# Uradni list C 224/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 224 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6627. junij 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 224

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6627. junij 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 224/01 | Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.40735 – Spletna distribucija železniških vozovnic v Španiji | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 224/01

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.40735 – Spletna distribucija železniških vozovnic v Španiji

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2023/C 224/02 | ASSADIJA Assadollaha, uvrščenega na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu ter Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu, obveščamo o naslednjem: (glej prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2023/422 in Izvedbeni uredbi Sveta (EU) 2023/420 z dne 24. februarja 2023) | 4 |
| 2023/C 224/03 | Obvestilo osebam, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/1299, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1298, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 6 |
| 2023/C 224/04 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu | 7 |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 224/05 | Menjalni tečaji eura – 26. junij 2023 | 9 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2023/C 224/06 | Seznam držav članic in njihovih pristojnih organov v zvezi s členom 12(1) Uredbe (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin | 10 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2023/C 224/02

ASSADIJA Assadollaha, uvrščenega na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu ter Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu, obveščamo o naslednjem: (glej prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2023/422 in Izvedbeni uredbi Sveta (EU) 2023/420 z dne 24. februarja 2023)

4

2023/C 224/03

Obvestilo osebam, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/1299, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1298, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

6

2023/C 224/04

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

7

Evropska komisija

2023/C 224/05

Menjalni tečaji eura – 26. junij 2023

9

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2023/C 224/06

Seznam držav članic in njihovih pristojnih organov v zvezi s členom 12(1) Uredbe (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin

10

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 224/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11151 – BDT / LGP / PROMACH) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 13 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 224/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 15 |
| 2023/C 224/09 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 26 |
| 2023/C 224/10 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 36 |
| 2023/C 224/11 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 43 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 224/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11151 – BDT / LGP / PROMACH) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

13

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 224/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

15

2023/C 224/09

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

26

2023/C 224/10

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

36

2023/C 224/11

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/1

---

Sporočilo Komisije, objavljeno v skladu s členom 27(4) Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.40735 – Spletna distribucija železniških vozovnic v Španiji

(2023/C 224/01)

1.   Uvod

| (1) | Kadar namerava Komisija sprejeti sklep, v katerem zahteva odpravo kršitve, in kadar zadevne stranke ponudijo zaveze, da bodo upoštevale pomisleke, ki jih je v predhodni oceni izrazila Komisija, lahko ta v skladu s členom 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2003 z dne 16. decembra 2002 o izvajanju pravil konkurence iz členov 81 in 82 Pogodbe (1) odloči, da postanejo te zaveze za podjetja zavezujoče. Tak sklep se lahko sprejme za časovno omejeno obdobje z ugotovitvijo, da Komisija nima več razlogov za ukrepanje. Komisija v skladu s členom 27(4) navedene uredbe objavi kratek povzetek zadeve in glavno vsebino zavez. Zainteresirane stranke lahko svoje pripombe predložijo v roku, ki ga določi Komisija. |
| --- | --- |

(1)

2.   Povzetek zadeve

| (2) | Komisija je 28. aprila 2023 začela postopek v smislu člena 2(1) Uredbe (ES) št. 773/2004 z dne 7. aprila 2004 proti podjetjem Renfe-Operadora, E.P.E in Renfe Viajeros, S.M.E., S.A. (v nadaljnjem besedilu skupaj: Renfe) v zvezi z domnevno kršitvijo člena 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU). Istega dne je Komisija sprejela predhodno oceno v smislu člena 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | V predhodni oceni so izraženi pomisleki Komisije, da je družba Renfe morda zlorabila svoj prevladujoči položaj, ker ni hotela posredovati vseh svojih vsebin in podatkov v realnem času tretjim platformam za izdajo vozovnic (2), ki delujejo v Španiji. Vsebina se nanaša na vse vrste vozovnic, popustov in funkcij (npr. možnost obdelave zahtevkov strank za povračilo). Podatki v realnem času se nanašajo na informacije, povezane s storitvami železniškega potniškega prevoza, ki jih ponuja Renfe, in sicer pred potovanjem (npr. informacije o številki perona), med potovanjem (npr. obvestila o motnjah) ali po potovanju (npr. informacije o zamudah, ki so potrebne za vložitev odškodninskega zahtevka). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | V skladu s predhodno oceno ima Renfe prevladujoč položaj (i) na nabavnem trgu za zagotavljanje storitev železniškega potniškega prevoza v Španiji, kjer Renfe deluje kot prevoznik v železniškem potniškem prometu, in (ii) na prodajnem trgu za spletno distribucijo železniških vozovnic za potniški promet v Španiji, kjer Renfe deluje prek spletnega mesta Renfe, aplikacij Renfe in platforme za mobilnost Renfe („dōcō“). Na tem prodajnem trgu Renfe konkurira tretjim platformam za izdajo vozovnic (tj. spletnim potovalnim agencijam ali družbam za upravljanje potovanj). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Komisija je v predhodni oceni menila, da je Renfe morda zlorabil svoj prevladujoči položaj in kršil člen 102 Pogodbe, s tem ko je tretjim platformam za izdajanje vozovnic zavrnil dostop do vseh vsebin in podatkov v realnem času, ki so na voljo na spletnih distribucijskih kanalih podjetja Renfe, kar je lahko oviralo njihovo zmožnost ustvarjanja lastnega proizvoda, inovacij in učinkovite konkurence na prodajnem trgu spletnih storitev izdaje vozovnic v železniškem prometu v Španiji. |
| --- | --- |

(5)

3.   Glavna vsebina ponujenih zavez

| (6) | Podjetje Renfe ne priznava nobene kršitve konkurenčnega prava in se ne strinja s predhodnimi pomisleki, ki jih je Komisija izrazila v predhodni oceni, vendar je kljub temu ponudilo zaveze v skladu s členom 9 Uredbe (ES) št. 1/2003, da bi upoštevalo pomisleke Komisije glede konkurence. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Glavne značilnosti zavez, ki jih je ponudilo podjetje Renfe, so:






  a) | Podjetje Renfe se zavezuje, da bo tretjim platformam za izdajo vozovnic po datumu začetka veljavnosti dalo na voljo vse vsebine in podatke v realnem času (3), ki so na voljo na datum začetka veljavnosti (4) ali ki bi lahko bili na voljo na katerem koli od njegovih spletnih kanalov, vključno z njegovo platformo za mobilnost „dōcō“. Zaveze podjetja Renfe bi bile torej dinamične in ne bi bile omejene na vsebino ali podatke v realnem času, ki jih je Renfe že zagotovil prek svojih spletnih kanalov. |
| --- | --- | --- |

(7)

a)

Podjetje Renfe se zavezuje, da bo tretjim platformam za izdajo vozovnic po datumu začetka veljavnosti dalo na voljo vse vsebine in podatke v realnem času (3), ki so na voljo na datum začetka veljavnosti (4) ali ki bi lahko bili na voljo na katerem koli od njegovih spletnih kanalov, vključno z njegovo platformo za mobilnost „dōcō“. Zaveze podjetja Renfe bi bile torej dinamične in ne bi bile omejene na vsebino ali podatke v realnem času, ki jih je Renfe že zagotovil prek svojih spletnih kanalov.

| b) | Za izpolnitev zavez se podjetje Renfe zavezuje, da bo tretjim platformam za izdajo vozovnic do datuma začetka veljavnosti (najpozneje do 29. februarja 2024) dalo na voljo vse vsebine ali podatke v realnem času podjetja Renfe, ki so na voljo v njegovih spletnih kanalih Renfe in/ali na platformi za mobilnost podjetja Renfe (kot je na primer „dōcō“). Izjemoma se podjetje Renfe zavezuje, da bo dostop do teh vsebin ali podatkov v realnem času omogočilo najpozneje do 30. junija 2024, kar zadeva vsebino ali podatke v realnem času, ki zahtevajo začetek razpisnega postopka za omogočanje dostopa tretjim platformam za izdajo vozovnic; vendar bodo (i) informacije v realnem času o rednih dogodkih, ki vplivajo na vozovnice, ki so že bile prodane, na voljo do 30. novembra 2024, (ii) vozovnice za luksuzne in izletniške turistične vlake pa bodo na voljo do 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

b)

Za izpolnitev zavez se podjetje Renfe zavezuje, da bo tretjim platformam za izdajo vozovnic do datuma začetka veljavnosti (najpozneje do 29. februarja 2024) dalo na voljo vse vsebine ali podatke v realnem času podjetja Renfe, ki so na voljo v njegovih spletnih kanalih Renfe in/ali na platformi za mobilnost podjetja Renfe (kot je na primer „dōcō“). Izjemoma se podjetje Renfe zavezuje, da bo dostop do teh vsebin ali podatkov v realnem času omogočilo najpozneje do 30. junija 2024, kar zadeva vsebino ali podatke v realnem času, ki zahtevajo začetek razpisnega postopka za omogočanje dostopa tretjim platformam za izdajo vozovnic; vendar bodo (i) informacije v realnem času o rednih dogodkih, ki vplivajo na vozovnice, ki so že bile prodane, na voljo do 30. novembra 2024, (ii) vozovnice za luksuzne in izletniške turistične vlake pa bodo na voljo do 31. decembra 2024.

| c) | Kar zadeva vsebine ali podatke v realnem času podjetja Renfe, ki bi lahko postali na voljo tretjim platformam za izdajo vozovnic po datumu začetka veljavnosti, se Renfe zavezuje, da bo, da tretjim platformam za izdajo vozovnic omogoči prilagoditev njihovih informacijskih sistemov, tretje platforme za izdajo vozovnic in platformo „dōcō“ istočasno, štiri mesece vnaprej, obvestil o vključitvi vseh morebitnih novih vsebin ali podatkov v realnem času podjetja Renfe ter hkrati obojim posredoval tehnične specifikacije, ki jih potrebujejo za prilagoditev svojih sistemov, in sicer en mesec vnaprej pred 31. decembrom 2024 in dva meseca vnaprej po 31. decembru 2024. Namen enomesečnega roka za vnaprejšnje obvestilo je zagotoviti skladnost z zavezami iz točke b) v zvezi z dostopom do vsebin in podatkov v realnem času, ki so na voljo v spletnih kanalih podjetja Renfe, vendar na datum začetka veljavnosti še niso na voljo na tretjih platformah za izdajo vozovnic. Dvomesečni rok bi veljal za prihodnje vsebine in podatke v realnem času (vsebine in podatke v realnem času, ki na datum začetka veljavnosti ne bodo na voljo v spletnih kanalih podjetja Renfe). |
| --- | --- |

c)

Kar zadeva vsebine ali podatke v realnem času podjetja Renfe, ki bi lahko postali na voljo tretjim platformam za izdajo vozovnic po datumu začetka veljavnosti, se Renfe zavezuje, da bo, da tretjim platformam za izdajo vozovnic omogoči prilagoditev njihovih informacijskih sistemov, tretje platforme za izdajo vozovnic in platformo „dōcō“ istočasno, štiri mesece vnaprej, obvestil o vključitvi vseh morebitnih novih vsebin ali podatkov v realnem času podjetja Renfe ter hkrati obojim posredoval tehnične specifikacije, ki jih potrebujejo za prilagoditev svojih sistemov, in sicer en mesec vnaprej pred 31. decembrom 2024 in dva meseca vnaprej po 31. decembru 2024. Namen enomesečnega roka za vnaprejšnje obvestilo je zagotoviti skladnost z zavezami iz točke b) v zvezi z dostopom do vsebin in podatkov v realnem času, ki so na voljo v spletnih kanalih podjetja Renfe, vendar na datum začetka veljavnosti še niso na voljo na tretjih platformah za izdajo vozovnic. Dvomesečni rok bi veljal za prihodnje vsebine in podatke v realnem času (vsebine in podatke v realnem času, ki na datum začetka veljavnosti ne bodo na voljo v spletnih kanalih podjetja Renfe).

| d) | Podjetje Renfe se zavezuje, da od tretjih platform za izdajo vozovnic ne bo zahtevalo najvišjega mesečnega povprečja razmerja med številom ogledov in številom opravljenih nakupov („Look-to-Book“, „L2B“) (5), nižjega od 140. Najnižja vrednost najvišjega mesečnega povprečja L2B bi se redno pregledovala in bi jo Komisija lahko spremenila na zahtevo podjetja Renfe. Če tretja platforma za izdajo vozovnic preseže razmerje L2B, lahko Renfe v utemeljenih primerih začasno onemogoči dostop platforme do svojega informacijskega sistema. |
| --- | --- |

d)

Podjetje Renfe se zavezuje, da od tretjih platform za izdajo vozovnic ne bo zahtevalo najvišjega mesečnega povprečja razmerja med številom ogledov in številom opravljenih nakupov („Look-to-Book“, „L2B“) (5), nižjega od 140. Najnižja vrednost najvišjega mesečnega povprečja L2B bi se redno pregledovala in bi jo Komisija lahko spremenila na zahtevo podjetja Renfe. Če tretja platforma za izdajo vozovnic preseže razmerje L2B, lahko Renfe v utemeljenih primerih začasno onemogoči dostop platforme do svojega informacijskega sistema.

| e) | Podjetje Renfe se zavezuje k najvišji stopnji napake (6) v višini 14,23 %. Ta najvišja vrednost bi se redno pregledovala in bi jo Komisija lahko spremenila na zahtevo podjetja Renfe. Podjetje Renfe se zavezuje, da bo v primeru neupoštevanja najvišje stopnje napake storilo vse potrebno za analizo vzrokov in izvedbo potrebnih tehničnih ukrepov za njihovo čimprejšnjo odpravo. |
| --- | --- |

e)

Podjetje Renfe se zavezuje k najvišji stopnji napake (6) v višini 14,23 %. Ta najvišja vrednost bi se redno pregledovala in bi jo Komisija lahko spremenila na zahtevo podjetja Renfe. Podjetje Renfe se zavezuje, da bo v primeru neupoštevanja najvišje stopnje napake storilo vse potrebno za analizo vzrokov in izvedbo potrebnih tehničnih ukrepov za njihovo čimprejšnjo odpravo.

| f) | Podjetje Renfe se zavezuje, da bo za obdobje desetih let imenovalo skrbnika za spremljanje, ki bo spremljal izvajanje zavez in o tem poročal Komisiji. |
| --- | --- |

f)

Podjetje Renfe se zavezuje, da bo za obdobje desetih let imenovalo skrbnika za spremljanje, ki bo spremljal izvajanje zavez in o tem poročal Komisiji.

| g) | Podjetje Renfe se zavezuje, da ne bo na noben način zaobšlo ali poskušalo zaobiti zavez neposredno ali posredno s kakršnim koli dejanjem ali opustitvijo. |
| --- | --- |

g)

Podjetje Renfe se zavezuje, da ne bo na noben način zaobšlo ali poskušalo zaobiti zavez neposredno ali posredno s kakršnim koli dejanjem ali opustitvijo.

| h) | Zaveze veljajo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti. |
| --- | --- |

h)

Zaveze veljajo za nedoločen čas od datuma začetka veljavnosti.

| (8) | Zaveze so v celoti objavljene v angleškem jeziku na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco na naslednjem naslovu: | https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en |
| --- | --- | --- |

(8)

https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en

4.   Poziv k predložitvi pripomb

| (9) | Komisija namerava na podlagi tržnega preizkusa sprejeti sklep v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 1/2003, s katerim bodo zgoraj povzete zaveze, objavljene na spletišču Generalnega direktorata za konkurenco, postale zavezujoče. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Komisija v skladu s členom 27(4) Uredbe (ES) št. 1/2003 poziva zainteresirane tretje stranke, naj k predlaganim zavezam predložijo svoje pripombe. Komisija mora te pripombe prejeti najpozneje v šestih tednih od objave tega sporočila. Poleg tega Komisija poziva zainteresirane tretje stranke, naj predložijo nezaupno različico svojih pripomb, v kateri naj izbrišejo vse informacije, ki so po njihovem mnenju poslovne skrivnosti, in druge zaupne informacije ter jih po potrebi nadomestijo z nezaupnim povzetkom ali oznako „poslovne skrivnosti“ oziroma „zaupno“. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Odgovore in pripombe je treba po možnosti utemeljiti ter navesti ustrezna dejstva. Če se vam kateri koli del predlaganih zavez zdi sporen, ste vabljeni, da predlagate morebitno rešitev. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Pripombe z navedbo sklicne številke AT.40735 – Spletna distribucija železniških vozovnic v Španiji lahko Komisiji pošljete po elektronski pošti (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu) ali po pošti na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(12)

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 1, 4.1.2003, str. 1. Z učinkom od 1. decembra 2009 sta člena 81 in 82 Pogodbe ES postala člen 101 oziroma člen 102 PDEU. Določbe novih členov so vsebinsko povsem enake prejšnjima členoma. V tem sporočilu je treba sklicevanje na člena 101 in 102 PDEU razumeti kot sklicevanje na člena 81 in 82 Pogodbe ES, kadar je to ustrezno.

(2)  Tretje platforme za izdajo vozovnic so v ponujenih zavezah opredeljene kot katero koli podjetje, ki distribuira železniške vozovnice fizičnim in/ali pravnim osebam v Evropski uniji prek trgovin s programskimi aplikacijami (npr. Apple App Store ali Google Play Store) ali prek spletnega mesta. Podjetja, ki strankam ne ponujajo funkcij rezervacij in plačil (tj. metaiskanje, ki stranke preusmerja na spletno mesto Renfe), se ne štejejo za tretje platforme za izdajo vozovnic in zato niso zajeta v ponujenih zavezah.

(3)  Vsebine in podatki v realnem času podjetja Renfe so opredeljeni v oddelku A zavez.

(4)  Datum začetka veljavnosti je datum, na katerega bi Renfe prejel uradno obvestilo o sklepu o zavezah.

(5)  Razmerje L2B je razmerje med številom poizvedb („look“), povezanih s prodajo vstopnic, v sistemu prodaje vstopnic Renfe, in številom dejanskih nakupov („book“), opravljenih v določenem obdobju.

(6)  Stopnja napake je razmerje med številom neuspelih zahtevkov za rezervacijo in številom vseh zahtev za rezervacijo, oddanih prek sistema prodaje vozovnic podjetja Renfe v določenem obdobju.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/4

---

ASSADIJA Assadollaha, uvrščenega na seznam oseb, skupin in subjektov, za katere se uporabljajo členi 2, 3 in 4 Skupnega stališča Sveta 2001/931/SZVP z dne 27. decembra 2001 o uporabi posebnih ukrepov za boj proti terorizmu ter Uredba Sveta (ES) št. 2580/2001 o posebnih omejevalnih ukrepih za nekatere osebe in subjekte zaradi boja proti terorizmu, obveščamo o naslednjem:

(glej prilogi k Sklepu Sveta (SZVP) 2023/422 in Izvedbeni uredbi Sveta (EU) 2023/420 z dne 24. februarja 2023)

(2023/C 224/02)

Navedeno osebo s seznama v Sklepu Sveta (SZVP) 2023/422 in Izvedbeni uredbi Sveta (EU) 2023/420 z dne 24. februarja 2023 (1) obveščamo o naslednjem:

V Uredbi Sveta (ES) št. 2580/2001 z dne 27. decembra 2001 je določeno, da se zamrznejo vsa denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri, ki pripadajo zadevnim osebam in skupinam, ter da se tem osebam in skupinam ne dajo v razpolaganje, bodisi neposredno ali posredno, nobena denarna sredstva, drugo finančno premoženje in gospodarski viri.

Svet je prejel nove informacije, ki so pomembne za uvrstitev navedene osebe na seznam. Ob upoštevanju teh novih informacij namerava ustrezno spremeniti utemeljitev.

Zadevna oseba lahko zahtevek za pridobitev predvidene utemeljitve, na podlagi katere je ostala na zadevnem seznamu, pošlje na naslednji naslov:

| Council of the European Union (Attn: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union (Attn: COMET designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Take zahtevke je treba poslati do 4. julija 2023.

Zadevna oseba lahko Svetu na zgornji naslov kadar koli pošlje zahtevek za ponovno preučitev odločitve, na podlagi katere je bila uvrščena na seznam in je na njem ostala, skupaj z morebitnimi dokazili. Te prošnje bodo obravnavane, ko bodo prejete. V zvezi s tem zadevno osebo opozarjamo, da Svet v skladu s členom 1(6) Skupnega stališča 2001/931/SZVP seznam redno pregleduje.

Zadevno osebo opozarjamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, navedenih na seznamu iz Priloge k navedeni uredbi, zaprosi, da se ji dovoli uporaba zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali določena plačila v skladu s členom 5(2) navedene uredbe.

---

(1)  UL L 61, 27.2.2023, str. 58 in 37.

---

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/6

---

Obvestilo osebam, za katere veljajo ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/1299, in iz Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1298, o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2023/C 224/03)

Osebam iz Priloge k Sklepu Sveta 2011/235/SZVP (1), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/1299 (2), in iz Priloge I k Uredbi Sveta (EU) št. 359/2011 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1298 (4), o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu, sporočamo naslednje:

Svet Evropske unije je ugotovil, da je treba te osebe uvrstiti na seznam oseb in subjektov, za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011.

Zadevne osebe obveščamo, da je mogoče pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih straneh iz Priloge II k Uredbi Sveta (EU) št. 359/2011, vložiti prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za nujne potrebe ali posebna plačila (glej člen 4 Uredbe).

Zadevne osebe morajo morebitno zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili Svetu predložiti pred 1. januarjem 2024 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Zadevne osebe obenem obveščamo, da je mogoče odločitev Sveta izpodbijati pred Splošnim sodiščem Evropske unije v skladu s pogoji iz člena 275, drugi odstavek, in člena 263, četrti in šesti odstavek, Pogodbe o delovanju Evropske unije.

---

(1)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(2)  UL L 160 I, 26.6.2023, str. 5.

(3)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(4)  UL L 160 I, 26.6.2023, str. 1.

---

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/7

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi iz Sklepa Sveta 2011/235/SZVP in Uredbe Sveta (EU) št. 359/2011 o omejevalnih ukrepih proti nekaterim osebam, subjektom in organom zaradi razmer v Iranu

(2023/C 224/04)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (EU) 2018/1725 (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2011/235/SZVP (2), kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom Sveta (SZVP) 2023/1299 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 359/2011 (4), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1298 (5).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor Generalnega direktorata za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta, oddelek, pristojen za postopek obdelave, pa je RELEX.1, katerega naslov je:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Pooblaščena oseba Sveta za varstvo podatkov je dosegljiva na naslovu:

| | Pooblaščena oseba Sveta za varstvo podatkov |
| --- | --- |

Pooblaščena oseba Sveta za varstvo podatkov

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2011/235/SZVP, kakor se izvaja z Izvedbenim sklepom (SZVP) 2023/1299, in Uredbo (EU) št. 359/2011, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2023/1298.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2011/235/SZVP in Uredbi (EU) št. 359/2011.

Zbrani osebni podatki vključujejo potrebne podatke za pravilno identifikacijo zadevne osebe in utemeljitev ter katere koli druge podatke v zvezi z razlogi za uvrstitev na seznam.

Pravne podlage za obdelavo osebnih podatkov so sklepi Sveta, sprejeti na podlagi člena 29 PEU, in uredbe Sveta, sprejete v skladu s členom 215 PDEU, ki določajo fizične osebe (posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki) ter nalagajo zamrznitev sredstev in omejitve potovanj.

Obdelava je potrebna za opravljanje naloge v javnem interesu v skladu s členom 5(1)(a) in za izpolnitev zakonskih obveznosti iz zgoraj navedenih pravnih aktov, ki veljajo za upravljavca, v skladu s členom 5(1)(b) Uredbe (EU) 2018/1725.

Obdelava je potrebna iz razlogov bistvenega javnega interesa v skladu s členom 10(2)(g) Uredbe (EU) 2018/1725.

Svet lahko pridobi osebne podatke posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, od držav članic in/ali Evropske službe za zunanje delovanje. Prejemniki osebnih podatkov so države članice, Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje.

Vsi osebni podatki, ki jih obdeluje Svet v kontekstu avtonomnih omejevalnih ukrepov EU, se bodo hranili pet let od trenutka, ko je bil posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, odstranjen s seznama oseb, za katere velja zamrznitev sredstev, ali ko je veljavnost ukrepa potekla, ali, če je vložena tožba pri Sodišču, do izreka pravnomočne sodbe. Osebne podatke, ki jih vsebujejo dokumenti, registrirani v Svetu, hrani Svet za namene arhiviranja v javnem interesu v smislu člena 4(1)(e) Uredbe (EU) 2018/1725.

Svet bo morda moral izmenjati osebne podatke v zvezi s posameznikom, na katerega se nanašajo osebni podatki, s tretjo državo ali mednarodno organizacijo v kontekstu prenosa uvrstitev na sezname ZN s strani Sveta ali v kontekstu mednarodnega sodelovanja v zvezi s politiko omejevalnih ukrepov EU.

Če sklep o ustreznosti ali pa ustrezni zaščitni ukrepi niso sprejeti, se prenos osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo izvede pod naslednjim pogojem oziroma naslednjimi pogoji v skladu s členom 50 Uredbe (EU) 2018/1725: prenos je potreben zaradi pomembnih razlogov javnega interesa; prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov.

Pri obdelavi osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni vključeno avtomatizirano sprejemanje odločitev.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo pravico do obveščenosti in pravico do dostopa do svojih osebnih podatkov. Poleg tega imajo pravico, da svoje podatke popravijo in dopolnijo. Pod nekaterimi pogoji imajo lahko pravico do izbrisa svojih osebnih podatkov, lahko nasprotujejo njihovi obdelavi ali zahtevajo, da se njihova obdelava omeji.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko te pravice uveljavljajo tako, da upravljavcu pošljejo elektronsko sporočilo in o tem v kopiji obvestijo tudi pooblaščeno osebo za varstvo podatkov, kot je navedeno zgoraj.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, morajo svoji zahtevi priložiti kopijo identifikacijskega dokumenta, da potrdijo svojo identiteto (osebna izkaznica ali potni list). Na tem dokumentu morajo biti navedeni identifikacijska številka, država izdaje, obdobje veljavnosti, ime, naslov in datum rojstva. Vsi drugi podatki, navedeni na kopiji identifikacijskega dokumenta, kot so fotografija ali morebitne telesne značilnosti, se lahko potemnijo.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 pravico vložiti pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

Pred tem je priporočljivo, da posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, najprej poskusijo pridobiti pravno sredstvo tako, da stopijo v stik z upravljavcem in/ali pooblaščeno osebo Sveta za varstvo podatkov.

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 100, 14.4.2011, str. 51.

(3)  UL L 160 I, 26.6.2023, str. 5.

(4)  UL L 100, 14.4.2011, str. 1.

(5)  UL L 160 I, 26.6.2023, str. 1.

---

Evropska komisija

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/9

---

Menjalni tečaji eura (1)

26. junij 2023

(2023/C 224/05)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0918 |
| JPY | japonski jen | 156,41 |
| DKK | danska krona | 7,4458 |
| GBP | funt šterling | 0,85878 |
| SEK | švedska krona | 11,6825 |
| CHF | švicarski frank | 0,9737 |
| ISK | islandska krona | 148,90 |
| NOK | norveška krona | 11,7080 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,649 |
| HUF | madžarski forint | 369,10 |
| PLN | poljski zlot | 4,4363 |
| RON | romunski lev | 4,9561 |
| TRY | turška lira | 28,2813 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6346 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4354 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5481 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7690 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4765 |
| KRW | južnokorejski won | 1 425,57 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,3145 |
| CNY | kitajski juan | 7,8972 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 438,22 |
| MYR | malezijski ringit | 5,1025 |
| PHP | filipinski peso | 60,863 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 38,399 |
| BRL | brazilski real | 5,2177 |
| MXN | mehiški peso | 18,6863 |
| INR | indijska rupija | 89,5565 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0918

JPY

japonski jen

156,41

DKK

danska krona

7,4458

GBP

funt šterling

0,85878

SEK

švedska krona

11,6825

CHF

švicarski frank

0,9737

ISK

islandska krona

148,90

NOK

norveška krona

11,7080

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,649

HUF

madžarski forint

369,10

PLN

poljski zlot

4,4363

RON

romunski lev

4,9561

TRY

turška lira

28,2813

AUD

avstralski dolar

1,6346

CAD

kanadski dolar

1,4354

HKD

hongkonški dolar

8,5481

NZD

novozelandski dolar

1,7690

SGD

singapurski dolar

1,4765

KRW

južnokorejski won

1 425,57

ZAR

južnoafriški rand

20,3145

CNY

kitajski juan

7,8972

IDR

indonezijska rupija

16 438,22

MYR

malezijski ringit

5,1025

PHP

filipinski peso

60,863

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

38,399

BRL

brazilski real

5,2177

MXN

mehiški peso

18,6863

INR

indijska rupija

89,5565

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/10

---

Seznam držav članic in njihovih pristojnih organov v zvezi s členom 12(1) Uredbe (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin

(2023/C 224/06)

Objava tega seznama je v skladu s členom 12(3) Uredbe (EU) 2021/784 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2021 o obravnavanju razširjanja terorističnih spletnih vsebin (1). Pristojni organi so bili uradno sporočeni v skladu z naslednjimi členi navedene uredbe:

ODDELEK IV

PRISTOJNI ORGANI IN SODELOVANJE

Člen 12 (2)

Imenovanje pristojnih organov

1.   Vsaka država članica imenuje organ ali organe, ki so pristojni za:

| a. | izdajanje odredb o odstranitvi na podlagi člena 3; |
| --- | --- |

a.

izdajanje odredb o odstranitvi na podlagi člena 3;

| b. | pregled odredb o odstranitvi na podlagi člena 4; |
| --- | --- |

b.

pregled odredb o odstranitvi na podlagi člena 4;

| c. | nadzor izvajanja posebnih ukrepov na podlagi člena 5; |
| --- | --- |

c.

nadzor izvajanja posebnih ukrepov na podlagi člena 5;

| d. | nalaganje kazni na podlagi člena 18. |
| --- | --- |

d.

nalaganje kazni na podlagi člena 18.

3.   Države članice do 7. junija 2022 uradno obvestijo Komisijo o pristojnem organu ali pristojnih organih iz odstavka 1 in vsaki njihovi spremembi. Komisija uradno obvestilo in njegove morebitne spremembe objavi v Uradnem listu Evropske unije.

| Država članica | Pristojni organi |
| --- | --- |
| Avstrija | |
| Belgija | Zvezno tožilstvo (Federaal parket/parquet federal) (člen 12(1)(a) in (b)),
  v nujnih zadevah Oddelek I2-IRU Direktorata za boj proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu (DJSOC) (člen 12(1)(a)) |
| Bolgarija | Ministrstvo za notranje zadeve – Generalni direktorat za boj proti organiziranemu kriminalu (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d)) |
| Hrvaška | Ministrstvo za notranje zadeve (Ministarstvo unutarnjih poslova) (člen 12(1)(a) in (b))
  Hrvaški regulativni organ za omrežne dejavnosti (Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti) (člen 12(1)(c))
  Občinsko sodišče za prekrške v Zagrebu (Općinski prekršajni sud u Zagrebu) (člen 12(1)(d)) |
| Ciper | Ciprska policija (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d)) |
| Češka | Nacionalna agencija za boj proti terorizmu, ekstremizmu in kibernetski kriminaliteti, Kriminalistična in preiskovalna služba, Policija Češke republike (člen 12(1)(a))
  Ministrstvo za notranje zadeve Češke republike (člen 12(1)(b))
  Češki urad za telekomunikacije (člen 12(1)(c) in (d)) |
| Danska | Danska nacionalna policija in sodišča Danske (člen 12(1)(a))
  Danska nacionalna policija (člen 12(1)(b) in (c))
  Državno tožilstvo in sodišča Danske (člen 12(1)(d)) |
| Estonija | Estonska služba za notranjo varnost (člen 12(1)(a) in (b))
  Estonski organ za tehnični nazor (člen 12(1)(c) in (d)) |
| Finska | Nacionalni preiskovalni urad (člen 12(1)(a) in (b))
  Finska agencija za promet in komunikacije Traficom (člen 12(1)(c))
  Odbor za sankcije pri Nacionalni policijski upravi Finske (člen 12(1)(d)) |
| Francija | Centralni urad za boj proti kriminalu, povezanemu z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (L'Office central de lutte contre la criminalité liée aux technologies de l'information et de la communication (OCLCTIC) (člen 12(1)(a))
  Regulativni organ za avdiovizualne in digitalne komunikacije (L'Autorité de régulation de la communication audiovisuelle et numérique) (ARCOM), personnalite-qualifiee@arcom.fr (člen 12(1)(b) in (c))
  Redno sodišče (Le juge judiciaire) za kazenske sankcije in Regulativni organ za avdiovizualne in digitalne komunikacije (l'Autorité de régulation de la communication audiovisuelle et numérique) (ARCOM) za upravne sankcije (člen 12(1)(d)) |
| Nemčija | Zvezna uprava kriminalistične policije (Bundeskriminalamt) (člen 12(1)(a) in (b))
  Zvezna agencija za omrežja (Bundesnetzagentur) (člen 12(1)(c) in (d)) |
| Grčija | |
| Madžarska | Nacionalni organ za medije in infokomunikacije (Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság) (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d)) |
| Irska | Nacionalna policija (An Garda Síochána) (člen 12(1)(a)) |
| Italija | |
| Latvija | Služba državne varnosti (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d)) |
| Litva | |
| Luksemburg | Policija Velikega vojvodstva – Ministrstvo za notranjo varnost (Police grand-ducale - Ministère de la Sécurité intérieure) (člen 12(1)(a) in (b))
  Visoki komisariat za nacionalno zaščito – Nacionalna agencija za kibernetsko varnost (Haut-Commissariat à la Protection nationale - Agence nationale de la sécurité des systèmes d'information) (člen 12(1)(c)) |
| Malta | Sodišče v vlogi sodišča za kazenske zadeve (člen 12(1)(a), (b) in (d))
  Policija, ki ukrepa po nasvetu Enote za varovanje kritične informacijske infrastrukture (člen 12(1)(c)) |
| Nizozemska | |
| Poljska | |
| Portugalska | |
| Romunija | Nacionalni organ za upravljanje in regulacijo komunikacij (Autoritatea Națională pentru Administrare și Reglementare în Comunicații) (ANCOM) (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d))
  Romunska obveščevalna služba (Serviciul Român de Informații) (člen 12(c) podpira ANCOM pri nadzoru izvajanja posebnih ukrepov v skladu s členom 5 Uredbe)
  Ministrstvo za notranje zadeve – Generalni inšpektorat romunske policije (Ministerul Afacerilor Interne - Inspectoratul General al Poliției Române) (na zahtevo ANCOM sodeluje pri preverjanju, ali ponudniki storitev gostovanja izpolnjujejo obveznosti iz člena 3(3), člena 4(2) in člena 6 Uredbe) |
| Slovaška | Policija Slovaške republike (člen 12(1)(a) in (b))
  Svet za medijske storitve (člen 12(1)(c) in (d)) |
| Slovenija | |
| Španija | Center za obveščevalno dejavnost za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu (CITCO), Državni sekretariat za varnost na Ministrstvu za notranje zadeve (člen 12(1)(a), (b) in (c))
  Državni sekretar za varnost, pristojen za izrekanje kazni za manjše in hude kršitve, in Minister za notranje zadeve, pristojen za nalaganje sankcij za zelo huda kazniva dejanja (člen 12(1)(d)) |
| Švedska | Švedska policijska uprava (Polismyndigheten) (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d)) |

Država članica

Pristojni organi

Avstrija

Belgija

Zvezno tožilstvo (Federaal parket/parquet federal) (člen 12(1)(a) in (b)),

v nujnih zadevah Oddelek I2-IRU Direktorata za boj proti hudim kaznivim dejanjem in organiziranemu kriminalu (DJSOC) (člen 12(1)(a))

Bolgarija

Ministrstvo za notranje zadeve – Generalni direktorat za boj proti organiziranemu kriminalu (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d))

Hrvaška

Ministrstvo za notranje zadeve (Ministarstvo unutarnjih poslova) (člen 12(1)(a) in (b))

Hrvaški regulativni organ za omrežne dejavnosti (Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti) (člen 12(1)(c))

Občinsko sodišče za prekrške v Zagrebu (Općinski prekršajni sud u Zagrebu) (člen 12(1)(d))

Ciper

Ciprska policija (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d))

Češka

Nacionalna agencija za boj proti terorizmu, ekstremizmu in kibernetski kriminaliteti, Kriminalistična in preiskovalna služba, Policija Češke republike (člen 12(1)(a))

Ministrstvo za notranje zadeve Češke republike (člen 12(1)(b))

Češki urad za telekomunikacije (člen 12(1)(c) in (d))

Danska

Danska nacionalna policija in sodišča Danske (člen 12(1)(a))

Danska nacionalna policija (člen 12(1)(b) in (c))

Državno tožilstvo in sodišča Danske (člen 12(1)(d))

Estonija

Estonska služba za notranjo varnost (člen 12(1)(a) in (b))

Estonski organ za tehnični nazor (člen 12(1)(c) in (d))

Finska

Nacionalni preiskovalni urad (člen 12(1)(a) in (b))

Finska agencija za promet in komunikacije Traficom (člen 12(1)(c))

Odbor za sankcije pri Nacionalni policijski upravi Finske (člen 12(1)(d))

Francija

Centralni urad za boj proti kriminalu, povezanemu z informacijsko in komunikacijsko tehnologijo (L'Office central de lutte contre la criminalité liée aux technologies de l'information et de la communication (OCLCTIC) (člen 12(1)(a))

Regulativni organ za avdiovizualne in digitalne komunikacije (L'Autorité de régulation de la communication audiovisuelle et numérique) (ARCOM), personnalite-qualifiee@arcom.fr (člen 12(1)(b) in (c))

Redno sodišče (Le juge judiciaire) za kazenske sankcije in Regulativni organ za avdiovizualne in digitalne komunikacije (l'Autorité de régulation de la communication audiovisuelle et numérique) (ARCOM) za upravne sankcije (člen 12(1)(d))

Nemčija

Zvezna uprava kriminalistične policije (Bundeskriminalamt) (člen 12(1)(a) in (b))

Zvezna agencija za omrežja (Bundesnetzagentur) (člen 12(1)(c) in (d))

Grčija

Madžarska

Nacionalni organ za medije in infokomunikacije (Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság) (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d))

Irska

Nacionalna policija (An Garda Síochána) (člen 12(1)(a))

Italija

Latvija

Služba državne varnosti (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d))

Litva

Luksemburg

Policija Velikega vojvodstva – Ministrstvo za notranjo varnost (Police grand-ducale - Ministère de la Sécurité intérieure) (člen 12(1)(a) in (b))

Visoki komisariat za nacionalno zaščito – Nacionalna agencija za kibernetsko varnost (Haut-Commissariat à la Protection nationale - Agence nationale de la sécurité des systèmes d'information) (člen 12(1)(c))

Malta

Sodišče v vlogi sodišča za kazenske zadeve (člen 12(1)(a), (b) in (d))

Policija, ki ukrepa po nasvetu Enote za varovanje kritične informacijske infrastrukture (člen 12(1)(c))

Nizozemska

Poljska

Portugalska

Romunija

Nacionalni organ za upravljanje in regulacijo komunikacij (Autoritatea Națională pentru Administrare și Reglementare în Comunicații) (ANCOM) (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d))

Romunska obveščevalna služba (Serviciul Român de Informații) (člen 12(c) podpira ANCOM pri nadzoru izvajanja posebnih ukrepov v skladu s členom 5 Uredbe)

Ministrstvo za notranje zadeve – Generalni inšpektorat romunske policije (Ministerul Afacerilor Interne - Inspectoratul General al Poliției Române) (na zahtevo ANCOM sodeluje pri preverjanju, ali ponudniki storitev gostovanja izpolnjujejo obveznosti iz člena 3(3), člena 4(2) in člena 6 Uredbe)

Slovaška

Policija Slovaške republike (člen 12(1)(a) in (b))

Svet za medijske storitve (člen 12(1)(c) in (d))

Slovenija

Španija

Center za obveščevalno dejavnost za boj proti terorizmu in organiziranemu kriminalu (CITCO), Državni sekretariat za varnost na Ministrstvu za notranje zadeve (člen 12(1)(a), (b) in (c))

Državni sekretar za varnost, pristojen za izrekanje kazni za manjše in hude kršitve, in Minister za notranje zadeve, pristojen za nalaganje sankcij za zelo huda kazniva dejanja (člen 12(1)(d))

Švedska

Švedska policijska uprava (Polismyndigheten) (člen 12(1)(a), (b), (c) in (d))

---

(1)  UL L 172, 17.5.2021, str. 79.

1

(2)  Za celotno besedilo člena 12 Uredbe (EU) 2021/784 glej UL L 172, 17.5.2021, str. 79.

2

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/13

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11151 – BDT / LGP / PROMACH)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 224/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | BDT Capital Partners, LLC („BDT“, Združene države Amerike), ki je pod končnim nadzorom fizične osebe, Byrona D. Trotta, |
| --- | --- |

—

BDT Capital Partners, LLC („BDT“, Združene države Amerike), ki je pod končnim nadzorom fizične osebe, Byrona D. Trotta,

| — | Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, Združene države Amerike), |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, Združene države Amerike),

| — | Pro Mach, Inc. („ProMach“, Združene države Amerike), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja LGP. |
| --- | --- |

—

Pro Mach, Inc. („ProMach“, Združene države Amerike), ki je trenutno pod izključnim nadzorom podjetja LGP.

Podjetji BDT in LGP pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem ProMach.

Koncentracija se izvede z nakupom vrednostnih papirjev.

2.

| — | BDT je ameriška investicijska banka, specializirana za naložbe v podjetja, ki so v družinski lasti in jih vodijo ustanovitelji, |
| --- | --- |

—

BDT je ameriška investicijska banka, specializirana za naložbe v podjetja, ki so v družinski lasti in jih vodijo ustanovitelji,

| — | LGP je ameriško podjetje za naložbe v zasebni kapital, ki se osredotoča predvsem na naložbe v storitvena podjetja, vključno s potrošniškimi, poslovnimi in zdravstvenimi storitvami, pa tudi maloprodajna in distribucijska podjetja ter industrijo, |
| --- | --- |

—

LGP je ameriško podjetje za naložbe v zasebni kapital, ki se osredotoča predvsem na naložbe v storitvena podjetja, vključno s potrošniškimi, poslovnimi in zdravstvenimi storitvami, pa tudi maloprodajna in distribucijska podjetja ter industrijo,

| — | ProMach je ponudnik rešitev na področju strojev za pakiranje ter povezanih poprodajnih izdelkov in storitev (vključno z inženirskimi in integracijskimi storitvami), ki oskrbuje proizvajalce vseh velikosti in na vseh geografskih območjih v živilski industriji, industriji pijač, farmacevtski industriji, industriji osebne nege ter sektorju gospodinjskih in industrijskih izdelkov. Podjetje ProMach je trenutno osredotočeno predvsem na ZDA in Kanado, svoje storitve pa ponuja tudi v EGP in drugod po svetu. |
| --- | --- |

—

ProMach je ponudnik rešitev na področju strojev za pakiranje ter povezanih poprodajnih izdelkov in storitev (vključno z inženirskimi in integracijskimi storitvami), ki oskrbuje proizvajalce vseh velikosti in na vseh geografskih območjih v živilski industriji, industriji pijač, farmacevtski industriji, industriji osebne nege ter sektorju gospodinjskih in industrijskih izdelkov. Podjetje ProMach je trenutno osredotočeno predvsem na ZDA in Kanado, svoje storitve pa ponuja tudi v EGP in drugod po svetu.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

Zadeva M.11151 – BDT / LGP / PROMACH

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/15

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 224/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Valencia“

PDO-ES-A0872-AM04

Datum obvestila: 3. april 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Kategorije proizvodov vinske trte – izboljšanje besedila

Opis

Navedbe „belo vino“, „rdeče vino“ in „vino rosé“ so bile nadomeščene z izrazom „vino“. Kategorija vino vključuje bela, rosé in rdeča vina, kot je opredeljeno v delu II Kategorije proizvodov vinske trte Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.

Ta sprememba se nanaša na točko 2 specifikacije proizvoda, vendar se ne nanaša na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Člen 4(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 določa naslednje: „V opisu proizvodov vinske trte se navede ustrezna kategorija ali kategorije proizvodov vinske trte izmed kategorij iz dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013.“

Ta sprememba je potrebna, da se besedilo uskladi z regulativnimi določbami in to zahtevo.

2.   Največji delež dejanskega alkohola za bela, rosé in rdeča vina z izrazom „Petit Valencia“

Opis

Največja mejna vrednost deleža dejanskega alkohola (v vol. %) za vina, označena z izrazom „Petit Valencia“, je bila določena na 9 vol. %, kar pomeni, da je dovoljen razpon med 4,5 in 9 vol. %.

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) specifikacije proizvoda in točko 4 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Da bi se preprečila zamenjava z drugimi belimi, rdečimi ali rosé vini, je treba določiti, da je delež dejanskega alkohola pri belih, rdečih ali rosé vinih, označenih z izrazom „Petit Valencia“, med 4,5 in 9 vol. %.

3.   Sprememba vsebnosti hlapnih kislin pri rdečih, belih in rosé vinih z več kot 12,5-odstotnim volumenskim deležem dejanskega alkohola

Opis

Določeno je bilo, da mora biti mejna vrednost vsebnosti hlapnih kislin pri rdečih vinih na eni strani ter belih in rosé vinih na drugi z več kot 12,5-odstotnim volumenskim deležem dejanskega alkohola manjša od 1,2 g/l za rdeča vina in 1,08 g/l za druga vina.

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) specifikacije proizvoda in točko 4 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Skladnost z delom C Priloge I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/934 z dne 12. marca 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta.

4.   Popravek navedb vsebnosti sladkorja

Opis

Navedbe vsebnosti sladkorja v kakovostnih aromatičnih penečih vinih so bile popravljene, saj so bile v španščini napačno zapisane: besedi „Bruto“ in „Natural“ sta bili nadomeščeni z besedama „Brut“ in „Nature“.

Ta sprememba se nanaša na točko 2(a) specifikacije proizvoda, vendar se ne nanaša na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Popravek.

5.   Vključitev organoleptičnega opisa za starana vina rosé

Opis

Dodan je bil organoleptični opis za vina rosé, starana v lesenih sodih (prej pomotoma izpuščen).

Ta sprememba se nanaša na točko 2(b) specifikacije proizvoda, vendar se ne nanaša na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Ker se lahko vina rosé starajo v lesenih sodih, se je štelo primerno, da se za to doda organoleptični opis.

6.   Sorte vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo kakovostnih aromatičnih penečih vinih

Opis

Oddelek o posebnih enoloških postopkih zdaj vključuje imena sort vinske trte iz točke 6 specifikacije proizvoda, ki se lahko uporabljajo za proizvodnjo kakovostnih aromatičnih penečih vin.

Ta sprememba se nanaša na točko 3 specifikacije proizvoda in točko 5(1) enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Uskladitev z Dodatkom k Prilogi II k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/934 z dne 12. marca 2019 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, po katerem se za proizvodnjo te vrste penečih vin lahko uporabljajo le nekatere sorte vinske trte.

7.   Donos za sorto moscatel de alejandría

Opis

Za sorto moscatel de alejandría je bil določen največji donos na hektar v višini 16 000 kg in 121,60 hektolitra.

Ta sprememba se nanaša na točko 5 specifikacije proizvoda in točko 5(2) enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Sorta vinske trte moscatel de alejandría je popolnoma prilagojena sredozemskemu podnebju Valencije in ima velike donose.

Z modernizacijo pridelovalnih tehnik se je povečal donos na parcelah, ki so zasajene s to sorto, ne da bi to vplivalo na kakovost ali značilne lastnosti proizvodov.

Za prilagoditev tem razmeram je treba največji donos sorte moscatel de alejandría razlikovati od največjega donosa drugih belih sort ter ga v skladu s podatki o označbi porekla in izkušnjami z njo povečati na 16 000 kg na hektar.

8.   Izboljšanje besedila v oddelku o povezavi z geografskim območjem

Opis

Opis celotnega oddelka 7 o povezavi z geografskim območjem je bil spremenjen.

Ta sprememba se nanaša na točko 7 specifikacije proizvoda in točko 8 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT) in vsebuje le izboljšanje besedila oddelka o povezavi. Sama povezava ostaja enaka.

Razlog

Po sodbah št. 958/2021 in 959/2021 oddelka za upravne spore pri vrhovnem sodišču je bila preoblikovana celotna specifikacija proizvoda iz leta 2011. Vendar je zdaj treba izboljšati besedilo oddelka o povezavi, da se bodo upoštevale takratne pripombe Komisije, zlasti njegove opise za vsako kategorijo proizvodov.

9.   Vključitev možnosti vinificiranja v bližini razmejenega območja

Opis

V skladu s členom 5(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 je bilo uvedeno odstopanje od zahteve po proizvodnji vina znotraj razmejenega območja za občine v Avtonomni skupnosti Valencija, ki mejijo na občine znotraj geografskega območja.

Ta sprememba se nanaša na točko 8(b)(iii) specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Gre za uporabo možnih odstopanj iz člena 5 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z dne 17. oktobra 2018 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z vlogami za zaščito označb porekla, geografskih označb in tradicionalnih izrazov v vinskem sektorju, postopkom ugovora, omejitvami uporabe, spremembami specifikacij proizvoda, preklicem zaščite ter označevanjem in predstavitvijo.

10.   Izboljšanje besedila v oddelku o nadzoru nad soobstojem vin

Opis

Stavek „V ta namen regulativni odbor prek svojega nadzornega organa določi nadzorne ukrepe, za katere meni, da so potrebni“ je črtan, saj ne prispeva ničesar k besedilu.

Ta sprememba se nanaša na točko 8(b)(iv) specifikacije proizvoda, vendar se ne nanaša na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Očitno je, da bo nadzorni organ v vsakem primeru odgovoren za vzpostavitev potrebnih nadzornih postopkov, ne le za preverjanje soobstoja različnih vin, temveč tudi za vse druge vidike specifikacije proizvoda.

11.   Posodobitev sklicev na predpise

Opis

Sklici na prejšnjo SUT so bili nadomeščeni s sklici na trenutno veljavno ureditev.

Ta sprememba se nanaša na točko 8(b)(v) specifikacije proizvoda, vendar se ne nanaša na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Drugi vidiki specifikacije proizvoda so bili spremenjeni, da bi se posodobili sklici na predpise.

12.   Pogoji za uporabo izrazov: „Moscatel de Valencia“ ali „Vino de licor Moscatel de Valencia“

Opis

Namen te spremembe je razlikovanje med dvema načinoma proizvajanja likerskega vina iz sorte moscatel. Če se pri proizvodnji likerskega vina uporablja grozdni mošt z drožmi in kožicami, je pri označevanju treba navesti izraz „tradicional“. V nasprotnem primeru se ta izraz ne sme uporabiti. Pojasnjeno je bilo, da mora biti v obeh primerih vse uporabljeno grozdje sorte moscatel de alejandría.

Ta sprememba se nanaša na točko 8(b)(v) in (vi) specifikacije proizvoda ter točko 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Ta vrsta vina je tradicionalna za to označbo porekla že od njenega nastanka in je bila vključena v prva pravila o označbi porekla iz leta 1957.

Razlikovati je treba med dvema proizvodnima metodama, ki se uporabljata za likerska vina iz sorte moscatel z ZOP „Valencia“ in vključujeta uporabo zbistrenega ali motnega mošta.

13.   Posodobitev podatkov pristojnega organa

Opis

Kontaktni podatki pristojnega organa so posodobljeni.

Ta sprememba se nanaša na točko 9(a) specifikacije proizvoda, vendar se ne nanaša na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Odločeno je bilo, da se ti podatki posodobijo hkrati s spremembami drugih oddelkov specifikacije proizvoda.

14.   Popravek obsega preverjanja

Opis

Obseg preverjanja skladnosti s specifikacijo proizvoda je bil spremenjen tako, da vključuje postopek proizvodnje in sam proizvod.

Ta sprememba se nanaša na točko 9(b)(i) specifikacije proizvoda, vendar se ne nanaša na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne spada v nobeno od kategorij iz člena 105(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 (uredba o enotni SUT).

Razlog

Odločeno je bilo, da se ta opustitev popravi hkrati s spremembami drugih delov specifikacije proizvoda, saj je očitno, da obseg preverjanja vključuje postopek proizvodnje in sam proizvod.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Valencia

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvoda vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 6. | Kakovostno aromatično peneče vino |
| --- | --- |

6.

Kakovostno aromatično peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vin

1.   Belo vino

KRATEK OPIS

Prevladujejo rumeni odtenki, ki segajo od bledo do zlato rumenih. Lahko se stara v lesenih sodih. Čist in zelo intenziven vonj s sadnimi notami. Ima dobro vsebnost kislin ter svež in saden okus z dolgim zatonom.

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, in 300 mg/l, če je 5 g/l ali višja.

Najvišja vsebnost hlapnih kislin, če je delež dejanskega alkohola večji od 12,5 vol. %: 18 meq/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Vino rosé in rdeče vino

KRATEK OPIS

Vina rosé imajo rožnate odtenke z odsevi barve malin, jagod, rdečega ribeza ali lososa. Čist in intenziven vonj s prevladujočimi sadnimi aromami. Imajo dobro vsebnost kislin ter odkrit in uravnotežen okus. Dolg zaton. Rdeča vina so običajno temne barve, predvsem rdeče barve z vijoličastimi, škrlatnimi, granatnimi, češnjevimi ali rubinastimi odsevi. Zelo intenziven vonj, za katerega je značilna velika sadnost.

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: za vina rosé 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, in 250 mg/l, če je 5 g/l ali višja; za rdeča vina 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, in 200 mg/l, če je 5 g/l ali višja.

Najvišja vsebnost hlapnih kislin, če je delež dejanskega alkohola večji od 12,5 vol. %: 18 meq/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Vina z izrazi „crianza“, „reserva“ in „gran reserva“

KRATEK OPIS

So temnejših barv kot osnovno vino. Intenzivnejša rumena barva pri belih vinih, rdeča vina pa se približujejo opečnato rdečim odtenkom. Vonj je uravnotežen v sadnosti in lesnih aromah. Dobre retronazalne zaznave v ustih.

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: za bela vina in vina rosé 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, ter 300 mg/l za bela vina in 250 mg/l za vina rosé, če je 5 g/l ali višja; za rdeča vina 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, in 200 mg/l, če je 5 g/l ali višja.

Najvišja vsebnost hlapnih kislin, če je delež dejanskega alkohola večji od 12,5 vol. %: 18 meq/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Belo, rosé in rdeče likersko vino

KRATEK OPIS

V belem likerskem vinu prevladujejo rumeni odtenki, ki segajo od bledo do zlato rumenih. Likersko vino rosé ima rožnate odtenke z odsevi barve malin, jagod, rdečega ribeza ali lososa. Rdeče likersko vino ima rdeče odtenke z vijoličastimi, škrlatnimi, granatnimi ali rubinastimi odsevi. Zelo intenziven vonj, zlasti če je vino pridelano iz sorte moscatel. Sladko in slastno, uravnoteženo z močnim pookusom.

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, in 200 mg/l, če je 5 g/l ali višja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 1,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

1,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Belo, rosé in rdeče kakovostno aromatično peneče vino

KRATEK OPIS

Če je osnovno vino belo, v vinu prevladujejo rumeni odtenki, ki segajo od bledo do zlato rumenih. Če je osnovno vino rosé, imajo vina rožnate odtenke z odsevi barve malin, jagod, rdečega ribeza ali lososa. Če je osnovno vino rdeče, imajo vina rdeče odtenke z vijoličastimi, škrlatnimi, granatnimi, češnjevimi ali rubinastimi odsevi. Čist in intenziven vonj z aromami, ki so značilne za sorto. Dobra vsebnost kislin in intenzivnost v ustih. Sveža vina z dobro povezanim ogljikovim dioksidom.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 6 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

6

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

6.   Belo, rosé in rdeče biser vino

KRATEK OPIS

Če je osnovno vino belo, v vinu prevladujejo rumeni odtenki, ki segajo od bledo do zlato rumenih. Če je osnovno vino rosé, imajo vina rožnate odtenke z odsevi barve malin, jagod, rdečega ribeza ali lososa. Če je osnovno vino rdeče, imajo vina rdeče odtenke z vijoličastimi, škrlatnimi, granatnimi, češnjevimi ali rubinastimi odsevi. Čist in intenziven vonj z aromami, ki so značilne za sorto. V ustih so sveža, sadna in intenzivna, z dobro povezanim ogljikovim dioksidom.

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: za bela vina in vina rosé 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, ter 250 mg/l za obe vrsti, če je 5 g/l ali višja; za rdeča vina 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, in 200 mg/l, če je 5 g/l ali višja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Belo, rosé in rdeče vino z izrazom „Petit Valencia“

KRATEK OPIS

Lastnosti so podobne tistim, ki so opisane za bela, rosé in rdeča vina.

Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: za bela vina in vina rosé 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, ter 300 mg/l za bela vina in 250 mg/l za vina rosé, če je 5 g/l ali višja; za rdeča vina 150 mg/l, če je vsebnost sladkorja nižja od 5 g/l, in 200 mg/l, če je 5 g/l ali višja.

Največji delež dejanskega alkohola: 9 vol. %.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 4,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

4,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5  grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Posebni enološki postopek

Uporabiti je treba zadosten pritisk, da se izloči vino in da se vino loči od tropa, tako da donos ni večji od 82 litrov mošta ali 76 litrov vina na 100 kilogramov grozdja. V nobenem primeru se za proizvodnjo zaščitenih vin ne smejo uporabljati serije vina, pridobljene z uporabo neprimernega pritiska.

Leseni sodi, ki se uporabljajo pri postopkih staranja, morajo biti izdelani iz hrasta in imeti prostornino, ki ustreza prostorninskim omejitvam, ki jih določa veljavna zakonodaja za uporabo nekaterih tradicionalnih izrazov.

Za proizvodnjo kakovostnih aromatičnih penečih vin se lahko uporabijo naslednje sorte vinske trte: albariño, gewürztraminer, macabeo, alarije (malvasía riojana, subirat parent), moscatel de alejandría, moscatel de grano menudo in verdejo.

5.2.   Največji donosi

1.   Rdeče sorte vinske trte

9 100 kilogramov grozdja na hektar

2.   Bele sorte vinske trte

12 000 kilogramov grozdja na hektar

3.   Rdeče sorte vinske trte

69,16 hektolitra na hektar

4.   Bele sorte vinske trte

91,20 hektolitra na hektar

5.   Sorta moscatel de alejandría

16 000 kilogramov grozdja na hektar

121,60 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje ZOP „Valencia“ zajema ozemlje v pokrajini Valencia, ki je razdeljeno na manjše geografske enote ali podobmočja, ki jih zajema ZOP, in ga sestavljajo naslednje občine:

| (a) | podobmočje ALTO TURIA: Alpuente, Aras de los Olmos, Benagéber, Calles, Chelva, La Yesa, Titaguas in Tuéjar; |
| --- | --- |

(a)

podobmočje ALTO TURIA: Alpuente, Aras de los Olmos, Benagéber, Calles, Chelva, La Yesa, Titaguas in Tuéjar;

| (b) | podobmočje VALENTINO: Alborache, Alcublas, Andilla, Bétera, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Estivella, Gestalgar, Godella, Godelleta, Higueruelas, Llíria, Losa del Obispo, Macastre, Montserrat, Montroy, Náquera, Paterna, Pedralba, Picaña, Real, Riba-roja de Túria, Torrent, Turís, Vilamarxant, Villar del Arzobispo in Yátova; |
| --- | --- |

(b)

podobmočje VALENTINO: Alborache, Alcublas, Andilla, Bétera, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Estivella, Gestalgar, Godella, Godelleta, Higueruelas, Llíria, Losa del Obispo, Macastre, Montserrat, Montroy, Náquera, Paterna, Pedralba, Picaña, Real, Riba-roja de Túria, Torrent, Turís, Vilamarxant, Villar del Arzobispo in Yátova;

| (c) | podobmočje MOSCATEL DE VALENCIA: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, Llombai, Montroy, Montserrat, Real, Torrent, Turís in Yátova; |
| --- | --- |

(c)

podobmočje MOSCATEL DE VALENCIA: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, Llombai, Montroy, Montserrat, Real, Torrent, Turís in Yátova;

| (d) | podobmočje CLARIANO: Atzeneta d’Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Anna, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Ayora, Barx, Bèlgida, Bellreguard, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Benisuera, Bicorp, Bocairent, Bolbaite, Bufali, Castelló de Rugat, Carrícola, Chella, Enguera, Fontanars dels Alforins, Guardamar de la Safor, La Font de la Figuera, Guadasequies, La Llosa de Ranes, Llutxent, Mogente, Montaverner, Montesa, Montichelvo, L’Olleria, Ontinyent, Otos, El Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Ráfol de Salem, Rugat, Salem, Sempere, Terrateig, Vallada in Xàtiva. |
| --- | --- |

(d)

podobmočje CLARIANO: Atzeneta d’Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Anna, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Ayora, Barx, Bèlgida, Bellreguard, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Benisuera, Bicorp, Bocairent, Bolbaite, Bufali, Castelló de Rugat, Carrícola, Chella, Enguera, Fontanars dels Alforins, Guardamar de la Safor, La Font de la Figuera, Guadasequies, La Llosa de Ranes, Llutxent, Mogente, Montaverner, Montesa, Montichelvo, L’Olleria, Ontinyent, Otos, El Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Ráfol de Salem, Rugat, Salem, Sempere, Terrateig, Vallada in Xàtiva.

Območje proizvodnje zajema tudi parcele, ki so vpisane v register vinogradov in jih upravljajo člani zadrug ali lastniki vinskih kleti, vpisanih v registre regulativnega odbora, ki se tradicionalno uporabljajo za proizvodnjo vin z ZOP „Valencia“ in ležijo v naslednjih krajih v občinah Almansa in Caudete v pokrajini Albacete: Campillo, Estación, Casa Pino, Casa Pina, Mojón Blanco, Moleta, Molino Balsa, Prisioneros, Canto Blanco, La Venta, Derramador, Montalbana, Casa Alberto, Escribanos, Escorredores, Capitanes, Pandos, Venta del Puerto, Torre Chica, Torre Grande, Casa Blanca, El Pleito, Herrasti in Casa Hondo v občini Almansa ter Vega de Bogarra, Derramador in El Angosto v občini Caudete.

Območje proizvodnje vključuje parcele članov vinske zadruge La Viña Coop V v mestu Villena, ki so vpisane v register vin in se tradicionalno uporabljajo za proizvodnjo vin z ZOP „Valencia“.

7.   Sorte vinske trte

GARNACHA TINTORERA

MACABEO – VIURA

MERSEGUERA

MONASTRELL

MOSCATEL DE ALEJANDRÍA

VERDIL

8.   Opis povezave

Vina z ZOP „Valencia“ so znana po svoji močni aromatičnosti, ki je posledica pomanjkanja vode v vinogradih spomladi in poleti. Do tega pride zaradi visokih temperatur v teh letnih časih, kar poveča evapotranspiracijo.

Ta vina se odlikujejo tudi po svoji močni intenzivnosti barve, ki je posledica temperaturnega razpona. Likerska vina z ZOP „Valencia“ so znana po svoji močni aromatičnosti, ki je posledica blagih povprečnih temperatur skozi vse leto ter pomanjkanja vode spomladi in poleti.

Kakovostna aromatična peneča vina z ZOP „Valencia“ so znana po svoji značilni sadnosti, lahkosti in uravnoteženosti. Te lastnosti so posledica sredozemskega podnebja z blagimi temperaturami skozi vse leto.

Biser vina z ZOP „Valencia“ so sadna, lahka in uravnotežena, kar je posledica blagih povprečnih temperatur.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe o označevanju |
| --- | --- |

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| | Označba „VALENCIA“ mora biti jasno vidna. Podobmočje se lahko navede, če je bilo vse grozdje za vina pridelano tam. Ime sorte vinske trte se lahko uporabi samo za vina, pri pridelavi katerih je uporabljenih vsaj 85 % zadevne sorte. Izjemi sta likerski vini „Moscatel de Valencia“ in „Moscatel tradicional de Valencia“, za kateri se lahko uporablja samo sorta moscatel de alejandría. |
| --- | --- |

Označba „VALENCIA“ mora biti jasno vidna. Podobmočje se lahko navede, če je bilo vse grozdje za vina pridelano tam. Ime sorte vinske trte se lahko uporabi samo za vina, pri pridelavi katerih je uporabljenih vsaj 85 % zadevne sorte. Izjemi sta likerski vini „Moscatel de Valencia“ in „Moscatel tradicional de Valencia“, za kateri se lahko uporablja samo sorta moscatel de alejandría.

Možni izrazi pri označevanju

| | Izraz „VINO PETIT VALENCIA“ se lahko uporabi za mlada vina z več kot 4,5-odstotnim volumenskim deležem dejanskega alkohola in več kot 9-odstotnim volumenskim deležem skupnega alkohola, ki so pridelana po naravnih metodah. |
| --- | --- |

Izraz „VINO PETIT VALENCIA“ se lahko uporabi za mlada vina z več kot 4,5-odstotnim volumenskim deležem dejanskega alkohola in več kot 9-odstotnim volumenskim deležem skupnega alkohola, ki so pridelana po naravnih metodah.

| | Izraza „MOSCATEL DE VALENCIA“ ali „VINO DE LICOR MOSCATEL DE VALENCIA“ se lahko uporabita za vino, ki je v celoti pridelano iz sorte moscatel de alejandría in proizvedeno v skladu s četrto alineo točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 z dne 17. decembra 2013. Če se pri proizvodnji vina uporablja grozdni mošt z drožmi in kožicami, je pri označevanju treba navesti izraz „tradicional“. |
| --- | --- |

Izraza „MOSCATEL DE VALENCIA“ ali „VINO DE LICOR MOSCATEL DE VALENCIA“ se lahko uporabita za vino, ki je v celoti pridelano iz sorte moscatel de alejandría in proizvedeno v skladu s četrto alineo točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi (EU) št. 1308/2013 z dne 17. decembra 2013. Če se pri proizvodnji vina uporablja grozdni mošt z drožmi in kožicami, je pri označevanju treba navesti izraz „tradicional“.

| | Izraz „VINO DULCE“ se lahko uporabi za likerska vina, proizvedena v skladu s četrto alineo točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi Sveta (EU) št. 1308/2013 z dne 17. decembra 2013. |
| --- | --- |

Izraz „VINO DULCE“ se lahko uporabi za likerska vina, proizvedena v skladu s četrto alineo točke 3(c) dela II Priloge VII k Uredbi Sveta (EU) št. 1308/2013 z dne 17. decembra 2013.

| | Tradicionalni izraz „primero de cosecha“ (prva trgatev) se lahko uporabi za rdeča, bela in rosé vina, pridelana iz grozdja, potrganega v prvih desetih dneh trgatve, in ustekleničena v tridesetih dneh po koncu trgatve, pri čemer je treba pri označevanju navesti letnik. |
| --- | --- |

Tradicionalni izraz „primero de cosecha“ (prva trgatev) se lahko uporabi za rdeča, bela in rosé vina, pridelana iz grozdja, potrganega v prvih desetih dneh trgatve, in ustekleničena v tridesetih dneh po koncu trgatve, pri čemer je treba pri označevanju navesti letnik.

Pravni okvir:

| | nacionalna zakonodaja |
| --- | --- |

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

| | odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Objekti za proizvodnjo in staranje vina morajo biti na območju proizvodnje. Lahko so tudi v občinah Avtonomne skupnosti Valencija, ki mejijo na občine znotraj razmejenega geografskega območja. |
| --- | --- |

Objekti za proizvodnjo in staranje vina morajo biti na območju proizvodnje. Lahko so tudi v občinah Avtonomne skupnosti Valencija, ki mejijo na občine znotraj razmejenega geografskega območja.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://agroambient.gva.es/documents/163228750/0/DOPVLC-P2022.pdf/

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/26

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2023/C 224/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Côtes du Roussillon“

PDO-FR-A0919-AM01

Datum vloge: 20. april 2018

1.   Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Črtanje dopolnilnega geografskega imena „Les Aspres“

Spremenjeni sta bili specifikaciji proizvoda za zaščiteni označbi porekla (ZOP) „Côtes du Roussillon“ in „Côtes du Roussillon villages“. Do zdaj je bila pri označevanju poleg imena „Côtes du Roussillon“ dovoljena tudi navedba dopolnilnega geografskega imena „Les Aspres“, geografske enote, ki je manjša od območja proizvodnje ZOP v smislu člena 120(1), točka (g), Uredbe (EU) št. 1308/2013. Skupini vlagateljev za ZOP „Côtes du Roussillon“ in „Côtes du Roussillon villages“ sta želeli, da se ta dodatna navedba zaradi doslednosti in boljše razumljivosti za potrošnika doda še za ZOP „Côtes du Roussillon villages“. Specifikacija proizvoda „Côtes du Roussillon villages“ namreč že določa več dodatnih navedb pri označevanju, ki se nanašajo na manjše geografske enote, te pa bodo torej dopolnjene z navedbo „Les Aspres“.

V nadaljevanju so navedene točke specifikacije proizvoda, na katere vpliva črtanje te navedbe.

V poglavju 1:

| — | točka 2 oddelka II Geografska označba in dodatne navedbe; posledično je bila spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih določbah o označevanju, |
| --- | --- |

—

točka 2 oddelka II Geografska označba in dodatne navedbe; posledično je bila spremenjena točka enotnega dokumenta o dodatnih določbah o označevanju,

| — | oddelek III Barva in vrste proizvodov. To ne vpliva na enotni dokument, |
| --- | --- |

—

oddelek III Barva in vrste proizvodov. To ne vpliva na enotni dokument,

| — | podtočka (b) točke 2 oddelka IV Geografsko območje in območja, na katerih se izvajajo različni postopki je bila črtana. To ne vpliva na enotni dokument. Poleg tega je bil spremenjen oddelek IV, glej zgoraj, |
| --- | --- |

—

podtočka (b) točke 2 oddelka IV Geografsko območje in območja, na katerih se izvajajo različni postopki je bila črtana. To ne vpliva na enotni dokument. Poleg tega je bil spremenjen oddelek IV, glej zgoraj,

| — | oddelek V Trsni izbor. To ne vpliva na enotni dokument, |
| --- | --- |

—

oddelek V Trsni izbor. To ne vpliva na enotni dokument,

| — | podtočki (b) Pravila rezi in (d) Največja povprečna obremenitev na parcelo točke 1 Gojitvene oblike oddelka VI Vzgoja vinograda. To ne vpliva na enotni dokument, |
| --- | --- |

—

podtočki (b) Pravila rezi in (d) Največja povprečna obremenitev na parcelo točke 1 Gojitvene oblike oddelka VI Vzgoja vinograda. To ne vpliva na enotni dokument,

| — | točka 2 Zrelost grozdja oddelka VII Trganje, prevoz in zrelost grozdja. To ne vpliva na enotni dokument, |
| --- | --- |

—

točka 2 Zrelost grozdja oddelka VII Trganje, prevoz in zrelost grozdja. To ne vpliva na enotni dokument,

| — | podtočka (b) točke 1 Donosi in točke 2 Največji donosi oddelka VIII Donosi – začetek proizvodnje. To ne vpliva na enotni dokument, |
| --- | --- |

—

podtočka (b) točke 1 Donosi in točke 2 Največji donosi oddelka VIII Donosi – začetek proizvodnje. To ne vpliva na enotni dokument,

| — | podtočke (a) Zvrščanje sort vinske trte, (b) Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje in (c) Analitski standardi točke 1 Splošne določbe ter točka 5 Določbe o prometu s proizvodi in dajanju na potrošniški trg oddelka IX Predelava, pridelava, zorenje, stekleničenje in skladiščenje. To ne vpliva na enotni dokument, |
| --- | --- |

—

podtočke (a) Zvrščanje sort vinske trte, (b) Jabolčno-mlečnokislinsko vrenje in (c) Analitski standardi točke 1 Splošne določbe ter točka 5 Določbe o prometu s proizvodi in dajanju na potrošniški trg oddelka IX Predelava, pridelava, zorenje, stekleničenje in skladiščenje. To ne vpliva na enotni dokument,

| — | oddelek X Povezava z geografskim območjem in povzetek povezave s poreklom v enotnem dokumentu, |
| --- | --- |

—

oddelek X Povezava z geografskim območjem in povzetek povezave s poreklom v enotnem dokumentu,

| — | podtočka (c) točke 2 Posebne določbe oddelka XII Pravila o predstavitvi in označevanju, da se pri označevanju črta navedba „Les Aspres“, kot je navedeno zgoraj. Naslednja točka (d) je bila preštevilčena in je postala točka (c), brez sprememb. |
| --- | --- |

—

podtočka (c) točke 2 Posebne določbe oddelka XII Pravila o predstavitvi in označevanju, da se pri označevanju črta navedba „Les Aspres“, kot je navedeno zgoraj. Naslednja točka (d) je bila preštevilčena in je postala točka (c), brez sprememb.

Enotni dokument je spremenjen, da se upošteva črtanje navedbe „Les Aspres“.

V poglavju II so črtane vse določbe o dopolnilnem geografskem imenu v oddelku I Prijavne obveznosti. To ne vpliva na enotni dokument.

Odstavek o geografski enoti „Les Aspres“ je bil črtan iz specifikacije proizvoda ZOP „Côtes du Roussillon“, vendar ta določba ne vpliva na geografsko območje ali na razmejeno območje ZOP „Côtes du Roussillon“. Zato te spremembe ni treba navesti v točki o spremembi geografskega območja proizvodnje in razmejenega območja parcel.

2.2.   Sprememba geografskega območja proizvodnje in razmejenega območja parcel

V oddelku IV Geografsko območje in območja, na katerih se izvajajo različni postopki:

| — | prvi stavek v točkah 1 in 3 je bil poenostavljen, in sicer so črtane besede „obdelava in zorenje“, |
| --- | --- |

—

prvi stavek v točkah 1 in 3 je bil poenostavljen, in sicer so črtane besede „obdelava in zorenje“,

V fazi nacionalnega javnega posvetovanja je bilo poudarjeno, da zorenje na geografskem območju ni utemeljeno. Skupina je menila, da omejitev prakse zorenja na geografsko območje proizvodu ne prinaša nikakršne posebnosti in da ni razloga za njeno ohranitev. Zato je bilo predlagano, da se črta iz faz, ki se obvezno izvajajo na geografskem območju. Enotni dokument je v tej točki dopolnjen.

Spremenjena je točka enotnega dokumenta o razmejenem geografskem območju.

| — | geografsko območje proizvodnje je bilo delno spremenjeno, saj so nekatere občine izključene iz geografskega območja proizvodnje. To so občine, v katerih se grozdje za ZOP „Côtes du Roussillon“ ne prideluje več. Te občine so: Amélie-les-Bains-Palalda, Bouleternère, Caixas, L’Ecluse, Fosse, Joch, Latour-Bas-Elne, Marquixanes, Pézilla-de-Conflent, Prats-de-Sournia, Reynès, Riunoguès, Saint-Cyprien, Saint-Michel-de-Llotes, Sournia in Taillet. Med javnim posvetovanjem ni bilo pripomb k tej točki. Te občine so bile vključene v območje v neposredni bližini zaradi prakse vinifikacije, ki se je ohranila. Enotni dokument je dopolnjen za pojasnitev te točke, |
| --- | --- |

—

geografsko območje proizvodnje je bilo delno spremenjeno, saj so nekatere občine izključene iz geografskega območja proizvodnje. To so občine, v katerih se grozdje za ZOP „Côtes du Roussillon“ ne prideluje več. Te občine so: Amélie-les-Bains-Palalda, Bouleternère, Caixas, L’Ecluse, Fosse, Joch, Latour-Bas-Elne, Marquixanes, Pézilla-de-Conflent, Prats-de-Sournia, Reynès, Riunoguès, Saint-Cyprien, Saint-Michel-de-Llotes, Sournia in Taillet. Med javnim posvetovanjem ni bilo pripomb k tej točki. Te občine so bile vključene v območje v neposredni bližini zaradi prakse vinifikacije, ki se je ohranila. Enotni dokument je dopolnjen za pojasnitev te točke,

Enotni dokument je bil posodobljen v točki o geografskem območju.

| — | v točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je dodan datum 6. september 2016. Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

v točki 2 oddelka IV poglavja I specifikacije proizvoda je dodan datum 6. september 2016. Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne kontrolirane označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

2.3.   Dajanje vin na potrošniški trg

V oddelku IX Predelava, pridelava, zorenje, stekleničenje in skladiščenje sta črtani dve določbi o rdečih vinih, trajanju zorenja (ki je bilo prej določeno na 31. december v letu trgatve) in datumu dajanja na potrošniški trg (ki je bil prej določen na 15. januar v letu, ki sledi letu trgatve). Datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči je za rdeča vina s 15. decembra v letu trgatve prestavljen na 1. december.

Pri belih in rosé vinih je datum dajanja vin v promet med odobrenimi skladišči s 15. novembra v letu trgatve prestavljen na 1. december.

Posebni datum dajanja na trg za rdeča vina je črtan v povezavi s črtanjem obveznosti zorenja na geografskem območju. Ta datum je enak datumu za rosé in bela vina ter je v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo (15. december po trgatvi). Enotni dokument je popravljen in dodan je naslednji stavek: „Datum dajanja vin na trg je za vsa vina prestavljen na 15. december v letu trgatve.“

Ta sprememba je vključena v točko enotnega dokumenta o posebnih enoloških postopkih.

2.4.   Pravila za trsni izbor in zvrščanje sort vinske trte

Pravila za trsni izbor in zvrščanje belih vin in vin rosé, določena v oddelku V Trsni izbor specifikacije proizvoda in v podtočki (a) Zvrščanje sort vinske trte točke 1 Splošne določbe oddelka IX Predelava, pridelava, zorenje, stekleničenje in skladiščenje so bila spremenjena:

| — | za vina rosé je sorta grenache gris, ki je bila stranska sorta vinske trte, dodana na seznam glavnih sort vinske trte, sorti carignan in mourvèdre pa sta iz kategorije glavnih sort vinske trte prestavljeni v kategorijo stranskih sort vinske trte. Največji delež stranskih sort vinske trte v zvrsti vin je povečan z 20 % na 30 %, |
| --- | --- |

—

za vina rosé je sorta grenache gris, ki je bila stranska sorta vinske trte, dodana na seznam glavnih sort vinske trte, sorti carignan in mourvèdre pa sta iz kategorije glavnih sort vinske trte prestavljeni v kategorijo stranskih sort vinske trte. Največji delež stranskih sort vinske trte v zvrsti vin je povečan z 20 % na 30 %,

| — | za bela vina se dve novi sorti vinske trte, viognier B in carignan B, lahko uporabljata kot stranski sorti. Sorta carignan B je razpršeno prisotna v starih vinogradih in vinom daje izrazite kisline. Sorta viognier B pa je prisotna v regionalnem trsnem izboru in se uporablja za proizvodnjo vin z ZGO, ki jim daje zanimiv aromatični potencial. Zato je bilo odločeno, da se ti sorti vključita na seznam dovoljenih sort vinske trte. Poleg tega je bila uvedena omejitev stranskih sort vinske trte v zvrsti vin na največ 10 %, |
| --- | --- |

—

za bela vina se dve novi sorti vinske trte, viognier B in carignan B, lahko uporabljata kot stranski sorti. Sorta carignan B je razpršeno prisotna v starih vinogradih in vinom daje izrazite kisline. Sorta viognier B pa je prisotna v regionalnem trsnem izboru in se uporablja za proizvodnjo vin z ZGO, ki jim daje zanimiv aromatični potencial. Zato je bilo odločeno, da se ti sorti vključita na seznam dovoljenih sort vinske trte. Poleg tega je bila uvedena omejitev stranskih sort vinske trte v zvrsti vin na največ 10 %,

| — | za rdeča vina je največji delež stranskih sort vinske trte v zvrsti vin povečan z 20 % na 30 %. |
| --- | --- |

—

za rdeča vina je največji delež stranskih sort vinske trte v zvrsti vin povečan z 20 % na 30 %.

Te spremembe deleža stranskih sort vinske trte v zvrsti so zaželene, saj to ustreza dejanskemu proizvodu. Poleg tega zmanjšanje deleža glavnih sort vinske trte v vinih rosé z 80 % na 70 % ustreza želji po proizvodnji zvrstnih vin, in ne vin, ki so blizu sortnim vinom, kar je posebnost regije Côtes du Roussillon. Enotni dokument je bil dopolnjen.

Pri pravilih o deležu različnih sort vinske trte v sortnem sestavu vinogradniškega gospodarstva, določenimi v točki 2 oddelka V Trsni izbor, sta bili vneseni dve spremembi:

| — | za vina rosé je najmanjši delež dveh glavnih sort vinske trte zmanjšan z 80 % na 70 %. Posebna pravila za sorte vinske trte carignan N, mourvèdre N in syrah N so bila črtana, |
| --- | --- |

—

za vina rosé je najmanjši delež dveh glavnih sort vinske trte zmanjšan z 80 % na 70 %. Posebna pravila za sorte vinske trte carignan N, mourvèdre N in syrah N so bila črtana,

| — | uvedena je izjema od pravil za sortni sestav na vinogradniškem gospodarstvu za pridelovalce grozdja, ki imajo na voljo majhne površine, kot že velja za druge kontrolirane označbe porekla. |
| --- | --- |

—

uvedena je izjema od pravil za sortni sestav na vinogradniškem gospodarstvu za pridelovalce grozdja, ki imajo na voljo majhne površine, kot že velja za druge kontrolirane označbe porekla.

Pri izjemi od pravil za sortni sestav na vinogradniškem gospodarstvu za pridelovalce grozdja, ki imajo na voljo majhne površine: ta določba se nanaša na zadružnike z majhno površino, ki lahko prijavijo ZOP, ne da bi morali upoštevati vsa pravila o deležu sortnega sestava. Pravila o zvrščanju vin pa mora upoštevati proizvajalec vina (zadruga za proizvodnjo vina), ki združuje vse pridelovalce v strukturi (zadružnike) za označbo „Côtes du Roussillon“. To je skupna določba za vse označbe v regiji. Enotni dokument je bil dopolnjen.

Te spremembe deleža stranskih sort vinske trte v zvrsti so zaželene, saj to ustreza dejanskemu proizvodu. Poleg tega zmanjšanje deleža glavnih sort vinske trte v vinih rosé z 80 % na 70 % ustreza želji po proizvodnji zvrstnih vin, in ne vin, ki so blizu sortnim vinom, kar je posebnost regije Côtes du Roussillon. Enotni dokument je bil dopolnjen.

Te podrobnejše navedbe so bile vnesene v točko enotnega dokumenta o posebnih enoloških postopkih.

2.5.   Pravila rezi

V podtočko (b) Pravila rezi točke 1 Gojitvene oblike oddelka VI Vzgoja vinograda so vnesene naslednje spremembe:

| — | rez enojni guyot za sorte vinske trte roussanne, marsanne in vermentino, ki je bila prej dovoljena le na ozemlju 19 občin, je zdaj dovoljena na celotnem ozemlju označbe, |
| --- | --- |

—

rez enojni guyot za sorte vinske trte roussanne, marsanne in vermentino, ki je bila prej dovoljena le na ozemlju 19 občin, je zdaj dovoljena na celotnem ozemlju označbe,

| — | prepoved pomladitve vinogradniških parcel s kordonsko gojitveno obliko royat, ki ni smela presegati 10 % obstoječih trsov na parceli na leto, je odpravljena. Nasprotno pa je uvedena prijavna obveznost za okrepitev nadzora in svetovanja ob upoštevanju posebnosti te tehnike, ki ima lahko ob nepravilni uporabi negativne posledice za vinsko trto. |
| --- | --- |

—

prepoved pomladitve vinogradniških parcel s kordonsko gojitveno obliko royat, ki ni smela presegati 10 % obstoječih trsov na parceli na leto, je odpravljena. Nasprotno pa je uvedena prijavna obveznost za okrepitev nadzora in svetovanja ob upoštevanju posebnosti te tehnike, ki ima lahko ob nepravilni uporabi negativne posledice za vinsko trto.

S spremembo je na celotno geografsko območje za sorte vinske trte marsanne B, roussanne B in vermentino B razširjena ena vrsta rezi (enojni guyot), ki je bila v prvotni specifikaciji proizvoda pridržana za nekatere občine na najbolj zahodnem delu območja označbe „Côtes du Roussillon“. Ta rez se je uveljavila na celotnem območju, saj omogoča, da te sorte vinske trte na tem območju redneje obrodijo, in zmanjšuje lomljenje mladik zaradi vetra. Tako se lahko za sorte marsanne B, roussanne B in vermentino B uporablja rez na enojni guyot z največ osmimi očesi na trs, od tega z največ šestimi očesi na šparon in enim nadomestnim reznikom z največ dvema očesoma.

Te spremembe so bile povzete v točki enotnega dokumenta o pridelovalnih praksah.

2.6.   Prijavne obveznosti za rezi

V poglavju II specifikacije proizvoda, ki se nanaša na predhodne prijavne obveznosti za rezi, je določena predhodna prijavna obveznost pri organu za zaščito in upravljanje z obiskom na terenu, kadar pomladitev vinske trte s kordonsko gojitveno obliko royat preseže 10 % trsov na leto.

Ta obveznost je povezana z nadzorom. Prijava je povezana s pogojem proizvodnje glede rezi v primeru „pomladitve“ parcele s kordonsko gojitveno obliko royat, kot je opredeljena v točki 1(b) oddelka VI o posebnih določbah.

Enotni dokument je spremenjen v točki Enološki postopki – pridelovalne prakse.

2.7.   Opis vin

V odziv na obvestila služb Evropske komisije je bilo spremenjeno poglavje I specifikacije proizvoda v oddelku X – Povezava z geografskim območjem:

| — | del 2 Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov je bil spremenjen, da bi se dopolnil organoleptični opis vsake barve vina. Te dopolnitve so v enotnem dokumentu vnesene v točko Opis vin,* |
| --- | --- |

—

del 2 Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov je bil spremenjen, da bi se dopolnil organoleptični opis vsake barve vina. Te dopolnitve so v enotnem dokumentu vnesene v točko Opis vin,*

| — | del 3 Vzročna povezava je bil spremenjen, da bi se podrobneje določila vzročna medsebojna povezava med lastnostmi vin z ZOP in značilnostmi njihovega geografskega območja. Te podrobnejše navedbe so vnesene v del Povezava z geografskim območjem enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

del 3 Vzročna povezava je bil spremenjen, da bi se podrobneje določila vzročna medsebojna povezava med lastnostmi vin z ZOP in značilnostmi njihovega geografskega območja. Te podrobnejše navedbe so vnesene v del Povezava z geografskim območjem enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Côtes du Roussillon

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

Analitske lastnosti

Označba se uporablja za mirna bela, rosé in rdeča vina.

Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola je 12 % pri rdečih in rosé vinih ter 11,5 % pri belih vinih.

Vsebnost jabolčne kisline pri rdečih vinih, ki se tržijo neustekleničena ali ustekleničena, ne presega 0,4 g/l.

Vina, ki se tržijo neustekleničena ali ustekleničena, vsebujejo naslednje največje vrednosti fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze):

| — | Rdeča vina (z največ 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola): 3 grame na liter, — Rdeča vina (z več kot 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola): 4 grame na liter, |
| --- | --- |

—

Rdeča vina (z največ 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola): 3 grame na liter, — Rdeča vina (z več kot 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola): 4 grame na liter,

| — | Vina rosé in bela vina: 4 grame na liter, |
| --- | --- |

—

Vina rosé in bela vina: 4 grame na liter,

| — | Serije vin, ki se tržijo neustekleničena in za katera se lahko uporablja izraz „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino), vsebujejo največ 10,2 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter, |
| --- | --- |

—

Serije vin, ki se tržijo neustekleničena in za katera se lahko uporablja izraz „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino), vsebujejo največ 10,2 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter,

| — | Rdeča vina, za katera se lahko uporablja izraz „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino), v fazi stekleničenja vsebujejo največ 2 g fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter, |
| --- | --- |

—

Rdeča vina, za katera se lahko uporablja izraz „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino), v fazi stekleničenja vsebujejo največ 2 g fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter,

| — | Vrednosti največjega deleža skupnega alkohola in najmanjšega deleža dejanskega alkohola ustrezajo mejnim vrednostim, ki so določene v zakonodaji EU. Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v zakonodaji EU. |
| --- | --- |

—

Vrednosti največjega deleža skupnega alkohola in najmanjšega deleža dejanskega alkohola ustrezajo mejnim vrednostim, ki so določene v zakonodaji EU. Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določene v zakonodaji EU.

Organoleptične lastnosti

Rdeča vina se vedno pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort grozdja. Običajno so intenzivne temno rdeče barve. Za arome so značilne note rdečega jagodičja in začimb, vina pa so krepka z izrazito strukturo ter zrelimi in žametnimi tanini.

Vina rosé, ki se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort grozdja, so običajno temno rožnate barve. V ustih izražajo lepo kompleksno aromo z notami svežega sadja in rdečega jagodičja. To so vina z dobro strukturo, zaokroženostjo in trajno aromo.

Bela vina se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort grozdja. Imajo bistro in sijočo zlato barvo, prav tako so zanje značilne arome belega cvetja, eksotičnega sadja ali agrumov. To so uravnotežena, sveža vina z lepo mineralnostjo ali pa bolj oljnata, polna in darežljiva.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra. Vsak trs ima na voljo največ 2,5 kvadratnega metra površine. Ta površina se dobi tako, da se razdalja med vrstami pomnoži z razdaljo med trsi v isti vrsti.

Pri vinskih trtah, zasajenih v kvadrat ali vkriž, ima vsak trs na voljo največ 3 kvadratne metre površine. Ta površina se dobi tako, da se razdalja med vrstami pomnoži z razdaljo med trsi v isti vrsti. Razdalja med vrstami in razmik med trsi v isti vrsti je največ 1,70 metra.

Ob upoštevanju najmanjše gostote zasaditve vinske trte 4 000 trsov na hektar je lahko razdalja med vrstami trt, zasajenih kot nadaljevanje obstoječega bloka, večja od 2,50 metra.

Trte se obrezujejo s kratko rezjo z največ osmimi rezniki na trs. Vsak reznik ima največ dve očesi.

Sorta syrah N se lahko obrezuje z rezjo na enojni guyot in z največ osmimi očesi na trs, od tega z največ šestimi očesi na šparon in enim nadomestnim reznikom z največ dvema očesoma.

Sorte marsanne B, roussanne B in vermentino B se lahko obrezujejo z rezjo na enojni guyot in z največ osmimi očesi na trs, od tega z največ šestimi očesi na šparon in enim nadomestnim reznikom z največ dvema očesoma v naslednjih občinah: Ansignan, Arboussols, Caramany, Caudiès-de-Fenouillèdes, Felluns, Fosse, Lansac, Montalba-le-Château, Pézilla-de-Conflent, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Rodès, Saint-Arnac, Saint-Martin, Sournia, Tarerach, Trévillach, Trilla in Le Vivier.

Če pomladitev vinogradniške parcele s kordonsko gojitveno obliko royat preseže 10 % obstoječih trsov na leto, ga je treba prijaviti za nadzor obremenitve.

Namakanje se lahko dovoli.

Pri obdelavi vin rosé je prepovedana uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki.

Vina z ZOP „Côtes du Roussillon“ se vinificirajo z zvrščanjem naslednjih sort grozdja:

| — | pri rdečih vinih: |
| --- | --- |

—

pri rdečih vinih:

| — | vina se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort grozdja, |
| --- | --- |

—

vina se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort grozdja,

| — | delež najpomembnejše sorte, ki mora biti glavna sorta, v zvrsti znaša največ 80 %, |
| --- | --- |

—

delež najpomembnejše sorte, ki mora biti glavna sorta, v zvrsti znaša največ 80 %,

| — | delež stranskih sort v zvrsti skupaj ali ločeno znaša največ 30 %, |
| --- | --- |

—

delež stranskih sort v zvrsti skupaj ali ločeno znaša največ 30 %,

| — | pri vinih rosé: |
| --- | --- |

—

pri vinih rosé:

| — | vina se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort grozdja, razen vin iz belih sort, kadar se te vinificirajo ločeno, |
| --- | --- |

—

vina se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort grozdja, razen vin iz belih sort, kadar se te vinificirajo ločeno,

| — | delež najpomembnejše sorte, ki mora biti glavna sorta, v zvrsti znaša največ 80 %, |
| --- | --- |

—

delež najpomembnejše sorte, ki mora biti glavna sorta, v zvrsti znaša največ 80 %,

| — | delež stranskih sort v zvrsti skupaj ali ločeno znaša največ 30 %, |
| --- | --- |

—

delež stranskih sort v zvrsti skupaj ali ločeno znaša največ 30 %,

| — | pri belih vinih: |
| --- | --- |

—

pri belih vinih:

| — | vina se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort grozdja, |
| --- | --- |

—

vina se pridelujejo z zvrščanjem najmanj dveh sort grozdja,

| — | delež najpomembnejše sorte vinske trte v zvrsti znaša največ 80 %, |
| --- | --- |

—

delež najpomembnejše sorte vinske trte v zvrsti znaša največ 80 %,

| — | delež sort grenache blanc B, macabeu B in tourbat B (lokalno imenovana malvoisie du roussillon) skupaj ali ločeno znaša najmanj 50 %. |
| --- | --- |

—

delež sort grenache blanc B, macabeu B in tourbat B (lokalno imenovana malvoisie du roussillon) skupaj ali ločeno znaša najmanj 50 %.

Delež stranskih sort znaša največ 10 %.

Vina se lahko dajo v promet med odobrenimi skladišči najprej:

| — | 1. novembra v letu trgatve za vina z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino), |
| --- | --- |

—

1. novembra v letu trgatve za vina z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino),

| — | 15. novembra v letu trgatve za bela in rosé vina, |
| --- | --- |

—

15. novembra v letu trgatve za bela in rosé vina,

| — | 1. decembra v letu trgatve za rdeča vina. |
| --- | --- |

—

1. decembra v letu trgatve za rdeča vina.

Datum dajanja vin na potrošniški trg je za vsa vina določen na 15. december v letu trgatve.

Poleg teh določb se pri enoloških postopkih za ta vina upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

58 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev in vinifikacija vin potekata na ozemlju naslednjih občin departmaja Pyrénées-Orientales:

Ansignan, delno Arboussols, Argelès-sur-Mer, Bages, Baho, Baixas, Banyuls-dels-Aspres, Bélesta, Le Boulou, Brouilla, Cabestany, Calce, Camélas, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Cases-de-Pène, Cassagnes, Castelnou, Caudiès-de-Fenouillèdes, Céret, Claira, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Elne, Espira-de-l’Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, delno Estoher, Felluns, delno Finestret, Fourques, delno Ille-sur-Têt, Lansac, Laroque-des-Albères, Latour-de-France, Lesquerde, Llauro, Llupia, Maureillas-las-Illas, Maury, Millas, Montalba-le-Château, Montauriol, Montescot, Montesquieu-des-Albères, Montner, Néfiach, Oms, Opoul-Périllos, Ortaffa, Palau-del-Vidre, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Prugnanes, Rasiguères, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Saint-André, Saint-Arnac, Saint-Estève, Saint-Féliu-d’Amont, Saint-Féliu-d’Avall, Saint-Génis-des-Fontaines, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Jean-Pla-de-Corts, Saint-Martin, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saleilles, Salses-le-Château, Le Soler, Sorède, Tarerach, Tautavel, Terrats, Thuir, Tordères, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Villelongue-dels-Monts, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vivès in delno Le Vivier.

7.   Glavne sorte vinske trte

—

8.   Opis povezave

8.1.   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje leži v departmaju Pyrénées-Orientales sredi prostranega amfiteatra, ki se na vzhodu široko odpira proti Sredozemskemu morju in je omejen z nizom visokih gora:

| — | na zahodu z masivom Canigou (Pic du Canigou z nadmorsko višino 2 780 m), |
| --- | --- |

—

na zahodu z masivom Canigou (Pic du Canigou z nadmorsko višino 2 780 m),

| — | na jugu z masivom Albères (Roc de France z nadmorsko višino 1 450 m), |
| --- | --- |

—

na jugu z masivom Albères (Roc de France z nadmorsko višino 1 450 m),

| — | na severu z masivom Corbières (Mont Tauch z nadmorsko višino 878 m). |
| --- | --- |

—

na severu z masivom Corbières (Mont Tauch z nadmorsko višino 878 m).

Geografsko območje od zahoda proti vzhodu na kratko prečkajo tri večje reke in pogosto izsušene manjše reke, ki so z leti nanosile material, iztrgan iz gorskih formacij, in oblikovale številne terase.

Pokrajino oblikujejo erozija, zaporedni nanosi po morskih vdorih in niz starih formacij, ki so se po pirenejskem narivu znova znašle na površju.

Zastopana so vsa geološka obdobja, tako da so tla, ki izvirajo iz teh formacij na matični podlagi oziroma iz rečnih nanosov ali jezerskih in morskih usedlin, raznolika.

Natančno razmejene parcele za pridelavo grozdja za označbo ležijo na:

| — | strmih pobočjih na skrilavcu ali apnencu in njunih naplavinah na severu geografskega območja, |
| --- | --- |

—

strmih pobočjih na skrilavcu ali apnencu in njunih naplavinah na severu geografskega območja,

| — | melasastih glinasto-peščenih gričih na jugu, |
| --- | --- |

—

melasastih glinasto-peščenih gričih na jugu,

| — | prodnatih terasah vzdolž dolin, ki prečkajo geografsko območje. |
| --- | --- |

—

prodnatih terasah vzdolž dolin, ki prečkajo geografsko območje.

Za tla na teh parcelah je značilno, da so suha, revna z organskimi snovmi in prodnata ter dobro odcejajo vodo.

Geografsko območje ima sredozemsko podnebje z vročimi poletji in milimi zimami. Letno število ur osončenosti presega 2 500 ur. Letna količina padavin, ki znaša 500–650 mm, je pogosto nevihtnega izvora. Največ padavin pade spomladi in jeseni, za poletje pa je značilno zelo izrazito sušno obdobje. Povprečna letna temperatura je med 13 °C in 14 °C, proti zahodu ali z naraščanjem nadmorske višine pa se znižuje. Za podnebje sta značilni tudi pogostost (povprečno na tri dni) in silovitost tramontane, severozahodnega vetra, ki pozimi zelo mrzlo privrši prek zasneženih vrhov Pirenejev in čisti, a tudi povečuje sušo.

8.2.   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

V regiji Roussillon, ki je ime dobila po ibero-ligurskem mestu Ruscino, ki je cvetelo že v 6. stoletju pred našim štetjem, se je vinogradništvo začelo s prihodom sredozemske civilizacije s Fokajci, ustanovitelji Masalije (Marseille), okrog leta 600 pred našim štetjem, ki so lokalna plemena naučili umetnosti obrezovanja trte in pridelave vina. V tem toplem in vetrovnem podnebju so že zelo zgodaj začeli pridelovati posebna vina, znana kot vins de liqueur (likerska vina), iz grozdja z zelo visoko vsebnostjo naravnega sladkorja in suha vina z velikim deležem alkohola.

Sladka vina so bila prva vina, ki so postala dobro znana, saj so že po naravi primerna za dolgo zorenje in hrambo v oksidativnem okolju, s čimer pridobijo lepo kompleksno aromo. Visoke poletne temperature, neobstoj podzemnih kleti zaradi neugodnih geoloških razmer in pomanjkanje tehničnih sredstev niso omogočali shranjevanja suhih vin, ki jih je bilo treba porabiti hitro in predvsem lokalno.

Razvoj dejavnosti pristanišč, kot sta Collioure in Port-Vendres, je vinom omogočil, da so z leti postala bolj znana. V 18. stoletju so jih trgovci iz mesta Sète uporabljali v zvrsti, da bi „okrepili“ vina iz regije Languedoc.

V 19. stoletju se je z izboljšanjem tehnik vinifikacije in shranjevanja suhih vin povečal potencial zorenja in shranjevanja vin iz regije Roussillon, ki so se nato začela tržiti pod lastno identiteto.

Leta 1816 je enolog A. Jullien v delu Topographie de tous les vignobles connus (Krajepis vseh znanih vinogradov) opozoril na pomembnost izvora te proizvodnje suhih rdečih vin iz regije Roussillon in določil klasifikacijo treh ločenih območij.

Stoletje pozneje, leta 1930, so proizvajalci ustanovili poklicno združenje vinogradnikov regije Haut-Roussillon za razmejitev in zaščito vinogradov (Association professionnelle des vignerons du Haut-Roussillon pour la délimitation et la défense du cru). Civilno sodišče v Perpignanu je 11. julija 1932 podelilo pravico do tega imena občinam Aspres (območje južno od reke Têt), 27. maja 1937 pa jo je razširilo še na občine Albères (vznožje Pirenejev).

Leta 1936 so naravno sladka vina dobila kontrolirano označbo porekla, pri čemer je eno od njih dobilo ime „Côtes du Haut-Roussillon“.

Da bi se izognili zamenjavi suhih in naravno sladkih vin, je bila suhim vinom, pridelanim v južnem delu departmaja Pyrénées-Orientales, decembra 1951 podeljena označba porekla za vrhunsko vino z omejenega območja pod imenom „Roussillon-dels-Aspres“. Vinom, pridelanim v severnem delu, ob južnem vznožju masiva Corbières, pa je bila 22. januarja 1952 podeljena označba porekla za vrhunsko vino z omejenega območja pod imenoma „Corbières-du-Roussillon“ in „Corbières-supérieures-du-Roussillon“.

Te tri označbe porekla so bile po dolgotrajnem postopku, ki se je začel v 60. letih 20. stoletja, 3. oktobra 1972 združene pod imenom „Côtes du Roussillon“, 28. marca 1977 pa jim je bila pod istim imenom podeljena kontrolirana označba porekla, s čimer so postale prva večja kontrolirana označba porekla v regiji Languedoc-Roussillon.

8.3.   Vzročna medsebojna povezava

Prostran amfiteater regije Roussillon, nekdanje ozemlje Katalonije, ki je bilo s pirenejskim mirom leta 1659 priključeno Franciji, na meji s Španijo, je naslonjen na Pireneje in odprt proti Sredozemskemu morju. Na njegovih pobočjih so se skozi dolgo vinogradniško tradicijo na suhih in revnih tleh, ki dobro odvajajo vodo, uveljavili vinogradi, ki se kopajo v tipičnem svetlem in vročem sredozemskem podnebju, ki ga zaznamujejo poletna suša in predvsem pogosti vetrovi.

Ker proizvajalci poznajo naravno okolje, so že od nekdaj optimalno upravljali vinsko trto in njeno rodnost. Znanje in spretnosti vinogradnikov se odražajo v razumni zasaditvi sort vinske trte, saj so pridelovalne prakse in gojitvene oblike prilagodili različnim legam, tako da so bile vedno ugodne za optimalno zrelost grozdja.

Na parcelah, ki so natančno razmejene glede na njihovo lego na pobočjih, gričih ali terasah, so proizvajalci za vsako barvo izbrali in sčasoma ohranili sorte vinske trte, ki so najbolje prilagojene talno-podnebnim razmeram geografskega območja.

Tako za rdeča in rosé vina sorti grenache N ali G, ki sta popolnoma prilagojeni za sušo, rasteta na revnih in suhih gričih skupaj s sorto carignan N. Sorta mourvèdre N, ki je poznejša, se pojavlja na najtoplejših in najbolj zavetrnih legah. Sorta syrah N, ki se zaradi občutljivosti za veter praviloma goji v špalirju, je zasajena na legah s hladnejšimi tlemi, tako kot tudi glavne sorte za bela vina, in sicer grenache B, macabeu in tourbat.

Hkrati so se proizvajalci izpopolnili v vinifikaciji in zvrščanju vsake od teh sort, saj vedo, da morata biti za vsako od treh barv v zvrsti vsaj dve sorti.

Primernost teh sort za različne geografske lege in podnebne razmere ter njihovo dopolnjevanje proizvajalcem omogočata, da izrazijo lastnosti vin s to označbo, ki se vedno proizvajajo z zvrščanjem: tako so za rdeča vina značilne sadnost, izrazita struktura in prisotnost zrelih taninov; vina rosé so sveža in sadna z dobro strukturo, zaokroženostjo in trajno aromo. Bela vina pa so polna, aromatična in darežljiva.

Na ozemlju s pogosto izrazitim reliefom je vinska trta del sredozemske pokrajine, ki jo sestavljajo gariga, makija in pogosto skalnata območja z bogato kulturno in zgodovinsko dediščino. Antično mesto Ruscino, številne romanske umetnine, opatije in samostani, posestva, ki segajo v čas templjarjev, pa tudi novejša posestva pričajo o dolgi tradiciji, ki je tesno povezana z vinogradništvom in vinarstvom.

Skozi leta so proizvajalci na zahtevnih območjih s pridobljenim znanjem in veščinami zgradili in razvili ugled vin „Côtes du Roussillon“.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo vin, za katera se lahko uporablja kontrolirana označba porekla „Côtes du Roussillon“, obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Pyrénées-Orientales: Alenya, Amélie-les-Bains-Palalda, Arboussols, Bompas, Bouleternère, Caixas, Collioure, Les Cluses, Estoher, Finestret, Fosse, Ille-sur-Têt, Joch, Latour-Bas-Elne, Marquixanes, Pézilla-de-Conflent, Prats-de-Sournia, Reynès, Saint-Cyprien, Saint Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Marie, Saint-Michel-de-Llotes, Sournia, Taillet, Théza, Torreilles, Villelongue-de-la-Salanque in Le Vivier.

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Za vina, ki ustrezajo pogojem, ki so za ta izraz določeni v tej specifikaciji proizvoda, je lahko ime kontrolirane označbe porekla dopolnjeno z izrazom „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino).

Na vinih, za katera se lahko uporabi izraz „primeur“ ali „nouveau“ (mlado vino), se obvezno navede letnik.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin de Roussillon“.

Velikost črk za navedbo te geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-071709f8-4d5f-4e7f-8e32-c7cab39f4cac

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/36

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2023/C 224/10)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Duché d'Uzès“

PDO-FR-A1165-AM01

Datum vloge: 12. november 2013

1.   Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Preoblikovanje ZGO v ZOP

Proizvajalci so od leta 1989, ko so si začeli prizadevati za priznanje označbe deželnega vina „Vin de Pays Duché d‘Uzès“, podeljene leta 1992, želeli svoje vino povezati s pojmom vinorodnega prostora razmejenih območij in pridobiti označbo v kategoriji označbe porekla. Vse od takrat je iz opredelitve tega deželnega vina in nato ZGO razvidna odločitev za kakovost, dosežena s proizvodnimi merili, ki ustrezajo merilom, pričakovanim za označbo porekla (donos, trsni izbor), in razmejitvijo vinorodnega prostora proizvodnje. Sindikat se od takrat ukvarja s temi merili in njihovim prenosom v specifikacijo proizvoda, da bi se opredelile posebnosti proizvodov in njihova proizvodna merila v duhu razmejenega vinorodnega prostora.

Spremembe specifikacije proizvoda, ki spremljajo preoblikovanje ZGO v ZOP, se nanašajo na naslednje točke in so podrobno opredeljene za vsako točko posebej:

| — | razmejitev geografskega območja proizvodnje za opredelitev parcel, na katerih se lahko prideluje grozdje, iz katerega se lahko proizvaja vino z zaščiteno označbo, |
| --- | --- |

—

razmejitev geografskega območja proizvodnje za opredelitev parcel, na katerih se lahko prideluje grozdje, iz katerega se lahko proizvaja vino z zaščiteno označbo,

| — | pravila o sortni sestavi vinogradov brez spremembe trsnega izbora, |
| --- | --- |

—

pravila o sortni sestavi vinogradov brez spremembe trsnega izbora,

| — | pravila o vzgoji vinograda, trgatvi, prevozu in zrelosti grozdja, |
| --- | --- |

—

pravila o vzgoji vinograda, trgatvi, prevozu in zrelosti grozdja,

| — | pravila o predelavi, obdelavi, zorenju, pakiranju in skladiščenju vin ter |
| --- | --- |

—

pravila o predelavi, obdelavi, zorenju, pakiranju in skladiščenju vin ter

| — | pravila o označevanju vin. |
| --- | --- |

—

pravila o označevanju vin.

2.2.   Razmejeno območje parcel

Pri preoblikovanju ZGO v ZOP je bilo poglavje 1 specifikacije proizvoda označbe porekla „Duché d'Uzès“ dopolnjeno z oddelkom IV, točka 2 – Razmejeno območje parcel.

Ta točka je bila dodana v specifikacijo proizvoda, da se natančno opredelijo vinogradniške parcele znotraj geografskega območja, na katerih se lahko prideluje grozdje za proizvodnjo vina z označbo porekla „Duché d'Uzès“.

Ta razmejitev parcel pri ZGO ni določena in je bila torej dodana pri preoblikovanju ZGO v ZOP.

Uvedba te točke v specifikacijo proizvoda ne vpliva na enotni dokument.

2.3.   Sortni sestav vinogradov

Pri preoblikovanju ZGO v ZOP je bilo poglavje 1 specifikacije proizvoda označbe porekla „Duché d'Uzès“ dopolnjeno s točko 5 – Sortni sestav vinogradov.

V njej je podrobno določen najmanjši delež sort vinske trte v sortnem sestavu vinogradniških gospodarstev, ne da bi bil spremenjen trsni izbor.

Seznam sort za proizvodnjo ZOP „Duché d‘Uzès“ je določen v točki enotnega dokumenta Glavne sorte vinske trte.

Deleži različnih sort vinske trte v sortnem sestavu vinogradov ne vplivajo na enotni dokument.

2.4.   Vzgoja vinograda

Pri preoblikovanju ZGO v ZOP je bilo poglavje 1 specifikacije proizvoda označbe porekla „Duché d'Uzès“ dopolnjeno s točko 6 – Vzgoja vinograda.

Ta točka je bila dodana zaradi prilagoditve specifikacije proizvoda nacionalnim pravilom za označbo porekla. Določa vinogradniške prakse glede gostote zasaditve, rezi, oblikovanja v špalir in odobritve namakanja.

Te določbe so bile vključene v točko enotnega dokumenta o enoloških postopkih.

2.5.   Trgatev, prevoz in zrelost grozdja

Pri preoblikovanju ZGO v ZOP je bilo poglavje 1 specifikacije proizvoda označbe porekla „Duché d'Uzès“ dopolnjeno s točko 7 – Trgatev, prevoz in zrelost grozdja.

Ta točka je bila dodana zaradi prilagoditve specifikacije proizvoda nacionalnim pravilom za označbo porekla. Določa določbe o zrelosti grozdja in prevozu potrganega grozdja, ki ne vplivajo na enotni dokument. Prav tako določa, da je najmanjši volumenski delež naravnega alkohola vin 12 % vol., kar je bilo vključeno v točko enotnega dokumenta o opisu vina.

2.6.   Predelava, obdelava, zorenje, pakiranje in skladiščenje

Pri preoblikovanju ZGO v ZOP je bilo poglavje 1 specifikacije proizvoda označbe porekla „Duché d'Uzès“ dopolnjeno s točko 9 – Predelava, obdelava, zorenje, pakiranje in skladiščenje.

Ta točka je bila dodana zaradi prilagoditve specifikacije proizvoda strožjim nacionalnim pravilom za označbo porekla.

Določa deleže sort vinske trte pri zvrščanju vin v skladu s pravili, uvedenimi za sortni sestav. Te določbe ne vplivajo na enotni dokument.

V tej točki so navedene določbe o obveznosti jabolčno-mlečnokislinskega vrenja za rdeča vina in najvišji vsebnosti fermentirnih sladkorjev. Te določbe so bile vključene v točko enotnega dokumenta o opisu vin.

V tej točki so opredeljene tudi strožje določbe o enoloških postopkih in dajanju vin na trg, ki so bile vključene v točko enotnega dokumenta Posebni enološki postopki.

Ta točka prav tako določa priporočila za skladiščenje in vzdrževanje vinske kleti, ki ne vplivajo na enotni dokument.

2.7.   Prehodne določbe

Pri preoblikovanju ZGO v ZOP je bilo poglavje 1 specifikacije proizvoda označbe porekla „Duché d'Uzès“ dopolnjeno s točko 11 – Prehodne določbe.

Ta točka gospodarskim subjektom omogoča, da se prilagodijo strožjim pravilom specifikacije proizvoda ZOP glede:

| — | deleža sort vinske trte na vinogradniškem gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

deleža sort vinske trte na vinogradniškem gospodarstvu,

| — | gostote zasaditve, |
| --- | --- |

—

gostote zasaditve,

| — | pravil o oblikovanju v špalir in višini listja. |
| --- | --- |

—

pravil o oblikovanju v špalir in višini listja.

Te določbe v specifikaciji proizvoda ne vplivajo na enotni dokument.

2.8.   Pravila o predstavitvi in označevanju

Pri preoblikovanju ZGO v ZOP je bilo poglavje 1 specifikacije proizvoda označbe porekla „Duché d'Uzès“ dopolnjeno s točko 12 – Pravila o predstavitvi in označevanju. Ustreza splošni določbi, ki je skupna vsem označbam porekla z nacionalno navedbo kontrolirane označbe porekla. Določa, da se vina, za katera se uporablja kontrolirana označba porekla „Duché d'Uzès“ in se predstavljajo s to označbo, po trgatvi ne smejo prijaviti, oglaševati, odposlati, dati v prodajo ali prodati, ne da bi bila v prijavi pridelka, oglasih, prospektih, na etiketah, računih ali na kakršni koli embalaži z razločno pisavo navedena ta kontrolirana označba porekla.

Ta določba ne vpliva na enotni dokument.

2.9.   Organoleptični opis vin

Poglavje I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno v točki 10 – Informacije o kakovosti in značilnostih proizvodov zaradi podrobnejšega opisa videza in organoleptičnih lastnosti vin.

Te dopolnitve so bile prav tako vključene v točko enotnega dokumenta o opisu vin.

2.10.   Povezava z geografskim območjem

Poglavje I specifikacije proizvoda je bilo spremenjeno v točki 10.3 – Medsebojni vzročni vplivi za dopolnitev, da se zaradi vzročne povezave, ki temelji na vplivu regionalnega podnebja in

vrst tal, pridobivajo sveža in sadna vina. Pri preoblikovanju ZGO v ZOP je bil opredeljen vinorodni prostor ob upoštevanju podnebnih in talnih posebnosti območja, pri čemer so proizvajalci pazili, da bi čim bolj prišla do izraza zveza med vinogradniškimi legami in sortami vinske trte, ki krepi pristnost vin.

Ta dodatna pojasnila, ki prikazujejo vzročno povezavo, so bila vključena v točko enotnega dokumenta Povezava z geografskim območjem – Medsebojni vzročni vplivi.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Duché d'Uzès

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

1.   Analitske lastnosti

Kontrolirana označba porekla „Duché d’Uzès“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina.

Mirna vina imajo najmanj 12-odstotni volumenski delež naravnega alkohola. Najvišja vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) v serijah vin, ki se tržijo neustekleničena ali ustekleničena, je:

| — | 3 g/l pri rdečih vinih z največ 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola, |
| --- | --- |

—

3 g/l pri rdečih vinih z največ 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola,

| — | 4 g/l pri rdečih vinih z več kot 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola, 4 g/l pri vinih rosé in |
| --- | --- |

—

4 g/l pri rdečih vinih z več kot 14-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola, 4 g/l pri vinih rosé in

| — | 4 g/l pri belih vinih. |
| --- | --- |

—

4 g/l pri belih vinih.

Rdeča vina, ki se tržijo neustekleničena ali ustekleničena, vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter.

Največji ali najmanjši delež skupnega alkohola, najmanjši delež dejanskega alkohola ter najnižje ali najvišje vsebnosti skupnih kislin, hlapnih kislin in skupnega žveplovega dioksida so določeni z evropsko zakonodajo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Organoleptične lastnosti

Kontrolirana označba porekla „Duché d’Uzès“ se prideluje v treh barvah.

Rdeča vina so pridelana z zvrščanjem, pri katerem sorti syrah N in grenache N predstavljata najmanj 60 % in se lahko dopolnita s sortami carignan N, cinsault N in mourvèdre N. Njihova barva sega od rubinaste do granatne, s staranjem pa lahko pridobijo opečnate odtenke. So žive do intenzivne barve. To so bistra vina. Arome, ki spominjajo na zrelo ali kandirano sadje, pogosto spremljajo note sladkega korena, kar izraža posebnost sorte syrah na tem območju. Zaradi njihove taninske, polne in uravnotežene strukture so primerna za staranje.

Vina rosé so zvrstna vina, v katerih prevladuje sorta grenache N. Njihova barva sega od ličijevo rožnate do koralne. So izrazita, sijoča in bistra. Njihova paleta arom ima pridih rdečega jagodičja. So skladna, sveža in močna. Njihovo svežino določa lega geografskega območja ob vznožju prvih vrhov Sevenov.

Bela vina, pridelana z zvrščanjem sort grenache B in viognier B, so bledo zlate barve z zelenimi odtenki. Odlikujejo se po svežini, v ustih pa so zaznavne intenzivne note svežega sadja, kot sta breskev ali marelica. Koristi jim tudi to blažje sredozemsko podnebje, ki upočasni zorenje grozdja in ohranja kisline in uravnoteženost vin.

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Pridelovalna praksa

| — | Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 m. |
| --- | --- |

—

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 m.

| — | Vsak trs ima na razpolago največ 2,50 kvadratnega metra površine. Ta površina se pridobi tako, da se razdalja med vrstami pomnoži z razdaljo med trsi v isti vrsti. Rez se opravi pred 30. aprilom v letu trgatve. Trsi se obrezujejo s kratko rezjo z rezniki in največ 12 očesi na trs; vsak reznik ima največ dve očesi. Sorta syrah se lahko obrezuje z dolgo rezjo z največ desetimi očesi na trs, od tega z največ šestimi očesi na šparon in dvema reznikoma z največ dvema očesoma. Namakanje se lahko dovoli. |
| --- | --- |

—

Vsak trs ima na razpolago največ 2,50 kvadratnega metra površine. Ta površina se pridobi tako, da se razdalja med vrstami pomnoži z razdaljo med trsi v isti vrsti. Rez se opravi pred 30. aprilom v letu trgatve. Trsi se obrezujejo s kratko rezjo z rezniki in največ 12 očesi na trs; vsak reznik ima največ dve očesi. Sorta syrah se lahko obrezuje z dolgo rezjo z največ desetimi očesi na trs, od tega z največ šestimi očesi na šparon in dvema reznikoma z največ dvema očesoma. Namakanje se lahko dovoli.

Posebni enološki postopki

| — | Toplotna obdelava potrganega grozdja nad 40 °C je prepovedana. |
| --- | --- |

—

Toplotna obdelava potrganega grozdja nad 40 °C je prepovedana.

| — | Pri pridelavi belih vin in vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo. |
| --- | --- |

—

Pri pridelavi belih vin in vin rosé je prepovedano samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki uporabljati oglje za enološko uporabo.

| — | Uporaba lesenih trsk je prepovedana. |
| --- | --- |

—

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

| — | Vina rosé se pridobijo z neposrednim stiskanjem. |
| --- | --- |

—

Vina rosé se pridobijo z neposrednim stiskanjem.

| — | Uporaba kontinuirane stiskalnice je prepovedana. |
| --- | --- |

—

Uporaba kontinuirane stiskalnice je prepovedana.

| — | Rdeča vina zorijo najmanj do 1. februarja v letu, ki sledi letu trgatve. Ta vina se dajo na potrošniški trg po obdobju zorenja, in sicer od 15. februarja leta, ki sledi trgatvi. |
| --- | --- |

—

Rdeča vina zorijo najmanj do 1. februarja v letu, ki sledi letu trgatve. Ta vina se dajo na potrošniški trg po obdobju zorenja, in sicer od 15. februarja leta, ki sledi trgatvi.

Poleg zgornjih določb je treba pri vinih za enološke postopke upoštevati obveznosti na ravni Unije ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

| 1. | Rdeča vina
  53 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

Rdeča vina

53 hektolitrov na hektar

| 2. | Vina rosé in bela vina
  60 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

Vina rosé in bela vina

60 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gard: Aigaliers, Aigremont, Arpaillargues-et-Aureillac, Aubussargues, Bagard, Baron, Belvézet, Blauzac, Bourdic, Bragassargues, Brignon, Canaules-et-Argentières, Cardet, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Collorgues, Cruviers-Lascours, Dions, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Flaux, Foissac, Fons, Fontarèches, Fressac, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Goudargues, La Bastide-d'Engras, La Bruguière, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Rouvière, Lédignan, Lézan, Logrian-Florian, Martignargues, Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, Massillargues-Attuech, Monoblet, Montaren-et-Saint-Médiers, Moussac, Ners, Puechredon, Ribaute-les-Tavernes, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Bauzély, Saint-Bénézet, Saint-Césaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Dézéry, Sainte-Anastasie, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, Saint-Jean-de-Ceyrargues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Maximin, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Théodorit, Saint-Victor-des-Oules, Sanilhac-Sagriès, Sauve, Savignargues, Serviers-et-Labaume, Seynes, Tornac, Uzès, Vallabrix, Verfeuil in Vézénobres.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Cinsaut N – cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Mourvèdre N – monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – monastrell

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Syrah N – shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – shiraz

| | Ugni blanc B |
| --- | --- |

Ugni blanc B

| | Vermentino B – rolle |
| --- | --- |

Vermentino B – rolle

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

8.   Opis povezave

8.1.   Opis naravnih in človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Območje ZOP „Duché d’Uzès“ se med občinama Nîmes in Alès razteza prek 77 občin departmaja Gard, mesto Uzès pa leži na njegovem vzhodnem delu. Sestavljeno je iz dveh sosednjih kotlin:

| — | na zahodu se kotlina Lédignan razprostira okoli antiklinale iz krede (valanginij), katere lapornato središče je izdolbla erozija, |
| --- | --- |

—

na zahodu se kotlina Lédignan razprostira okoli antiklinale iz krede (valanginij), katere lapornato središče je izdolbla erozija,

| — | na vzhodu kotlina Uzès ustreza sinklinali v smeri vzhod-zahod, ki na terciarnih kamninah (eocen) postopoma prehaja v morske usedline (miocen). |
| --- | --- |

—

na vzhodu kotlina Uzès ustreza sinklinali v smeri vzhod-zahod, ki na terciarnih kamninah (eocen) postopoma prehaja v morske usedline (miocen).

Območje na zahodu omejujejo prvi vrhovi Sevenov; na severu apnenčasti masiv Lussan, katerega najvišja točka je hrib Bouquet (630 m); na vzhodu in jugu obsežne apnenčaste planote, pogosto gozdnate, ki ga ločujejo od dežel Nîmes in Sommières ter doline reke Rone. Reka Gardon, pomemben element lokalnega hidrografskega omrežja, prečka območje od severozahoda proti jugovzhodu. Geografsko območje leži na pretežno apnenčasti podlagi, vinogradi pa na splošno na kamnitih, plitkih tleh pobočij. Kar zadeva podnebje, ima območje sredozemski značaj, ki pa ga blažita oddaljenost od obale in vrhovi, ki omejujejo morske vplive. Zato so temperaturne razlike večje kot na obali, povprečna letna temperatura pa je na severozahodnem delu območja za eno do dve stopinji nižja kot na jugovzhodnem. To prehodno podnebje se kaže predvsem v blažji poletni suši; letna količina padavin, ki znaša 700 mm, lahko med leti znatno niha, kar je povezano z včasih zelo močnim jesenskim deževjem (sevenski pojav).

Geografsko območje se tako razprostira v osrčju polikulturne pokrajine, kjer je vinska trta zasajena povsod po pobočjih in kjer se naravno rastlinstvo deli zlasti na črnike in puhaste hraste, kar odraža to podnebno prehodno območje.

Vinska trta je skozi stoletja spremljala zgodovino in kmetijsko življenje pokrajine Uzès in že od rimskih časov obstajajo številni dokazi o gojenju vinske trte na tem ozemlju.

Pozneje, v srednjem veku, je bila vinska trta še vedno prisotna in je v očeh krščanske duhovščine pridobila pomembno simbolično vrednost, zato so prvi škofje postali vinogradniki.

Že v 15. stoletju so se na ozemlju Duché d’Uzès omenjali kakovostni vinogradi in plemenita vina. Od takrat so vinogradi na bregovih, ki so v pokrajini povezani z oljkami in mejijo na bogatejše ravnice, zasajene z žiti, kljub zaporednim krizam stalnica. Lastniška struktura, v kateri so prevladovala majhna gospodarstva mešane pridelave, je spodbujala razvoj vinske trte na bregovih, kar se je v 18. stoletju še okrepilo zaradi dvojne dejavnosti, ko so delavci v tekstilni industriji obdelovali tudi majhne parcele z vinsko trto.

Vinom je bila že leta 1981 podeljena označba za deželno vino „Vin de Pays de l’Uzège“, ki se je leta 1992 spremenilo v označbo deželno vino „Vin de Pays Duché d’Uzès“ s strožjimi pogoji proizvodnje in opredelitvijo sredozemskega sortnega sestava.

Sindikat je ob upoštevanju podnebnih in talnih posebnosti območja opredelil vinorodni prostor, pri čemer so proizvajalci pazili, da bi čim bolj prišla do izraza zveza med vinogradniškimi legami in sortami vinske trte v korist pristnosti vin.

Vinogradi so bili prestrukturirani z najplemenitejšimi sredozemskimi sortami vinske trte, syrah N in grenache N za rdeča vina in vina rosé ter grenache blanc B in viognier B za bela vina.

Leta 2010 je bilo v 32 zasebnih in 11 zadružnih vinskih kleteh proizvedenih skoraj 9 000 hektolitrov vina; rdeča vina predstavljajo 60 % proizvodnje, vina rosé 25 %, bela vina pa 15 %.

8.2.   Medsebojni vzročni vplivi

Posebna geografska lega ZOP „Duché d’Uzès“ na križišču Sevenov, regije Languedoc in Provanse z blažjim sredozemskim podnebjem omogoča počasno zorenje sredozemskih sort vinske trte in izvirnost vin, za katera so značilne eleganca, sadnost in svežina.

Znanje in spretnosti vinogradnikov, izbira zgolj sredozemskih sort vinske trte in študije vinorodnega prostora so tako omogočili zasaditev različnih sort vinske trte v razmerah, v katerih najbolje uspevajo. Vedno imajo namreč prednost dobro izpostavljene parcele s plitvimi in prodnatimi ter dobro odcednimi tlemi. Poleg tega so zaradi prisotnosti prvega predgorja Sevenov opazne močne temperaturne razlike med dnevom in nočjo. Ta temperaturni razpon, zlasti sveže noči, omogoča počasno zorenje grozdja, spodbuja barvo in ohranja kisline in aromo jagod, kar so izjemne značilnosti vin z ZOP „Duché d’Uzès“, v katerih je čutiti svežino in sadnost.

Sorta grenache N prinaša mehkobo, polnost ter intenzivno in zelo elegantno sadnost.

Sorta syrah N pa prinaša prefinjenost, strukturo in kompleksno aromo.

Zvrščanje teh dveh sort vinske trte tako pri rdečih vinih kot pri vinih rosé je obvezno in zagotavlja izvirnost vin „Duché d’Uzès“. Znanje in spretnosti vinogradnikov se kažejo v vzgoji trte z nadzorovanjem njene bujnosti in rodnosti s praksami zmernih donosov s pravili za rezi in višino listja. To znanje in izkušnje so vidne tudi v prilagoditvi tehnik vinifikacije, ki med drugim vključujejo potrebo po obdobju zorenja pri rdečih vinih.

Za boljšo prepoznavnost označbe je bila leta 2003 izdelana steklenica sindikata, okrašena z grbom Duché d’Uzès. Zasebni in zadružni proizvajalci so jo hitro sprejeli, zato se zdaj uporablja za skoraj 70 % vin z označbo „Duché d’Uzès“. Kot zagotovilo za popolno obvladovanje proizvoda se 95 % količin ustekleniči na območju proizvodnje.

Vinogradniki iz pokrajine Duché d’Uzès tako ohranjajo kmetijsko ravnotežje, ki temelji na sredozemski mešani pridelavi, pri kateri so bogata tla zasajena z žiti ali sadnimi rastlinami, sredozemski vinogradi pa ležijo na bregovih z najugodnejšo lego, ki jih v občini na splošno ni veliko.

Čeprav so bila vina omenjena že v 15. stoletju, se je njihov sloves razvil šele v 70. in 80. letih 20. stoletja, k čemur so pripomogli to, da se polnijo skoraj izključno na tem območju, in številni turisti, ki prihajajo odkrivat mesto Uzès, njegovo vojvodino in staro mestno jedro s srednjeveškimi hišami.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo in obdelavo vina, obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Gard: Cornillon, Orsan, Pougnadoresse, Pouzilhac in Vabres.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-455370ad-04ad-4e6e-be9a-6e7d88987e94

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 27.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 224/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 224/43

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2023/C 224/11)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Bairrada“

PDO-PT-A1537-AM01

Datum vloge: 2. marec 2017

1.   Predpisi, ki se uporabijo za spremembo

Člen 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Kategorije proizvodov vinske trte – posodobitev

Opis

Kategorija proizvodov peneče vino je bila spremenjena v kakovostno peneče vino.

Razlogi

Kategorija proizvodov je prilagojena obdobju, določenemu v zakonodaji.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): povsod, kjer je bila prej navedena kategorija proizvodov peneče vino, je zdaj navedena kategorija kakovostno peneče vino.

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Povsod, kjer je bila prej navedena kategorija proizvodov peneče vino, je zdaj navedena kategorija kakovostno peneče vino.

2.2.   Kategorije proizvodov vinske trte – nova kategorija proizvodov vinske trte

Opis

Dodana je bila kategorija likersko vino.

Razlogi

S priznanjem označbe porekla bi se povečala gospodarska vrednost proizvoda, ki na območju že obstaja.

To vrsto proizvoda proizvajalci že proizvajajo s tradicionalnimi praksami, ki se uporabljajo na območju, proizvodi pa imajo posebno kakovost in značilne lastnosti. Tako se z vključitvijo tega novega proizvoda v ZOP „Bairrada“ priznajo njegov pomen in kakovost ter dodana vrednost za proizvajalce.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): Kategorije proizvodov vinske trte, Opis vin, Posebni enološki postopki, Povezava z geografskim območjem in Dodatni pogoji.

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Kategorije proizvodov vinske trte, Opis vin, Posebni enološki postopki, Povezava z geografskim območjem in Dodatni pogoji.

2.3.   Opis vin – kategoriji vino in kakovostno peneče vino

Opis

Opis kategorij vino in kakovostno peneče vino je bil izboljšan in prilagojen.

Razlogi

Za prejšnji opis je bilo ugotovljeno, da je splošen in ni dovolj podroben, zato je prilagojen tako, da vključuje lastnosti, povezane s proizvodi z ZOP „Bairrada“. To je potrebno, da se enotni dokument in specifikacija proizvoda uskladita s predpisi.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): Opis vin – kategoriji vino in kakovostno peneče vino

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Opis vin – kategoriji vino in kakovostno peneče vino

2.4.   Največji donos – Vino in kakovostno peneče vino

Opis

| | Spremenjeni so bili največji donosi za: |
| --- | --- |

Spremenjeni so bili največji donosi za:

| | bela vina in vina rosé: 100 hl; |
| --- | --- |

bela vina in vina rosé: 100 hl;

| | rdeče vino: 80 hl; |
| --- | --- |

rdeče vino: 80 hl;

| | kakovostno peneče vino: 120 hl; |
| --- | --- |

kakovostno peneče vino: 120 hl;

Razlogi

Največji donos se je povečal, da se te vrednosti uskladijo z dejanskimi ravnmi proizvodnje na območju, ne da bi se s tem ogrozile njihove posebne značilnosti.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): Enološki postopki

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Enološki postopki

2.5.   Glavne sorte vinske trte – nove sorte

Opis

Trsni izbor je bil spremenjen/posodobljen. Dodana je sorta viognier.

Razlogi

Trsni izbor za proizvodnjo vin na območju je treba posodobiti in uskladiti z novim pravnim okvirom nacionalnega trsnega izbora za proizvodnjo vina na Portugalskem, vključno z novo sorto, pomembno za značilnostno opredelitev vin v regiji. Ta sorta spada med sorte, ki se tradicionalno gojijo na geografskem območju, zato njena vključitev ne spreminja posebnosti vin z ZOP „Bairrada“, temveč ga optimizira.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): Glavne sorte vinske trte

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Glavne sorte vinske trte

2.6.   Povezava z geografskim območjem

Opis

Opis povezave z geografskim območjem je bil prilagojen in izboljšan. Informacije o geografskem območju, podatki o proizvodu in njegova vzročna povezava so bili spremenjeni za dosedanje in nove kategorije proizvodov.

Razlogi

Ker je bilo po eni strani ugotovljeno, da je prejšnji opis povezave splošen in ni dovolj podroben, po drugi strani pa je bilo treba za novo kategorijo proizvodov (likersko vino) dodati opis povezave, je bila vsebina te točke spremenjena tako, da vključuje vse kategorije proizvodov. Vsebina je tako objektivnejša, saj se vzpostavljena povezava z geografskim območjem uporablja za vse kategorije.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): Povezava z geografskim območjem

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Povezava z geografskim območjem

2.7.   Vina – izraz „clássico“

Opis

Uvedena je bila zahteva za uporabo izraza „clássico“ na etiketi.

Razlogi

Treba je bilo določiti pogoje in zahteve za uporabo izraz „clássico“ na etiketah vin.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): Dodatni pogoji – Dodatne določbe o označevanju

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Dodatni pogoji – Dodatne določbe o označevanju

2.8.   Podatki o vložniku

Opis

Posodobljeni so bili podatki o vložniku.

Razlogi

Podatki so zastareli, zato jih je treba posodobiti. To je potrebno za uskladitev specifikacije proizvoda s predpisi in boljšo razjasnitev dosedanjega opisa.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): ta sprememba ne spremeni enotnega dokumenta.

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Druge informacije – podatki o vložniku

2.9.   Podatki o deležnikih

Opis

Črtani so bili podatki o deležnikih.

Razlogi

Podatki o vložniku so bili zaradi nesporazuma pomotoma vneseni v to polje. Ti podatki so zdaj črtani. To je potrebno za uskladitev specifikacije proizvoda s predpisi in boljšo razjasnitev dosedanjega opisa.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): ta sprememba ne spremeni enotnega dokumenta.

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Druge informacije – podatki o deležniku

2.10.   Podatki o kontrolnih organih

Opis

Podatki o kontrolnih organih so bili posodobljeni.

Razlogi

Podatki so zastareli, zato jih je treba posodobiti. To je potrebno za uskladitev specifikacije proizvoda s predpisi in boljšo razjasnitev dosedanjega opisa.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): ta sprememba ne spremeni enotnega dokumenta.

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Druge informacije – Informacije o kontrolnih organih

2.11.   Podatki o pristojnih nadzornih organih

Opis

Podatki o pristojnih nadzornih organih so bili posodobljeni.

Razlogi

Podatki so zastareli, zato jih je treba posodobiti. To je potrebno za uskladitev specifikacije proizvoda s predpisi in boljšo razjasnitev dosedanjega opisa.

Enotni dokument (spremenjeni oddelki): ta sprememba ne spremeni enotnega dokumenta.

Specifikacija proizvoda (spremenjeni oddelki): Druge informacije – Informacije o pristojnih nadzornih organih

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime prozvoda

Bairrada

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vin

4.1.   Vino (belo, rdeče in rosé)

KRATEK OPIS

Bela vina: Imajo svež okus in so blede citrinaste barve z občasnimi zelenkastimi ali rahlo zlatimi odtenki, kadar vrejo v novih lesenih sodih. Imajo nežne cvetlične in/ali sadne arome, ki včasih privzamejo intenzivnejše tropske in maslene note. To so strukturirana vina z dobro naravno uravnoteženostjo kislin in alkohola ter odlično svežino.

Rdeča vina: So intenzivno rdeče barve z občasnimi modrikastimi odtenki, sadnimi aromami borovnic, bergamotke in začimb ter imajo močno taninsko strukturo in znatno vsebnost kislin. S staranjem pridobijo terciarne arome gozdnih sadežev, smol, začimb, medu in arom dima ter dobro strukturo zaradi dobre uravnoteženosti alkohola, kislin in taninov, kar kaže na dolgo obstojnost.

Vina rosé: So oranžne do rdeče barve s sadnimi aromami rdečega jagodičja. V ustih so zmerno kisla in zelo sveža.

Za druge analitske parametre se uporabljajo vrednosti, določene v zakonodaji.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.2.   Kakovostno peneče vino (belo, rdeče in rosé)

KRATEK OPIS

Bela vina: So blede citrinaste barve z rahlimi zlatimi odtenki. Imajo cvetlične in sadne arome ter arome belomesnatega sadja. Dlje časa starana bela vina imajo intenzivne arome in arome po praženem. Imajo intenziven okus, skladen volumen in so izjemno sveža, v ustih pa se občuti pena.

Rdeča vina: So rdečkaste barve, včasih nekoliko intenzivna, v ustih pa se občutita odlična svežina in pena. Arome so cvetlične in sadne. Dlje časa starana bela vina imajo intenzivne arome in arome po praženem. Zaradi taninov je okus polnega telesa, so uravnotežena ter imajo drobne in obstojne mehurčke.

Vina rosé: So oranžne do rožnate barve. Arome so cvetlične in sadne, z aromami rdečega jagodičja (kot so češnje, robide in jagode), dlje časa starana vina pa imajo arome po praženem in intenzivne arome. V ustih so nežna, imajo uravnotežene kisline ter odlično svežino in peno.

Za druge analitske parametre se uporabljajo vrednosti, določene v zakonodaji.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.3.   Likersko vino (belo in rdeče)

KRATEK OPIS

Bela vina: So rahlo zlate barve, včasih s kostanjevimi odtenki zaradi staranja v sodu. Včasih imajo aromo agrumov z notami oreškov in rahlimi notami oksidacije. Okus je zmerno sladek in občuti se alkohol. Okus je strukturiran, z izrazitimi kislinami, kar mu daje na splošno prevladujočo svežino.

Rdeča vina: Barva lahko sega od zmerno rdečkaste do temno rdeče ter ima lahko tudi rumene, oranžne in kostanjeve odtenke zaradi staranja v sodu. Arome so po suhem sadju in zelo svežem, kislem rdečem jagodičju, kot je višnja, pa tudi po oksidaciji. Prisotne so lahko tudi rahle note medu in/ali fig. Rdeča likerska vina imajo strukturiran okus z izrazitimi kislinami, kar daje na splošno prevladujočo svežino, čeprav se občuti tudi zmerna sladkost. V okusu je mogoče zaznati nekaj židkosti, potem ko vina dozorijo v hrastovih sodih.

Za druge analitske parametre se uporabljajo vrednosti, določene v zakonodaji.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 16 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v gramih na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

16

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v gramih na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

Posebni enološki postopki

5.1.   Kakovostno peneče vino – metoda

Posebni enološki postopek

Kakovostna peneča vin z ZOP „Bairrada“ je treba proizvajati s tradicionalno metodo vrenja v steklenicah, ki je v skladu z določbami veljavne zakonodaje.

5.2.   Vino, kakovostno peneče vino in likersko vino – naravni volumenski delež alkohola

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Volumenski delež naravnega alkohola v moštu, ki se uporablja za proizvodnjo vinskih proizvodov z ZOP „Bairrada“, mora znašati najmanj:

| — | 11 vol. % za bela in rdeča vina ter vina rosé, |
| --- | --- |

—

11 vol. % za bela in rdeča vina ter vina rosé,

| — | 9,5 vol. % za kakovostna peneča vina, |
| --- | --- |

—

9,5 vol. % za kakovostna peneča vina,

| — | 12 vol. % za likerska vina. |
| --- | --- |

—

12 vol. % za likerska vina.

5.3.   Kakovostno peneče vino – staranje

Posebni enološki postopek

Kakovostno peneče vino z ZOP „Bairrada“ mora po datumu stekleničenja za dajanje na trg ostati v prostorih polnilnice najmanj 9 mesecev.

5.4.   Likersko vino – proizvodnja

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Likersko vino z ZOP „Bairrada“ se proizvaja iz mošta iz grozdja, primernega za proizvode z ZOP „Bairrada“, v zgodnji fazi vrenja, ki se mu se doda vinski destilat z deležem dejanskega alkohola najmanj 52 vol. % in največ 86 vol. %, če se upoštevajo lastnosti, določene v veljavni zakonodaji.

5.5.   Vina, kakovostna peneča vina in likerska vina – metode gojenja, gojitvene oblike vinske trte in tla

Pridelovalne prakse

V vinogradih za proizvodnjo vinskih proizvodov z ZOP „Bairrada“ je treba uporabljati pridelovalne prakse, ki so tradicionalne na območju ali jih priporoča certifikacijski organ.

Za vinske trte se mora uporabljati polprosta gojitvena oblika ali kordon, gostota zasaditve pa mora znašati več kot 3 000 rastlin/ha.

Vinske trte za proizvodnjo vinskih proizvodov, za katere se lahko uporablja ZOP „Bairrada“, je treba zasaditi v tla ali morajo že rasti v tleh z naslednjimi lastnostmi:

| (a) | rjava ali rdeča apnenčasta tla, |
| --- | --- |

(a)

rjava ali rdeča apnenčasta tla,

| (b) | huminski ali nehuminski litosolni skrilavci, |
| --- | --- |

(b)

huminski ali nehuminski litosolni skrilavci,

| (c) | podzoli iz nekonsolidiranega peska. |
| --- | --- |

(c)

podzoli iz nekonsolidiranega peska.

Največji donosi

| 1. | Vino (bela vina in vina rosé)
  100 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

Vino (bela vina in vina rosé)

100 hektolitrov na hektar

| 2. | Vino (rdeče)
  80 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

2.

Vino (rdeče)

80 hektolitrov na hektar

| 3. | Kakovostno peneče vino
  120 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

3.

Kakovostno peneče vino

120 hektolitrov na hektar

| 4. | Likersko vino
  100 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

4.

Likersko vino

100 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Geografsko območje za označbo porekla „Bairrada“ zajema:

| (a) | občine Anadia, Mealhada in Oliveira do Bairro; |
| --- | --- |

(a)

občine Anadia, Mealhada in Oliveira do Bairro;

| (b) | naslednje krajevne skupnosti v občini Águeda: zvezo krajevnih skupnosti Recardães in Espinhel, zvezo krajevnih skupnosti Águeda in Borralha, zvezo krajevnih skupnosti Barrô in Aguada de Baixo, samo krajevno skupnost Óis da Ribeira v zvezi krajevnih skupnosti Travassô in Óis da Ribeira, samo krajevno skupnost Belazaima do Chão v zvezi krajevnih skupnosti Belazaima do Chão, Castanheira do Vouga in Agadão ter krajevne skupnosti Aguada de Cima, Fermentelos in Valongo do Vouga; |
| --- | --- |

(b)

naslednje krajevne skupnosti v občini Águeda: zvezo krajevnih skupnosti Recardães in Espinhel, zvezo krajevnih skupnosti Águeda in Borralha, zvezo krajevnih skupnosti Barrô in Aguada de Baixo, samo krajevno skupnost Óis da Ribeira v zvezi krajevnih skupnosti Travassô in Óis da Ribeira, samo krajevno skupnost Belazaima do Chão v zvezi krajevnih skupnosti Belazaima do Chão, Castanheira do Vouga in Agadão ter krajevne skupnosti Aguada de Cima, Fermentelos in Valongo do Vouga;

| (c) | samo krajevno skupnost Nariz v zvezi krajevnih skupnosti Requeixo, Nossa Senhora de Fátima in Nariz v občini Aveiro; |
| --- | --- |

(c)

samo krajevno skupnost Nariz v zvezi krajevnih skupnosti Requeixo, Nossa Senhora de Fátima in Nariz v občini Aveiro;

| (d) | naslednje krajevne skupnosti v občini Cantanhede: zvezo krajevnih skupnosti Sepins in Bolhoa, zvezo krajevnih skupnosti Vilamar in Corticeiro de Cima, zvezo krajevnih skupnosti Covões in Camarneira, zvezo krajevnih skupnosti Portunhos in Outil, zvezo krajevnih skupnosti Cantanhede in Pocariça ter krajevne skupnosti Ançã, Cadima, Cordinhã, Febres, Murtede, Ourentã, Sanguinheira in São Caetano; |
| --- | --- |

(d)

naslednje krajevne skupnosti v občini Cantanhede: zvezo krajevnih skupnosti Sepins in Bolhoa, zvezo krajevnih skupnosti Vilamar in Corticeiro de Cima, zvezo krajevnih skupnosti Covões in Camarneira, zvezo krajevnih skupnosti Portunhos in Outil, zvezo krajevnih skupnosti Cantanhede in Pocariça ter krajevne skupnosti Ançã, Cadima, Cordinhã, Febres, Murtede, Ourentã, Sanguinheira in São Caetano;

| (e) | naslednje krajevne skupnosti v občini Coimbra: zvezo krajevnih skupnosti Souselas in Botão, zvezo krajevnih skupnosti Trouxemil in Torre de Vilela ter samo krajevno skupnost Vil de Matos v zvezi krajevnih skupnosti Antuzede in Vil de Matos; |
| --- | --- |

(e)

naslednje krajevne skupnosti v občini Coimbra: zvezo krajevnih skupnosti Souselas in Botão, zvezo krajevnih skupnosti Trouxemil in Torre de Vilela ter samo krajevno skupnost Vil de Matos v zvezi krajevnih skupnosti Antuzede in Vil de Matos;

| (f) | naslednje krajevne skupnosti v občini Vagos: samo krajevno skupnost Covão do Lobo v zvezi krajevnih skupnosti Fonte de Angeão in Covão do Lobo, samo krajevno skupnost Santa Catarina v zvezi krajevnih skupnosti Ponte de Vagos in Santa Catarina ter krajevni skupnosti Ouca in Sosa. |
| --- | --- |

(f)

naslednje krajevne skupnosti v občini Vagos: samo krajevno skupnost Covão do Lobo v zvezi krajevnih skupnosti Fonte de Angeão in Covão do Lobo, samo krajevno skupnost Santa Catarina v zvezi krajevnih skupnosti Ponte de Vagos in Santa Catarina ter krajevni skupnosti Ouca in Sosa.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Alfrocheiro – tinta-bastardinha |
| --- | --- |

Alfrocheiro – tinta-bastardinha

| | Aragonez – tinta-roriz; tempranillo |
| --- | --- |

Aragonez – tinta-roriz; tempranillo

| | Arinto – pedernã |
| --- | --- |

Arinto – pedernã

| | Baga |
| --- | --- |

Baga

| | Bastardo – graciosa |
| --- | --- |

Bastardo – graciosa

| | Bical – borrado-das-moscas |
| --- | --- |

Bical – borrado-das-moscas

| | Cabernet-sauvignon |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon

| | Camarate |
| --- | --- |

Camarate

| | Castelão – joão-de-santarém(1), periquita |
| --- | --- |

Castelão – joão-de-santarém(1), periquita

| | Cercial – cercial-da-bairrada |
| --- | --- |

Cercial – cercial-da-bairrada

| | Chardonnay |
| --- | --- |

Chardonnay

| | Fernão-pires – maria-gomes |
| --- | --- |

Fernão-pires – maria-gomes

| | Jaen – mencía |
| --- | --- |

Jaen – mencía

| | Merlot |
| --- | --- |

Merlot

| | Petit-verdot |
| --- | --- |

Petit-verdot

| | Pinot-blanc |
| --- | --- |

Pinot-blanc

| | Pinot-noir |
| --- | --- |

Pinot-noir

| | Rabo-de-ovelha |
| --- | --- |

Rabo-de-ovelha

| | Rufete – tinta-pinheira |
| --- | --- |

Rufete – tinta-pinheira

| | Sauvignon – sauvignony-blanc |
| --- | --- |

Sauvignon – sauvignony-blanc

| | Sercialinho |
| --- | --- |

Sercialinho

| | Syrah – shiraz |
| --- | --- |

Syrah – shiraz

| | Tinta-barroca |
| --- | --- |

Tinta-barroca

| | Tinto-cão |
| --- | --- |

Tinto-cão

| | Touriga-franca |
| --- | --- |

Touriga-franca

| | Touriga-nacional |
| --- | --- |

Touriga-nacional

| | Verdelho |
| --- | --- |

Verdelho

| | Viognier |
| --- | --- |

Viognier

8.   Opis povezave

Vino, kakovostno peneče vino in likersko vino

Podatki o geografskem območju, ki so pomembni za povezavo

Naravni dejavniki: geografsko območje na severu meji na reko Vouga, na jugu pa na reko Mondego, na vzhodu meji na gorski verigi Bussaco in Caramulo, na zahodu pa na Atlantski ocean.

Območje je pretežno ravno s položnimi griči, ki redko presežejo nadmorsko višino 250 m.

Območje ZOP „Bairrada“ obsega ravnino oziroma planoto, ki se razteza vzdolž Atlantika, kar močno vpliva na podnebje na območju.

Na sredozemsko podnebje močno vpliva Atlantik z dolgimi in hladnimi zimami ter blagimi povprečnimi temperaturami, vendar obilnimi padavinami. Vroča poletja omilijo vetrovi z Atlantskega oceana. Dnevi so vroči in noči hladne, temperaturni razpon pa je velik.

Tla so mineralna in so nastajala v različnih geoloških obdobjih. Na splošno so revna in peščena do glinasta, ponekod pa tudi peščeno ilovnata. Vinske trte se večinoma gojijo v glinastih in glinasto-apnenčastih tleh.

Človeški dejavniki: gojenje vinske trte na območju Bairrada je imelo od srednjega veka pomembno vlogo pri gospodarskem razvoju regije.

Vina s tega območja so bila uveljavljena, njihova kakovost pa je bila priznana že v 19. stoletju, ko so ugotovili, da ima območje potencial za proizvodnjo penečih vin. Leta 1890 so na tem območju na Portugalskem prvič proizvedli komercialna peneča vina.

Posebne lastnosti proizvodov, povezane z geografskim območjem

Vina, kakovostna peneča vina in likerska vina z ZOP „Bairrada“ imajo skupne posebne lastnosti. Zanje sta značilni bogata aroma in poudarjena svežina, ki jo zaznamujejo dobra struktura ter uravnotežene in izrazite kisline (ki odražajo visoko vsebnost nehlapnih kislin).

Povezava z geografskim območjem

Zmerna nadmorska višina in močan vpliv Atlantika sta ključna dejavnika za veliko padavin, po katerih je območje znano. Te lastnosti so ugodne za pridelavo grozdja z uravnoteženo zrelostjo, iz katerega se proizvajajo vina z izrazitimi kislinami in številnimi predhodniki arom.

Vpliv Atlantika, ki je opazen na celotnem geografskem območju, skupaj z veliko količino padavin prispeva tudi k svežini, ki jo je mogoče zaznati v vinih s tega območja. To izhaja predvsem iz vsebnosti naravnih kislin v grozdju, ki se prideluje v teh razmerah.

Tla na geografskem območju so nastala iz sedimentnih kamnin. Vinska trta se goji na območjih apnenčastih tal iz jure, območjih tal iz peščenjaka iz triasa ali konglomerata iz krede.

Geografsko območje torej ima odlične razmere za gojenje vinske trte, zlasti v razpoložljivosti vode v teh tleh ter njihovi prepustnosti in zadrževanju vode v najbolj deževnih mesecih. To pomembno prispeva k lastnostim vin iz grozdja, proizvedenega na tem območju, zlasti k izraziti vsebnosti nehlapnih kislin, ki bistveno prispevajo k svežini vin.

Človeški dejavnik, zaradi katerega se ohranjajo prakse in tradicije in ki se odraža pri izboru sort, ki so najbolje prilagojene razmeram na geografskem območju, je odločilnega pomena za pridelavo grozdja, ki vinom, kakovostnim penečim vinom in likerskim vinom z ZOP „Bairrada“ daje posebne lastnosti.

Prakse in tehnične možnosti (pri trgatvi, vrenju, maceraciji in staranju), ki temeljijo na človeških dejavnikih, povezanih s tradicijo območja, vplivajo tudi na splošne lastnosti vinskih proizvodov z ZOP „Bairrada“.

Vina zaradi prepleta talnih in podnebnih dejavnikov, sort vinske trte na območju ter tradicionalnega znanja in izkušenj pridobijo posebne lastnosti, ki jih zaznamujejo mineralnost, vsebnost kislin in svežina vinskih proizvodov, za katere se lahko uporablja ZOP „Bairrada“.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Vino, kakovostno peneče vino in likersko vino

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Etiketa se mora pred dajanjem na trg oceniti.

Na etiketi mora biti znamka.

Vino – uporaba izraza „clássico“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Za uporabo izraza „clássico“ na etiketah vin z ZOP „Bairrada“ morajo biti izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | za proizvodnjo vin, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, se lahko uporabljajo naslednje sorte s seznama sort na območju: | Arinto (pedernã) |
| --- | --- | --- |

(a)

za proizvodnjo vin, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, se lahko uporabljajo naslednje sorte s seznama sort na območju:

Arinto (pedernã)

| | Bical (borrado-das-moscas) |
| --- | --- |

Bical (borrado-das-moscas)

| | Cercial (cercial-da-bairrada) |
| --- | --- |

Cercial (cercial-da-bairrada)

| | Fernão-pires (maria-gomes) |
| --- | --- |

Fernão-pires (maria-gomes)

| | Rabo-de-ovelha |
| --- | --- |

Rabo-de-ovelha

| | Alfrocheiro (tinta-bastardinha) |
| --- | --- |

Alfrocheiro (tinta-bastardinha)

| | Baga |
| --- | --- |

Baga

| | Camarate |
| --- | --- |

Camarate

| | Castelão |
| --- | --- |

Castelão

| | Jaen (Mencia) |
| --- | --- |

Jaen (Mencia)

| | Touriga-nacional |
| --- | --- |

Touriga-nacional

| (b) | največji donos na hektar vinogradov za proizvodnjo vin, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, je 55 hektolitrov na hektar; |
| --- | --- |

(b)

največji donos na hektar vinogradov za proizvodnjo vin, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, je 55 hektolitrov na hektar;

| (c) | volumenski delež dejanskega alkohola v vinih, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, mora biti najmanj: | 12 vol. % za bela vina, |
| --- | --- | --- |

(c)

volumenski delež dejanskega alkohola v vinih, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, mora biti najmanj:

12 vol. % za bela vina,

| | 12,5 vol. % za rdeča vina; |
| --- | --- |

12,5 vol. % za rdeča vina;

| (d) | delež naravnega alkohola v moštih za proizvodnjo vin, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, mora biti najmanj: | 12 vol. % za bela vina, |
| --- | --- | --- |

(d)

delež naravnega alkohola v moštih za proizvodnjo vin, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, mora biti najmanj:

12 vol. % za bela vina,

| | 12,5 vol. % za rdeča vina; |
| --- | --- |

12,5 vol. % za rdeča vina;

| (e) | vina, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, se morajo starati vsaj: | rdeča vina – 30 mesecev, od tega najmanj 12 mesecev v steklenici, |
| --- | --- | --- |

(e)

vina, za katera se lahko uporablja izraz „clássico“, se morajo starati vsaj:

rdeča vina – 30 mesecev, od tega najmanj 12 mesecev v steklenici,

| | bela vina – 12 mesecev, od tega najmanj šest mesecev v steklenici. |
| --- | --- |

bela vina – 12 mesecev, od tega najmanj šest mesecev v steklenici.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---