

–

32,99  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

66,29  %

–

66,29  %

| Prantsusmaa | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | FRY1 Guadeloupe | 73,00 | 0,63  % | – | 0,63  % |
| FRY2 Martinique | 77,00 | 0,55  % | 73,00 | 0,55  % |
| FRY3 Guyane | 50,33 | 0,42  % | – | 0,42  % |
| FRY4 La Réunion | 70,00 | 1,28  % | – | 1,28  % |
| FRY5 Mayotte | 32,67 | 0,40  % | – | 0,40  % |
| Saint-Martin (*1) | : | : | : | : |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 28,68  % | – | 28,68  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 31,95  % | – | 31,95  % |

Prantsusmaa

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

FRY1 Guadeloupe

73,00

0,63  %

–

0,63  %

FRY2 Martinique

77,00

0,55  %

73,00

0,55  %

FRY3 Guyane

50,33

0,42  %

–

0,42  %

FRY4 La Réunion

70,00

1,28  %

–

1,28  %

FRY5 Mayotte

32,67

0,40  %

–

0,40  %

Saint-Martin (*1)

:

:

:

:

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

28,68  %

–

28,68  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

31,95  %

–

31,95  %

| Horvaatia | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | HR02 Panonska Hrvatska | 41,58 | 27,02  % | – | 27,02  % |
| HR03 Jadranska Hrvatska
  [HR032 Ličko-senjska županija hõredalt asustatud piirkond] | 60,33 | 33,48  % | – | 33,48  % |
| HR06 Sjeverna Hrvatska | 48,43 | 20,04  % | – | 20,04  % |
| Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad) | HR05 Grad Zagreb | 109,24 | 19,46  % | – | 19,46  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 100,00  % | – | 100,00  % |

Horvaatia

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

HR02 Panonska Hrvatska

41,58

27,02  %

–

27,02  %

HR03 Jadranska Hrvatska

[HR032 Ličko-senjska županija hõredalt asustatud piirkond]

60,33

33,48  %

–

33,48  %

HR06 Sjeverna Hrvatska

48,43

20,04  %

–

20,04  %

Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad)

HR05 Grad Zagreb

109,24

19,46  %

–

19,46  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

100,00  %

–

100,00  %

| Itaalia | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | ITF2 Molise | 69,33 | 0,51  % | – | 0,51  % |
| ITF3 Campania | 62,67 | 9,62  % | – | 9,62  % |
| ITF4 Puglia | 63,33 | 6,68  % | – | 6,68  % |
| ITF5 Basilicata | 74,67 | 0,94  % | – | 0,94  % |
| ITF6 Calabria | 57,33 | 3,23  % | – | 3,23  % |
| ITG1 Sicilia | 59,67 | 8,30  % | – | 8,30  % |
| ITG2 Sardegna | 70,33 | 2,72  % | – | 2,72  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 9,99  % | – | 9,99  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 41,99  % | – | 41,99  % |

Itaalia

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

ITF2 Molise

69,33

0,51  %

–

0,51  %

ITF3 Campania

62,67

9,62  %

–

9,62  %

ITF4 Puglia

63,33

6,68  %

–

6,68  %

ITF5 Basilicata

74,67

0,94  %

–

0,94  %

ITF6 Calabria

57,33

3,23  %

–

3,23  %

ITG1 Sicilia

59,67

8,30  %

–

8,30  %

ITG2 Sardegna

70,33

2,72  %

–

2,72  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

9,99  %

–

9,99  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

41,99  %

–

41,99  %

| Küpros | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 49,46  % | – | 49,46  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 49,46  % | – | 49,46  % |

Küpros

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

49,46  %

–

49,46  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

49,46  %

–

49,46  %

| Läti | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | LV00 Latvija
  [LV008 Vidzeme hõredalt asustatud piirkond] | 67,00 | 100,00  % | – | 100,00  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 100,00  % | – | 100,00  % |

Läti

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

LV00 Latvija

[LV008 Vidzeme hõredalt asustatud piirkond]

67,00

100,00  %

–

100,00  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

100,00  %

–

100,00  %

| Leedu | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas | 65,00 | 71,16  % | – | 71,16  % |
| Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad) | LT01 Sostinės regionas | 113,67 | 28,84  % | – | 28,84  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 100,00  % | – | 100,00  % |

Leedu

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

65,00

71,16  %

–

71,16  %

Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad)

LT01 Sostinės regionas

113,67

28,84  %

–

28,84  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

100,00  %

–

100,00  %

| Luksemburg | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 7,50  % | – | 7,50  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 7,50  % | – | 7,50  % |

Luksemburg

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

7,50  %

–

7,50  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

7,50  %

–

7,50  %

| Ungari | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | HU12 Pest | 55,00 | 13,00  % | – | 13,00  % |
| HU21 Közép-Dunántúl | 65,33 | 10,81  % | – | 10,81  % |
| HU22 Nyugat-Dunántúl | 72,67 | 10,10  % | – | 10,10  % |
| HU23 Dél-Dunántúl | 47,33 | 9,03  % | – | 9,03  % |
| HU31 Észak-Magyarország | 47,67 | 11,57  % | – | 11,57  % |
| HU32 Észak-Alföld | 44,33 | 14,89  % | – | 14,89  % |
| HU33 Dél-Alföld | 50,00 | 12,69  % | – | 12,69  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 82,09  % | – | 82,09  % |

Ungari

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

HU12 Pest

55,00

13,00  %

–

13,00  %

HU21 Közép-Dunántúl

65,33

10,81  %

–

10,81  %

HU22 Nyugat-Dunántúl

72,67

10,10  %

–

10,10  %

HU23 Dél-Dunántúl

47,33

9,03  %

–

9,03  %

HU31 Észak-Magyarország

47,67

11,57  %

–

11,57  %

HU32 Észak-Alföld

44,33

14,89  %

–

14,89  %

HU33 Dél-Alföld

50,00

12,69  %

–

12,69  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

82,09  %

–

82,09  %

| Malta | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 70,00  % | – | 70,00  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 70,00  % | – | 70,00  % |

Malta

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

70,00  %

–

70,00  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

70,00  %

–

70,00  %

| Madalmaad | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 8,98  % | – | 8,98  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 8,98  % | – | 8,98  % |

Madalmaad

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

8,98  %

–

8,98  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

8,98  %

–

8,98  %

| Austria | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 22,42  % | – | 22,42  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 22,42  % | – | 22,42  % |

Austria

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

22,42  %

–

22,42  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

22,42  %

–

22,42  %

| Poola | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | PL21 Małopolskie | 63,67 | 8,84  % | – | 8,84  % |
| PL22 Śląskie | 72,33 | 11,82  % | – | 11,82  % |
| PL42 Zachodniopomorskie | 58,33 | 4,43  % | – | 4,43  % |
| PL43 Lubuskie | 58,00 | 2,64  % | – | 2,64  % |
| PL52 Opolskie | 55,33 | 2,57  % | – | 2,57  % |
| PL61 Kujawsko-Pomorskie | 56,33 | 5,41  % | – | 5,41  % |
| PL62 Warmińsko-Mazurskie | 49,00 | 3,73  % | – | 3,73  % |
| PL63 Pomorskie | 67,67 | 6,06  % | – | 6,06  % |
| PL71 Łódzkie | 65,00 | 6,43  % | – | 6,43  % |
| PL72 Świętokrzyskie | 50,00 | 3,24  % | – | 3,24  % |
| PL81 Lubelski | 47,67 | 5,52  % | – | 5,52  % |
| PL82 Podkarpackie | 49,33 | 5,54  % | – | 5,54  % |
| PL84 Podlaskie | 49,67 | 3,08  % | – | 3,08  % |
| PL92 Mazowiecki regionalny | 59,33 | 6,12  % | – | 6,12  % |
| Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad) | PL41 Wielkopolskie | 75,67 | 9,09  % | – | 9,09  % |
| | PL51 Dolnośląskie | 77,00 | 7,55  % | – | 7,55  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 0,82  % | – | 0,82  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 92,90  % | – | 92,90  % |

Poola

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

PL21 Małopolskie

63,67

8,84  %

–

8,84  %

PL22 Śląskie

72,33

11,82  %

–

11,82  %

PL42 Zachodniopomorskie

58,33

4,43  %

–

4,43  %

PL43 Lubuskie

58,00

2,64  %

–

2,64  %

PL52 Opolskie

55,33

2,57  %

–

2,57  %

PL61 Kujawsko-Pomorskie

56,33

5,41  %

–

5,41  %

PL62 Warmińsko-Mazurskie

49,00

3,73  %

–

3,73  %

PL63 Pomorskie

67,67

6,06  %

–

6,06  %

PL71 Łódzkie

65,00

6,43  %

–

6,43  %

PL72 Świętokrzyskie

50,00

3,24  %

–

3,24  %

PL81 Lubelski

47,67

5,52  %

–

5,52  %

PL82 Podkarpackie

49,33

5,54  %

–

5,54  %

PL84 Podlaskie

49,67

3,08  %

–

3,08  %

PL92 Mazowiecki regionalny

59,33

6,12  %

–

6,12  %

Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (endised punkti a alad)

PL41 Wielkopolskie

75,67

9,09  %

–

9,09  %

PL51 Dolnośląskie

77,00

7,55  %

–

7,55  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

0,82  %

–

0,82  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

92,90  %

–

92,90  %

| Portugal | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | PT11 Norte | 65,67 | 34,76  % | – | 34,76  % |
| PT16 Centro (PT) | 67,33 | 21,63  % | – | 21,63  % |
| PT18 Alentejo | 72,67 | 6,89  % | – | 6,89  % |
| PT20 Região Autónoma dos Açores | 69,00 | 2,37  % | – | 2,37  % |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | 76,00 | 2,47  % | 71,67 | 2,47  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 2,11  % | – | 2,11  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 70,23  % | – | 70,23  % |

Portugal

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

PT11 Norte

65,67

34,76  %

–

34,76  %

PT16 Centro (PT)

67,33

21,63  %

–

21,63  %

PT18 Alentejo

72,67

6,89  %

–

6,89  %

PT20 Região Autónoma dos Açores

69,00

2,37  %

–

2,37  %

PT30 Região Autónoma da Madeira

76,00

2,47  %

71,67

2,47  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

2,11  %

–

2,11  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

70,23  %

–

70,23  %

| Rumeenia | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | RO11 Nord-Vest | 58,33 | 13,13  % | – | 13,13  % |
| RO12 Centru | 60,00 | 11,93  % | – | 11,93  % |
| RO21 Nord-Est | 39,67 | 16,48  % | – | 16,48  % |
| RO22 Sud-Est | 52,67 | 12,37  % | – | 12,37  % |
| RO31 Sud – Muntenia | 49,33 | 15,14  % | – | 15,14  % |
| RO41 Sud-Vest Oltenia | 46,67 | 9,96  % | – | 9,96  % |
| RO42 Vest | 66,00 | 9,15  % | – | 9,15  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 1,19  % | – | 1,19  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 89,34  % | – | 89,34  % |

Rumeenia

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

RO11 Nord-Vest

58,33

13,13  %

–

13,13  %

RO12 Centru

60,00

11,93  %

–

11,93  %

RO21 Nord-Est

39,67

16,48  %

–

16,48  %

RO22 Sud-Est

52,67

12,37  %

–

12,37  %

RO31 Sud – Muntenia

49,33

15,14  %

–

15,14  %

RO41 Sud-Vest Oltenia

46,67

9,96  %

–

9,96  %

RO42 Vest

66,00

9,15  %

–

9,15  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

1,19  %

–

1,19  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

89,34  %

–

89,34  %

| Sloveenia | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | SI03 Vzhodna Slovenija | 70,67 | 52,71  % | – | 52,71  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 17,29  % | – | 17,29  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 70,00  % | – | 70,00  % |

Sloveenia

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

SI03 Vzhodna Slovenija

70,67

52,71  %

–

52,71  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

17,29  %

–

17,29  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

70,00  %

–

70,00  %

| Slovakkia | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punkti a alad | SK02 Západné Slovensko | 66,67 | 33,55  % | 64,67 | 33,55  % |
| SK03 Stredné Slovensko | 58,00 | 24,60  % | – | 24,60  % |
| SK04 Východné Slovensko | 52,00 | 29,82  % | – | 29,82  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 87,97  % | – | 87,97  % |

Slovakkia

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Punkti a alad

SK02 Západné Slovensko

66,67

33,55  %

64,67

33,55  %

SK03 Stredné Slovensko

58,00

24,60  %

–

24,60  %

SK04 Východné Slovensko

52,00

29,82  %

–

29,82  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

87,97  %

–

87,97  %

| Soome | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (hõredalt asustatud piirkonnad) | FI1D1 Etelä-Savo | – | 2,67  % | – | 2,67  % |
| FI1D2 Pohjois-Savo | – | 4,46  % | – | 4,46  % |
| FI1D3 Pohjois-Karjala | – | 2,95  % | – | 2,95  % |
| FI1D5 Keski-Pohjanmaa | – | 1,24  % | – | 1,24  % |
| FI1D7 Lappi | – | 3,24  % | – | 3,24  % |
| FI1D8 Kainuu | – | 1,34  % | – | 1,34  % |
| FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa | – | 7,43  % | – | 7,43  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 3,52  % | – | 3,52  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 26,86  % | – | 26,86  % |

Soome

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (hõredalt asustatud piirkonnad)

FI1D1 Etelä-Savo

–

2,67  %

–

2,67  %

FI1D2 Pohjois-Savo

–

4,46  %

–

4,46  %

FI1D3 Pohjois-Karjala

–

2,95  %

–

2,95  %

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

–

1,24  %

–

1,24  %

FI1D7 Lappi

–

3,24  %

–

3,24  %

FI1D8 Kainuu

–

1,34  %

–

1,34  %

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

–

7,43  %

–

7,43  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

3,52  %

–

3,52  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

26,86  %

–

26,86  %

| Rootsi | NUTSi piirkonnad | SKP elaniku kohta 2016–2018 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023) | SKP elaniku kohta 2019–2021 | Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (hõredalt asustatud piirkonnad) | SE312 Dalarnas län | – | 2,81  % | – | 2,81  % |
| SE321 Västernorrlands län | – | 2,42  % | – | 2,42  % |
| SE322 Jämtlands län | – | 1,27  % | – | 1,27  % |
| SE331 Västerbottens län | – | 2,63  % | – | 2,63  % |
| SE332 Norrbottens län | – | 2,48  % | – | 2,48  % |
| Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad | – | – | 9,98  % | – | 9,98  % |
| Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027 | – | – | 21,60  % | – | 21,60  % |

Rootsi

NUTSi piirkonnad

SKP elaniku kohta 2016–2018

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2021–31.12.2023)

SKP elaniku kohta 2019–2021

Protsent riigi elanikkonnast (1.1.2024–31.12.2027)

Eelnevalt kindlaksmääratud punkti c alad (hõredalt asustatud piirkonnad)

SE312 Dalarnas län

–

2,81  %

–

2,81  %

SE321 Västernorrlands län

–

2,42  %

–

2,42  %

SE322 Jämtlands län

–

1,27  %

–

1,27  %

SE331 Västerbottens län

–

2,63  %

–

2,63  %

SE332 Norrbottens län

–

2,48  %

–

2,48  %

Eelnevalt kindlaksmääramata punkti c alad

–

–

9,98  %

–

9,98  %

Elanikkonna koguhõlmatus 2022–2027

–

–

21,60  %

–

21,60  %

---

(1)  Mõõdetakse ostujõu standardi põhjal kolme aasta keskmise alusel, 2016–2018 (EL 27 = 100) (nagu seda on ajakohastatud 23.3.2020).

1

(2)  Põhineb Eurostati 2018. aasta rahvastikuandmetel.

2

(3)  Mõõdetakse ostujõu standardi põhjal kolme aasta keskmise alusel, 2019–2021 (EL 27 = 100) (nagu seda on ajakohastatud 23.2.2023).

3

(4)  Põhineb Eurostati 2018. aasta rahvastikuandmetel.

4

(*1)  Saint-Martin on äärepoolseim piirkond, ent see ei ole esitatud 2021. aasta NUTS liigituses. Kohaldatava abi ülemmäära arvutamisel võib Prantsusmaa kasutada riikliku statistikaameti või muude tunnustatud allikate andmeid.

*1

Saint-Martin on äärepoolseim piirkond, ent see ei ole esitatud 2021. aasta NUTS liigituses. Kohaldatava abi ülemmäära arvutamisel võib Prantsusmaa kasutada riikliku statistikaameti või muude tunnustatud allikate andmeid.

---

LISA 2

„IV LISA

Meetod, mille alusel määratakse kindlaks rahvastikukaoga abi saavad piirkonnad, nagu on osutatud jaos 7.4.5

Liikmesriigid võivad määrata rahvastikukaoga piirkonnad kindlaks järgmiselt:

| — | liikmesriigid peavad määrama kindlaks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel NUTS 3 tasandil abi saavad piirkonnad; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peavad määrama kindlaks aluslepingu artikli 107 lõike 3 punktide a ja c alusel NUTS 3 tasandil abi saavad piirkonnad;

| — | tuleb kasutada Eurostati andmeid rahvastikutiheduse kohta ajavahemikus 2009–2018, lähtuvalt kõige hiljutisemast saada olevast NUTS liigitusest; |
| --- | --- |

—

tuleb kasutada Eurostati andmeid rahvastikutiheduse kohta ajavahemikus 2009–2018, lähtuvalt kõige hiljutisemast saada olevast NUTS liigitusest;

| — | liikmesriigid peavad tõendama, et nende rahvastikukadu ajavahemikus 2009–2018 oli suurem kui 10 %; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peavad tõendama, et nende rahvastikukadu ajavahemikus 2009–2018 oli suurem kui 10 %;

| — | kui NUTS liigitust eelmise kümne aasta jooksul muudeti, siis peavad liikmesriigid kasutama pikima võimaliku ajavahemiku rahvastikutiheduse andmeid. |
| --- | --- |

—

kui NUTS liigitust eelmise kümne aasta jooksul muudeti, siis peavad liikmesriigid kasutama pikima võimaliku ajavahemiku rahvastikutiheduse andmeid.

Liikmesriigid peavad märkima sel moel kindlaks määratud piirkonnad, kui nad esitavad teatise punkti 189 alusel.

Sellegipoolest võivad liikmesriigid ajavahemikul 1. jaanuarist 2024 kuni 31. detsembrini 2027 tõendada lõike 188 kohaldamisel rahvastikukadu, võttes aluseks ajavahemiku 2010–2019.

---

Kontrollikoda

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/29

---

Eriaruanne 13/2023

„Volitatud ettevõtjad: tugev tolliprogramm, mille potentsiaal on kasutamata ja rakendamine ebaühtlane“

(2023/C 194/06)

Euroopa Kontrollikoda avaldas eriaruande 13/2023: „Volitatud ettevõtjad: tugev tolliprogramm, mille potentsiaal on kasutamata ja rakendamine ebaühtlane“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil https://www.eca.europa.eu/et/publications/sr-2023-13

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/30

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11131 – PIERER / LEONI)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 194/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | diplomeeritud insener Stefan Pierer („Pierer“, Austria), kes on füüsiline isik, |
| --- | --- |

—

diplomeeritud insener Stefan Pierer („Pierer“, Austria), kes on füüsiline isik,

| — | börsil noteeritud äriühing LEONI AG („LEONI“, Saksamaa). Ühelgi LEONI aktsionäril ei ole selle ettevõtja üle otsustavat mõju. |
| --- | --- |

—

börsil noteeritud äriühing LEONI AG („LEONI“, Saksamaa). Ühelgi LEONI aktsionäril ei ole selle ettevõtja üle otsustavat mõju.

Stefan Pierer omandab LEONI üle kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Stefan Piereril on valitsev mõju ettevõtja Pierer Industrie AG („PIAG“) üle. PIAG on üleilmselt tegev Austria tööstusinvesteeringute grupp, mis tegeleb mootorrataste, elektrijalgrataste ning samuti kaherattaliste mootorsõidukite osade tootmise ja turustamisega; võidusõidu-, luksusauto- ja aeronautikatööstuses kasutatavate dünaamiliste osade jaoks vajalike kõrgtehnoloogiliste mehhaaniliste süsteemide arendamise, tootmise, hoolduse ja turustamisega ning CO2-tõhusate pidurite, pumpade ja mootoriosade tootmisega. PIAG tegutseb kogu maailmas, |
| --- | --- |

—

Stefan Piereril on valitsev mõju ettevõtja Pierer Industrie AG („PIAG“) üle. PIAG on üleilmselt tegev Austria tööstusinvesteeringute grupp, mis tegeleb mootorrataste, elektrijalgrataste ning samuti kaherattaliste mootorsõidukite osade tootmise ja turustamisega; võidusõidu-, luksusauto- ja aeronautikatööstuses kasutatavate dünaamiliste osade jaoks vajalike kõrgtehnoloogiliste mehhaaniliste süsteemide arendamise, tootmise, hoolduse ja turustamisega ning CO2-tõhusate pidurite, pumpade ja mootoriosade tootmisega. PIAG tegutseb kogu maailmas,

| — | LEONI on autotööstuse energia- ja andmehaldustoodete, -lahenduste ja -teenuste pakkuja, kes tegutseb kogu maailmas. LEONI tarnib juhtmestikes kasutatavaid standard- ja andmekaableid. |
| --- | --- |

—

LEONI on autotööstuse energia- ja andmehaldustoodete, -lahenduste ja -teenuste pakkuja, kes tegutseb kogu maailmas. LEONI tarnib juhtmestikes kasutatavaid standard- ja andmekaableid.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11131 – PIERER / LEONI

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/32

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 194/08)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Nordic Metal Holdings Inc (2). („Nordic Metal“, Ameerika Ühendriigid, |
| --- | --- |

—

Nordic Metal Holdings Inc (2). („Nordic Metal“, Ameerika Ühendriigid,

| — | Alumeco Holding A/S (3) („Alumeco“, Taani). |
| --- | --- |

—

Alumeco Holding A/S (3) („Alumeco“, Taani).

Nordic Metal omandab Alumeco Groupi üle täieliku ainukontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Nordic Metal tegeleb metallide, eelkõige alumiiniumi ja roostevaba terase turustamisega Euroopas, |
| --- | --- |

—

Nordic Metal tegeleb metallide, eelkõige alumiiniumi ja roostevaba terase turustamisega Euroopas,

| — | Alumeco on rahvusvaheliselt tegutsev metallide turustaja, kes turustab peamiselt alumiiniumi ning vähemal määral ka vasesulameid ja roostevaba terast. Gruppi kuuluva ettevõtja Aluwind kaudu tegeleb ta ka tuuleenergiatööstuses kasutatavate alumiiniumkonstruktsioonide projekteerimise ja tootmisega. Alumeco tegutseb peamiselt Euroopas. |
| --- | --- |

—

Alumeco on rahvusvaheliselt tegutsev metallide turustaja, kes turustab peamiselt alumiiniumi ning vähemal määral ka vasesulameid ja roostevaba terast. Gruppi kuuluva ettevõtja Aluwind kaudu tegeleb ta ka tuuleenergiatööstuses kasutatavate alumiiniumkonstruktsioonide projekteerimise ja tootmisega. Alumeco tegutseb peamiselt Euroopas.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  Nordic Metal on äsja asutatud äriühing, mis kuulub otseselt või kaudselt kolmele füüsilisele isikule (edaspidi „investorid“), kellele kuulub ka mitu muud äriühingut, mis tegelevad alumiiniumi, roostevaba terase, vasesulamite ja muude metallide turustamisega Euroopas. Need äriühingud on Amari Metals Europe Ltd. („AME“), Amari Benelux Inc. („ABI“), Amari Ireland Limited („AIL“) (üksikettevõte), Amari France Holdings Inc. („AMF“), Amari Switzerland Holdings Inc. („AMS“), Sverdrup Holdings Inc. („Sverdrup“), Britannia Metals Holdings, Inc. („Britannia“), Aero Metals Alliance Inc. („AMA“), Henley Management Company („Henley“) ja Deloro Group Holding Inc. („Deloro“).

2

AME

ABI

AIL

AMF

AMS

Sverdrup

Britannia

AMA

Henley

Deloro

(3)  Äriühingu Alumeco Group moodustavad i) Alumeco ja ii) Aluwind.

3

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/34

---

Põllumajandustoodete ja toiduainete sektoris kasutatava kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadi heakskiidetud standardmuudatuse avaldamine vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 artikli 6b lõigetele 2 ja 3

(2023/C 194/09)

Käesolev teade on avaldatud vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 664/2014 (1) artikli 6b lõikele 5.

Teade liikmesriigist pärit kaitstud päritolunimetuse või kaitstud geograafilise tähise tootespetsifikaadis tehtava standardmuudatuse heakskiitmise kohta

„Miel de Granada“

ELi nr: PDO-ES-0243-AM01 – 3.3.2023

KPN (X) KGT ( )

1.   Toote nimetus

„Miel de Granada“

2.   Liikmesriik, kuhu geograafiline piirkond kuulub

Hispaania

3.   Standardmuudatusest teavitav liikmesriigi ametiasutus

Andaluusia piirkondliku valitsuse põllumajanduse, kalanduse, vee ja maaelu arengu ministeeriumi tööstuse, innovatsiooni ja põllumajandusliku toidutarneahela peadirektoraat (Dirección General de Industrias, Innovación y Cadena Agroalimentaria Consejería de Agricultura, Pesca, Agua y Desarrollo Rural de la Junta de Andalucía)

4.   Heakskiidetud muudatus(t)e kirjeldus

1.   Füüsikalis-keemiliste omadustega seotud muudatus

Tootespetsifikaadi punkt B.1:

muudetud on hüdroksümetüülfurfuraali üldisi füüsikalis-keemilisi omadusi pakendamise ja märgistamise ajal, mida eelmises sõnastuses polnud määratletud. Täpsemalt on asendused järgmised:

| — | „hüdroksümetüülfurfuraal: < 10 mg/kg“ |
| --- | --- |

—

„hüdroksümetüülfurfuraal: < 10 mg/kg“

asendatakse järgmisega:

| — | „hüdroksümetüülfurfuraal: < 18 mg/kg“. |
| --- | --- |

—

„hüdroksümetüülfurfuraal: < 18 mg/kg“.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

2.   Eerika (Erica sp.) õietolmu esinemise piirangute kaotamine

Tootespetsifikaadi punkt B.2: kliimamuutustest tingitud õietolmu taseme suurenemise tõttu on eerika (Erica sp.) õietolmu esinemise piirang 1 % välja jäetud.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

3.   Organoleptiliste omadustega seotud täiendused

Organoleptilisi omadusi käsitlevat spetsifikaadi punkti B.3 on täpsustatud tabeliga, et nimetatud omadused oleksid laboris analüütiliselt mõõdetavad. Piirangud on esitatud sellistes muutujates nagu juhtivus, õietolmu protsent ja värvus.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

4.   Mee jälgitavusega seotud sõnastuse uuendamine

Tootespetsifikaadi punkt D:

mee jälgitavusega seotud tegutsemisviise käsitlev tekst on ümber sõnastatud.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

5.   Tootmismeetodi ajakohastamine

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti E, milles käsitletakse tootmismeetodit.

Pakendi sisu kirjeldust on ajakohastatud ning protsessid on sõnastatud selgemalt ja ajakohasemalt. Lisatud on jaotised „Esitlus ja pakendamine“, „Pakendite sisu“ ja „Mee väljastamine“ ning iga jaotise puhul täpsem kirjeldus.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

6.   Spetsifikaadile vastavuse kontrollimise eest vastutava asutuse muutmine

See on seotud tootespetsifikaadi G osaga, mis käsitleb turustamisele eelnevat kontrolli spetsifikaadile vastavuse kohta ISO 17065 kohaselt akrediteeritud asutuses.

Muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

7.   Tooteliigile viitava sõnastuse muutmine

Koonddokumendi punktist 3.1 jäetakse välja viide rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 IX lisale, kuna see ei ole vajalik.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

8.   Sõnastuse muutmine seoses toote viilutamise, riivimise, pakendamise jms erieeskirjadega

Punktist 3.5 on välja jäetud kogu toote jälgitavust käsitlev tekst ning lisatud on uus tekst, kuna see on asjakohasem. See uus tekst oli varem jaotises 3.6 „Esitlus ja pakendamine“ ning „Pakendite sisu“.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

9.   Märgistamise erieeskirjade uus sõnastus tootespetsifikaadis

Tootespetsifikaadi punkti H on muudetud, et asendada viide „ühenduse sümbol“ märkega „Euroopa Liidu sümbol“.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

10.   Märgistamise erieeskirjade uus sõnastus koonddokumendis

Koonddokumendi punktis 3.6 asendatakse varasem tekst tootespetsifikaadi punkti H uue tekstiga, kuna see on asjakohasem.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

11.   Geograafilist piirkonda puudutava seost käsitleva sõnastuse lihtsustamine

Seost geograafilise piirkonnaga käsitlevat koonddokumendi punkti 5 muudetakse, et viia see kooskõlla eAmbrosia vormis võimaldatava tähemärgipiiranguga. Sisu ei ole kuidagi muudetud, vaid kasutatud on toote kokkuvõtte sõnastust.

Muudatus mõjutab koonddokumenti.

Koonddokument

„Miel de Granada“

ELi nr: PDO-ES-0243-AM01 – 3.3.2023

KPN (X) KGT ( )

1.   Nimetus

„Miel de Granada“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Hispaania

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Kategooria 1.4. Muud loomse päritoluga tooted (munad, mesi, mitmesugused piimatooted (v.a või) jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Mesi: toiduaine, mida valmistavad meemesilased taimede õienektarist või elusate taimeosade eritistest, mida mesilased korjavad, töötlevad, segavad enda kehas leiduvate ainetega, hoiustavad ja jätavad valmima tarude kärgedesse. See võib olla vedel, viskoosne või kristalliseerunud.

Kaitstud mett liigitatakse järgmiselt:

| — | üheliigiline kastanimesi (Castanea sativa); |
| --- | --- |

—

üheliigiline kastanimesi (Castanea sativa);

| — | üheliigiline rosmariinimesi (Rosmarinus officinalis); |
| --- | --- |

—

üheliigiline rosmariinimesi (Rosmarinus officinalis);

| — | üheliigiline liivateemesi (Thymus sp.); |
| --- | --- |

—

üheliigiline liivateemesi (Thymus sp.);

| — | üheliigiline avokaadomesi (Persea americana); |
| --- | --- |

—

üheliigiline avokaadomesi (Persea americana);

| — | üheliigiline apelsini- või apelsiniõiemesi (Citrus sp.); |
| --- | --- |

—

üheliigiline apelsini- või apelsiniõiemesi (Citrus sp.);

| — | üheliigiline lavendlimesi (Lavandula stoechas); |
| --- | --- |

—

üheliigiline lavendlimesi (Lavandula stoechas);

| — | mäestikumesi; |
| --- | --- |

—

mäestikumesi;

| — | mitmeliigiline õiemesi. |
| --- | --- |

—

mitmeliigiline õiemesi.

1.   Kõigi meeliikide üldised füüsikalis-keemilised omadused pakendamise ja märgistamise ajal:

| — | niiskus < 17,5 % |
| --- | --- |

—

niiskus < 17,5 %

| — | hüdroksümetüülfurfuraal: < 18 mg/kg. |
| --- | --- |

—

hüdroksümetüülfurfuraal: < 18 mg/kg.

2.   Kõigi meeliikide üldised õietolmuomadused:

| a) | Granada taimestikule iseloomulik õietolmuspekter, mis pärineb peamiselt Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae ja Lauraceae sugukonna taimedelt. |
| --- | --- |

a)

Granada taimestikule iseloomulik õietolmuspekter, mis pärineb peamiselt Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae ja Lauraceae sugukonna taimedelt.

3.   Füüsikalis-keemilised ja õietolmu puudutavad eriomadused:

| Mee liik: | Juhtivus | Värv | Õietolm |
| --- | --- | --- | --- |
| (x m S/cm) | (mm Pfund) |
| Üheliigiline kastanimesi
  (Castanea sativa) | > 0,8 | > 80 | > 75 % Castanea


  sativa |
| Üheliigiline rosmariinimesi
  (Rosmarinus officinalis) | < 0,25 | < 35 | > 15 % Rosmarinus officinalis või > 10 % Rosmarinus officinalis ja > 5 % muud huulõielised |
| Üheliigiline liivateemesi
  (Thymus sp.) | > 0,3 ja < 0,8 | > 55 | > 15 % Thymus sp. |
| Üheliigiline avokaadomesi
  (Persea americana) | > 0,7 | > 100 | > 25 % Persea sp. |
| Perseitoolisisaldus > 0,2 %, kui õietolmu on < 25 % |
| Üheliigiline apelsini-
  või apelsiniõiemesi (Citrus sp.) | < 0,3 | < 30 | > 15 % Citrus sp. |
| Kui õietolmu on > 5,0 – < 15 %, peab metüülantranilaadisisaldus olema 1,2 mg/kg või suurem |
| Üheliigiline lavendlimesi
  (Lavandula stoechas) | < 0,5 | < 50 | > 15 % Lavandula stoechas |
| Mäestikumesi | | | > 20 % Castanea sp. |

Mee liik:

Juhtivus

Värv

Õietolm

(x m S/cm)

(mm Pfund)

Üheliigiline kastanimesi

(Castanea sativa)

> 0,8

> 80

> 75 % Castanea

sativa

Üheliigiline rosmariinimesi

(Rosmarinus officinalis)

< 0,25

< 35

> 15 % Rosmarinus officinalis või > 10 % Rosmarinus officinalis ja > 5 % muud huulõielised

Üheliigiline liivateemesi

(Thymus sp.)

> 0,3 ja < 0,8

> 55

> 15 % Thymus sp.

Üheliigiline avokaadomesi

(Persea americana)

> 0,7

> 100

> 25 % Persea sp.

Perseitoolisisaldus > 0,2 %, kui õietolmu on < 25 %

Üheliigiline apelsini-

või apelsiniõiemesi (Citrus sp.)

< 0,3

< 30

> 15 % Citrus sp.

Kui õietolmu on > 5,0 – < 15 %, peab metüülantranilaadisisaldus olema 1,2 mg/kg või suurem

Üheliigiline lavendlimesi

(Lavandula stoechas)

< 0,5

< 50

> 15 % Lavandula stoechas

Mäestikumesi

> 20 % Castanea sp.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Seda punkti mee puhul ei kohaldata.

Käesolevat punkti ei kohaldata.

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Kõik tootmise etapid peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Esitlus ja pakendamine

Mesi vedelas (voolav), tahkes (kristalliseerunud) või kreemjas olekus.

Pakendi sisu

Pakendid mahuga kuni 5 kg, alati kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

Materjal: läbipaistev ja värvitu klaas.

Märgis ja lisamärgis ei tohi sisu varjata.

Hermeetiliselt suletav.

Lubatud on kasutada hermeetiliselt suletavaid traditsioonilisi savipotte netomassiga 500 või 1 000 g.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Nimetuse või kaubamärgi kasutamisega seotud märgised kiidab heaks reguleeriv asutus. Pakendite märgistel peavad nähtavalt olema välja toodud järgmised tähised: „Kaitstud päritolunimetus“, Euroopa Liidu sümbol ja nimetus „Miel de Granada“.

Olenemata sellest, millises pakendis mesi tarbimisse saadetakse, peab pakendil olema reguleeriva asutuse antud nummerdatud märgis või lisamärgis, mis tuleb enne väljastamist kinnitada vastavalt sellekohastele eeskirjadele ja viisil, mis ei võimalda neid taaskasutada.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Mesilastarude pidamise ja mee kogumise piirkond, st tootmispiirkond hõlmab kõiki Andaluusia autonoomse piirkonna Granada provintsi omavalitsusüksusi.

Kogupindala on 12 531 km2.

Pakendamispiirkond langeb kokku tootmispiirkonnaga.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

a.   Ajalooline seos

Granada mee kvaliteet on hästi tuntud ja seda on laialdaselt dokumenteeritud juba 14. sajandi algusest. Piirkonnas toodetakse mett juba ammustest aegadest. Esimene dokumenteeritud ülestähendus pärineb Ibn al-Jathibilt (1313–1375), kes viitab oma teoses „Descripción del Reino de Granada“ („Granada kuningriigi kirjeldus“) mee tootmise rohkusele Granada piirkonnas, kus see traditsiooniline loodusressurss on tänapäevani oluline sissetulekuallikas. Samuti viitavad meele sageli erinevad kroonikud, kes jutustavad kristliku sõjaväe vallutustest Granada kuningriigis.

Pärast vallutamist hakati omavalitsusüksustes majandustegevusi korrastama. Nii kogus Baza kohalik valitsus 1564. aasta omanikuraamatu järgi maksu Baza mägedes peetud tarude pealt, millest pärit rosmariinimesi oli väga tuntud.

Granada linna ametite raamatus (1752) on ametina eraldi nimetatud mesitarude pidajat. 1777. aastal kirjutas Juan de la Serna oma teoses „Diccionario Geográfico o descripción de todos los reinos“ („Geograafiline sõnastik ehk kõigi kuningriikide kirjeldus“) Granada kohta, et see on rikas vaha ja mee poolest. Sebastián de Miñano (1826) kirjeldab Granada mee küllust ja kõrget taset oma teoses „Diccionario Geográfico Estadístico de España y Portugal“ („Hispaania ja Portugali geograafiline ja statistiline sõnastik“) ning märgib oluliste Granada meetootmispiirkondadena ära Baza, Alhama de Granada, Güejar-Sierra ja Guadixi. Pascual Madoz rõhutab omakorda teoses „Diccionario Geográfico, Estadística e Histórico de España“ („Hispaania geograafiline, statistiline ja ajalooline sõnastik“) Granada mee mitmekesisust, külluslikkust ja kõrget taset. Näiteks mainib ta, et Loja piirkonnas on väga levinud valge mesi või et mee tootmine on väga oluline rannikualadel (La Garnatilla ja Motril). Samuti viitab Tomás López oma 18. sajandi viimasel veerandil valminud teoses „Diccionario Geogrífico de Andalucía: Granada“ („Andaluusia geograafiline sõnastik: Granada“) Granada mõnele piirkonnale ja sealsetele mägedele, nagu Quéntar või (Granadaga külgnev) Ribera de Oveja, kus mesitarud ja mesi on valdavad.

1888. aastal korraldas Luis Morell y Terry loenduse, mille käigus hinnati tarude arvuks ligikaudu 15 000, kusjuures tarude arvu järgi on traditsioonilised piirkonnad idapoolsed mäed, Alpujarra piirkond ja Granada pealinna alad. Samal, 1888. aastal võttis Bertha Wihelmi provintsis kasutusele teisaldatavate kärjeraamidega tarud ja propageeris nende kasutamist. Sellised tarud asendasid järk-järgult traditsioonilised (Araabia) kinnitatud raamidega tarud. Granadast sai tänu Berthale üks provintse, mis oli uute mesindusmeetodite kasutuselevõtmise teerajaja ja edasiviija. 1909. aasta mais kajastas ajaleht Granada Agrícola Saksa turu huvi importida riiki Granada mett selle kvaliteedi tõttu, mille annavad sealsete liigirikaste mäestike, eelkõige Sierra Nevada aromaatsed ja ravimtaimed.

b.   Looduslik seos

Toodet otseselt mõjutavad looduslikud tegurid on maastik, kliima ja taimestik ning inimteguritest Granada mesinikele iseloomulikud mesilaste rändpidamise marsruudid.

Granada provintsis on väga mitmekesine maastik ja kliima, mis mõjutab otseselt meesektorit ja näiteks provintsisiseseid rändpidamise marsruute, mida mesinikud läbivad erinevate õitsevate taimede otsingul. Mesinduse seisukohast võimaldab selline mitmekesisus Granada mesinikel kasutada mesilaste rändpidamiseks vertikaalseid marsruute provintsi sees, kuna erinevad õitsemisajad võimaldavad saaki saada kogu aasta jooksul. Eri kõrgustel varieeruvad õitsemisviis ja õitsemishooaeg ning mesinikud liiguvad õitsevate taimede otsingul vertikaalselt, läbides enamikul juhtudel alla 50 km. Rannikualadelt, Lecríni orust ja La Alpujarra - Sierra Nevada piirkonnast pärit mesinikud tegelevad seega tüüpiliselt mesilaste rändpidamisega, liikudes rannikult mägedesse ja vastupidi. Otsitakse õitsvaid taimi vastavalt kõrgusele.

Kahtlemata on peamine tegur, mis annab Granadast pärit meele seda eristavad omadused, provintsi taimestik. Provintsis on üle 296 000 hektari puudeta mäenõlvu, kus kasvavad aromaatsed taimed, mis on mesinduses olulised. Nendele lisanduvad laialt levinud kastanid, apelsinipuud ja rannikualadel avokaadopuud, millest saadakse mett üksnes Granada ja Málaga rannikul.

Peaaegu 70 % Granada mesilate omanikest on seotud kaitsealadega (Sierra Nevada rahvuspark, Sierra Nevada looduspark, Sierra de Baza looduspark, Sierra de Huétori looduspark, Sierra de Castrili looduspark, Sierra de Tejeda, Alhama ja Almijara looduspargid), kuna seal on nende alaline elukoht. Nende mesilad jäävad mainitud piirkondadesse osa aastast, kuna seal on kas nende tootmis- või talvitumiskoht. Rändpidamine, mida mesinikud teevad kogu Granada provintsis (otsides aasta jooksul parimaid õitsemispaiku või talvitumiskohti), annab tootele „Miel de Granada“ omase õietolmuspektri.

Need on piirkonnad, mis on pikka aega olnud isoleeritud ja kus mesindusel on olnud majanduses tähtis roll, kuna see mitmekesistab põllumajandustootjate sissetulekuid. Nende loodusparkide rikkalik taimede kombinatsioon annab toodetavatele meeliikidele neile eripärase ainulaadsuse. Üksnes Sierra Nevada on koduks rohkem kui 160 pärismaisele liigile, millest 60 ei esine kuskil mujal.

Provintsi õietolmu-uuringutes on kindlaks tehtud ligikaudu 92 õietolmuvormi, mis kuuluvad umbes 50 botaanilisse sugukonda. Meele „Miel de Granada“ iseloomulik õietolmuspekter pärineb Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae ja Lauraceae sugukonna taimedelt. Need teadmised „Miel de Granada“ õietolmuspektrist koos arvukate pärismaiste taimeliikidega võimaldavad teha kindlaks geograafilised näitajad, tänu millele on võimalik kõnealuseid tooteid ülejäänud Pürenee poolsaare toodangust selgelt eristada.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.juntadeandalucia.es/sites/default/files/inline-files/2023/02/Pliego_miel_Gran_consolidado.pdf

---

(1)  ELT L 179, 19.6.2014, lk 17.

---

| 2.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 194/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 194/40

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine

(2023/C 194/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artikli 51 kohaselt kolme kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOONDDOKUMENT

„Suonenjoen mansikka“

ELi nr: PGI-FI-02841 – 2.5.2022

KPN ( ) KGT (X)

1.   [KPNi või KGT] nimetus(ed)

„Suonenjoen mansikka“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Soome

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.6. Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Nimetust „Suonenjoen mansikka“ kasutatakse Põhja-Savos Suonenjokis ja selle naabruses asuvates omavalitsusüksustes kasvatatavate aedmaasikate (Fragaria X ananassa) tähistamiseks.

Maasikas „Suonenjoen mansikka“ on üleni punane ja mahlane ning suus sametiselt pehme. See maasikas peab olema magus ja aromaatne.

Maasika „Suonenjoen mansikka“ minimaalne lubatud suurus on 18 mm, selle viljavars ja tupplehed peavad olema värsked ja rohelised. Korjamisel peab maasikate värvus olema ühtlane. Maasikaid võib süüa värskelt ehk kuumtöötlemata marjadena. Maasikate suhkrusisaldus peab olema vähemalt 8 Brixi kraadi. Maasikate magusus varieerub sõltuvalt sordist ja kasvutingimustest.

Maasikat „Suonenjoen mansikka“ müüakse värskena, külmutatuna, sügavkülmutatuna või töötlemiseks mineva marjana. Värskelt müümiseks peab maasikas „Suonenjoen mansikka“ vastama vähemalt I klassi nõuetele. Külmutatuna, sügavkülmutatuna või töötlemiseks müüdav maasikas „Suonenjoen mansikka“ võib olla ka II klassist.

Värskena müümiseks tuleb maasikas „Suonenjoen mansikka“ müügile panna hiljemalt korjamise päevale järgneval päeval.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

–

3.4.   Tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Maasikat „Suonenjoen mansikka“ kasvatatakse ja korjatakse määratletud geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Ette nähtud kvaliteedi ja päritolu tagamiseks tuleb värsked maasikad ka pakendada määratletud geograafilises piirkonnas. Maasikad võib külmutada või sügavkülmutada ka väljaspool määratletud geograafilist piirkonda.

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Nii värsket, külmutatud kui ka sügavkülmutatud maasikat „Suonenjoen mansikka“ tuleb müüa alati pakendis. Seda ei tohi müüa lahtiselt.

Suonenjokis maasikaid kasvatavatel põllumajandustootjatel on õigus kasutada maasika „Suonenjoen mansikka“ logo. Logo on kõigile tootespetsifikaadi nõudeid täitvatele tootjatele vabalt ja tasuta kättesaadav.

Image 1

Joonis 1.

Maasika „Suonenjoen mansikka“ logo

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Maasikat „Suonenjoen mansikka“ kasvatatakse Põhja-Savo maakonnas Sise-Savo piirkonnas: Suonenjoki, Tervo, Rautalampi ja Vesanto omavalitsusüksustes (piirkonnad vastavalt 2021. aasta haldusjaotusele) ning Kuopio lääneosas endise Karttula omavalitsusüksuse territooriumil (piirkond vastavalt 2010. aasta haldusjaotusele).

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Maasika „Suonenjoen mansikka“ geograafiline tähis põhineb Suonenjoki piirkonnas kasvatatud maasikate mainel.

Suonenjoki piirkonda iseloomustab pikaaegne maasikakasvatuse traditsioon. 2016. aastal tähistati Suonenjokis maasika „Suonenjoen mansikka“ 100. aastapäeva. Aastasaja jooksul on maasikast „Suonenjoen mansikka“ saanud Soome kulinaariakultuuris juurdunud nimetus. Seda maasikat müüakse üle kogu Soome ja Suonenjoki on oma maasikate poolest tuntud. Soomes sai maasika kaubanduslikul eesmärgil kasvatamine alguse Suonenjoki piirkonnast.

Suonenjoki linna tänavatel on kujutatud maasikaid mitmesuguses vormis. Suonenjoki kesklinnas on maasikaid korjavate tüdrukute kuju – skulptori Raimo Heino 1981. aasta skulptuur „Mansikkatytöt“.

Maasikaostu lihtsustamiseks palkab Suonenjoki linn suveks maasikamüüjad riigi rongivõrgus (Valtion Rautatiet – VR) maasikaid müüma. Maasikaid müüakse rongides kolme nädala jooksul pärast põhikultuuri valmimist. Maasikas „Suonenjoen mansikka“ on ainus mari, mida rongides müüakse. See traditsioon sai alguse 1995. aastal ja nende maasikate iga-aastane müük on nüüd reisijate seas oodatud sündmus. Suonenjoki rongijaama platvorm on tavaks kaunistada maasikatega.

Juuli teisel nädalavahetusel toimub Suonenjoki maasikakarneval, mida on Suonenjoki maasika auks korraldatud alates 1970. aastast. See on Soome üks pikema ajalooga suveüritusi. Algselt maasikakoristuse tähistamiseks peetud pidustusest on praeguseks kasvanud üritus, mida külastab umbes 20 000 inimest. Karnevali juhatab sisse traditsiooniline karnevalirongkäik, millest võtavad osa piirkonna ettevõtjate ja organisatsioonide esindajad.

Igal aastal valitakse karnevalil Maasikatüdruk, kes osaleb oma tiitliaasta jooksul linna ja ettevõtjate suhtekorraldustöös. Samuti valitakse üritusel igal aastal Maasikaperemees ja/või Maasikaperenaine. Maasikaperemeheks või -perenaiseks saab keegi, kes on maasikakasvatusega tihedalt seotud ja teinud maasika „Suonenjoen mansikka“ tooteedendust. Karnevaliprogrammis on ka muid maasikaga seotud sündmusi, nagu maasikate söömise võistlus ja maasikakoogi kaunistamise võistlus.

2016. aastal avaldati maasika „Suonenjoen mansikka“ 100. aastapäeva tähistamiseks raamat „Mansikalla maineeseen“ (Maasika tähetund). Külmutatud marjade tootja Pakkasmarja Oy on teinud ka kohaliku maasikakasvatuse teemalise video pealkirjaga „Suonenjoen punainen timantti“ (Suonenjoki punane teemant).

Mõnest maasikaseemikust alguse saanud marjakasvatus on aastakümnete jooksul arenenud ja tänapäeval on maasikapõllud piirkonna maastiku lahutamatu osa. Suonenjoki ja seda ümbritsevad omavalitsusüksused (Sise-Savo) moodustavad kõige põhjapoolsema maasikakasvatuspiirkonna maailmas. Suonenjokis asub ka marjakasvatusteabe ja -projektide keskus Marjaosaamiskeskus, mille ülesanne on edendada Suonenjoki piirkonna marjakasvatajate seas maasikakasvatuse alast oskusteavet. Alates 1966. aastast on piirkonna põllumajandustootjate hüvanguks tegutsenud ka Suonenjoki piirkonna marjakasvatajate ühendus (Suonenjoen seudun marjanviljelijäin yhdistys ry – SSMY). Maasikaid mainitakse ka Suonenjoki omavalitsuse 2018.–2025. aasta strateegias. Linn on seadnud eesmärgiks olla „jõulise arengu poolest tuntud maasikalinn“.

Pikad valged suveööd ning piirkonnale omane künklik hea läbilaskvusega moreenpinnas loovad maasikakasvatuseks soodsad tingimused ning annavad maasikatele iseloomuliku aroomi ja magususe. Maasikat „Suonenjoen mansikka“ kasvatatakse avamaal või kindlaksmääratud koostisega kasvusubstraadis avamaal, polüetüleenist tunnelites või kasvuhoonetes. Sise-Savo piirkonnast pärineb umbes viiendik Soome iga-aastasest maasikasaagist. Selle tingib piirkonna põllumajandusettevõtjate suur arv ja keskmisest suurem saagikus.

Pikaaegse kogemuse varal kasvatatav aedmaasikas on magus ja aromaatne ning meeldiva maitsega. Nimetuse „Suonenjoen mansikka“ all kasvatatakse aga mitut maasikasorti. Nimetus on pigem piirkonna- kui sordipõhine. Tänapäeval on piirkonnas enim kasvatatavad sordid ja põhikultuurid „Polka“, „Rumba“ ja „Sonata“. Kasvatatakse ka palju muid, nii varaseid kui ka hiliseid sorte, mis tähendab, et avamaa saagikoristusperiood kestab tavaliselt juunist septembrini. Kõrge kvaliteediga toote tagamisel on aastate jooksul olnud määrava tähtsusega põllumajandustootjate oskusteave maasikakasvatuse valdkonnas.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/yritykset/elintarvikeala/valmistus/elintarvikkeista-annettavat-tiedot/eun-nimisuojajarjestelma/suonenjoen-mansikka-hakemus-final-021221.pdf?visitorgroupsByID=undefined

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---