# Jurnalul Oficial C 180/2023

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 180 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6623 mai 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 180

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6623 mai 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Consiliu |
| 2023/C 180/01 | Recomandarea Consiliului din 16 mai 2023 privind politica economică a zonei euro | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

2023/C 180/01

Recomandarea Consiliului din 16 mai 2023 privind politica economică a zonei euro

1

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2023/C 180/02 | Decizia Consiliului din 15 mai 2023 de numire a unor membri și a unor supleanți în Consiliul de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) pentru Germania și Irlanda | 8 |
| 2023/C 180/03 | Decizia Consiliului din 15 mai 2023 de numire a unor membri și a unor supleanți în Consiliul de administrație al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru Franța, Croația, Polonia și Slovenia | 10 |
| 2023/C 180/04 | Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran | 12 |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 180/05 | Rata de schimb a monedei euro – 22 mai 2023 | 14 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2023/C 180/02

Decizia Consiliului din 15 mai 2023 de numire a unor membri și a unor supleanți în Consiliul de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) pentru Germania și Irlanda

8

2023/C 180/03

Decizia Consiliului din 15 mai 2023 de numire a unor membri și a unor supleanți în Consiliul de administrație al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru Franța, Croația, Polonia și Slovenia

10

2023/C 180/04

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran

12

Comisia Europeană

2023/C 180/05

Rata de schimb a monedei euro – 22 mai 2023

14

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Consiliu |
| 2023/C 180/06 | Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2023/987 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/986 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran | 15 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 180/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 180/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 19 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2023/C 180/09 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 21 |
| 2023/C 180/10 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 31 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Consiliu

2023/C 180/06

Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2023/987 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/986 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran

15

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2023/C 180/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

17

2023/C 180/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul nr. M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

19

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2023/C 180/09

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

21

2023/C 180/10

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Consiliu

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/1

---

RECOMANDAREA CONSILIULUI

din 16 mai 2023

privind politica economică a zonei euro

(2023/C 180/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 136 alineatul (1), coroborat cu articolul 121 alineatul (2),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1466/97 al Consiliului din 7 iulie 1997 privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (1), în special articolul 5 alineatul (2),

Având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (2), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere recomandarea Comisiei Europene,

având în vedere concluziile Consiliului European,

după consultarea Comitetului economic și financiar,

după consultarea Comitetului pentru politică economică,

întrucât:

| (1) | Redresarea economică a zonei euro în perioada care a urmat pandemiei de COVID-19 a fost întreruptă de o serie de șocuri externe. Zona euro a consemnat o creștere robustă a PIB în 2021 și 2022, de 5,3 % și, respectiv, de 3,5 %, în special grație unui răspuns decisiv în materie de politică economică, atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, precum și relaxării măsurilor de prevenire și control. Piața forței de muncă s-a dovedit, de asemenea, rezilientă, șomajul atingând un nivel minim record de 6,7 % în 2022. Totuși, creșterea prețurilor energiei la nivel mondial, amplificarea incertitudinii și perturbările lanțurilor de aprovizionare induse de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei au generat o încetinire clară a activității economice în a doua jumătate a anului 2022. Criza energetică a dus la o revizuire în sens descendent a previziunilor pentru 2023. Pe ansamblul zonei euro, creșterea PIB este prognozată să coboare la un nivel de doar 0,3 % în 2023, urmând să se revină la 1,5 % în 2024. Piața energiei și alte piețe de mărfuri au alimentat inflația, care, în timp, s-a extins la alte produse și s-a ridicat la 8,4 % în 2022. În prezent, se preconizează că inflația va rămâne la un nivel ridicat în lunile următoare, menținându-se la 6,1 % în 2023, dar urmând să se reducă în 2024. Piețele forței de muncă ar urma să rămână robuste, pe fondul menținerii unei cereri ridicate de forță de muncă. Dat fiind că o mare parte a întreprinderilor raportează încă un deficit de forță de muncă, se prefigurează doar o creștere moderată a șomajului anul viitor, urmând ca acesta să scadă din nou în 2024. Totodată, este de așteptat ca creșterea salariului nominal să fie mai mare în 2023, menținându-se însă sub nivelul inflației, ceea ce va determina o scădere a puterii de cumpărare a gospodăriilor.
  În acest context, s-a consemnat o diminuare a excedentului de cont curent al zonei euro, pe fondul unei deteriorări puternice a bilanțului energetic, și, în perspectivă, deprecierea nominală a monedei euro în raport cu dolarul SUA și cu alte câteva monede începând cu a doua jumătate a anului 2021 va constitui probabil doar un stimulent modest pentru competitivitate, având în vedere costurile ridicate cu energia. |
| --- | --- |

(1)

Redresarea economică a zonei euro în perioada care a urmat pandemiei de COVID-19 a fost întreruptă de o serie de șocuri externe. Zona euro a consemnat o creștere robustă a PIB în 2021 și 2022, de 5,3 % și, respectiv, de 3,5 %, în special grație unui răspuns decisiv în materie de politică economică, atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, precum și relaxării măsurilor de prevenire și control. Piața forței de muncă s-a dovedit, de asemenea, rezilientă, șomajul atingând un nivel minim record de 6,7 % în 2022. Totuși, creșterea prețurilor energiei la nivel mondial, amplificarea incertitudinii și perturbările lanțurilor de aprovizionare induse de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei au generat o încetinire clară a activității economice în a doua jumătate a anului 2022. Criza energetică a dus la o revizuire în sens descendent a previziunilor pentru 2023. Pe ansamblul zonei euro, creșterea PIB este prognozată să coboare la un nivel de doar 0,3 % în 2023, urmând să se revină la 1,5 % în 2024. Piața energiei și alte piețe de mărfuri au alimentat inflația, care, în timp, s-a extins la alte produse și s-a ridicat la 8,4 % în 2022. În prezent, se preconizează că inflația va rămâne la un nivel ridicat în lunile următoare, menținându-se la 6,1 % în 2023, dar urmând să se reducă în 2024. Piețele forței de muncă ar urma să rămână robuste, pe fondul menținerii unei cereri ridicate de forță de muncă. Dat fiind că o mare parte a întreprinderilor raportează încă un deficit de forță de muncă, se prefigurează doar o creștere moderată a șomajului anul viitor, urmând ca acesta să scadă din nou în 2024. Totodată, este de așteptat ca creșterea salariului nominal să fie mai mare în 2023, menținându-se însă sub nivelul inflației, ceea ce va determina o scădere a puterii de cumpărare a gospodăriilor.

În acest context, s-a consemnat o diminuare a excedentului de cont curent al zonei euro, pe fondul unei deteriorări puternice a bilanțului energetic, și, în perspectivă, deprecierea nominală a monedei euro în raport cu dolarul SUA și cu alte câteva monede începând cu a doua jumătate a anului 2021 va constitui probabil doar un stimulent modest pentru competitivitate, având în vedere costurile ridicate cu energia.

| (2) | Degradarea condițiilor macroeconomice și diferențele mari de preț între statele membre pun în pericol convergența veniturilor și a ciclului economic în zona euro. Cu toate că pandemia de COVID-19 a dat naștere unor divergențe profunde, însă în mare măsură tranzitorii, în materie de performanță macroeconomică, aceasta a avut un impact limitat și de scurtă durată asupra sincronizării ciclului economic. Criza energetică aduce cu sine noi efecte macroeconomice eterogene în zona euro. Pe fondul diferențelor dintre țări în materie de mixuri energetice și politici de atenuare a impactului șocului energetic, zona euro se confruntă cu diferențe semnificative între rata inflației totale și cea a inflației de bază. Creșterea prețului energiei și presiunile asupra lanțurilor de aprovizionare au avut un impact inegal asupra industriei prelucrătoare și a sectorului serviciilor în statele membre din zona euro și ar putea determina devieri ale competitivității relative. Deși indicatorii disponibili sugerează că decalajele în materie de competitivitate din cadrul zonei euro au fost până în prezent reduse, divergențele dintre balanțele contului curent din zona euro s-au accentuat în ultima perioadă, în principal pe fondul deteriorării bilanțurilor energetice. |
| --- | --- |

(2)

Degradarea condițiilor macroeconomice și diferențele mari de preț între statele membre pun în pericol convergența veniturilor și a ciclului economic în zona euro. Cu toate că pandemia de COVID-19 a dat naștere unor divergențe profunde, însă în mare măsură tranzitorii, în materie de performanță macroeconomică, aceasta a avut un impact limitat și de scurtă durată asupra sincronizării ciclului economic. Criza energetică aduce cu sine noi efecte macroeconomice eterogene în zona euro. Pe fondul diferențelor dintre țări în materie de mixuri energetice și politici de atenuare a impactului șocului energetic, zona euro se confruntă cu diferențe semnificative între rata inflației totale și cea a inflației de bază. Creșterea prețului energiei și presiunile asupra lanțurilor de aprovizionare au avut un impact inegal asupra industriei prelucrătoare și a sectorului serviciilor în statele membre din zona euro și ar putea determina devieri ale competitivității relative. Deși indicatorii disponibili sugerează că decalajele în materie de competitivitate din cadrul zonei euro au fost până în prezent reduse, divergențele dintre balanțele contului curent din zona euro s-au accentuat în ultima perioadă, în principal pe fondul deteriorării bilanțurilor energetice.

| (3) | Pentru asigurarea unui răspuns de politică adecvat și coordonat în ceea ce privește deteriorarea perspectivelor economice și inflația ridicată, este necesar ca politicile monetare și bugetare să fie calibrate în mod corespunzător și să fie coerente. Politica monetară trebuie să abordeze inflația ridicată. Banca Centrală Europeană (BCE) este gata să combată posibilele riscuri de dinamică nejustificată și dezordonată a pieței care reprezintă o amenințare gravă la adresa transmiterii politicii monetare în întreaga zonă euro. În contextul actual, o expansiune fiscală generalizată care să sprijine cererea ar alimenta și mai mult presiunile inflaționiste. Datoria publică este ridicată în mai multe state membre din zona euro. Se impun astfel politici bugetare diferențiate în mod corespunzător de la un stat membru la altul, în funcție de situația economică și bugetară a acestora, astfel cum a recomandat Consiliul în recomandările acestuia din 12 iulie 2022 privind programele naționale de reformă și care includ avize ale Consiliului privind programele de stabilitate pentru 2022 pentru fiecare stat membru (3). De asemenea, acestea trebuie să fie pregătite să adapteze cheltuielile curente primare finanțate la nivel național la evoluția situației, menținând în același timp sustenabilitatea datoriei. În același timp, sunt necesare măsuri bugetare specifice și tranzitorii pentru a sprijini persoanele și întreprinderile vulnerabile, inclusiv în vederea păstrării locurilor de muncă și a capitalului uman, menținând totodată semnalele de preț și oferind stimulente pentru reducerea consumului de energie. O coordonare strânsă a răspunsurilor în materie de politici între statele membre rămâne esențială. Politicile vizând piața muncii și politicile sociale sunt, de asemenea, esențiale pentru abordarea impactului social al inflației ridicate. Salariile medii nu au ținut pasul cu inflația în 2022.
  În perspectivă, evoluțiile salariale necesită o echilibrare atentă pentru a se proteja puterea de cumpărare a salariaților – cu accent pe cei cu venituri salariale mici –, evitându-se totodată riscul ca salariile să alimenteze inflația și să adâncească diferențele incipiente în materie de competitivitate din cadrul zonei euro și de la nivel mondial. Promovarea unor locuri de muncă de calitate ar putea contribui de asemenea la susținerea consumului. Implicarea activă a partenerilor sociali contribuie la identificarea provocărilor, inclusiv în ceea ce privește provocările specifice pentru uniunea monetară, îmbunătățește soluțiile în materie de politici și asigură o asumare mai extinsă a agendei de politică economică și socială. Politicile care vizează oferta pot contribui, de asemenea, la reducerea inflației prin accelerarea dezvoltării aprovizionării alternative cu energie, prin intensificarea concurenței și a inovării, prin îmbunătățirea alocării resurselor și prin sprijinirea creșterii productivității. Riscurile la adresa stabilității financiare necesită, la rândul lor, o monitorizare continuă. |
| --- | --- |

(3)

Pentru asigurarea unui răspuns de politică adecvat și coordonat în ceea ce privește deteriorarea perspectivelor economice și inflația ridicată, este necesar ca politicile monetare și bugetare să fie calibrate în mod corespunzător și să fie coerente. Politica monetară trebuie să abordeze inflația ridicată. Banca Centrală Europeană (BCE) este gata să combată posibilele riscuri de dinamică nejustificată și dezordonată a pieței care reprezintă o amenințare gravă la adresa transmiterii politicii monetare în întreaga zonă euro. În contextul actual, o expansiune fiscală generalizată care să sprijine cererea ar alimenta și mai mult presiunile inflaționiste. Datoria publică este ridicată în mai multe state membre din zona euro. Se impun astfel politici bugetare diferențiate în mod corespunzător de la un stat membru la altul, în funcție de situația economică și bugetară a acestora, astfel cum a recomandat Consiliul în recomandările acestuia din 12 iulie 2022 privind programele naționale de reformă și care includ avize ale Consiliului privind programele de stabilitate pentru 2022 pentru fiecare stat membru (3). De asemenea, acestea trebuie să fie pregătite să adapteze cheltuielile curente primare finanțate la nivel național la evoluția situației, menținând în același timp sustenabilitatea datoriei. În același timp, sunt necesare măsuri bugetare specifice și tranzitorii pentru a sprijini persoanele și întreprinderile vulnerabile, inclusiv în vederea păstrării locurilor de muncă și a capitalului uman, menținând totodată semnalele de preț și oferind stimulente pentru reducerea consumului de energie. O coordonare strânsă a răspunsurilor în materie de politici între statele membre rămâne esențială. Politicile vizând piața muncii și politicile sociale sunt, de asemenea, esențiale pentru abordarea impactului social al inflației ridicate. Salariile medii nu au ținut pasul cu inflația în 2022.

În perspectivă, evoluțiile salariale necesită o echilibrare atentă pentru a se proteja puterea de cumpărare a salariaților – cu accent pe cei cu venituri salariale mici –, evitându-se totodată riscul ca salariile să alimenteze inflația și să adâncească diferențele incipiente în materie de competitivitate din cadrul zonei euro și de la nivel mondial. Promovarea unor locuri de muncă de calitate ar putea contribui de asemenea la susținerea consumului. Implicarea activă a partenerilor sociali contribuie la identificarea provocărilor, inclusiv în ceea ce privește provocările specifice pentru uniunea monetară, îmbunătățește soluțiile în materie de politici și asigură o asumare mai extinsă a agendei de politică economică și socială. Politicile care vizează oferta pot contribui, de asemenea, la reducerea inflației prin accelerarea dezvoltării aprovizionării alternative cu energie, prin intensificarea concurenței și a inovării, prin îmbunătățirea alocării resurselor și prin sprijinirea creșterii productivității. Riscurile la adresa stabilității financiare necesită, la rândul lor, o monitorizare continuă.

| (4) | Mecanismul de redresare și reziliență (4) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului ( denumit în continuare „mecanismul”) și fondurile politicii de coeziune sunt instrumente-cheie pentru consolidarea rezilienței zonei euro și pentru sprijinirea convergenței. Punerea în aplicare a mecanismului în statele membre din zona euro se află pe drumul cel bun, întrucât peste 136 000 000 000 EUR au fost plătite cu titlu de prefinanțare în urma îndeplinirii obiectivelor de etapă și a țintelor. De la izbucnirea pandemiei de COVID-19, prin programele politicii de coeziune, statele membre din zona euro au beneficiat de peste 82 000 000 000 EUR. Mecanismul și fondurile aferente politicii de coeziune contribuie la prioritățile de politică ale zonei euro prin mai multe canale: ambele susțin activitatea economică prin investiții suplimentare și, pe termen lung, se prevede că investițiile și reformele structurale planificate vor sprijini tranziția verde și cea digitală, stimulând totodată o creștere mai mare a productivității și a producției potențiale și sporind reziliența statelor membre. O mare parte din investițiile și reformele realizate în cadrul mecanismului sunt relevante pentru punerea în aplicare a priorităților în materie de politici ale zonei euro care au fost identificate în recomandările anterioare privind zona euro. Așadar, continuarea punerii în aplicare a reformelor și a investițiilor convenite pe baza calendarului planificat este esențială pentru menținerea ritmului reformelor. |
| --- | --- |

(4)

Mecanismul de redresare și reziliență (4) instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului ( denumit în continuare „mecanismul”) și fondurile politicii de coeziune sunt instrumente-cheie pentru consolidarea rezilienței zonei euro și pentru sprijinirea convergenței. Punerea în aplicare a mecanismului în statele membre din zona euro se află pe drumul cel bun, întrucât peste 136 000 000 000 EUR au fost plătite cu titlu de prefinanțare în urma îndeplinirii obiectivelor de etapă și a țintelor. De la izbucnirea pandemiei de COVID-19, prin programele politicii de coeziune, statele membre din zona euro au beneficiat de peste 82 000 000 000 EUR. Mecanismul și fondurile aferente politicii de coeziune contribuie la prioritățile de politică ale zonei euro prin mai multe canale: ambele susțin activitatea economică prin investiții suplimentare și, pe termen lung, se prevede că investițiile și reformele structurale planificate vor sprijini tranziția verde și cea digitală, stimulând totodată o creștere mai mare a productivității și a producției potențiale și sporind reziliența statelor membre. O mare parte din investițiile și reformele realizate în cadrul mecanismului sunt relevante pentru punerea în aplicare a priorităților în materie de politici ale zonei euro care au fost identificate în recomandările anterioare privind zona euro. Așadar, continuarea punerii în aplicare a reformelor și a investițiilor convenite pe baza calendarului planificat este esențială pentru menținerea ritmului reformelor.

| (5) | Analiza anuală a creșterii durabile conținută în comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2022 prezintă principalele priorități și orientări în materie de politici pentru anul care urmează, pentru a asigura un răspuns coerent în materie de politică economică la nivelul Uniunii. Analiza anuală a creșterii este structurată în jurul celor patru dimensiuni ale sustenabilității competitive: durabilitatea mediului, echitatea, productivitatea, stabilitatea macroeconomică, și este în concordanță cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite. În plus, Raportul privind mecanismul de alertă 2023 publicat la 22 noiembrie 2022 prezintă analiza Comisiei referitoare la potențialele dezechilibre macroeconomice care ar putea împiedica buna funcționare a economiilor statelor membre, a uniunii economice și monetare și a Uniunii în ansamblu. |
| --- | --- |

(5)

Analiza anuală a creșterii durabile conținută în comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2022 prezintă principalele priorități și orientări în materie de politici pentru anul care urmează, pentru a asigura un răspuns coerent în materie de politică economică la nivelul Uniunii. Analiza anuală a creșterii este structurată în jurul celor patru dimensiuni ale sustenabilității competitive: durabilitatea mediului, echitatea, productivitatea, stabilitatea macroeconomică, și este în concordanță cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite. În plus, Raportul privind mecanismul de alertă 2023 publicat la 22 noiembrie 2022 prezintă analiza Comisiei referitoare la potențialele dezechilibre macroeconomice care ar putea împiedica buna funcționare a economiilor statelor membre, a uniunii economice și monetare și a Uniunii în ansamblu.

| (6) | Creșterea rapidă a inflației în ultimul an a determinat o ajustare rapidă a orientării politicii monetare la nivel mondial. BCE a început procesul de normalizare a politicii monetare pentru a asigura o realiniere în timp util a inflației la ținta pe termen mediu de 2 %. De asemenea, BCE a arătat că procesul de normalizare a ratelor dobânzii va continua, în funcție de evoluția datelor economice. Constrângerile în materie de ofertă joacă un rol semnificativ în recentul val inflaționist, iar diferențele de inflație îngreunează realizarea politicii monetare. O transmitere uniformă a orientării politicii monetare în întreaga zonă euro reprezintă o condiție prealabilă pentru îndeplinirea mandatului politicii monetare. |
| --- | --- |

(6)

Creșterea rapidă a inflației în ultimul an a determinat o ajustare rapidă a orientării politicii monetare la nivel mondial. BCE a început procesul de normalizare a politicii monetare pentru a asigura o realiniere în timp util a inflației la ținta pe termen mediu de 2 %. De asemenea, BCE a arătat că procesul de normalizare a ratelor dobânzii va continua, în funcție de evoluția datelor economice. Constrângerile în materie de ofertă joacă un rol semnificativ în recentul val inflaționist, iar diferențele de inflație îngreunează realizarea politicii monetare. O transmitere uniformă a orientării politicii monetare în întreaga zonă euro reprezintă o condiție prealabilă pentru îndeplinirea mandatului politicii monetare.

| (7) | Conform Comisiei, orientarea bugetară a zonei euro, măsurată ca variație a cheltuielilor primare nete raportate la creșterea potențială medie, a fost estimată a fi expansionistă în 2022 și, în linii mari, neutră în 2023, dar ar deveni expansionistă dacă s-ar pune în aplicare măsuri suplimentare de sprijin în domeniul energiei sau dacă măsurile actuale ar fi prelungite de-a lungul anului 2023. În 2023, politica bugetară ar trebui să evite amplificarea efectelor inflaționiste ale șocurilor actuale cu care se confruntă oferta, atât la nivel național, cât și pentru zona euro în ansamblu, un impuls fiscal generalizat pentru economie nefiind justificat. Problema este deosebit de acută pentru statele membre care se confruntă cu o inflație de bază ridicată, având în vedere și dificultățile economice și sociale grave generate de erodarea puterii de cumpărare a salariaților, în special a celor cu salarii mici. În plus, politica bugetară ar trebui să rămână prudentă și să combine creșterea investițiilor cu un control al creșterii cheltuielilor curente primare nete. În acest context, creșterea suplimentară preconizată a absorbției în cadrul mecanismului și a investițiilor finanțate la nivel național în toate statele membre este în concordanță cu necesitatea de a extinde investițiile publice și private pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică. În același timp, flexibilitatea politicii bugetare ar contribui la combaterea gradului ridicat de incertitudine și a riscurilor semnificative de evoluție negativă a perspectivelor economice, fără a submina stimulentele pentru tranziția energetică. Pandemia de COVID-19 a lăsat moștenire un nivel foarte ridicat al datoriei în zona euro și, deși se preconizează că datoria publică va scădea, ea va rămâne cu mult peste nivelurile anterioare pandemiei. Deși riscurile pe termen scurt legate de sustenabilitate au scăzut în mare măsură, riscurile pe termen mediu și lung rămân ridicate în mai multe state membre, preconizându-se că majorările ratelor dobânzilor se vor reflecta treptat în creșterea poverii datoriei. |
| --- | --- |

(7)

Conform Comisiei, orientarea bugetară a zonei euro, măsurată ca variație a cheltuielilor primare nete raportate la creșterea potențială medie, a fost estimată a fi expansionistă în 2022 și, în linii mari, neutră în 2023, dar ar deveni expansionistă dacă s-ar pune în aplicare măsuri suplimentare de sprijin în domeniul energiei sau dacă măsurile actuale ar fi prelungite de-a lungul anului 2023. În 2023, politica bugetară ar trebui să evite amplificarea efectelor inflaționiste ale șocurilor actuale cu care se confruntă oferta, atât la nivel național, cât și pentru zona euro în ansamblu, un impuls fiscal generalizat pentru economie nefiind justificat. Problema este deosebit de acută pentru statele membre care se confruntă cu o inflație de bază ridicată, având în vedere și dificultățile economice și sociale grave generate de erodarea puterii de cumpărare a salariaților, în special a celor cu salarii mici. În plus, politica bugetară ar trebui să rămână prudentă și să combine creșterea investițiilor cu un control al creșterii cheltuielilor curente primare nete. În acest context, creșterea suplimentară preconizată a absorbției în cadrul mecanismului și a investițiilor finanțate la nivel național în toate statele membre este în concordanță cu necesitatea de a extinde investițiile publice și private pentru tranziția verde și digitală și pentru securitatea energetică. În același timp, flexibilitatea politicii bugetare ar contribui la combaterea gradului ridicat de incertitudine și a riscurilor semnificative de evoluție negativă a perspectivelor economice, fără a submina stimulentele pentru tranziția energetică. Pandemia de COVID-19 a lăsat moștenire un nivel foarte ridicat al datoriei în zona euro și, deși se preconizează că datoria publică va scădea, ea va rămâne cu mult peste nivelurile anterioare pandemiei. Deși riscurile pe termen scurt legate de sustenabilitate au scăzut în mare măsură, riscurile pe termen mediu și lung rămân ridicate în mai multe state membre, preconizându-se că majorările ratelor dobânzilor se vor reflecta treptat în creșterea poverii datoriei.

| (8) | Ca reacție în fața creșterii prețurilor la energie, statele membre din zona euro au luat măsuri de urgență estimate a reprezenta 1,25 % din PIB în 2022 și până la 1 % în 2023, scăderea preconizată depinzând de evoluția prețului energiei și de retragerea planificată a măsurilor aferente. Pe baza previziunilor economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2021, măsurile luate până în prezent vizează în principal atenuarea creșterilor de prețuri și doar 20 %, în medie, sunt măsuri specifice privind veniturile. Este necesară limitarea costului bugetar al unor astfel de măsuri de sprijin, ținându-se seama totodată de impactul distributiv al acestora pe categorii de venit, de impactul asupra cererii de energie și a investițiilor în tranziția verde, de posibilele denaturări ale pieței unice și de efectele negative de propagare între statele membre. În acest scop, este important să se convină asupra unei abordări comune. În special, ar putea să se exploreze un model bine calibrat, pe două niveluri, de stabilire a prețurilor energiei, prin care consumatorii vulnerabili să beneficieze de prețuri reglementate până la un anumit nivel de consum, precum și alte mecanisme care să atingă obiective similare, ținându-se seama de caracteristicile naționale. În plus, ar putea fi posibilă o reflecție asupra unor modalități adecvate de eliminare treptată a sprijinului pe măsură ce presiunile asupra prețurilor energiei se vor diminua. Pe lângă măsurile temporare în materie de energie, investițiile publice și private pot contribui la consolidarea independenței și a securității energetice, precum și a tranziției verzi. De la momentul crizei financiare mondiale, zona euro s-a confruntat cu niveluri scăzute ale investițiilor, deopotrivă private și publice.
  Măsurile de politică luate ca reacție în fața crizei provocate de COVID-19, cu sprijinul excepțional al NextGenerationEU, au contribuit la menținerea nivelului investițiilor publice, cu un impact pozitiv asupra creșterii potențiale, în special în statele membre cu cel mai ridicat nivel al poverii datoriei publice. Realizarea de investiții publice și private suplimentare, în special prin punerea în aplicare a planurilor de redresare și reziliență, a programelor politicii de coeziune, și a planurilor naționale privind energia și clima care urmează să fie actualizate de statele membre până în iunie 2023, este esențială pentru o creștere durabilă și coerentă și pentru realizarea tranziției verzi și digitale. |
| --- | --- |

(8)

Ca reacție în fața creșterii prețurilor la energie, statele membre din zona euro au luat măsuri de urgență estimate a reprezenta 1,25 % din PIB în 2022 și până la 1 % în 2023, scăderea preconizată depinzând de evoluția prețului energiei și de retragerea planificată a măsurilor aferente. Pe baza previziunilor economice ale serviciilor Comisiei din toamna anului 2021, măsurile luate până în prezent vizează în principal atenuarea creșterilor de prețuri și doar 20 %, în medie, sunt măsuri specifice privind veniturile. Este necesară limitarea costului bugetar al unor astfel de măsuri de sprijin, ținându-se seama totodată de impactul distributiv al acestora pe categorii de venit, de impactul asupra cererii de energie și a investițiilor în tranziția verde, de posibilele denaturări ale pieței unice și de efectele negative de propagare între statele membre. În acest scop, este important să se convină asupra unei abordări comune. În special, ar putea să se exploreze un model bine calibrat, pe două niveluri, de stabilire a prețurilor energiei, prin care consumatorii vulnerabili să beneficieze de prețuri reglementate până la un anumit nivel de consum, precum și alte mecanisme care să atingă obiective similare, ținându-se seama de caracteristicile naționale. În plus, ar putea fi posibilă o reflecție asupra unor modalități adecvate de eliminare treptată a sprijinului pe măsură ce presiunile asupra prețurilor energiei se vor diminua. Pe lângă măsurile temporare în materie de energie, investițiile publice și private pot contribui la consolidarea independenței și a securității energetice, precum și a tranziției verzi. De la momentul crizei financiare mondiale, zona euro s-a confruntat cu niveluri scăzute ale investițiilor, deopotrivă private și publice.

Măsurile de politică luate ca reacție în fața crizei provocate de COVID-19, cu sprijinul excepțional al NextGenerationEU, au contribuit la menținerea nivelului investițiilor publice, cu un impact pozitiv asupra creșterii potențiale, în special în statele membre cu cel mai ridicat nivel al poverii datoriei publice. Realizarea de investiții publice și private suplimentare, în special prin punerea în aplicare a planurilor de redresare și reziliență, a programelor politicii de coeziune, și a planurilor naționale privind energia și clima care urmează să fie actualizate de statele membre până în iunie 2023, este esențială pentru o creștere durabilă și coerentă și pentru realizarea tranziției verzi și digitale.

| (9) | La 9 noiembrie 2022, Comisia a publicat o comunicare referitoare la orientările privind o reformă a cadrului de guvernanță economică a UE în vederea îmbunătățirii eficacității supravegherii economice și a coordonării politicilor în cadrul Uniunii. Comunicarea respectivă are ca obiectiv elaborarea unei arhitecturi mai simple și integrate pentru supravegherea macrobugetară în vederea asigurării sustenabilității datoriei și a promovării unei creșteri durabile și favorabile incluziunii. Elementele-cheie ale respectivei comunicări vizează simplificarea cadrului, îmbunătățirea asumării responsabilității la nivel național și consolidarea aplicării normelor. Comunicarea respectivă propune ca traiectoriile bugetare să fie prevăzute în planuri bugetar-structurale pe termen mediu propuse de statele membre, într-un cadru comun transparent la nivelul Uniunii. Planurile respective, care ar urma să fie adoptate de Consiliu, ar reuni angajamente bugetare, de reformă și de investiții care să sprijine sustenabilitatea datoriei și creșterea durabilă și să reflecte prioritățile Uniunii și cele naționale. Angajamentele în materie de reformă și de investiții din planul bugetar-structural pe termen mediu de la nivel național ar permite o perioadă mai lungă de ajustare bugetară.
  Deși ar menține valorile de referință din tratat de 3 % din PIB pentru deficit și 60 % din PIB pentru datorie, cadrul ar urma să aibă la bază o supraveghere mai orientată către riscuri, axată pe sustenabilitatea datoriei. În ceea ce privește procedura privind dezechilibrele macroeconomice, este important ca abordarea acestor dezechilibre să continue într-un mod coordonat și echilibrat. Comunicarea Comisiei propune un cadru mai orientat spre viitor pentru ca riscurile emergente să poată fi identificate pe măsură ce apar. Evaluarea existenței sau inexistenței unor dezechilibre ar continua să se bazeze pe cele trei criterii ale gravității, evoluției și răspunsului în materie de politici. Cu toate acestea, criteriile evoluției și răspunsului în materie de politici al statului membru în cauză ar avea o pondere mai mare în cadrul evaluării. |
| --- | --- |

(9)

La 9 noiembrie 2022, Comisia a publicat o comunicare referitoare la orientările privind o reformă a cadrului de guvernanță economică a UE în vederea îmbunătățirii eficacității supravegherii economice și a coordonării politicilor în cadrul Uniunii. Comunicarea respectivă are ca obiectiv elaborarea unei arhitecturi mai simple și integrate pentru supravegherea macrobugetară în vederea asigurării sustenabilității datoriei și a promovării unei creșteri durabile și favorabile incluziunii. Elementele-cheie ale respectivei comunicări vizează simplificarea cadrului, îmbunătățirea asumării responsabilității la nivel național și consolidarea aplicării normelor. Comunicarea respectivă propune ca traiectoriile bugetare să fie prevăzute în planuri bugetar-structurale pe termen mediu propuse de statele membre, într-un cadru comun transparent la nivelul Uniunii. Planurile respective, care ar urma să fie adoptate de Consiliu, ar reuni angajamente bugetare, de reformă și de investiții care să sprijine sustenabilitatea datoriei și creșterea durabilă și să reflecte prioritățile Uniunii și cele naționale. Angajamentele în materie de reformă și de investiții din planul bugetar-structural pe termen mediu de la nivel național ar permite o perioadă mai lungă de ajustare bugetară.

Deși ar menține valorile de referință din tratat de 3 % din PIB pentru deficit și 60 % din PIB pentru datorie, cadrul ar urma să aibă la bază o supraveghere mai orientată către riscuri, axată pe sustenabilitatea datoriei. În ceea ce privește procedura privind dezechilibrele macroeconomice, este important ca abordarea acestor dezechilibre să continue într-un mod coordonat și echilibrat. Comunicarea Comisiei propune un cadru mai orientat spre viitor pentru ca riscurile emergente să poată fi identificate pe măsură ce apar. Evaluarea existenței sau inexistenței unor dezechilibre ar continua să se bazeze pe cele trei criterii ale gravității, evoluției și răspunsului în materie de politici. Cu toate acestea, criteriile evoluției și răspunsului în materie de politici al statului membru în cauză ar avea o pondere mai mare în cadrul evaluării.

| (10) | Piața muncii din zona euro a demonstrat o reziliență remarcabilă datorită sprijinului politic acordat în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. În primul trimestru al anului 2022, numărul total de ore lucrate a depășit nivelurile anterioare pandemiei, iar rata de ocupare forței de muncă și-a menținut tendința ascendentă în prima jumătate a anului 2022, atingând maxime istorice în al doilea trimestru al anului 2022 și antrenând o scădere a ratei șomajului până la nivelul de 6,8 %, cel mai scăzut de la crearea monedei euro. Totuși, rămân unele aspecte de îmbunătățit în ceea ce privește integrarea în câmpul muncii a femeilor, a tinerilor și a vârstnicilor, a persoanelor cu handicap și a grupurilor vulnerabile. În viitor, încetinirea preconizată a activității economice se va răsfrânge asupra perspectivelor de angajare, rata șomajului urmând să înregistreze o ușoară creștere în 2023. Există foarte puține dovezi potrivit cărora criza generată de COVID-19 ar fi condus la o deteriorare structurală a corelării cererii și a ofertei de locuri de muncă.
  Totuși, există diferențe semnificative pe piața forței de muncă între statele membre și între sectoare. Începând din 2019, tehnologia informației și serviciile profesionale au consemnat cea mai puternică dinamică a creării de locuri de muncă, în timp ce transporturile, structurile de cazare și sectorul alimentar au înregistrat pierderi de locuri de muncă. Schimbările demografice vor juca probabil și ele un rol în tensionarea piețelor forței de muncă din zona euro. Realizarea de investiții adecvate și eficiente într-o educație și o formare de calitate la toate vârstele va fi esențială pentru atenuarea deficitului actual și viitor de personal calificat și pentru sprijinirea tranziției verzi și a celei digitale. Salariile au înregistrat o anumită creștere în cursul anului 2022, ceea ce a condus la o creștere agregată a costului unitar al muncii. Totuși, aceasta s-a menținut în general moderată și se prevede că va rămâne semnificativ sub nivelul inflației. Remunerația reală pe salariat este prognozată a se contracta cu 2,8 % în 2022 și cu încă 0,9 % în 2023, urmând ca în 2024 să recupereze o parte din pierdere. Stabilizarea anticipațiilor inflaționiste joacă un rol esențial în atenuarea riscurilor unei accentuări a creșterii inflației cauzate de înmulțirea rapidă a revendicărilor salariale. |
| --- | --- |

(10)

Piața muncii din zona euro a demonstrat o reziliență remarcabilă datorită sprijinului politic acordat în timpul crizei provocate de pandemia de COVID-19. În primul trimestru al anului 2022, numărul total de ore lucrate a depășit nivelurile anterioare pandemiei, iar rata de ocupare forței de muncă și-a menținut tendința ascendentă în prima jumătate a anului 2022, atingând maxime istorice în al doilea trimestru al anului 2022 și antrenând o scădere a ratei șomajului până la nivelul de 6,8 %, cel mai scăzut de la crearea monedei euro. Totuși, rămân unele aspecte de îmbunătățit în ceea ce privește integrarea în câmpul muncii a femeilor, a tinerilor și a vârstnicilor, a persoanelor cu handicap și a grupurilor vulnerabile. În viitor, încetinirea preconizată a activității economice se va răsfrânge asupra perspectivelor de angajare, rata șomajului urmând să înregistreze o ușoară creștere în 2023. Există foarte puține dovezi potrivit cărora criza generată de COVID-19 ar fi condus la o deteriorare structurală a corelării cererii și a ofertei de locuri de muncă.

Totuși, există diferențe semnificative pe piața forței de muncă între statele membre și între sectoare. Începând din 2019, tehnologia informației și serviciile profesionale au consemnat cea mai puternică dinamică a creării de locuri de muncă, în timp ce transporturile, structurile de cazare și sectorul alimentar au înregistrat pierderi de locuri de muncă. Schimbările demografice vor juca probabil și ele un rol în tensionarea piețelor forței de muncă din zona euro. Realizarea de investiții adecvate și eficiente într-o educație și o formare de calitate la toate vârstele va fi esențială pentru atenuarea deficitului actual și viitor de personal calificat și pentru sprijinirea tranziției verzi și a celei digitale. Salariile au înregistrat o anumită creștere în cursul anului 2022, ceea ce a condus la o creștere agregată a costului unitar al muncii. Totuși, aceasta s-a menținut în general moderată și se prevede că va rămâne semnificativ sub nivelul inflației. Remunerația reală pe salariat este prognozată a se contracta cu 2,8 % în 2022 și cu încă 0,9 % în 2023, urmând ca în 2024 să recupereze o parte din pierdere. Stabilizarea anticipațiilor inflaționiste joacă un rol esențial în atenuarea riscurilor unei accentuări a creșterii inflației cauzate de înmulțirea rapidă a revendicărilor salariale.

| (11) | Reformele structurale, inclusiv cele realizate în cadrul Pactului verde european sau al reformelor verzi și al celor digitale sprijinite prin intermediul mecanismului, în special ca urmare a modificărilor introduse în Regulamentul (UE) 2021/241 prin Regulamentul (UE) 2023/435 al Parlamentului European și al Consiliului (5) în scopul punerii în aplicare a planului REPowerEU conținut în comunicarea Comisiei din 18 mai 2022, sunt esențiale pentru consolidarea pieței unice și a rezilienței economiilor din zona euro. În această privință, este de asemenea important să se pună în aplicare reformele specifice fiecărei țări recomandate de Consiliu în 2022 în cadrul Semestrului european. Îmbunătățirea în continuare a mediului de afaceri, inclusiv prin reducerea obstacolelor din calea investițiilor și a realocării de capital, modernizarea administrațiilor publice, accelerarea procesului de acordare de autorizații protejând în același timp mediul, și eliminarea cadrelor de reglementare restrictive pot spori productivitatea și creșterea economică. Reformele, alături de investiții, sunt esențiale pentru realizarea tranziției verzi și digitale, în special pentru îmbunătățirea eficienței energetice, sprijinirea tranziției către neutralitatea climatică, creșterea ofertei și a utilizării de energie din surse regenerabile, precum și pentru sprijinirea recalificării și perfecționării. Majorarea rapidă și persistentă a prețurilor energiei a pus sub presiune modelele de afaceri ale industriilor mari consumatoare de energie și ale întreprinderilor mici și mijlocii, exercitând un impact asupra locurilor de muncă și a capitalului uman. Instituirea unor regimuri eficace în materie de insolvență poate sprijini tranziția și poate facilita realocarea resurselor. Regimurile de insolvență din zona euro sunt încă foarte diferite, iar sporirea eficacității și a armonizării acestora ar sprijini ajustarea economică și piața unică de capital. |
| --- | --- |

(11)

Reformele structurale, inclusiv cele realizate în cadrul Pactului verde european sau al reformelor verzi și al celor digitale sprijinite prin intermediul mecanismului, în special ca urmare a modificărilor introduse în Regulamentul (UE) 2021/241 prin Regulamentul (UE) 2023/435 al Parlamentului European și al Consiliului (5) în scopul punerii în aplicare a planului REPowerEU conținut în comunicarea Comisiei din 18 mai 2022, sunt esențiale pentru consolidarea pieței unice și a rezilienței economiilor din zona euro. În această privință, este de asemenea important să se pună în aplicare reformele specifice fiecărei țări recomandate de Consiliu în 2022 în cadrul Semestrului european. Îmbunătățirea în continuare a mediului de afaceri, inclusiv prin reducerea obstacolelor din calea investițiilor și a realocării de capital, modernizarea administrațiilor publice, accelerarea procesului de acordare de autorizații protejând în același timp mediul, și eliminarea cadrelor de reglementare restrictive pot spori productivitatea și creșterea economică. Reformele, alături de investiții, sunt esențiale pentru realizarea tranziției verzi și digitale, în special pentru îmbunătățirea eficienței energetice, sprijinirea tranziției către neutralitatea climatică, creșterea ofertei și a utilizării de energie din surse regenerabile, precum și pentru sprijinirea recalificării și perfecționării. Majorarea rapidă și persistentă a prețurilor energiei a pus sub presiune modelele de afaceri ale industriilor mari consumatoare de energie și ale întreprinderilor mici și mijlocii, exercitând un impact asupra locurilor de muncă și a capitalului uman. Instituirea unor regimuri eficace în materie de insolvență poate sprijini tranziția și poate facilita realocarea resurselor. Regimurile de insolvență din zona euro sunt încă foarte diferite, iar sporirea eficacității și a armonizării acestora ar sprijini ajustarea economică și piața unică de capital.

| (12) | Sectorul bancar a dat dovadă de reziliență în ansamblu în 2022. Deși sectorul bancar din zona euro în ansamblu este bine capitalizat și a înregistrat o îmbunătățire a rentabilității începând cu anul 2021, o deteriorare abruptă a perspectivelor macroeconomice, alături de o creștere a ratelor dobânzilor care mărește costurile pentru debitori, s-ar putea reflecta într-o calitate mai slabă a activelor. În contextul unui acces mai strict la credite, o monitorizare în timp util a riscurilor, o colaborare proactivă cu debitorii și o gestionare activă a creditelor neperformante sunt importante pentru a menține capacitatea băncilor de a finanța economia. Reziliența instituțiilor de credit poate fi afectată de factori structurali, inclusiv de supracapacitate și de concurența generată de noii furnizori de servicii financiare. Pe piețele financiare pot apărea și alte riscuri. În special, majorarea primelor de risc și înăsprirea condițiilor de lichiditate pot determina o scădere a prețurilor activelor. Din cauza apelurilor în marjă, aceasta poate cauza presiuni suplimentare, pe lângă criza de lichiditate cu care se confruntă deja unele companii energetice. Modul în care piețele imobiliare rezidențiale și comerciale reacționează la creșterea ratelor dobânzilor necesită de asemenea o monitorizare atentă, deoarece scăderea cererii și înrăutățirea capacității de plată a datoriei pot exercita o presiune în sens descendent asupra prețurilor bunurilor imobile și pot accentua riscurile ciclice, în special în statele membre din zona euro în care datoria gospodăriilor este ridicată. În plus, creșterea riscurilor cibernetice necesită o atenție sporită, iar Regulamentul (UE) 2022/2554 al Parlamentului European și al Consiliului (6) va consolida reziliența firmelor financiare la riscurile legate de tehnologiile informației și comunicațiilor. În septembrie 2022, Comitetul european pentru risc sistemic a emis Recomandarea CERS/2022/7 ce conține un avertisment prin care solicita instituțiilor din sectorul privat, participanților la piață și autorităților relevante să continue să se pregătească pentru scenarii de riscuri extreme. |
| --- | --- |

(12)

Sectorul bancar a dat dovadă de reziliență în ansamblu în 2022. Deși sectorul bancar din zona euro în ansamblu este bine capitalizat și a înregistrat o îmbunătățire a rentabilității începând cu anul 2021, o deteriorare abruptă a perspectivelor macroeconomice, alături de o creștere a ratelor dobânzilor care mărește costurile pentru debitori, s-ar putea reflecta într-o calitate mai slabă a activelor. În contextul unui acces mai strict la credite, o monitorizare în timp util a riscurilor, o colaborare proactivă cu debitorii și o gestionare activă a creditelor neperformante sunt importante pentru a menține capacitatea băncilor de a finanța economia. Reziliența instituțiilor de credit poate fi afectată de factori structurali, inclusiv de supracapacitate și de concurența generată de noii furnizori de servicii financiare. Pe piețele financiare pot apărea și alte riscuri. În special, majorarea primelor de risc și înăsprirea condițiilor de lichiditate pot determina o scădere a prețurilor activelor. Din cauza apelurilor în marjă, aceasta poate cauza presiuni suplimentare, pe lângă criza de lichiditate cu care se confruntă deja unele companii energetice. Modul în care piețele imobiliare rezidențiale și comerciale reacționează la creșterea ratelor dobânzilor necesită de asemenea o monitorizare atentă, deoarece scăderea cererii și înrăutățirea capacității de plată a datoriei pot exercita o presiune în sens descendent asupra prețurilor bunurilor imobile și pot accentua riscurile ciclice, în special în statele membre din zona euro în care datoria gospodăriilor este ridicată. În plus, creșterea riscurilor cibernetice necesită o atenție sporită, iar Regulamentul (UE) 2022/2554 al Parlamentului European și al Consiliului (6) va consolida reziliența firmelor financiare la riscurile legate de tehnologiile informației și comunicațiilor. În septembrie 2022, Comitetul european pentru risc sistemic a emis Recomandarea CERS/2022/7 ce conține un avertisment prin care solicita instituțiilor din sectorul privat, participanților la piață și autorităților relevante să continue să se pregătească pentru scenarii de riscuri extreme.

| (13) | În iunie 2022, Eurogrupul a convenit că, drept măsură imediată, lucrările privind viitorul uniunii bancare ar trebui să pună accentul asupra consolidării cadrului comun pentru gestionarea crizelor bancare și a schemelor naționale de garantare a depozitelor, astfel încât să existe un cadru adecvat pentru toate tipurile de bănci. Eurogrupul s-a angajat să revizuiască ulterior starea uniunii bancare și să identifice într-o manieră consensuală eventuale măsuri suplimentare vizând celelalte elemente rămase nerezolvate în vederea consolidării și finalizării uniunii bancare. Comisia și-a anunțat intenția de a prezenta o propunere legislativă privind cadrul de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor în prima jumătate a anului 2023. Modificările aduse cadrului de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor pot contribui la creșterea rezilienței sectorului bancar din zona euro. Comisia a anunțat, de asemenea, că în prima jumătate a anului 2023 va prezenta o propunere legislativă de instituire a monedei euro digitale și de reglementare a aspectelor esențiale legate de aceasta, sub rezerva deciziei colegiuitorilor. O posibilă decizie cu privire la emiterea monedei euro digitale ar urma să fie luată de Consiliul guvernatorilor BCE după finalizarea unei eventuale etape de realizare. O monedă euro digitală, care ar fi complementară numerarului, ar putea aduce mai multe beneficii pentru economia zonei euro. Aceasta ar sprijini, în special, digitalizarea economiei și inovarea în domeniul plăților, consolidând în același timp rolul internațional al monedei euro. Dezvoltarea unei monede euro digitale ar putea spori autonomia economică și financiară a zonei euro și a Uniunii, inclusiv în contextul situației geopolitice actuale, |
| --- | --- |

(13)

În iunie 2022, Eurogrupul a convenit că, drept măsură imediată, lucrările privind viitorul uniunii bancare ar trebui să pună accentul asupra consolidării cadrului comun pentru gestionarea crizelor bancare și a schemelor naționale de garantare a depozitelor, astfel încât să existe un cadru adecvat pentru toate tipurile de bănci. Eurogrupul s-a angajat să revizuiască ulterior starea uniunii bancare și să identifice într-o manieră consensuală eventuale măsuri suplimentare vizând celelalte elemente rămase nerezolvate în vederea consolidării și finalizării uniunii bancare. Comisia și-a anunțat intenția de a prezenta o propunere legislativă privind cadrul de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor în prima jumătate a anului 2023. Modificările aduse cadrului de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor pot contribui la creșterea rezilienței sectorului bancar din zona euro. Comisia a anunțat, de asemenea, că în prima jumătate a anului 2023 va prezenta o propunere legislativă de instituire a monedei euro digitale și de reglementare a aspectelor esențiale legate de aceasta, sub rezerva deciziei colegiuitorilor. O posibilă decizie cu privire la emiterea monedei euro digitale ar urma să fie luată de Consiliul guvernatorilor BCE după finalizarea unei eventuale etape de realizare. O monedă euro digitală, care ar fi complementară numerarului, ar putea aduce mai multe beneficii pentru economia zonei euro. Aceasta ar sprijini, în special, digitalizarea economiei și inovarea în domeniul plăților, consolidând în același timp rolul internațional al monedei euro. Dezvoltarea unei monede euro digitale ar putea spori autonomia economică și financiară a zonei euro și a Uniunii, inclusiv în contextul situației geopolitice actuale,

RECOMANDĂ ca statele membre din zona euro să ia măsuri, în mod individual, inclusiv prin punerea în aplicare a planurilor lor de redresare și reziliență și, în mod colectiv, în cadrul Eurogrupului, pentru perioada 2023-2024, astfel încât:

| 1. | Să se abțină de la a acorda susținere generalizată cererii agregate în 2023 și, în același timp, să asigure o mai bună direcționare a măsurilor bugetare în vederea combaterii impactului prețurilor ridicate la energie asupra gospodăriilor vulnerabile și a întreprinderilor viabile și concomitent să mențină flexibilitatea de adaptare la situația în schimbare rapidă, în cazul în care este necesar. Să continue să coordoneze politicile bugetare naționale în toate statele membre pentru a menține sustenabilitatea datoriei și a spori potențialul de creștere într-o manieră durabilă, facilitând astfel și sarcina politicii monetare de a asigura realinierea în timp util a inflației la ținta pe termen mediu de 2 % a BCE. Să convină asupra unei abordări comune și, în special, să ia în considerare înlocuirea măsurilor de tarifare cu aplicabilitate generală cu un model bine calibrat de stabilire a prețurilor energiei structurat pe două niveluri și eficient din punctul de vedere al costurilor, care să asigure stimulente pentru economiile de energie, sau cu alte mecanisme care să atingă obiective similare, ținând seama de caracteristicile naționale, precum și să reflecteze asupra unor modalități adecvate de eliminare treptată a sprijinului pe măsură ce presiunile asupra prețurilor la energie se vor diminua. Să definească strategii bugetare pe termen mediu diferențiate în mod corespunzător, printr-o consolidare treptată și durabilă, precum și prin investiții și reforme, în vederea atingerii unor poziții bugetare prudente pe termen mediu. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Să mențină un nivel ridicat de investiții publice și să promoveze investițiile private, care sunt necesare pentru sporirea rezilienței economice și sociale și pentru sprijinirea tranziției verzi și digitale, inclusiv în scopul asigurării unei mai mari eficiențe energetice și a tranziției către surse regenerabile de energie. Să pună în aplicare programele politicii de coeziune și planurile de redresare și de reziliență, asigurând realizarea în timp util a reformelor și a investițiilor, precum și să se asigure că actualizările planurilor sunt specifice, ținând seama de situația economică în schimbare și, în același timp, fără a reduce nivelul general de ambiție. Să ia măsuri suplimentare, inclusiv prin intermediul capitolelor REPowerEU din planurile de redresare și reziliență, precum și prin planuri naționale privind energia și clima, pentru a accelera tranziția energetică și pentru a spori independența energetică a Uniunii. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În conformitate cu practicile naționale și respectând rolul partenerilor sociali, să sprijine evoluțiile salariale care atenuează scăderea puterii de cumpărare a salariaților, în special a celor cu venituri mici, reflectând totodată evoluția productivității pe termen mediu și limitând efectele secundare asupra inflației. Să dezvolte și să adapteze, acolo unde este necesar, sisteme de sprijin social pentru a ajuta gospodăriile vulnerabile să facă față șocului energetic și tranziții verzi și digitale, și să combată riscul crescut de sărăcie. Să îmbunătățească în continuare politicile active privind piața forței de muncă și să ia măsuri pentru a combate deficitul de personal calificat și a promova locuri de muncă de calitate. Să garanteze participarea efectivă a partenerilor sociali în procesul de elaborare a politicilor și să consolideze dialogul social. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Să se asigure că sprijinul acordat întreprinderilor, în special întreprinderilor mici și mijlocii, care s-au confruntat cu presiuni financiare din cauza crizei energetice este eficient din punctul de vedere al costurilor, tranzitoriu și orientat către întreprinderi viabile. Sprijinul acordat ar trebui să mențină stimulentele pentru eficiența energetică și pentru energia din surse regenerabile, păstrând totodată condițiile de concurență echitabile și integritatea pieței unice, inclusiv prin intermediul cadrului temporar de criză pentru ajutoarele de stat. Să îmbunătățească mediul de afaceri, în special prin sporirea concurenței și creșterea eficienței cadrelor de insolvență în vederea asigurării faptului că acestea gestionează în mod eficace și în timp util falimentul și restructurarea întreprinderilor. Să contribuie la obținerea de progrese în direcția realizării uniunii piețelor de capital. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Să asigure stabilitatea macrofinanciară, să mențină canalele de credit pentru economie și să evite riscul de fragmentare financiară. Să monitorizeze riscurile legate în special de tensiunile din sectorul energiei, de înăsprirea condițiilor financiare, de activele neperformante, de nivelul îndatoririi sectorului privat și de evoluțiile de pe piețele imobiliare. Să continue lucrările privind definitivarea uniunii bancare, următorul pas fiind reforma actualului cadru de gestionare a crizelor și de asigurare a depozitelor. Să continue să se implice activ în lucrările pregătitoare privind posibila introducere a monedei euro digitale.
  Măsurile suplimentare pentru aprofundarea uniunii economice și monetare ar trebui să țină seama de învățămintele desprinse din conceperea și punerea în aplicare a răspunsului cuprinzător al Uniunii în materie de politică economică la criza generată de COVID-19. Obținerea de progrese rapide în ceea ce privește revizuirea guvernanței economice reprezintă o prioritate pentru consolidarea coordonării politicilor economice. Progresele în ceea ce privește aprofundarea uniunii economice și monetare ar trebui să fie continuate, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii și într-un mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro. |
| --- | --- |

5.

Măsurile suplimentare pentru aprofundarea uniunii economice și monetare ar trebui să țină seama de învățămintele desprinse din conceperea și punerea în aplicare a răspunsului cuprinzător al Uniunii în materie de politică economică la criza generată de COVID-19. Obținerea de progrese rapide în ceea ce privește revizuirea guvernanței economice reprezintă o prioritate pentru consolidarea coordonării politicilor economice. Progresele în ceea ce privește aprofundarea uniunii economice și monetare ar trebui să fie continuate, cu respectarea deplină a pieței interne a Uniunii și într-un mod deschis și transparent față de statele membre care nu fac parte din zona euro.

Adoptată la Bruxelles, 16 mai 2023.

Pentru Consiliu

Președintele

E. SVANTESSON

---

(1)  JO L 209, 2.8.1997, p. 1.

1

(2)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

2

(3)  Recomandări ale Consiliului din 12 iulie 2022 privind programele naționale de reformă și care includ avize ale Consiliului privind programele de stabilitate pentru 2022 (JO C 334, 1.9.2022, p. 1, 35, 44, 52, 60, 70, 96, 104, 112, 120, 128, 146, 154, 162, 181, 197, 205, 213, 221).

3

(4)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 057 18.2.2021, p. 17).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2023/435 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 februarie 2023 de modificare a Regulamentului (UE) 2021/241 în ceea ce privește capitolele privind REPowerEU din planurile de redresare și reziliență și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1303/2013, (UE) 2021/1060 și (UE) 2021/1755 și a Directivei 2003/87/CE (JO L 63, 28.2.2023, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (UE) 2022/2554 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2022 privind reziliența operațională digitală a sectorului financiar și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 648/2012, (UE) nr. 600/2014, (UE) nr. 909/2014 și (UE) 2016/1011 (JO L 333, 27.12.2022, p. 1).

6

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/8

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 15 mai 2023

de numire a unor membri și a unor supleanți în Consiliul de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) pentru Germania și Irlanda

(2023/C 180/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/128 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 ianuarie 2019 de înființare a Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 337/75 al Consiliului (1), în special articolul 4,

având în vedere listele de candidați transmise Consiliului de guvernele statelor membre și de organizațiile lucrătorilor și organizațiile patronale,

întrucât:

| (1) | Prin decizia sa din 28 martie 2023 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Consiliul de administrație al Cedefop pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2023 și 31 martie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia sa din 28 martie 2023 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Consiliul de administrație al Cedefop pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2023 și 31 martie 2027.

| (2) | Guvernele Germaniei și Irlandei și organizația lucrătorilor ETUC au desemnat noi candidați pentru o serie de posturi care urmează să fie ocupate, |
| --- | --- |

(2)

Guvernele Germaniei și Irlandei și organizația lucrătorilor ETUC au desemnat noi candidați pentru o serie de posturi care urmează să fie ocupate,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se numesc în calitatea de membri și de supleanți în Consiliul de administrație al Cedefop pentru perioada care se încheie la 31 martie 2027 următoarele persoane:

| I. | REPREZENTANȚI AI GUVERNELOR







  Stat membru | Membri | Supleanți |
| --- | --- | --- | --- |
| Germania | Dl Peter THIELE | |
| Irlanda | Dl Alan McGRATH | Dl Justin SINNOTT |

I.

REPREZENTANȚI AI GUVERNELOR

Stat membru

Membri

Supleanți

Germania

Dl Peter THIELE

Irlanda

Dl Alan McGRATH

Dl Justin SINNOTT

| II. | REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR







  Stat membru | Membri | Supleanți |
| --- | --- | --- | --- |
| Irlanda | Dl Frank VAUGHAN | Dl Eoin GRIFFIN |

II.

REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR

Stat membru

Membri

Supleanți

Irlanda

Dl Frank VAUGHAN

Dl Eoin GRIFFIN

Articolul 2

Membrii și supleanții încă nenominalizați sunt numiți de Consiliu la o dată ulterioară.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 15 mai 2023.

Pentru Consiliu

Președintele

J. FORSSMED

---

(1)  JO L 30, 31.1.2019, p. 90.

1

(2)  Decizie a Consiliului din 28 martie 2023 de numire a unor membri și a unor supleanți în cadrul Consiliului de administrație al Centrului European pentru Dezvoltarea Formării Profesionale (Cedefop) (JO C 116, 31.3.2023, p. 15).

2

---

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/10

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 15 mai 2023

de numire a unor membri și a unor supleanți în Consiliul de administrație al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă pentru Franța, Croația, Polonia și Slovenia

(2023/C 180/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/126 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 ianuarie 2019 de înființare a Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2062/94 al Consiliului (1), în special articolul 4,

având în vedere listele de candidați transmise Consiliului de guvernele statelor membre și de organizațiile lucrătorilor și organizațiile patronale,

având în vedere listele membrilor și supleanților în Comitetul consultativ pentru securitate și sănătate la locul de muncă,

întrucât:

| (1) | Prin decizia sa din 28 martie 2023 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Consiliul de administrație al EU-OSHA pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2023 și 31 martie 2027. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia sa din 28 martie 2023 (2), Consiliul a numit membri și supleanți în Consiliul de administrație al EU-OSHA pentru perioada cuprinsă între 1 aprilie 2023 și 31 martie 2027.

| (2) | Organizația lucrătorilor ETUC și organizația patronală Business Europe au prezentat noi propuneri pentru o serie de posturi care urmează să fie ocupate pentru Franța, Croația, Polonia și Slovenia, |
| --- | --- |

(2)

Organizația lucrătorilor ETUC și organizația patronală Business Europe au prezentat noi propuneri pentru o serie de posturi care urmează să fie ocupate pentru Franța, Croația, Polonia și Slovenia,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se numesc în calitatea de membri și de supleanți în Consiliul de administrație al EU-OSHA pentru perioada care se încheie la 31 martie 2027 următoarele persoane:

| II. | REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR







  Stat membru | Membri | Supleanți |
| --- | --- | --- | --- |
| Franța | | Dna Edwina LAMOUREUX |
| Croația | Dna Ivana ŠEPAK-ROBIĆ | Dna Katarina RUMORA |
| Slovenia | Dna Lučka BÖHM | Dna Martina VUK |

II.

REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR LUCRĂTORILOR

Stat membru

Membri

Supleanți

Franța

Dna Edwina LAMOUREUX

Croația

Dna Ivana ŠEPAK-ROBIĆ

Dna Katarina RUMORA

Slovenia

Dna Lučka BÖHM

Dna Martina VUK

| III | REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR PATRONALE







  Stat membru | Membri | Supleanți |
| --- | --- | --- | --- |
| Polonia | Dl Rafał HRYNYK | Dna Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO |

III

REPREZENTANȚI AI ORGANIZAȚIILOR PATRONALE

Stat membru

Membri

Supleanți

Polonia

Dl Rafał HRYNYK

Dna Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO

Articolul 2

Membrii și supleanții încă nenominalizați sunt numiți de Consiliu la o dată ulterioară.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 15 mai 2023.

Pentru Consiliu

Președintele

J. FORSSMED

---

(1)  JO L 30, 31.1.2019, p. 58.

1

(2)  Decizie a Consiliului din 28 martie 2023 de numire a unor membri și a unor supleanți în cadrul Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) (JO C 116, 31.3.2023, p. 19).

2

---

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/12

---

Aviz în atenția persoanelor vizate cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran

(2023/C 180/04)

În conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului (1), se atrage atenția persoanelor vizate asupra informațiilor prezentate în continuare.

Temeiurile juridice ale acestei operațiuni de prelucrare sunt Decizia 2011/235/PESC a Consiliului (2), astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2023/987 a Consiliului (3), și Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului (4), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/986 al Consiliului (5).

Operatorul pentru această operațiune de prelucrare este Consiliul Uniunii Europene, reprezentat de directorul general al Direcției generale Relații externe (RELEX) din cadrul Secretariatului General al Consiliului, iar departamentul însărcinat cu operațiunea de prelucrare este RELEX.1, care poate fi contactat la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Responsabilul cu protecția datelor în cadrul Consiliului poate fi contactat la următoarea adresă:

| | Responsabilul cu protecția datelor |
| --- | --- |

Responsabilul cu protecția datelor

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Scopul operațiunii de prelucrare este întocmirea și actualizarea listei persoanelor cărora li se aplică măsuri restrictive în conformitate cu Decizia 2011/235/PESC, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2023/987, și cu Regulamentul (UE) nr. 359/2011, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/986.

Persoanele vizate sunt persoanele fizice care îndeplinesc criteriile de includere pe listă, astfel cum sunt prevăzute în Decizia 2011/235/PESC și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011.

Datele cu caracter personal colectate cuprind datele necesare identificării corecte a persoanei în cauză, expunerea de motive și orice alte date legate de motivele includerii pe listă.

Temeiurile juridice pentru prelucrarea datelor cu caracter personal sunt deciziile Consiliului adoptate în temeiul articolului 29 din TUE și regulamentele Consiliului adoptate în temeiul articolului 215 din TFUE de desemnare a unor persoane fizice (persoane vizate) și de impunere a înghețării activelor și a unor restricții de călătorie.

Prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini care servește unui interes public în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (a) și în vederea îndeplinirii obligațiilor legale prevăzute în actele juridice menționate anterior care îi revin operatorului în conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Prelucrarea este necesară din motive de interes public major, în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) litera (g) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Consiliul poate obține date cu caracter personal ale persoanelor vizate de la statele membre și/sau de la Serviciul European de Acțiune Externă. Destinatarii datelor cu caracter personal sunt statele membre, Comisia Europeană și Serviciul European de Acțiune Externă.

Toate datele cu caracter personal prelucrate de Consiliu în contextul măsurilor restrictive autonome ale UE vor fi păstrate timp de 5 ani de la data la care persoana vizată a fost eliminată de pe lista persoanelor care fac obiectul înghețării activelor sau de la expirarea valabilității măsurii sau, în cazul în care se introduce o acțiune în justiție în fața Curții de Justiție, până la pronunțarea unei hotărâri definitive. Datele cu caracter personal conținute în documentele înregistrate de Consiliu sunt păstrate de Consiliu în scopuri de arhivare în interes public, în sensul articolului 4 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) 2018/1725.

Consiliul ar putea fi nevoit să facă schimb de date cu caracter personal cu privire la o persoană vizată cu o țară terță sau cu o organizație internațională în contextul transpunerii de către Consiliu a desemnărilor ONU sau în contextul cooperării internaționale în ceea ce privește politica UE privind măsurile restrictive.

În absența unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție sau a unor garanții adecvate, transferul de date cu caracter personal către o țară terță sau o organizație internațională se bazează pe următoarea (următoarele) condiție (condiții), în temeiul articolului 50 din Regulamentul (UE) 2018/1725: transferul este necesar din considerente importante de interes public; transferul este necesar pentru stabilirea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță.

În prelucrarea datelor cu caracter personal ale persoanei vizate nu este implicat niciun proces decizional automatizat.

Persoanele vizate au dreptul de a fi informate și dreptul de a-și accesa datele cu caracter personal. De asemenea, au dreptul de a-și corecta și completa datele cu caracter personal. În anumite circumstanțe, ele pot avea dreptul de a obține ștergerea datelor lor cu caracter personal, de a formula obiecții cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal sau de a solicita restricționarea acestora.

Persoanele vizate își pot exercita aceste drepturi trimițând un e-mail operatorului, cu o copie către responsabilul cu protecția datelor, astfel cum se indică mai sus.

În anexă la cererea lor, persoanele vizate trebuie să furnizeze o copie a unui act de identitate care să le confirme identitatea (carte de identitate sau pașaport). Actul respectiv trebuie să conțină un număr de identificare, țara de emitere, perioada de valabilitate, numele, adresa și data nașterii. Toate celelalte date care figurează pe copia actului de identitate, cum ar fi fotografia sau orice caracteristică personală, pot fi ocultate.

Persoanele vizate au dreptul de a depune o plângere la Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor în conformitate cu Regulamentul (UE) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Înainte de a face acest lucru, se recomandă ca persoanele vizate să încerce mai întâi să obțină o soluție contactând operatorul și/sau responsabilul cu protecția datelor din cadrul Consiliului.

---

(1)  JO L 295, 21.11.2018, p. 39.

(2)  JO L 100, 14.4.2011, p. 51.

(3)  JO L 134 I, 22.5.2023, p. 6.

(4)  JO L 100, 14.4.2011, p. 1.

(5)  JO L 134 I, 22.5.2023, p. 1.

---

Comisia Europeană

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/14

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

22 mai 2023

(2023/C 180/05)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,0822 |
| JPY | yen japonez | 149,64 |
| DKK | coroana daneză | 7,4478 |
| GBP | lira sterlină | 0,86846 |
| SEK | coroana suedeză | 11,3765 |
| CHF | franc elvețian | 0,9700 |
| ISK | coroana islandeză | 151,30 |
| NOK | coroana norvegiană | 11,7765 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 23,676 |
| HUF | forint maghiar | 374,73 |
| PLN | zlot polonez | 4,5133 |
| RON | leu românesc nou | 4,9737 |
| TRY | lira turcească | 21,4629 |
| AUD | dolar australian | 1,6294 |
| CAD | dolar canadian | 1,4618 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,4696 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7232 |
| SGD | dolar Singapore | 1,4554 |
| KRW | won sud-coreean | 1 423,76 |
| ZAR | rand sud-african | 20,9137 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,6067 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 100,33 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,9218 |
| PHP | peso Filipine | 60,353 |
| RUB | rubla rusească | |
| THB | baht thailandez | 37,282 |
| BRL | real brazilian | 5,4056 |
| MXN | peso mexican | 19,3742 |
| INR | rupie indiană | 89,6710 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,0822

JPY

yen japonez

149,64

DKK

coroana daneză

7,4478

GBP

lira sterlină

0,86846

SEK

coroana suedeză

11,3765

CHF

franc elvețian

0,9700

ISK

coroana islandeză

151,30

NOK

coroana norvegiană

11,7765

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

23,676

HUF

forint maghiar

374,73

PLN

zlot polonez

4,5133

RON

leu românesc nou

4,9737

TRY

lira turcească

21,4629

AUD

dolar australian

1,6294

CAD

dolar canadian

1,4618

HKD

dolar Hong Kong

8,4696

NZD

dolar neozeelandez

1,7232

SGD

dolar Singapore

1,4554

KRW

won sud-coreean

1 423,76

ZAR

rand sud-african

20,9137

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,6067

IDR

rupia indoneziană

16 100,33

MYR

ringgit Malaiezia

4,9218

PHP

peso Filipine

60,353

RUB

rubla rusească

THB

baht thailandez

37,282

BRL

real brazilian

5,4056

MXN

peso mexican

19,3742

INR

rupie indiană

89,6710

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Consiliu

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/15

---

Aviz în atenția persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile prevăzute în Decizia 2011/235/PESC a Consiliului, astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2023/987 a Consiliului, și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului, astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/986 al Consiliului privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran

(2023/C 180/06)

Informațiile prezentate în continuare sunt aduse la cunoștința persoanelor și entităților care figurează în anexa la Decizia 2011/235/PESC a Consiliului (1), astfel cum este pusă în aplicare prin Decizia de punere în aplicare (PESC) 2023/987 a Consiliului (2), și în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 359/2011 al Consiliului (3), astfel cum este pus în aplicare prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2023/986 al Consiliului (4) privind măsuri restrictive împotriva anumitor persoane, entități și organisme având în vedere situația din Iran.

Consiliul Uniunii Europene a decis ca persoanele și entitățile respective să fie incluse pe lista persoanelor și entităților cărora li se aplică măsurile restrictive prevăzute în Decizia 2011/235/PESC și în Regulamentul (UE) nr. 359/2011.

Se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a adresa o cerere autorităților competente din statul membru (statele membre) relevant(e), conform indicațiilor de pe site-urile care figurează în anexa II la Regulamentul (UE) nr. 359/2011, pentru a obține autorizația de a utiliza fonduri înghețate pentru nevoi de bază sau plăți specifice (a se vedea articolul 4 din regulament).

Persoanele și entitățile în cauză pot înainta Consiliului, înainte de 1 ianuarie 2024, o cerere însoțită de documente justificative, prin care să solicite reanalizarea deciziei de a le include pe lista menționată anterior, la următoarea adresă:

| Consiliul Uniunii Europene |
| --- |
| Secretariatul General |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Consiliul Uniunii Europene

Secretariatul General

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

De asemenea, se atrage atenția persoanelor și entităților în cauză asupra posibilității de a contesta decizia Consiliului în fața Tribunalului Uniunii Europene, în conformitate cu condițiile stabilite la articolul 275 al doilea paragraf și la articolul 263 al patrulea și al șaselea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

---

(1)  JO L 100, 14.4.2011, p. 51.

(2)  JO L 134 I, 22.5.2023, p. 6.

(3)  JO L 100, 14.4.2011, p. 1.

(4)  JO L 134 I, 22.5.2023, p. 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/17

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 180/07)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Electricité de France SA („EDF”, Franța), |
| --- | --- |

—

Electricité de France SA („EDF”, Franța),

| — | Siemens Energy Global GmbH & Co. KG („SEKG”, Germania) |
| --- | --- |

—

Siemens Energy Global GmbH & Co. KG („SEKG”, Germania)

| — | Nebras Power Q.P.S.C. („Nebras”, Qatar), |
| --- | --- |

—

Nebras Power Q.P.S.C. („Nebras”, Qatar),

| — | QuWatt B.V („QuWatt”, Țările de Jos) |
| --- | --- |

—

QuWatt B.V („QuWatt”, Țările de Jos)

| — | SCE-Quvvat LLC („SCE-Quvvat”, Uzbekistan) |
| --- | --- |

—

SCE-Quvvat LLC („SCE-Quvvat”, Uzbekistan)

EDF, SEKG, Nebras și QuWatt dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii SCE-Quvvat.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | EDF Group își desfășoară activitatea în principal pe piețele energiei electrice, cum ar fi producția și furnizarea, comercializarea, transportul și distribuția angro de energie electrică, precum și furnizarea cu amănuntul; |
| --- | --- |

—

EDF Group își desfășoară activitatea în principal pe piețele energiei electrice, cum ar fi producția și furnizarea, comercializarea, transportul și distribuția angro de energie electrică, precum și furnizarea cu amănuntul;

| — | SEKG, societate controlată de grupul Siemens Energy, își desfășoară activitatea în domeniul furnizării de soluții și servicii pentru transportul de energie electrică, al producției de energie electrică convențională centrală și distribuită, al aplicațiilor industriale pentru industria petrolului și a gazelor și al aplicațiilor pentru procese industriale, precum și în sectorul energiei din surse regenerabile; |
| --- | --- |

—

SEKG, societate controlată de grupul Siemens Energy, își desfășoară activitatea în domeniul furnizării de soluții și servicii pentru transportul de energie electrică, al producției de energie electrică convențională centrală și distribuită, al aplicațiilor industriale pentru industria petrolului și a gazelor și al aplicațiilor pentru procese industriale, precum și în sectorul energiei din surse regenerabile;

| — | Nebras desfășoară proiecte în sectorul energiei electrice și al apei; |
| --- | --- |

—

Nebras desfășoară proiecte în sectorul energiei electrice și al apei;

| — | QuWatt este o societate holding care dezvoltă proiecte energetice în Uzbekistan. |
| --- | --- |

—

QuWatt este o societate holding care dezvoltă proiecte energetice în Uzbekistan.

3.

Activitățile economice ale întreprinderii SCE-Quvat constau în dezvoltarea și exploatarea unei centrale electrice pe bază de gaz cu ciclu combinat („CCGT”) situate în regiunea Surkhandarya din Uzbekistan.

4.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

5.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/19

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul nr. M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2023/C 180/08)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | DekaBank Deutsche Girozentrale („DekaBank”, Germania); |
| --- | --- |

—

DekaBank Deutsche Girozentrale („DekaBank”, Germania);

| — | Standard Chartered UK Holdings Limited („SC”, Regatul Unit), controlată în ultimă instanță de Standard Chartered PLC (Regatul Unit); |
| --- | --- |

—

Standard Chartered UK Holdings Limited („SC”, Regatul Unit), controlată în ultimă instanță de Standard Chartered PLC (Regatul Unit);

| — | Landesbank Baden-Württenberg („LBBW”, Germania); |
| --- | --- |

—

Landesbank Baden-Württenberg („LBBW”, Germania);

| — | SWIAT GmbH („SWIAT”, Germania), controlată în prezent de DekaBank. |
| --- | --- |

—

SWIAT GmbH („SWIAT”, Germania), controlată în prezent de DekaBank.

DekaBank, SC și LBBW vor dobândi, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra SWIAT. Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | DEKABANK este furnizorul central de soluții de gestionare a activelor și de piețe de capital pentru Sparkassen-Finanzgruppe (rețeaua de bănci publice din Germania); |
| --- | --- |

—

DEKABANK este furnizorul central de soluții de gestionare a activelor și de piețe de capital pentru Sparkassen-Finanzgruppe (rețeaua de bănci publice din Germania);

| — | SC este membră a grupului Standard Chartered, un grup bancar multinațional cu activități în domeniul serviciilor bancare pentru consumatori, întreprinderi și instituții, precum și al serviciilor de trezorerie; |
| --- | --- |

—

SC este membră a grupului Standard Chartered, un grup bancar multinațional cu activități în domeniul serviciilor bancare pentru consumatori, întreprinderi și instituții, precum și al serviciilor de trezorerie;

| — | LBBW este o bancă universală și o bancă comercială internațională, o bancă centrală pentru casele de economii din landul Baden-Württemberg, Saxonia și Renania-Palatinat și o bancă de economii în Stuttgart. |
| --- | --- |

—

LBBW este o bancă universală și o bancă comercială internațională, o bancă centrală pentru casele de economii din landul Baden-Württemberg, Saxonia și Renania-Palatinat și o bancă de economii în Stuttgart.

3.

Activitățile economice ale SWIAT vor fi următoarele: SWIAT va desfășura activități în domeniul dezvoltării, distribuției și întreținerii de sisteme software, al furnizării de servicii de consultanță și al implementării de sisteme software bazate pe tehnologia blockchain pentru bănci, administratori de active și furnizori de servicii de infrastructură.

4.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

5.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/21

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 180/09)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Cité de Carcassonne”

PGI-FR-A1203-AM01

Data comunicării: 24.2.2023

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Zona situată în imediata vecinătate

Capitolul I secțiunea 4.2 – Zona situată în imediata vecinătate – din caietul de sarcini al indicației geografice protejate „Cité de Carcassonne” se modifică pentru a adăuga trimiterea la Codul geografic oficial din ianuarie 2022 și pentru a transforma lista cantoanelor, fără modificări, într-o listă a comunelor din imediata vecinătate.

Această modificare de redactare face posibilă referirea la arealul geografic prin raportare la versiunea aflată în vigoare în 2022 a Codului geografic oficial, actualizată de INSEE, și, astfel, asigură delimitarea arealului geografic din punct de vedere juridic.

Actualizarea respectivă este transferată în secțiunea intitulată „Condiții suplimentare – Zona situată în imediata vecinătate” din documentul unic.

2.   Soiurile de viță-de-vie

Se aduc modificări capitolului I punctul 5 – Soiurile de viță-de-vie – din caietul de sarcini al indicației geografice protejate „Cité de Carcassonne”.

Lista soiurilor selectate pentru producția indicației geografice protejate „Cité de Carcassonne” se modifică pentru a include următoarele soiuri:

| 1. | Pentru vinurile roșii: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N. |
| --- | --- |

1.

Pentru vinurile roșii: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N.

| 2. | Pentru vinurile roze: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N. |
| --- | --- |

2.

Pentru vinurile roze: Agiorgitiko N, Artaban N, Cabernet cortis N, Calabrese N, Monarch N, Montepulciano N, Primitivo N, Prior N, Touriga nacional N, Vidoc N, Xinomavro N.

| 3. | Pentru vinurile albe: Alvarinho B, Assyrtiko B, Cabernet blanc B, Carricante B, Fiano B, Floréal B, Moschofilero Rs, Muscaris B, Parellada B, Roditis Rs, Sauvignac B, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs, Verdejo B, Voltis B. |
| --- | --- |

3.

Pentru vinurile albe: Alvarinho B, Assyrtiko B, Cabernet blanc B, Carricante B, Fiano B, Floréal B, Moschofilero Rs, Muscaris B, Parellada B, Roditis Rs, Sauvignac B, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs, Verdejo B, Voltis B.

Aceste soiuri sunt rezistente la secetă și la bolile criptogamice. Ele permit utilizarea unei cantități mai reduse de produse de protecție a plantelor și sunt corespunzătoare soiurilor utilizate pentru producția vinurilor care beneficiază de această IGP, atât din punctul de vedere al caracteristicilor fiziologice, cât și din punctul de vedere al caracteristicilor oenologice. Ele nu aduc modificări caracteristicilor vinurilor care beneficiază de această IGP.

Aceste modificări sunt introduse și în documentul unic la punctul intitulat „Soiurile de struguri de vinificație”.

3.   Organismul de control

Capitolul III din caietul de sarcini al indicației geografice protejate „Cité de Carcassonne” se modifică pentru a se simplifica punctul intitulat „Organismul de control” și pentru a se preciza că controalele referitoare la respectarea caietului de sarcini trebuie să fie efectuate, pe baza unui plan de control aprobat, de către un organism terț care este delegat de INAO și care oferă garanții de competență, imparțialitate și independență.

Această simplificare nu afectează documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Cité de Carcassonne

2.   Tipul indicației geografice

IGP – Indicație geografică protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Indicația geografică protejată „Cité de Carcassonne” cuprinde vinuri liniștite roșii, roze și albe.

Pentru vinurile roșii cu indicația geografică protejată „Cité de Carcassonne”, fermentația malolactică a fost finalizată până la momentul eliberării lor pentru consum. Această dispoziție nu se aplică vinurilor care poartă indicația geografică protejată „Cité de Carcassonne” completată cu mențiunile „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou).

Valorile minime și maxime ale tăriei alcoolice totale în volume, ale acidității totale, ale acidității volatile și ale conținutului total de dioxid de sulf sunt cele stabilite de normele europene.

Vinurile se caracterizează în principal prin eleganță și prospețime. Vinurile roșii au, în general, o culoare strălucitoare. În funcție de tehnicile de vinificație utilizate, acestea au note fructate intense (macerare scurtă) sau un profil picant și o structură fină (macerare mai lungă). Vinurile roze și albe sunt în general echilibrate și marcate de o prospețime care le evidențiază caracterul fructat sau floral și le conferă un gust rezidual mult mai persistent.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

11

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici oenologice

5.1.   Practici oenologice specifice

În ceea ce privește practicile oenologice, vinurile trebuie să respecte obligațiile stabilite la nivelul Uniunii și în Codul rural și al pescuitului maritim.

5.2.   
  Randamente maxime

90 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor care poartă indicația geografică protejată „Cité de Carcassonne” trebuie să se efectueze pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Aude: Berriac, Carcassonne, Cavanac, Cazilhac, Couffoulens, Montirat, Palaja, Pennautier, Trèbes, Preixan, Leuc, Rouffiac-d’Aude, Verzeille et Villedubert, Caux-et-Sauzens, Villemoustaussou, Bouilhonnac, Pezens, Villeséquelande.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vinificație

Agiorgitiko N

Alicante Henri Bouschet N

Alvarinho – Albariño

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Bourboulenc B - Doucillon blanc

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet Sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Colombard B

Côt N – Malbec

Egiodola N

Fiano

Floreal B

Gewurztraminer Rs

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Merlot N

Monarch N

Montepulciano

Moschofilero Rs

Muscaris B

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Parrellada B

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Portan N

Primitivo N – Zinfandel

Prior N

Roditis Rs

Roussanne B

Saphira B

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Syrah N – Shiraz

Touriga nacional N

Ugni blanc B

Verdejo B

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

8.1.   Specificitatea arealului geografic și specificitatea produsului

Terroir-ul acestor vinuri este situat în jurul orașului Carcassonne, în centrul departamentului Aude din sud-vestul Franței. Acesta beneficiază de o amplasare geografică privilegiată, cu peisaje de o diversitate remarcabilă.

Acest areal geografic este mărginit la vest de pantele denumirii „Malepère”, la sud de dealurile de la poalele Munților Pirinei, la est de denumirile „Minervois” și „Corbières” și la nord de denumirea „Cabardès”. Acest peisaj armonios alcătuit din câmpii și dealuri ondulate formează un arc de cerc în jurul maiestuoasei cetăți Carcassonne și beneficiază de soluri molasice ideale pentru viticultură.

Carcassonne se află la confluența a două tipuri de climă: cea mediteraneeană, purtată de briza caldă și umedă a mării, și cea oceanică, influențată de Oceanul Atlantic și de vântul răcoros din nord-vest, care adesea aduce ploi. Cele două vânturi opuse, prezente alternativ timp de peste 300 de zile pe an, favorizează dezvoltarea viței-de-vie și sunt unice pentru această zonă.

Această versiune atenuată specială a climei mediteraneene se caracterizează prin precipitații anuale de 700 mm, distribuite uniform pe parcursul a aproape 150 de zile, ceea ce înseamnă că zona nu este afectată de secetele estivale tipice unei clime strict sudice.

Cetatea Carcassonne, un sit care face parte din patrimoniul mondial UNESCO, a fost martoră a 2 000 de ani de istorie. Rând pe rând galo-romană sau vizigotă, reședință de conți, viconți și seneșali, ea a fost asociată dintotdeauna cu viticultura și vinificația. Există dovezi ale unui comerț înfloritor cu vinuri care datează încă din anul 300 î.H. Această activitate a continuat de-a lungul secolelor, supraviețuind mai multor crize și înregistrând progrese în secolul XVII, în principal datorită Canalului du Midi. Vița-de-vie a reprezentat forța motrice a economiei regiunii până la jumătatea secolului XX, sectorul de producție fiind dedicat aproape exclusiv vinului. În anii 1970, plantațiile viticole au fost restructurate și au apărut vinuri de înaltă calitate datorită eforturilor depuse de viticultorii întreprinzători pentru selectarea soiurilor de viță-de-vie. Asociația pentru protejarea vinurilor a fost înființată în 1980 cu scopul de a promova calitatea acestui terroir. La 25 ianuarie 1982 a fost recunoscut prin decret „Vin de pays de la Cité de Carcassonne”.

În prezent, indicația geografică protejată „Cité de Carcassonne” include vinuri de toate cele trei culori, cu o producție totală de 55 000 de hectolitri, din care 50 % sunt vinuri roșii și 40 % roze. Vinurile albe se dezvoltă rapid. Soiurile de viță-de-vie sunt foarte variate, deoarece terroir-ul este deosebit de potrivit pentru viticultură. Soiurile de origine atlantică (Merlot, Cabernet, Cot) cresc alături de soiurile tradiționale mediteraneene (Carignan, Cinsault, Grenache, Syrah). Există și soiuri hibride (Caladoc, Chenanson, Marselan, Chasan) care se dezvoltă bine în acest mediu. Vinurile roșii și roze sunt în cea mai mare parte amestecuri care cuprind mai multe soiuri de struguri, în timp ce vinurile albe sunt produse în principal dintr-un singur soi. Deși aceste vinuri pot fi încadrate pe deplin în categoria celor mediteraneene, care sunt recunoscute pentru structura și corpolența lor, prospețimea și eleganța care le caracterizează sunt specifice acestei zone de producție.

8.2.   Legătura cauzală dintre specificitatea arealului geografic și specificitatea produsului

Arealul geografic acoperit de IGP „Cité de Carcassonne” prezintă o climă în cadrul căreia alternează influențele mediteraneene și cele atlantice, caracterizate de vânturile opuse care se întâlnesc în acest terroir. Mărginit pe de o parte de masivul Montagne Noire din apropiere și pe de altă parte de primele dealuri de la poalele Pirineilor, arealul beneficiază, de asemenea, de temperaturi răcoroase pe timp de noapte, care favorizează coacerea uniformă și obținerea unui echilibru optim al strugurilor.

Soiurile tradiționale mediteraneene au continuat să prospere, iar soiurile atlantice s-au adaptat perfect la zonă. Introducerea cu succes a hibrizilor rezultați din încrucișarea acestor soiuri este, de asemenea, o caracteristică a zonei.

Modul în care soiurile de viță-de-vie s-au adaptat la aceste condiții pedoclimatice diferite a dat naștere unor vinuri bogate, complexe, fructate, cu o mare finețe și o prospețime remarcabilă.

Cetatea Carcassonne, care atrage peste un milion de vizitatori în fiecare an, și indicația geografică protejată cu același nume evoluează împreună în armonie deplină. Producția din cadrul acestei indicații geografice protejate a cunoscut o creștere majoră în ultimul deceniu, beneficiind de pe urma turismului înfloritor. În perioada verii au loc evenimente importante, cum ar fi festivalul de la Carcassonne, cu aproape 120 de spectacole, spectacolul de artificii „L’Embrasement de la Cité” și festivalul „Féria du Sud”, toate acestea oferind ocazia de a descoperi vinurile unice „Cité de Carcassonne” care s-au dezvoltat odată cu istoria acestui sit.

Reprezentând principala activitate agricolă a zonei, cu aproximativ 3 000 de hectare cultivate cu viță-de-vie, vinurile cu IGP „Cité de Carcassonne”, care se bucură de recunoaștere în prezent, au devenit ambasadori ai orașului și joacă un rol activ în dezvoltarea economică a regiunii.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Etichetarea

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare referitoare la etichetare

Descrierea condiției:

Indicația geografică protejată „Cité de Carcassonne” poate fi completată:

| — | cu denumirea unuia sau a mai multor soiuri de viță-de-vie; |
| --- | --- |

—

cu denumirea unuia sau a mai multor soiuri de viță-de-vie;

| — | cu mențiunile „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou). |
| --- | --- |

—

cu mențiunile „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou).

Logoul IGP al Uniunii Europene figurează pe etichetă atunci când mențiunea „Indication géographique protégée” („Indicație geografică protejată”) este înlocuită cu mențiunea tradițională „Vin de pays”.

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificare și elaborarea vinurilor cu indicația geografică protejată „Cité de Carcassonne”, este formată din comunele limitrofe arealului geografic, în conformitate cu Codul geografic oficial de la 1 ianuarie 2022.

Departamentul Aude:

Aigues-Vives, Airoux, Ajac, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouisse, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Bram, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Les Brunels, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d'Aude, Camps-sur-l'Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, La Cassaigne, Cassaignes, Les Cassés, Castans, Castelnaudary, Castelnau-d'Aude, Castelreng, Caudebronde, Val de Lambronne, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caves, Cazalrenoux, Cenne-Monestiés, Cépie, Chalabre, Citou, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbières, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d'Aude, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d'Amont, La Digne-d'Aval, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, La Fajolle, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d'Aude, Fontjoncouse, La Force, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gaja-la-Selve, Galinagues, Gardie, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Les Ilhes, Issel, Jonquières, Joucou, Labastide-d'Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Ladern-sur-Lauquet, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Lespinassière, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Limoux, Loupia, La Louvière-Lauragais, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu,

Zona situată în imediata vecinătate (continuare)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Les Martys, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Val-de-Dagne, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Orsans, Ouveillan,

Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Payra-sur-l'Hers, Paziols, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pieusse, Plaigne, Plavilla, La Pomarède, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardès, Puginier, Puichéric, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d'Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l'Hers, Saint-Couat-d'Aude, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Denis, Sainte-Eulalie, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gaudéric, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Nazaire-d'Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Saint-Sernin, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d'Aude, Salles-d'Aude, Salles-sur-l'Hers, Salsigne, Salvezines, Salza, Seignalens, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l'Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatgé, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, La Tourette-Cabardès, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villardebelle, Villardonnel, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d'Aude, Villemagne, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-lès-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesiscle, Villespy, Villetritouls, Vinassan.

Zona situată în imediata vecinătate (continuare)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Departamentul Hérault:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers, Boisset, Boujan-sur-Libron, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cers, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Corneilhan, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrière, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pailhès, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Portiragnes, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendres, Verreries-de-Moussans, Vias, Vieussan, Villemagne-l'Argentière, Villeneuve-lès-Béziers, Villespassans.

Zona situată în imediata vecinătate (continuare)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Departamentul Ariège:

Aigues-Juntes, Aigues-Vives, L'Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigat, Artigues, Artix, Arvigna, Ascou, Aston, Aulos-Sinsat, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Besplas, La Bastide-de-Bousignac, La Bastide-de-Lordat, La Bastide-de-Sérou, La Bastide-sur-l'Hers, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Belloc, Bénac, Benagues, Bénaix, Besset, Bestiac, Bézac, Bompas, Bonnac, Les Bordes-sur-Arize, Le Bosc, Bouan, Brassac, Brie, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Calzan, Camarade, Camon, Campagne-sur-Arize, Canté, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-Bayle, Carla-de-Roquefort, Le Carlaret, Castéras, Castex, Caussou, Caychax, Cazals-des-Baylès, Cazaux, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Clermont, Cos, Coussa, Coutens, Crampagna, Dalou, Daumazan-sur-Arize, Dreuilhe, Dun, Durban-sur-Arize, Durfort, Esclagne, Escosse, Esplas, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fornex, Le Fossat, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Gabre, Ganac, Garanou, Gaudiès, Génat, Gestiès, Gourbit, Gudas, L'Herm, L'Hospitalet-près-l'Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Les Issards, Justiniac, Labatut, Lagarde, Lanoux, Lapège, Lapenne, Larbont, Larcat, Larnat, Laroque-d'Olmes, Lassur, Lavelanet, Léran, Lercoul, Lescousse, Lesparrou, Leychert, Lézat-sur-Lèze, Lieurac, Limbrassac, Lissac, Lordat, Loubaut, Loubens, Loubières, Ludiès, Luzenac, Madière, Malegoude, Malléon, Manses, Le Mas-d'Azil, Mazères, Méras, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Mirepoix, Monesple, Montagagne, Montaillou, Montaut, Montbel, Montégut-Plantaurel, Montels, Montfa, Montferrier, Montgailhard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Moulin-Neuf, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pailhès, Pamiers, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Peyrat, Le Pla, Prades, Pradettes, Pradières, Prayols, Le Puch, Les Pujols, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Régat, Rieucros, Rieux-de-Pelleport, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Roumengoux, Rouze, Sabarat, Saint-Amadou, Saint-Amans, Saint-Bauzeil, Sainte-Suzanne, Saint-Félix-de-Rieutord, Saint-Félix-de-Tournegat, Sainte-Foi, Saint-Jean-d'Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Jean-du-Falga, Saint-Julien-de-Gras-Capou, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Martin-d'Oydes, Saint-Michel, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saint-Quentin-la-Tour, Saint-Quirc, Saint-Victor-Rouzaud, Saint-Ybars, Saurat, Sautel, Saverdun, Savignac-les-Ormeaux, Ségura, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Sieuras, Siguer, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tabre, Tarascon-sur-Ariège, Teilhet, Thouars-sur-Arize, Tignac, La Tour-du-Crieu, Tourtrol, Trémoulet, Troye-d'Ariège, Unac, Unzent, Urs, Ussat, Val-de-Sos, Vals, Varilhes, Vaychis, Vèbre, Ventenac, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Le Vernet, Verniolle, Villeneuve-d'Olmes, Villeneuve-du-Latou, Villeneuve-du-Paréage, Vira, Viviès.

Zona situată în imediata vecinătate (continuare)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Departamentul Haute-Garonne:

Aigrefeuille, Ayguesvives, Albiac, Aucamville, Auragne, Aureville, Auriac-sur-Vendinelle, Aurin, Aussonne, Auzeville-Tolosane, Auzielle, Avignonet-Lauragais, Azas, Balma, Baziège, Bazus, Beaupuy, Beauteville, Beauville, Beauzelle, Belberaud, Belbèze-de-Lauragais, Bélesta-en-Lauragais, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bessières, Blagnac, Bondigoux, Bonrepos-Riquet, Le Born, Bouloc, Bourg-Saint-Bernard, Brax, Bretx, Brignemont, Bruguières, Le Burgaud, Buzet-sur-Tarn, Cabanac-Séguenville, Le Cabanial, Cadours, Caignac, Calmont, Cambiac, Caragoudes, Caraman, Castanet-Tolosan, Castelginest, Castelmaurou, Castelnau-d'Estrétefonds, Le Castéra, Caubiac, Cépet, Cessales, Clermont-le-Fort, Colomiers, Cornebarrieu, Corronsac, Cox, Cugnaux, Daux, Deyme, Donneville, Drémil-Lafage, Drudas, Escalquens, Espanès, Le Faget, Falga, Fenouillet, Flourens, Folcarde, Fonbeauzard, Fourquevaux, Francarville, Fronton, Gagnac-sur-Garonne, Garac, Gardouch, Gargas, Garidech, Gauré, Gémil, Gibel, Goyrans, Gragnague, Gratentour, Grenade, Le Grès, Issus, Juzes, Labastide-Beauvoir, Labastide-Saint-Sernin, Labège, Lacroix-Falgarde, Lagarde, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lanta, Lapeyrouse-Fossat, Laréole, Larra, Lasserre-Pradère, Launac, Launaguet, Lauzerville, Lavalette, Layrac-sur-Tarn, Léguevin, Lespinasse, Lévignac, Loubens-Lauragais, Lux, La Magdelaine-sur-Tarn, Mascarville, Mauremont, Maurens, Maureville, Mauvaisin, Menville, Mérenvielle, Mervilla, Merville, Mirepoix-sur-Tarn, Mondonville, Mondouzil, Monestrol, Mons, Montaigut-sur-Save, Montastruc-la-Conseillère, Montberon, Montbrun-Lauragais, Montclar-Lauragais, Montégut-Lauragais, Montesquieu-Lauragais, Montgaillard-Lauragais, Montgeard, Montgiscard, Montjoire, Montlaur, Montpitol, Montrabé, Mourvilles-Basses, Mourvilles-Hautes, Nailloux, Nogaret, Noueilles, Odars, Ondes, Paulhac, Péchabou, Pechbonnieu, Pechbusque, Pelleport, Pibrac, Pin-Balma, Plaisance-du-Touch, Pompertuzat, Pouze, Préserville, Prunet, Puysségur, Quint-Fonsegrives, Ramonville-Saint-Agne, Rebigue, Renneville, Revel, Rieumajou, Roquesérière, Rouffiac-Tolosan, Roumens, Saint-Alban, Saint-Cézert, Saint-Félix-Lauragais, Sainte-Foy-d'Aigrefeuille, Saint-Geniès-Bellevue, Saint-Germier, Saint-Jean, Saint-Jean-Lherm, Saint-Jory, Saint-Julia, Saint-Léon, Sainte-Livrade, Saint-Loup-Cammas, Saint-Marcel-Paulel, Saint-Orens-de-Gameville, Saint-Paul-sur-Save, Saint-Pierre, Saint-Pierre-de-Lages, Saint-Rome, Saint-Rustice, Saint-Sauveur, Saint-Vincent, La Salvetat-Saint-Gilles, La Salvetat-Lauragais, Saussens, Ségreville, Seilh, Seyre, Tarabel, Thil, Toulouse, Tournefeuille, Toutens, Trébons-sur-la-Grasse, L'Union, Vacquiers, Vallègue, Vallesvilles, Varennes, Vaudreuille, Vaux, Vendine, Verfeil, Vieille-Toulouse, Vieillevigne, Vignaux, Vigoulet-Auzil, Villariès, Villaudric, Villefranche-de-Lauragais, Villematier, Villemur-sur-Tarn, Villeneuve-lès-Bouloc, Villeneuve-Tolosane, Villenouvelle.

Zona situată în imediata vecinătate (continuare)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Departamentul Tarn:

Aguts, Aiguefonde, Albine, Algans, Ambres, Anglès, Appelle, Arfons, Arifat, Aussillon, Bannières, Barre, Belcastel, Belleserre, Berlats, Bertre, Le Bez, Blan, Boissezon, Bout-du-Pont-de-Larn, Brassac, Briatexte, Brousse, Burlats, Busque, Cabanès, Cahuzac, Cambon-lès-Lavaur, Cambounès, Cambounet-sur-le-Sor, Les Cammazes, Carbes, Castres, Caucalières, Cuq, Cuq-Toulza, Damiatte, Dourgne, Durfort, Escoussens, Escroux, Espérausses, Fiac, Fontrieu, Fréjeville, Garrevaques, Garrigues, Gijounet, Giroussens, Graulhet, Guitalens-L'Albarède, Jonquières, Labastide-Rouairoux, Labastide-Saint-Georges, Laboulbène, Labruguière, Lacabarède, Lacaune, Lacaze, Lacougotte-Cadoul, Lacroisille, Lacrouzette, Lagardiolle, Lagarrigue, Lamontélarié, Lasfaillades, Lautrec, Lavaur, Lempaut, Lescout, Lugan, Magrin, Marzens, Le Masnau-Massuguiès, Massac-Séran, Massaguel, Maurens-Scopont, Mazamet, Missècle, Montcabrier, Montdragon, Montfa, Montgey, Montpinier, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Moulayrès, Moulin-Mage, Mouzens, Murat-sur-Vèbre, Nages, Navès, Noailhac, Palleville, Payrin-Augmontel, Péchaudier, Peyregoux, Pont-de-Larn, Poudis, Prades, Pratviel, Puéchoursi, Puybegon, Puycalvel, Puylaurens, Rayssac, Le Rialet, Roquecourbe, Roquevidal, Rouairoux, Saint-Affrique-les-Montagnes, Saint-Agnan, Saint-Amancet, Saint-Amans-Soult, Saint-Amans-Valtoret, Saint-Avit, Saint-Gauzens, Saint-Genest-de-Contest, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germier, Saint-Jean-de-Rives, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Lieux-lès-Lavaur, Saint-Paul-Cap-de-Joux, Saint-Pierre-de-Trivisy, Saint-Salvi-de-Carcavès, Saint-Salvy-de-la-Balme, Saint-Sernin-lès-Lavaur, Saint-Sulpice-la-Pointe, Saïx, Sauveterre, Sémalens, Senaux, Serviès, Sorèze, Soual, Teulat, Teyssode, Vabre, Valdurenque, Veilhes, Vénès, Verdalle, Viane, Vielmur-sur-Agout, Villeneuve-lès-Lavaur, Le Vintrou, Viterbe, Viviers-lès-Lavaur, Viviers-lès-Montagnes.

Zona situată în imediata vecinătate (continuare)

Cadrul juridic:

În legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Departementul Pyrénées-Orientales:

Alénya, Les Angles, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes, Ansignan, Arboussols, Ayguatébia-Talau, Bages, Baho, Baillestavy, Baixas, Le Barcarès, Bélesta, Bolquère, Bompas, Boule-d'Amont, Bouleternère, Bourg-Madame, Brouilla, La Cabanasse, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Campôme, Campoussy, Canaveilles, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Casefabre, Cases-de-Pène, Cassagnes, Casteil, Castelnou, Catllar, Caudiès-de-Fenouillèdes, Caudiès-de-Conflent, Claira, Clara-Villerach, Codalet, Conat, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-de-Conflent, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Dorres, Égat, Elne, Enveitg, Err, Escaro, Espira-de-l'Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, Estavar, Estoher, Eus, Eyne, Feilluns, Fenouillet, Fillols, Finestret, Fontpédrouse, Fontrabiouse, Formiguères, Fosse, Fourques, Fuilla, Glorianes, Ille-sur-Têt, Joch, Jujols, Lansac, Latour-Bas-Elne, Latour-de-Carol, Latour-de-France, Lesquerde, La Llagonne, Llauro, Llo, Llupia, Mantet, Marquixanes, Los Masos, Matemale, Maury, Millas, Molitg-les-Bains, Montalba-le-Château, Montescot, Mont-Louis, Montner, Mosset, Nahuja, Néfiach, Nohèdes, Nyer, Font-Romeu-Odeillo-Via, Olette, Opoul-Périllos, Oreilla, Ortaffa, Osséja, Palau-de-Cerdagne, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planès, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Porta, Porté-Puymorens, Prades, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Prunet-et-Belpuig, Puyvalador, Py, Rabouillet, Railleu, Rasiguères, Réal, Ria-Sirach, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Sahorre, Saillagouse, Saint-Arnac, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d'Amont, Saint-Féliu-d'Avall, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Léocadie, Sainte-Marie-la-Mer, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Saint-Pierre-dels-Forcats, Saleilles, Salses-le-Château, Sansa, Sauto, Serdinya, Le Soler, Souanyas, Sournia, Tarerach, Targasonne, Taurinya, Tautavel, Terrats, Théza, Thuès-Entre-Valls, Thuir, Tordères, Torreilles, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Ur, Urbanya, Valcebollère, Valmanya, Vernet-les-Bains, Villefranche-de-Conflent, Villelongue-de-la-Salanque, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vira, Le Vivier.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-144e1a75-30f8-4762-a730-36d160685b15

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---

| 23.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 180/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 180/31

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2023/C 180/10)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICAREA APROBĂRII UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Vallée du Paradis”

PGI-FR-A1141-AM01

Data comunicării: 24.2.2023

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Zona situată în imediata vecinătate

Capitolul I punctul 4.2 („Zona situată în imediata vecinătate”) din caietul de sarcini al indicației geografice protejate „Vallée du Paradis” a fost modificat. A fost actualizată, fără modificare, în conformitate cu Codul geografic oficial din 2022, lista comunelor care alcătuiesc zona situată în imediata vecinătate.

Această modificare de redactare face posibile referirea la arealul geografic prin raportare la versiunea aflată în vigoare în 2022 a Codului geografic oficial, publicată de INSEE, și asigurarea delimitării arealului geografic din punct de vedere juridic.

Punctul referitor la „Condiții suplimentare - zona aflată în imediata vecinătate” din documentul unic a fost actualizat.

2.   Soiurile de viță-de-vie

Capitolul I punctul 5 („Soiurile de viță-de-vie”) din caietul de sarcini al indicației geografice protejate „Vallée du Paradis” a fost modificat. Lista soiurilor selectate pentru producerea vinurilor cu indicația geografică protejată „Vallée du Paradis” a fost modificată după cum urmează:

| — | au fost introduse 13 soiuri „rezistente” la bolile viței-de-vie:
  Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs. Sauvignac B, Vidoc N, Voltis B; |
| --- | --- |

—

au fost introduse 13 soiuri „rezistente” la bolile viței-de-vie:

Artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Saphira B, Soreli B, Souvignier gris Rs. Sauvignac B, Vidoc N, Voltis B;

| — | au fost introduse 12 soiuri care prezintă o potențială capacitate de adaptare la schimbările climatice:
  Agiorgitiko N, Assyrtyko B, Calabrese N Carricante B, Fiano B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Primitivo N, Roditis Rs, Touriga nacional N, Verdejo B, Xinomavro N.
  Aceste soiuri sunt considerate a fi rezistente la secetă și la bolile criptogamice. Ele permit utilizarea unei cantități mai reduse de produse de protecție a plantelor și sunt corespunzătoare soiurilor utilizate pentru producția vinurilor care poartă această IGP, atât din punctul de vedere al caracteristicilor fiziologice, cât și din punctul de vedere al caracteristicilor oenologice. Soiurile respective nu schimbă caracteristicile vinurilor care poartă această IGP; |
| --- | --- |

—

au fost introduse 12 soiuri care prezintă o potențială capacitate de adaptare la schimbările climatice:

Agiorgitiko N, Assyrtyko B, Calabrese N Carricante B, Fiano B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Primitivo N, Roditis Rs, Touriga nacional N, Verdejo B, Xinomavro N.

Aceste soiuri sunt considerate a fi rezistente la secetă și la bolile criptogamice. Ele permit utilizarea unei cantități mai reduse de produse de protecție a plantelor și sunt corespunzătoare soiurilor utilizate pentru producția vinurilor care poartă această IGP, atât din punctul de vedere al caracteristicilor fiziologice, cât și din punctul de vedere al caracteristicilor oenologice. Soiurile respective nu schimbă caracteristicile vinurilor care poartă această IGP;

| — | au fost eliminate următoarele 8 soiuri: Aceste soiuri nu figurează în lista soiurilor de viță-de-vie și nici în cadrul producției IGP.
  Altesse B, Chasselas B, Chasselas Rs, Danlas B, Gamay de Chaudenay N, Ganson N, Mondeuse N, Ribol N.
  Aceste soiuri au fost incluse în documentul unic la punctul „Soiurile de struguri de vin”. |
| --- | --- |

—

au fost eliminate următoarele 8 soiuri: Aceste soiuri nu figurează în lista soiurilor de viță-de-vie și nici în cadrul producției IGP.

Altesse B, Chasselas B, Chasselas Rs, Danlas B, Gamay de Chaudenay N, Ganson N, Mondeuse N, Ribol N.

Aceste soiuri au fost incluse în documentul unic la punctul „Soiurile de struguri de vin”.

3.   Organismul de control

Capitolul III din caietul de sarcini al indicației geografice protejate „Vallée du Paradis” a fost modificat pentru a se simplifica punctul privind „Organismul de control” și pentru a se preciza că verificările legate de respectarea caietului de sarcini sunt efectuate pe baza unui plan de control aprobat, de către un organism terț care oferă garanții de competență, imparțialitate și independență, acesta fiind delegat de INAO.

Această simplificare nu are impact asupra documentului unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea (denumirile)

Vallée du Paradis

2.   Tipul indicației geografice

IGP – Indicație geografică protejată

3.   Categoriile de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

DESCRIERE TEXTUALĂ SUCCINTĂ

Indicația geografică protejată „Vallée du Paradis” este rezervată vinurilor liniștite roșii, roze, gris, gris de gris și albe.

Valorile (minime sau maxime) ale tăriei alcoolice totale în volume, ale acidității totale, ale acidității volatile și ale conținutului total de dioxid de sulf sunt cele stabilite de normele europene.

Condițiile stricte de producție și coacerea foarte bună a strugurilor permit obținerea unor vinuri roșii foarte echilibrate, care, în funcție de tehnicile de vinificație utilizate, se exprimă prin tăria lor, în cazul fermentării îndelungate, sau prin caracterul lor fructat, în cazul fermentării de mai scurtă durată. Vinurile roze au o culoare care variază de la griul cel mai deschis, în special în cazul vinurilor gris de gris, până la un roze mai puternic, în funcție de soiurile de struguri utilizate. Aceste vinuri prezintă adesea un grad mare de prospețime, cu note fructate sau florale. Vinurile albe au culori care variază de la cel mai pal galben-verzui până la galben auriu. Aceste vinuri se caracterizează adesea printr-o mare prospețime, uneori cu note de fructe exotice sau florale, iar în anumite cazuri chiar cu note minerale.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | 11 |
| Aciditatea totală minimă | |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

11

Aciditatea totală minimă

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Conținutul maxim total de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici vitivinicole

5.1.   Practici oenologice specifice

| 1. | Practică oenologică specifică
  În ceea ce privește practica oenologică, vinurile trebuie să respecte obligațiile stabilite la nivel european și în Codul rural și al pescuitului maritim. |
| --- | --- |

1.

Practică oenologică specifică

În ceea ce privește practica oenologică, vinurile trebuie să respecte obligațiile stabilite la nivel european și în Codul rural și al pescuitului maritim.

5.2.   Randamente maxime

| 1. | 80 de hectolitri la hectar |
| --- | --- |

1.

80 de hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Recoltarea strugurilor, vinificarea și elaborarea vinurilor care poartă indicația geografică protejată „Vallée du Paradis” se efectuează pe teritoriul următoarelor comune din departamentul Aude:

Albas, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Quintillan, Saint-Jean-de-Barrou, Villeneuve-les-Corbières, Villesèque-des-Corbières.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin

| | Agiorgitiko N |
| --- | --- |

Agiorgitiko N

| | Alicante Henri Bouschet N |
| --- | --- |

Alicante Henri Bouschet N

| | Alphonse Lavallée N |
| --- | --- |

Alphonse Lavallée N

| | Alvarinho - Albariño |
| --- | --- |

Alvarinho - Albariño

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Aranel B |
| --- | --- |

Aranel B

| | Arinarnoa N |
| --- | --- |

Arinarnoa N

| | Arriloba B |
| --- | --- |

Arriloba B

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Assyrtiko B |
| --- | --- |

Assyrtiko B

| | Aubun N - Murescola |
| --- | --- |

Aubun N - Murescola

| | Bourboulenc B - Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B - Doucillon blanc

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Calabrese N |
| --- | --- |

Calabrese N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Cardinal Rg |
| --- | --- |

Cardinal Rg

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Carricante |
| --- | --- |

Carricante

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Chenin B |
| --- | --- |

Chenin B

| | Cinsaut N - Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N - Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Cot N - Malbec |
| --- | --- |

Cot N - Malbec

| | Danlas B |
| --- | --- |

Danlas B

| | Egiodola N |
| --- | --- |

Egiodola N

| | Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc |
| --- | --- |

Fer N - Fer Servadou, Braucol, Mansois, Pinenc

| | Fiano |
| --- | --- |

Fiano

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Gamay N |
| --- | --- |

Gamay N

| | Gewurztraminer Rs |
| --- | --- |

Gewurztraminer Rs

| | Gramon N |
| --- | --- |

Gramon N

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Gros Manseng B |
| --- | --- |

Gros Manseng B

| | Jurançon noir N - Dame noire |
| --- | --- |

Jurançon noir N - Dame noire

| | Listan B - Palomino |
| --- | --- |

Listan B - Palomino

| | Lledoner pelut N |
| --- | --- |

Lledoner pelut N

| | Macabeu B - Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B - Macabeo

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Mauzac B |
| --- | --- |

Mauzac B

| | Mauzac rose Rs |
| --- | --- |

Mauzac rose Rs

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Monarch N |
| --- | --- |

Monarch N

| | Monerac N |
| --- | --- |

Monerac N

| | Montepulciano |
| --- | --- |

Montepulciano

| | Morrastel N - Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N - Minustellu, Graciano

| | Moschofilero Rs |
| --- | --- |

Moschofilero Rs

| | Mourvèdre N - Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N - Monastrell

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat d'Alexandrie B - Muscat, Moscato

| | Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat de Hambourg N - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B - Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg - Muscat, Moscato

| | Nielluccio N - Nielluciu |
| --- | --- |

Nielluccio N - Nielluciu

| | Négrette N |
| --- | --- |

Négrette N

| | Parrellada B |
| --- | --- |

Parrellada B

| | Petit Manseng B |
| --- | --- |

Petit Manseng B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Piquepoul noir N |
| --- | --- |

Piquepoul noir N

| | Portan N |
| --- | --- |

Portan N

| | Primitivo N - Zinfandel |
| --- | --- |

Primitivo N - Zinfandel

| | Prior N |
| --- | --- |

Prior N

| | Riesling B |
| --- | --- |

Riesling B

| | Roditis Rs |
| --- | --- |

Roditis Rs

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Saphira B |
| --- | --- |

Saphira B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B - Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G - Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G - Fié gris

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

| | Servant B |
| --- | --- |

Servant B

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Sylvaner B |
| --- | --- |

Sylvaner B

| | Syrah N - Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N - Shiraz

| | Tannat N |
| --- | --- |

Tannat N

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Tourbat B |
| --- | --- |

Tourbat B

| | Touriga nacional N |
| --- | --- |

Touriga nacional N

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Verdejo B |
| --- | --- |

Verdejo B

| | Verdelho B |
| --- | --- |

Verdelho B

| | Vermentino B - Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B - Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Villard blanc B |
| --- | --- |

Villard blanc B

| | Villard noir N |
| --- | --- |

Villard noir N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

| | Xinomavro N |
| --- | --- |

Xinomavro N

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

| 8.1. | Indicația geografică „Vallée du Paradis” cuprinde 12 de comune din departamentul Aude, situat în regiunea Languedoc-Roussillon din sudul Franței. Podgoria „Vallée du Paradis” este situată în plin centru viticol al masivului Corbières și este separată de Marea Mediterană printr-o serie de munți calcaroși.
  Istoria geologică a acestui sector le conferă peisajelor o frumusețe minerală excepțională.
  Berre, principalul râu care traversează această podgorie, trece astfel printre platouri succesive de calcar și de șist.
  Podgoria, situată la o altitudine cuprinsă între 150 și 300 m, este alcătuită în principal din parcele mici, aproape întotdeauna în pantă, într-un mediu de garigă.
  Clima este de tip mediteraneean, caldă și uscată, cu precipitații adesea violente, sub formă de furtuni, care se produc în principal toamna și primăvara. Precipitațiile medii sunt de ordinul a 600 mm. Vântul de nord-vest, cunoscut sub denumirea de cers, care suflă aproximativ 200 de zile pe an, contribuie la starea foarte bună de sănătate a strugurilor și permite o coacere îndelungată, ceea ce favorizează elaborarea unor vinuri de calitate.
  Această regiune, populată din cele mai vechi timpuri, se caracterizează în principal prin activități agricole și miniere. Absența unei veritabile rețele rutiere, din cauza izolării sale în masivul Corbières, i-a determinat pe locuitori să caute producții cu o valoare adăugată foarte mare. Pe lângă produsele miniere, se produceau rachiuri, vinuri licoroase, ulei de măsline și toate produsele legate de creșterea ovinelor.
  La sfârșitul secolului al XIX-lea, odată cu deschiderea văii și cu crearea unei veritabile rețele rutiere, agricultura a evoluat considerabil, iar vița-de-vie a devenit cultura esențială; vinul putea fi deplasat cu ușurință și putea beneficia de noi moduri de transport, în special de calea ferată. Astfel a inceput producția unor vinuri mai ușoare și fructate, care să răspundă cererii consumatorilor.
  Acestea au fost recunoscute ca Vin de pays de la Vallée du Paradis la 16 martie 1981, cu condiții de producție bine reglementate.
  Soiurile utilizate pentru IGP sunt adaptate la condițiile de producție din areal, fiind soiuri tradiționale mediteraneene, precum Carignan noir, soiurile Grenache noir, gris și blanc, Cinsaut, Maccabeu și soiuri de Muscat.
  Timp de aproximativ 20 de ani, diversificarea soiurilor de viță-de-vie, în principal pe parcelele cu solurile cele mai adânci, a permis implantarea unor soiuri provenite din alte podgorii, cum ar fi Merlot și Cot, dar și a soiurilor hibride Chenanson și Caladoc, care s-au adaptat în mod remarcabil la acest mediu.
  Producția IGP „Vallée du Paradis”, de ordinul a 10 000 de hectolitri, este alcătuită din vinuri roșii, reprezentând o majoritate de 60 % din producție, vinuri roze (30 %) și vinuri albe (10 %). Producția de vinuri roze este în creștere, în special în cazul vinurilor gris de gris elaborate în principal din soiul Grenache gris. |
| --- | --- |

8.1.

Istoria geologică a acestui sector le conferă peisajelor o frumusețe minerală excepțională.

Berre, principalul râu care traversează această podgorie, trece astfel printre platouri succesive de calcar și de șist.

Podgoria, situată la o altitudine cuprinsă între 150 și 300 m, este alcătuită în principal din parcele mici, aproape întotdeauna în pantă, într-un mediu de garigă.

Clima este de tip mediteraneean, caldă și uscată, cu precipitații adesea violente, sub formă de furtuni, care se produc în principal toamna și primăvara. Precipitațiile medii sunt de ordinul a 600 mm. Vântul de nord-vest, cunoscut sub denumirea de cers, care suflă aproximativ 200 de zile pe an, contribuie la starea foarte bună de sănătate a strugurilor și permite o coacere îndelungată, ceea ce favorizează elaborarea unor vinuri de calitate.

Această regiune, populată din cele mai vechi timpuri, se caracterizează în principal prin activități agricole și miniere. Absența unei veritabile rețele rutiere, din cauza izolării sale în masivul Corbières, i-a determinat pe locuitori să caute producții cu o valoare adăugată foarte mare. Pe lângă produsele miniere, se produceau rachiuri, vinuri licoroase, ulei de măsline și toate produsele legate de creșterea ovinelor.

La sfârșitul secolului al XIX-lea, odată cu deschiderea văii și cu crearea unei veritabile rețele rutiere, agricultura a evoluat considerabil, iar vița-de-vie a devenit cultura esențială; vinul putea fi deplasat cu ușurință și putea beneficia de noi moduri de transport, în special de calea ferată. Astfel a inceput producția unor vinuri mai ușoare și fructate, care să răspundă cererii consumatorilor.

Acestea au fost recunoscute ca Vin de pays de la Vallée du Paradis la 16 martie 1981, cu condiții de producție bine reglementate.

Soiurile utilizate pentru IGP sunt adaptate la condițiile de producție din areal, fiind soiuri tradiționale mediteraneene, precum Carignan noir, soiurile Grenache noir, gris și blanc, Cinsaut, Maccabeu și soiuri de Muscat.

Timp de aproximativ 20 de ani, diversificarea soiurilor de viță-de-vie, în principal pe parcelele cu solurile cele mai adânci, a permis implantarea unor soiuri provenite din alte podgorii, cum ar fi Merlot și Cot, dar și a soiurilor hibride Chenanson și Caladoc, care s-au adaptat în mod remarcabil la acest mediu.

Producția IGP „Vallée du Paradis”, de ordinul a 10 000 de hectolitri, este alcătuită din vinuri roșii, reprezentând o majoritate de 60 % din producție, vinuri roze (30 %) și vinuri albe (10 %). Producția de vinuri roze este în creștere, în special în cazul vinurilor gris de gris elaborate în principal din soiul Grenache gris.

| 8.2. | Această zonă, traversată de cursul superior al văii râului Berre, a fost numită Vallée du Paradis (Valea Raiului) datorită peisajelor sale impresionante. Arealul de producție, cu plantațiile sale viticole dispuse în pantă, pe soluri nu prea adânci, le conferă vinurilor originalitatea lor.
  În aceste condiții pedoclimatice, toate soiurile ajung la maturitate deplină în fiecare an și permit elaborarea unor vinuri de o mare eleganță. Tehnicile oenologice moderne sunt utilizate pentru a încuraja o extragere blândă a taninurilor în cazul vinurilor roșii și pentru a permite un control optim al temperaturilor în cazul vinurilor roze și albe.
  Viticultorii care produc vinurile cu IGP Vallée du Paradis au păstrat caracterul și tradiția viticolă ale acestei mici regiuni.
  Reputația vinurilor din Vallée du Paradis are o istorie îndelungată și se bazează pe particularitatea acestor plantații viticole de coastă care cresc în masivul Corbières.
  Activitatea agricolă, odinioară diversificată, este dedicată în prezent aproape exclusiv viticulturii. Peisajul este alcătuit dintr-un mozaic de parcelele viticole, care îi conferă întreaga identitate; viticultorii joacă aici un rol esențial în amenajarea teritoriului, vița-de-vie și căile de acces reprezentând cei mai buni factori de combatere a incendiilor care amenință an de an această zonă sensibilă.
  Cu siguranță că această armonie între om și natură este cea care atrage tot mai mulți turiști aflați în căutarea unei naturi puternice și bine conservate. Astfel, turismul viticol permite descoperirea vinurilor cu IGP Vallée du Paradis și contribuie la reputația și la punerea lor în valoare, atrăgând totodată investițiile necesare pentru menținerea acestei viticulturi originale. |
| --- | --- |

8.2.

În aceste condiții pedoclimatice, toate soiurile ajung la maturitate deplină în fiecare an și permit elaborarea unor vinuri de o mare eleganță. Tehnicile oenologice moderne sunt utilizate pentru a încuraja o extragere blândă a taninurilor în cazul vinurilor roșii și pentru a permite un control optim al temperaturilor în cazul vinurilor roze și albe.

Viticultorii care produc vinurile cu IGP Vallée du Paradis au păstrat caracterul și tradiția viticolă ale acestei mici regiuni.

Reputația vinurilor din Vallée du Paradis are o istorie îndelungată și se bazează pe particularitatea acestor plantații viticole de coastă care cresc în masivul Corbières.

Activitatea agricolă, odinioară diversificată, este dedicată în prezent aproape exclusiv viticulturii. Peisajul este alcătuit dintr-un mozaic de parcelele viticole, care îi conferă întreaga identitate; viticultorii joacă aici un rol esențial în amenajarea teritoriului, vița-de-vie și căile de acces reprezentând cei mai buni factori de combatere a incendiilor care amenință an de an această zonă sensibilă.

Cu siguranță că această armonie între om și natură este cea care atrage tot mai mulți turiști aflați în căutarea unei naturi puternice și bine conservate. Astfel, turismul viticol permite descoperirea vinurilor cu IGP Vallée du Paradis și contribuie la reputația și la punerea lor în valoare, atrăgând totodată investițiile necesare pentru menținerea acestei viticulturi originale.

9.   Alte condiții esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

Etichetarea

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

Indicația geografică protejată „Vallée du Paradis” poate fi completată cu denumirea unuia sau mai multor soiuri de struguri de vin.

Indicația geografică protejată „Vallée du Paradis” poate fi completată cu mențiunea „primeur” (vin tânăr) sau „nouveau” (vin nou).

Logoul IGP al Uniunii Europene figurează pe etichetă atunci când mențiunea „Indication géographique protégée” este înlocuită cu mențiunea tradițională „Vin de pays”.

Zona situată în imediata vecinătate

Cadrul juridic:

Legislația națională

Tipul condiției suplimentare:

Derogare de la producția în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Zona situată în imediata vecinătate, definită prin derogare pentru vinificarea și elaborarea vinurilor cu indicația geografică protejată „Vallée du Paradis”, este alcătuită, pe baza Codului geografic oficial din data de 1 ianuarie 2022, din comunele limitrofe arealului geografic:

Departamentul Aude:

Albières, Argens-Minervois, Arquettes-en-Val, Auriac, Bouisse, Boutenac, Camplong-d'Aude, Castelnau-d'Aude, Caunettes-en-Val, Caves, Conilhac-Corbières, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Escales, Fabrezan, Fajac-en-Val, Félines-Termenès, Ferrals-les-Corbière, Feuilla, Fitou, Fontcouverte, Homps, La Palme, Labastide-en-Val, Lagrasse , Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Maisons, Massac, Mayronnes, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montjoi, Montlaur, Montséret, Mouthoumet, Ornaisons, Padern, Palairac, Paziols, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Port-la-Nouvelle, Pradelles-en-Val, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Pierre-des-Champs, Salza, Serviès-en-Val, Sigean, Soulatgé, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villerouge-Termenès, Villetritouls.

Departamentul Pyrénées Orientales:

Cases-de-Pène, Espira-de-l'Agly, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Rivesaltes, Salses-le-Château, Vingrau

Link către caietul de sarcini al produsului

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-25f27181-8b76-4251-9727-cb15d0f84997

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---