# Úřední věstník C 157/3. k

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 157 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 663. května 2023 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 157

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 663. května 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Výbor regionů |
| | 153. plenární zasedání VR, 8. 2. 2023 - 9. 2. 2023 |
| 2023/C 157/01 | Usnesení Evropského výboru regionů k tématu Reakce měst a regionů na energetickou krizi: směřování ke skutečné evropské energetické unii | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Výbor regionů |
| | 153. plenární zasedání VR, 8. 2. 2023 - 9. 2. 2023 |
| 2023/C 157/02 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Pokrok v plnění cílů udržitelného rozvoje | 6 |
| 2023/C 157/03 | Stanovisko Evropského výboru regionů ke zprávě o přezkumu provádění Nástroje pro oživení a odolnost | 12 |
| 2023/C 157/04 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Lidé na prvním místě, zajištění udržitelného růstu podporujícího začlenění, využívání potenciálu nejvzdálenějších regionů EU | 18 |
| 2023/C 157/05 | Stanovisko Evropského výboru regionů Vytvoření prostředí příznivého pro sociální ekonomiku – místní a regionální perspektiva | 23 |
| 2023/C 157/06 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Evropská strategie v oblasti péče | 28 |
| 2023/C 157/07 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Minimální příjem umožňující sociální začlenění – místní a regionální perspektiva | 33 |
| 2023/C 157/08 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Právní předpis EU o obnově přírody | 38 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

153. plenární zasedání VR, 8. 2. 2023 - 9. 2. 2023

2023/C 157/01

Usnesení Evropského výboru regionů k tématu Reakce měst a regionů na energetickou krizi: směřování ke skutečné evropské energetické unii

1

STANOVISKA

Výbor regionů

153. plenární zasedání VR, 8. 2. 2023 - 9. 2. 2023

2023/C 157/02

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Pokrok v plnění cílů udržitelného rozvoje

6

2023/C 157/03

Stanovisko Evropského výboru regionů ke zprávě o přezkumu provádění Nástroje pro oživení a odolnost

12

2023/C 157/04

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Lidé na prvním místě, zajištění udržitelného růstu podporujícího začlenění, využívání potenciálu nejvzdálenějších regionů EU

18

2023/C 157/05

Stanovisko Evropského výboru regionů Vytvoření prostředí příznivého pro sociální ekonomiku – místní a regionální perspektiva

23

2023/C 157/06

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Evropská strategie v oblasti péče

28

2023/C 157/07

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Minimální příjem umožňující sociální začlenění – místní a regionální perspektiva

33

2023/C 157/08

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Právní předpis EU o obnově přírody

38

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Výbor regionů |
| | 153. plenární zasedání VR, 8. 2. 2023 - 9. 2. 2023 |
| 2023/C 157/09 | Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Regionální strategie pro přizpůsobení za účelem dosažení nízkouhlíkového zemědělství | 58 |
| 2023/C 157/10 | Stanovisko Evropského výboru regionů Evropský prostor pro zdravotní data | 64 |
| 2023/C 157/11 | Stanovisko Evropského výboru regionů Nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu | 82 |

III   Přípravné akty

Výbor regionů

153. plenární zasedání VR, 8. 2. 2023 - 9. 2. 2023

2023/C 157/09

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Regionální strategie pro přizpůsobení za účelem dosažení nízkouhlíkového zemědělství

58

2023/C 157/10

Stanovisko Evropského výboru regionů Evropský prostor pro zdravotní data

64

2023/C 157/11

Stanovisko Evropského výboru regionů Nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu

82

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Výbor regionů

153. plenární zasedání VR, 8. 2. 2023 - 9. 2. 2023

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/1

---

Usnesení Evropského výboru regionů k tématu Reakce měst a regionů na energetickou krizi: směřování ke skutečné evropské energetické unii

(2023/C 157/01)

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (dále jen „VR“),

| — | s ohledem na plán Evropské komise REPowerEU ze dne 18. května 2022 (1); |
| --- | --- |

—

s ohledem na plán Evropské komise REPowerEU ze dne 18. května 2022 (1);

| — | s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1032 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokud jde o uskladňování zemního plynu (2); |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/1032 ze dne 29. června 2022, kterým se mění nařízení (EU) 2017/1938 a (ES) č. 715/2009, pokud jde o uskladňování zemního plynu (2);

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (3); |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2022/1369 ze dne 5. srpna 2022 o koordinovaných opatřeních ke snížení poptávky po plynu (3);

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie (4); |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady o intervenci v mimořádné situaci s cílem řešit vysoké ceny energie (4);

| — | s ohledem na návrh nařízení Rady o posílení solidarity prostřednictvím lepší koordinace nákupu plynu, přeshraničních výměn plynu a spolehlivých referenčních cen (5); |
| --- | --- |

—

s ohledem na návrh nařízení Rady o posílení solidarity prostřednictvím lepší koordinace nákupu plynu, přeshraničních výměn plynu a spolehlivých referenčních cen (5);

| — | s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 15. prosince 2022 (6); |
| --- | --- |

—

s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 15. prosince 2022 (6);

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU) 2022/2578 ze dne 22. prosince 2022, kterým se zavádí mechanismus korekce trhu na ochranu občanů a hospodářství před nadměrně vysokými cenami (7); |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2022/2578 ze dne 22. prosince 2022, kterým se zavádí mechanismus korekce trhu na ochranu občanů a hospodářství před nadměrně vysokými cenami (7);

| — | s ohledem na nařízení Rady (EU) 2022/2577 ze dne 22. prosince 2022, kterým se stanoví rámec pro urychlení zavádění energie z obnovitelných zdrojů (8); |
| --- | --- |

—

s ohledem na nařízení Rady (EU) 2022/2577 ze dne 22. prosince 2022, kterým se stanoví rámec pro urychlení zavádění energie z obnovitelných zdrojů (8);

| — | s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. října 2022 o reakci EU na zvyšování cen energií v Evropě (9); |
| --- | --- |

—

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. října 2022 o reakci EU na zvyšování cen energií v Evropě (9);

Města a regiony EU jako protagonisté energetické krize

| 1. | zdůrazňuje právní odpovědnost a úlohu 1,2 milionu místních a regionálních představitelů z 90 000 měst a obcí, 900 velkých měst a 280 regionů EU při zvládání energetické krize poskytováním hospodářské a sociální pomoci zranitelným domácnostem a malým a středním podnikům. Bez ohledu na prudce rostoucí ceny energie a vysokou inflaci pokračují místní a regionální orgány v poskytování základních služeb a přijímají opatření zaměřená na úspory energie, energetickou kontinuitu a plány pro nepředvídané události s cílem posílit energetickou odolnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává bezprecedentní úsilí Evropské komise a Evropského parlamentu (EP) o formulaci naléhavých opatření. Konstatuje nicméně, že stávající iniciativy neposkytují místním a regionálním orgánům potřebnou okamžitou podporu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vyzývá švédské předsednictví, aby navázalo na příkladnou práci českého předsednictví a urychlilo přijetí zbývajících legislativních návrhů spadajících do balíčku Fit for 55 a dále aby zajistilo účelnost právních předpisů EU při zvládání energetické krize, a to s přihlédnutím k příslušným stanoviskům VR (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že mnohá města a regiony přijaly ambicióznější cíle, než jaké ve svých vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu stanovily jejich centrální vlády. Vyzývá všechny členské státy, aby v roce 2023 v souladu s nařízením o správě (11) aktivně zapojily místní a regionální orgány do revize a aktualizace vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vyzývá k lepší harmonizaci a zjednodušení různých iniciativ EU v oblasti energetiky a klimatu (12) a k poskytnutí nezbytné finanční a technické podpory místním a regionálním orgánům; |
| --- | --- |

5.

Urychlení přechodu na čistou energii ve městech a regionech v zájmu vytvoření skutečné evropské energetické unie

| 6. | vyjadřuje hluboké znepokojení nad skutečností, že konference UNFCCC COP27 nevyústila ve výraznější a rychlejší snižování celosvětových emisí skleníkových plynů ani ve výzvu k postupnému ukončení fosilních paliv. Zdůrazňuje, že i přes dobré důvody k urychlení přechodu na čistou energii a k ukončení naší závislosti na fosilních palivech jsou nízkouhlíkové zdroje energie stále složkou, která pomáhá zajišťovat stabilní a cenově dostupné dodávky energie dle skladby zdrojů v jednotlivých členských státech; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vyzývá k vytvoření skutečné evropské energetické unie s plně integrovaným a kvalitně propojeným trhem v celé EU, jejíž ústřední součástí bude funkční systém správy. V zájmu této plné integrace musí členské státy plnit svůj úkol, který spočívá v zajišťování dostačujících a stabilních dodávek energie, aby se případné výpadky ve výrobě a vysoké ceny nedotkly i jiných členských států; |
| --- | --- |

7.

| 8. | připomíná zásadní význam zásady „energetická účinnost v první řadě“ a vítá úsilí o prosazování opatření k úspoře energie na všech úrovních v celé EU. Konstatuje, že ačkoli některé členské státy dosud nezavedly žádná opatření ke snížení spotřeby plynu a elektřiny v domácnostech, podnicích či veřejných orgánech (13), mnohá města v celé EU se již připojila k iniciativě Cities Energy Savings Sprint a zavedla opatření k úspoře energie (mj. v oblasti vytápění, osvětlení či mobility) a pořádá v tomto směru informační kampaně; |
| --- | --- |

8.

| 9. | má za to, že tato opatření by se neměla omezovat na současnou krizi, a žádá Evropskou komisi o předložení návrhu na zajištění energetické soběstačnosti, který by umožnil optimalizovat energetické úspory ve všech oblastech politiky. Vyzývá k prosazování a náležité bonifikaci podstatných změn chování; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znovu žádá Evropskou komisi a členské státy, aby podpořily vznik jednotných kontaktních míst na regionální a místní úrovni, a bylo tak možno urychlit investice do energeticky účinné výstavby, modernizace budov a projektů zaměřených na úspory energie s přihlédnutím k zásadám Nového evropského Bauhausu. Vyzývá členské státy, aby k tomuto účelu vyčlenily prostředky z programu REPowerEU a při provádění těchto projektů spolupracovaly s Evropskou investiční bankou; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vítá dohodu o zrychlení povolovacích řízení pro projekty v oblasti obnovitelných zdrojů energie a žádá členské státy, aby plně spolupracovaly s místními a regionálními orgány a místními komunitami s cílem zajistit ochranu životního prostředí a maximalizovat společenskou přijatelnost těchto kroků. Konstatuje, že je naléhavě nutné vypracovat rychlé administrativní postupy a odstranit byrokratické překážky brzdící zavádění obnovitelných zdrojů energie ve venkovských obydlích. Zdůrazňuje, že venkovské oblasti mají značný potenciál z hlediska výroby energie z obnovitelných zdrojů – včetně udržitelného využívání lesní biomasy jako obnovitelného zdroje – a mohou profitovat z většího propojení s distribuční sítí a nových pracovních příležitostí, zejména pro mladší osoby a ženy; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá dohodu o zákazu spalovacích motorů v nových osobních automobilech a dodávkách od roku 2035. Poukazuje na nutnost zajistit alternativní, cenově dostupná a přístupná paliva a odpovídající čerpací a dobíjecí stanice ve všech regionech EU. Upozorňuje na požadavek Aliance regionů s automobilovým průmyslem při VR na zavedení mechanismu spravedlivé transformace na podporu sociálně-ekonomické struktury regionů s výrazným zastoupením automobilového a souvisejícího dodavatelského průmyslu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby usnadnily rozvoj mezinárodní a meziregionální infrastruktury pro přenos elektrické energie, která by umožnila sdílet elektrickou energii z různých obnovitelných zdrojů. Tyto zdroje jsou – v závislosti na klimatických a dalších podmínkách – koncentrovány v různých regionech a jejich dostupnost v odlehlých oblastech (daná možností přenášet energii mezi různými oblastmi) zkracuje dobu, kdy energie dostupná není, a usnadňuje řízení elektrizační soustavy, čímž připravuje půdu pro přechod na systém, v jehož rámci bude elektrická energie vyráběna pouze z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

13.

| 14. | připomíná naléhavou nutnost rozvíjet a dekarbonizovat městskou a venkovskou mobilitu a vyzývá k přijetí účinných opatření na podporu bezpečné infrastruktury a přerozdělení veřejného prostoru v městských oblastech. Zdůrazňuje, že regiony a města potřebují pružný rámec, zvláště pokud jde o revizi pokynů k závazkům veřejné služby; |
| --- | --- |

14.

| 15. | v této souvislosti žádá Evropskou komisi o zahájení pilotního projektu společného nákupu vodíkových autobusů pro několik měst EU a jejich okolí, který by v další fázi byl rozšířen na další města a regiony v celé EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že řešení využívající čistou energii jsou dosud často nákladná a investiční postupy spojené s projekty tohoto typu jsou často časově náročné a velmi byrokratické. Žádá o ambicióznější návrhy, jak z řešení využívajících obnovitelnou energii učinit nejjednodušší a nejlevnější možnost na trhu, která tak bude dostupná i pro nízkopříjmové domácnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vyzývá Evropskou komisi a členské státy, aby vyčlenily část prostředků z programu REPowerEU na rozvoj podpůrných fondů po vzoru European City Facility (EUCF) (14), a místní a regionální orgány tak mohly díky těmto přímým prostředkům jednak připravit tržně životaschopné investiční plány zejména pro malé a střední podniky a ty podniky, kterým v energetické transformaci brání strukturální překážky, a dále podpořit energetický účinnou výstavbu a renovaci bydlení zejména ve venkovských oblastech. Dále žádá významnou finanční podporu zranitelných domácností, které nemohou pokrýt vstupní náklady; |
| --- | --- |

17.

| 18. | varuje před dalšími návrhy na převod prostředků z fondů ESI do Nástroje pro oživení a odolnost k financování plánu REPowerEU a staví se proti veškerým snahám odebírat prostředky regionům, neboť to je v rozporu se zásadami EU, zejména zásadou aktivní subsidiarity, i proti platným dohodám o sdíleném řízení; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vyzývá k zapojení místních a regionálních orgánů do přípravy nových kapitol plánů pro oživení a odolnost, které se budou týkat plánu REPowerEU, aby z těchto nových kapitol byly financovány jednak strategické projekty připravené místními a regionálními orgány a ve spolupráci s nimi a za druhé nová přeshraniční infrastruktura; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uznává první bezprostřední pozitivní vliv opatření pro energetickou solidaritu na ceny energie a podporuje posílení energetické platformy EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se zájmem očekává revizi směrnice o uspořádání trhu s elektřinou a ocení, budou-li její součástí opatření k omezení provázanosti cen plynu a elektřiny na úroveň odpovídající podílu, jejž má toto palivo v rámci celkového objemu výroby elektrické energie; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzývá Evropskou komisi, aby uznala právo energetických komunit, prozumentů a místních orgánů podílet se na zajištění místních dodávek elektřiny z obnovitelných zdrojů bez toho, že by se stali plně regulovanými maloobchodními dodavateli, a zajistila těmto menším aktérům trhu rovný přístup k distribuční síti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že veškerá krátkodobá opatření, jako je navýšení dovozu LNG, musí být dočasná a neměla by způsobovat nové patové situace. Považuje za důležité, aby investice do infrastruktury byly slučitelné s využitím zeleného plynu s ohledem na plán dosažení klimatické neutrality pomocí obnovitelného vodíku a dalších obnovitelných paliv; |
| --- | --- |

23.

| 24. | znovu žádá Evropskou komisi a spolunormotvůrce, aby při nadcházejícím přezkumu víceletého finančního rámce navýšili investice do výzkumu a inovací včetně klimaticky neutrálních řešení, jako jsou mise EU „Klimaticky neutrální a inteligentní města“ a „Přizpůsobení se změně klimatu“ a Partnerství pro regionální inovace. Dále vyzývá k vytvoření nových programů financování, které by usnadnily vytváření konsorcií veřejného a soukromého sektoru pro budovy a klimaticky neutrální řešení na úrovni oblastního obvodu dle zásad Nového evropského Bauhausu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | upozorňuje, že současná energetická krize rovněž představuje příležitost k výraznému posílení elektrifikace a výroby vodíku z obnovitelných zdrojů i k další podpoře rozvoje inovativních technologií, jako je zachycování, využití a ukládání uhlíku, neboť se jedná o čistá řešení dekarbonizace naší ekonomiky. Vyzývá Evropskou komisi k podpoře investic místních a regionálních orgánů do infrastruktury pro využití obnovitelného vodíku prostřednictvím připravované vodíkové banky, zužitkování poznatků z osvědčených postupů na regionální a místní úrovni a prosazování jejich šíření do celé EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poukazuje na to, že k zásadním předpokladům urychlení ekologické a digitální transformace patří investice do rozvoje dovedností a zvyšování kvalifikace pracovníků místních a regionálních orgánů. Žádá Evropskou komisi a členské státy, aby v rámci Evropského roku dovedností 2023 zahájily zvláštní iniciativu s tímto zaměřením; |
| --- | --- |

26.

Řešení energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility, při němž nebude opomenut žádný region, město ani občan

| 27. | odsuzuje sociální dopady energetické a potravinové krize na občany a malé a střední podniky. Žádá všechny členské státy, aby do svých vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu zařadily výslovný cíl snížení energetické chudoby. Vyzývá je, aby připravily integrovaná opatření k řešení a odstranění energetické chudoby, která budou zasahovat do všech energetických a sociálních politik, mj. na základě zkušeností nabytých Střediskem pro sledování energetické chudoby a poradenským centrem pro energetickou chudobu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá Evropskou komisi a spolunormotvůrce, aby zajistili, že s novými i stávajícími politickými nástroji půjdou ruku v ruce robustní sociální balíček a opatření zaměřená na spravedlivé přerozdělení, které položí základ spravedlivé transformace energetiky, a to zvláště ve prospěch zranitelných domácností a mladých lidí. Provádění politik v oblasti energetické transformace, jako jsou renovace zaměřené na zvýšení energetické účinnosti nebo instalace obnovitelných zdrojů energie, je třeba doplnit o náležitě cílenou finanční, technickou a sociální podporu, která usnadní inkluzivnost těchto opatření; |
| --- | --- |

28.

| 29. | upozorňuje, že energetická krize má proporcionálně silnější dopad na ženy, a žádá Evropskou komisi, aby své podpůrné mechanismy ověřovala z genderového hlediska a zajistila tak, že nepovedou k dalším nerovnostem mezi ženami a muži; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá v této souvislosti zavedení dočasných solidárních příspěvků na přerozdělování nadměrných příjmů odvětví energetiky konečným odběratelům a žádá členské státy, aby místním a regionálním orgánům poskytly cílené finanční prostředky na řešení energetické chudoby a chudoby v oblasti mobility na místní úrovni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | upozorňuje, že energetická krize má proporcionálně silnější dopad na nízkopříjmové domácnosti ve venkovských oblastech, které potřebují automobil, aby mohly využít základní služby. Zdůrazňuje, že rozvoj veřejné dopravy by měl snižovat územní nerovnosti a chudobu v oblasti mobility; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vyzývá Evropskou komisi, aby místním a regionálním orgánům nabídla rychlá řešení v případě, že nezískají dostatečnou podporu od státu, a naléhavě vyzývá k vynětí cílených investic k řešení energetické krize z výpočtu schodku dle fiskálních pravidel; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žádá Evropskou komisi, aby oslabila vazby mezi energetickým a zemědělským trhem, a snížila tak energetickou náročnost zemědělské výroby. Vyzývá Evropskou komisi, aby provedla hlubokou a strukturální reformu potravinářství, která zastaví spekulace na mezinárodních trzích, posílí regulaci a více ochrání příjmy zemědělců; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žádá Evropskou komisi, aby podporovala přednostní využívání biomasy pro kompostování, a to za účelem výroby organických hnojiv a potažmo snížení závislosti na syntetických hnojivech vyráběných za použití zemního plynu a ropy a pod podmínkou, že zvolená technologie nebude mít negativní dopad na kvalitu ovzduší. Vyzývá Evropskou komisi, aby podporovala využívání modelů výroby s vyšší energetickou účinností – jako je udržitelné ochranné zemědělství – a aby zároveň zohlednila skutečnost, že výrobci biomasy jsou zároveň jejími potenciálními uživateli, kteří tak mohou naplnit své vlastní energetické potřeby; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zdůrazňuje, že vyšší poptávka po biopalivech může prohloubit potravinovou krizi. Vybízí proto Evropskou komisi a členské státy, aby v rámci zemědělské produkce upřednostnily výrobu potravin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | považuje za nezbytné dále rozvíjet stávající finanční nástroje a postupy EU a uzpůsobovat je různým situacím, neboť to umožní nalézt synergie mezi různými programy (15). V této souvislosti upozorňuje na specifické obtíže venkovských regionů a regionů se zeměpisným znevýhodněním; |
| --- | --- |

36.

| 37. | vítá návrh, který předložila Evropská komise v souvislosti s Průmyslovým plánem Zelené dohody a jehož cílem je přeměna dočasného krizového rámce pro státní podporu na dočasný krizový a transformační rámec pro státní podpory a z ní plynoucí podpora investic do rychlejšího zavádění obnovitelných zdrojů energie. Součástí by měly být investiční pobídky vedoucí k výraznému snížení emisí pomocí vyšších stropů a zjednodušených výpočtů podpory a dále též k podpoře dekarbonizace průmyslu a výroby zařízení potřebných k dosažení klimatické neutrality do roku 2050. VR obecně podporuje přístup, jenž členským státům a orgánům na nižší než celostátní úrovni umožní pružněji podporovat opatření v klíčových odvětvích pro přechod na dekarbonizovanou ekonomiku, jako jsou obnovitelný uhlík, energetická náročnost budov, zachycování a ukládání uhlíku a vozidla s nulovými emisemi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje nicméně, že narušením způsobeným volnými pravidly státní podpory je třeba maximálně předcházet a Evropská komise musí usilovat o vyvážený přístup k požadavkům členských států. V opačném případě by mohlo dojít k dalšímu roztříštění jednotného trhu v důsledku rozdílných finančních možností členských států podporovat své podniky, což by dále prohloubilo územní rozdíly; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je připraven nadále podporovat šíření osvědčených postupů a provádění energetických opatření prostřednictvím iniciativy VR Provádění Zelené dohody na místní úrovni, a zvláště pak trvalým rozvíjením příruček pro provádění Zelené dohody na místní úrovni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | zavazuje se k posílení spolupráce na téma bezpečnosti a cenové dostupnosti energie se svými sousedy na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

40.

| 41. | znovu vyzývá Komisi, aby VR zařadila mezi institucionální partnery koordinační skupiny pro energetickou chudobu a zranitelné spotřebitele, a je připraven přispět k této interinstitucionální spolupráci prostřednictvím své pracovní skupiny Provádění Zelené dohody na místní úrovni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, švédskému a španělskému předsednictví Rady EU a předsedovi Evropské rady. |
| --- | --- |

42.

V Bruselu dne 9. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 230 final.

1

(2)  Úř. věst. L 173, 30.6.2022, s. 17.

2

(3)  Úř. věst. L 206, 8.8.2022, s. 1.

3

(4)  COM(2022) 473 final

4

(5)  COM(2022) 549 final.

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/60872/2022-12-15-euco-conclusions-en.pdf

6

(7)  Úř. věst. L 335, 29.12.2022, s. 45

7

(8)  Úř. věst. L 335, 29.12.2022, s. 36.

8

(9)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0347_CS.html

9

(10)  Viz stanoviska VR k přezkumům směrnice o energetické účinnosti, směrnice o obnovitelných zdrojích energie a směrnice o energetické náročnosti budov a k rámci EU pro dekarbonizaci trhů s plynem.

10

(11)  Článek 11 nařízení o správě stanoví, že každý členský stát zřídí víceúrovňový dialog o klimatu a energetice, v jehož rámci se mohou místní orgány a další důležité zúčastněné strany zapojit a projednávat dosažení unijního cíle klimatické neutrality stanoveného v článku 2 nařízení.

11

(12)  Např. Pakt starostů a primátorů v oblasti klimatu a energetiky, evropské mise „Klimaticky neutrální a inteligentní města“ a „Přizpůsobení se změně klimatu“, evropský klimatický pakt, Čistá energie pro ostrovy EU a další.

12

(13)  Saving-Energy-for-Europe-Ex.Summary.pdf (eeb.org).

13

(14)  EUCF – Home (eucityfacility.eu).

14

(15)  Viz stanovisko VR Spravedlivá a udržitelná transformace v kontextu uhelných a energeticky náročných regionů (Úř. věst. C 498, 30.12.2022, s. 36).

15

Spravedlivá a udržitelná transformace v kontextu uhelných a energeticky náročných regionů

---

STANOVISKA

Výbor regionů

153. plenární zasedání VR, 8. 2. 2023 - 9. 2. 2023

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/6

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Pokrok v plnění cílů udržitelného rozvoje

(2023/C 157/02)

| Zpravodaj: | Ricardo RIO (PT/ELS), starosta města Braga |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Ricardo RIO (PT/ELS), starosta města Braga

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR)

1.

poukazuje na skutečnost, že regiony a města se hlásí k plnění cílů udržitelného rozvoje, jež jsou univerzální koncepcí, jejíž pomocí se má zajistit větší spravedlnost, rovnost, inkluzivnost, udržitelnost a odolnost ve světě, a důležitým předpokladem udržitelného oživení Evropy a jejího dlouhodobého udržitelného růstu;

2.

poukazuje na svoji aktivní úlohu při plnění cílů udržitelného rozvoje na evropské úrovni. V minulém roce přijal stanovisko VR Plnění cílů udržitelného rozvoje do roku 2030 jako důležitý krok navazující na závěry Rady přijaté v červnu 2021, po němž musí následovat další opatření;

3.

zdůrazňuje, že plán do roku 2030 se blíží k polovině prováděcí fáze, a vyjadřuje svoji plnou důvěru v prospěšnost cílů udržitelného rozvoje. Jejich přínos spatřuje zvláště v podpoře soudržnosti a inkluzivnosti politik na všech úrovních správy;

4.

s politováním konstatuje, že pandemie, válka na Ukrajině, rostoucí inflace, energetická krize v Evropě a další trendy poslední doby pokrok v plnění cílů udržitelného rozvoje zpomalují. Vyjadřuje znepokojení nad tím, že polevuje úsilí v oblasti boje proti změně klimatu a vzrůstá riziko chudoby, především u zranitelných skupin, osob s migračním původem a uprchlíků. Nadále však podporuje trvalé zaměření na tyto cíle na unijní, celostátní, regionální i místní úrovni dle příslušných pravomocí;

5.

domnívá se, že veškeré úsilí a iniciativy zaměřené na řešení krizí by měly být vnímány rovněž jako příležitost přispět k plnění cílů udržitelného rozvoje a dát tomuto procesu nový impuls;

6.

potvrzuje, že cíle udržitelného rozvoje jsou potenciálně jedinou ucelenou strategií pro budoucnost, která by mohla zastřešit rámce vznikající na nejrůznějších úrovních – Pařížskou dohodu, národní plány pro oživení a odolnost v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, Úmluvu o biologické rozmanitosti, Zelenou dohodu pro Evropu, novou městskou agendu atd. Mimoto upozorňuje, že cíle udržitelného rozvoje mají komplexní a univerzální charakter, který zahrnuje vědu, hospodářství, politiku, občanskou společnost a všechny občany na všech úrovních správy;

7.

vyzývá EU, aby se více zapojila a přijala celkovou strategii plnění cílů udržitelného rozvoje. Poukazuje na úlohu a prostředky místních a regionálních orgánů a na politováníhodnou skutečnost, že se o cílech udržitelného rozvoje a územním rozměru nehovoří v národních plánech pro oživení a odolnost;

8.

zdůrazňuje, že v Evropě roste počet měst a regionů, jež o cíle udržitelného rozvoje opírají svoji celkovou strategii růstu a oživení, a že tento územní rozměr musí být zařazen do příspěvku EU k summitu OSN o cílech udržitelného rozvoje v září 2023. Domnívá se, že nové strategie plnění cílů OSN v oblasti udržitelného rozvoje musí být založeny na přístupu vycházejícím zdola, protože místní a regionální úroveň může postupovat inkluzivněji a mj. lépe zapojit různé místní zúčastněné strany;

9.

poukazuje na nutnost lépe koordinovat summit o cílech udržitelného rozvoje s dalšími relevantními procesy, jako je naše společná agenda, summit o transformaci vzdělávání, summit budoucnosti, přezkum sendajského rámce v polovině období a dialog na vysoké úrovni o financování rozvoje, které se rovněž plánují na září 2023;

10.

považuje za vhodné, aby místní a regionální orgány vypracovaly dobrovolné místní přezkumy / dobrovolné přezkumy na nižší než celostátní úrovni, které budou podkladem pro dobrovolné vnitrostátní přezkumy. Je zapotřebí skutečně koordinovaný přístup založený na víceúrovňové správě a také budování kapacit a sdílení osvědčených postupů, jako tomu již je v případě projektu URBACT – Globální cíle pro města a tam, kde je uplatňován referenční rámec pro udržitelná města;

11.

zdůrazňuje, že je zde příležitost prohloubit v dostatečném předstihu před summitem interinstitucionální dialog EU, zasazovat se o obnovení zájmu o cíle udržitelného rozvoje v EU, účinněji je začlenit do evropského semestru a Nástroje pro oživení a odolnost a pracovat na otázkách inkluzivnosti, víceúrovňové správy, cílů a soudržnosti politik. Vyzývá proto ostatní orgány a instituce EU, aby na této věci s VR spolupracovaly, a v souvislosti s tím vítá zřízení Aliance pro cíle udržitelného rozvoje, která je neformální meziparlamentní skupinou v rámci Evropského parlamentu;

12.

vítá, že se Evropská komise hlásí k plnění cílů udržitelného rozvoje, které považuje za hlavní a společný směr všech svých opatření, mj. též ve svém pracovním programu na rok 2023. Oceňuje také přípravu prvního dobrovolného přezkumu EU, který má být předložen OSN ještě v letošním roce;

13.

blahopřeje Evropské komisi k úspěšnému začlenění cílů udržitelného rozvoje do evropského semestru a do nástrojů ke zlepšování právní úpravy;

14.

podotýká však, že se jedná o průběžné procesy, a vyzývá k pokračování v tomto úsilí a ještě viditelnějšímu zapracování cílů udržitelného rozvoje do všech nástrojů EU včetně provádění Nástroje pro oživení a odolnost;

15.

vyjadřuje hluboké znepokojení nad skutečností, že cíle udržitelného rozvoje nebyly zařazeny do národních plánů pro oživení a odolnost. Většina členských států tyto cíle zmiňuje pouze implicitně. Jak plyne ze studie VR (1), různé složky svého národního plánu pro oživení a odolnost na cíle udržitelného rozvoje výslovně navazuje jen zlomek členských států. Poměrně nízká je i celková míra integrace cílů udržitelného rozvoje do národních plánů pro oživení a odolnost, přičemž nejvyššího skóre dosahují cíle ekonomické (2) (avšak stále méně než 50 %);

16.

považuje za nutné zapracovat cíle udržitelného rozvoje do dokumentů upravujících evropský semestr a vyzývá nejvyšší vedení Evropské komise a Rady k racionalizaci a zjednodušení obnoveného evropského semestru, uznání úlohy místních a regionálních orgánů v rámci evropského semestru a položení důrazu na „konkurenceschopnou udržitelnost“;

17.

doporučuje více zviditelnit cíle udržitelného rozvoje v roční analýze udržitelného růstu a výslovně je uvést v bodech odůvodnění příslušných doporučení pro jednotlivé země tak, aby bylo zřejmé, že plnění cílů udržitelného rozvoje je smyslem těchto doporučení;

18.

znovu vyzývá k urychlenému přijetí evropského kodexu chování, který by do správy evropského semestru zapojil místní a regionální orgány. Dále zdůrazňuje, že Evropská komise by měla jít příkladem a zejména s ohledem na neobnovení mnohostranné platformy EU na vysoké úrovni pro plnění cílů udržitelného rozvoje navázat strukturovaný dialog se zúčastněnými stranami na téma evropského semestru;

Příspěvek místních a regionálních orgánů

Příspěvek místních a regionálních orgánů

| 19. | opětovně konstatuje, že Zelenou dohodu pro Evropu lze úspěšně provádět pouze v rámci cílů udržitelného rozvoje, což znamená propojit lokalizací cílů udržitelného rozvoje a místní zelené dohody. Proto poukazuje na důležitou práci pracovní skupiny VR pro provádění Zelené dohody na místní úrovni, zvláště v podobě sdílení osvědčených postupů; |
| --- | --- |

19.

opětovně konstatuje, že Zelenou dohodu pro Evropu lze úspěšně provádět pouze v rámci cílů udržitelného rozvoje, což znamená propojit lokalizací cílů udržitelného rozvoje a místní zelené dohody. Proto poukazuje na důležitou práci pracovní skupiny VR pro provádění Zelené dohody na místní úrovni, zvláště v podobě sdílení osvědčených postupů;

| 20. | podotýká, že z dostupných dat je zřejmé, že od přijetí cílů udržitelného rozvoje v OSN v roce 2015 se místní a regionální orgány v různé míře podílejí na jejich plnění. Nejnovější průzkum VR a OECD SDGs as a Framework for COVID-19 Recovery in Cities and Regions (3) (Cíle udržitelného rozvoje jako rámec pro oživení měst a regionů po pandemii COVID-19) potvrzuje toto úsilí v době, kdy některé země své zapojení přehodnocují a oživení staví do protikladu k cílům udržitelného rozvoje. Místní a regionální orgány naopak cíle udržitelného rozvoje pokládají za ideální rámec pro dlouhodobé oživení po pandemii; |
| --- | --- |

20.

podotýká, že z dostupných dat je zřejmé, že od přijetí cílů udržitelného rozvoje v OSN v roce 2015 se místní a regionální orgány v různé míře podílejí na jejich plnění. Nejnovější průzkum VR a OECD SDGs as a Framework for COVID-19 Recovery in Cities and Regions

3

| 21. | zdůrazňuje, že k základním hodnotám cílů udržitelného rozvoje patří víceúrovňová správa, a poukazuje na klíčovou úlohu regionů a měst, neboť dle odhadu OECD nelze 65 % úkolů v rámci cílů udržitelného rozvoje dosáhnout bez koordinace s místními a regionálním orgány či jejich spoluúčasti; |
| --- | --- |

21.

zdůrazňuje, že k základním hodnotám cílů udržitelného rozvoje patří víceúrovňová správa, a poukazuje na klíčovou úlohu regionů a měst, neboť dle odhadu OECD nelze 65 % úkolů v rámci cílů udržitelného rozvoje dosáhnout bez koordinace s místními a regionálním orgány či jejich spoluúčasti;

| 22. | oceňuje klíčový podíl místních a regionálních orgánů na plnění cílů udržitelného rozvoje a vyzývá ostatní orgány a instituce EU, aby tuto skutečnost uznaly a zasazovaly se o hlubší koordinaci uvnitř EU, a to i na decentralizované úrovni mezi regiony a městy. Dle zprávy OECD navazující na průzkum provedený společně s VR pracovalo 40 % ze 145 místních a regionálních orgánů, které se do průzkumu zapojily, s cíli udržitelného rozvoje již před pandemií a pracuje s nimi ke zformování fáze oživení. Dalších 44 % z nich cíle udržitelného rozvoje v rámci procesu oživení prozatím nevyužilo, mají však tento záměr do budoucna. 68 % regionů a měst zapojených do průzkumu využívá cíle udržitelného rozvoje při přípravě nových plánů, politik a strategií, případně upravuje stávající s ohledem na agendu 2030 (4); |
| --- | --- |

22.

oceňuje klíčový podíl místních a regionálních orgánů na plnění cílů udržitelného rozvoje a vyzývá ostatní orgány a instituce EU, aby tuto skutečnost uznaly a zasazovaly se o hlubší koordinaci uvnitř EU, a to i na decentralizované úrovni mezi regiony a městy. Dle zprávy OECD navazující na průzkum provedený společně s VR pracovalo 40 % ze 145 místních a regionálních orgánů, které se do průzkumu zapojily, s cíli udržitelného rozvoje již před pandemií a pracuje s nimi ke zformování fáze oživení. Dalších 44 % z nich cíle udržitelného rozvoje v rámci procesu oživení prozatím nevyužilo, mají však tento záměr do budoucna. 68 % regionů a měst zapojených do průzkumu využívá cíle udržitelného rozvoje při přípravě nových plánů, politik a strategií, případně upravuje stávající s ohledem na agendu 2030 (4

| 23. | oceňuje práci sdružení místních a regionálních orgánů na vnitrostátní a evropské úrovni, kterou poskytují podporu regionům a městům při lokalizaci cílů udržitelného rozvoje. Příkladem jsou CEMR a Platforma a jejich publikace, manuály a příručky, četné zprávy, školení, nástroje a semináře k lokalizaci cílů udržitelného rozvoje, Eurocities a jejich pracovní skupina pro cíle udržitelného rozvoje a Regions4 a jejich společenství pro sdílení praktických postupů plnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

23.

oceňuje práci sdružení místních a regionálních orgánů na vnitrostátní a evropské úrovni, kterou poskytují podporu regionům a městům při lokalizaci cílů udržitelného rozvoje. Příkladem jsou CEMR a Platforma a jejich publikace, manuály a příručky, četné zprávy, školení, nástroje a semináře k lokalizaci cílů udržitelného rozvoje, Eurocities a jejich pracovní skupina pro cíle udržitelného rozvoje a Regions4 a jejich společenství pro sdílení praktických postupů plnění cílů udržitelného rozvoje;

| 24. | vítá práci Společného výzkumného střediska EU (JRC) zaměřenou na pomoc městům s podáváním zpráv o cílech udržitelného rozvoje prostřednictvím vlastních dobrovolných místních přezkumů i nový projekt REGIONS2030 s podporou Evropského parlamentu (5); |
| --- | --- |

24.

vítá práci Společného výzkumného střediska EU (JRC) zaměřenou na pomoc městům s podáváním zpráv o cílech udržitelného rozvoje prostřednictvím vlastních dobrovolných místních přezkumů i nový projekt REGIONS2030 s podporou Evropského parlamentu (5

| 25. | plně podporuje klíčové materiály, které průběžně připravuje OECD v podobě pilotního projektu a sady nástrojů pro územní přístup k cílům udržitelného rozvoje, kulatých stolů pro politický dialog a průzkumů a zpráv připravovaných s podporou VR a které regionům a městům pomáhají při plnění těchto cílů; |
| --- | --- |

25.

plně podporuje klíčové materiály, které průběžně připravuje OECD v podobě pilotního projektu a sady nástrojů pro územní přístup k cílům udržitelného rozvoje, kulatých stolů pro politický dialog a průzkumů a zpráv připravovaných s podporou VR a které regionům a městům pomáhají při plnění těchto cílů;

| 26. | za velmi významné považuje působení institucí OSN, jako jsou EHK OSN, Program OSN pro lidská sídla a odbor OSN pro ekonomické a sociální otázky (UN DESA), na podporu lokalizace cílů udržitelného rozvoje ve světě a vyzývá k lepšímu sladění tohoto úsilí s politikami a iniciativami EU; |
| --- | --- |

26.

za velmi významné považuje působení institucí OSN, jako jsou EHK OSN, Program OSN pro lidská sídla a odbor OSN pro ekonomické a sociální otázky (UN DESA), na podporu lokalizace cílů udržitelného rozvoje ve světě a vyzývá k lepšímu sladění tohoto úsilí s politikami a iniciativami EU;

| 27. | konstatuje, že toto úsilí nese ovoce a mělo by se odrazit v systematičtějším a strukturovanějším plnění cílů udržitelného rozvoje v EU. Možností je také celková strategie a platforma zúčastněných stran, jež by se mohly stát dalším zdrojem inspirace při přípravě a prosazování konkrétních kroků všech zúčastněných stran; |
| --- | --- |

27.

konstatuje, že toto úsilí nese ovoce a mělo by se odrazit v systematičtějším a strukturovanějším plnění cílů udržitelného rozvoje v EU. Možností je také celková strategie a platforma zúčastněných stran, jež by se mohly stát dalším zdrojem inspirace při přípravě a prosazování konkrétních kroků všech zúčastněných stran;

| 28. | nabízí svoji pomoc při koordinaci zřízení platformy EU pro dialog a výměnu osvědčených postupů, která by městům a regionům umožnila učit se vzájemně jeden od druhého a profitovat z dalších aktivit zaměřených na budování kapacit a vzájemné učení v EU i za jejími hranicemi, jichž by se účastnily organizace a iniciativy i externí sítě; |
| --- | --- |

28.

nabízí svoji pomoc při koordinaci zřízení platformy EU pro dialog a výměnu osvědčených postupů, která by městům a regionům umožnila učit se vzájemně jeden od druhého a profitovat z dalších aktivit zaměřených na budování kapacit a vzájemné učení v EU i za jejími hranicemi, jichž by se účastnily organizace a iniciativy i externí sítě;

Monitorování, podávání zpráv a lepší sladění politik

Monitorování, podávání zpráv a lepší sladění politik

| 29. | vítá zařazení výroční monitorovací zprávy Eurostatu o cílech udržitelného rozvoje do jarního balíčku evropského semestru a do dobrovolného přezkumu EU; |
| --- | --- |

29.

vítá zařazení výroční monitorovací zprávy Eurostatu o cílech udržitelného rozvoje do jarního balíčku evropského semestru a do dobrovolného přezkumu EU;

| 30. | pokládá za problematické, že monitorovací zpráva není založena na měřitelných, časově ohraničených cílech, a není tedy možné skutečně monitorovat plnění cílů udržitelného rozvoje v EU. Stanovení cílů a měření pokroku by umožnila příslušná strategie a akční plán. Alternativně by posouzení pokroku v plnění relevantních cílů mohly napomoci pravidelné dobrovolné přezkumy EU na příslušných úrovních dle zákonných kompetencí s cílem odhalovat slabá místa; |
| --- | --- |

30.

pokládá za problematické, že monitorovací zpráva není založena na měřitelných, časově ohraničených cílech, a není tedy možné skutečně monitorovat plnění cílů udržitelného rozvoje v EU. Stanovení cílů a měření pokroku by umožnila příslušná strategie a akční plán. Alternativně by posouzení pokroku v plnění relevantních cílů mohly napomoci pravidelné dobrovolné přezkumy EU na příslušných úrovních dle zákonných kompetencí s cílem odhalovat slabá místa;

| 31. | zdůrazňuje, že je nezbytné, aby byly na ústřední i na regionální a místní úrovni veřejné správy zavedeny a systematicky využívány nástroje pro posuzování hospodářského a sociálního dopadu, mj. s cílem usnadnit komunikaci se zúčastněnými stranami a s občany; |
| --- | --- |

31.

zdůrazňuje, že je nezbytné, aby byly na ústřední i na regionální a místní úrovni veřejné správy zavedeny a systematicky využívány nástroje pro posuzování hospodářského a sociálního dopadu, mj. s cílem usnadnit komunikaci se zúčastněnými stranami a s občany;

| 32. | dále považuje za znepokojivé, že závěry této zprávy slouží k hodnocení v rámci zpráv o jednotlivých zemích věnovanému plnění cílů udržitelného rozvoje v jednotlivých členských státech. Vzhledem k výše uvedeným omezením vycházejí číselné údaje z průměru EU a jsou často zavádějící. Proto není možné měřit pokrok v plnění cílů udržitelného rozvoje porovnáním výsledků s průměrem EU; |
| --- | --- |

32.

dále považuje za znepokojivé, že závěry této zprávy slouží k hodnocení v rámci zpráv o jednotlivých zemích věnovanému plnění cílů udržitelného rozvoje v jednotlivých členských státech. Vzhledem k výše uvedeným omezením vycházejí číselné údaje z průměru EU a jsou často zavádějící. Proto není možné měřit pokrok v plnění cílů udržitelného rozvoje porovnáním výsledků s průměrem EU;

| 33. | nepovažuje za šťastné, že ukazatele sloužící k hodnocení cílů udržitelného rozvoje jsou všechny celostátní povahy. V případě středních a velkých zemí tato hodnocení neodpovídají realitě, neboť uvnitř těchto států panují výrazné rozdíly. Jakkoli je tak třeba ocenit snahu Eurostatu o poskytování kvalitních dat a přiznat, že je do značné míry závislý na datech poskytnutých celostátními statistickými úřady, je zcela zásadně zapotřebí pracovat ve výroční monitorovací zprávě Eurostatu o cílech udržitelného rozvoje s daty odpovídajícími úrovni NUTS-2 a zařadit do ní též ilustrativní osvědčené postupy na regionální a místní úrovni a poukázat na to, kde ještě existují nedostatky; |
| --- | --- |

33.

nepovažuje za šťastné, že ukazatele sloužící k hodnocení cílů udržitelného rozvoje jsou všechny celostátní povahy. V případě středních a velkých zemí tato hodnocení neodpovídají realitě, neboť uvnitř těchto států panují výrazné rozdíly. Jakkoli je tak třeba ocenit snahu Eurostatu o poskytování kvalitních dat a přiznat, že je do značné míry závislý na datech poskytnutých celostátními statistickými úřady, je zcela zásadně zapotřebí pracovat ve výroční monitorovací zprávě Eurostatu o cílech udržitelného rozvoje s daty odpovídajícími úrovni NUTS-2 a zařadit do ní též ilustrativní osvědčené postupy na regionální a místní úrovni a poukázat na to, kde ještě existují nedostatky;

| 34. | zdůrazňuje, že regionální a místní data jsou také nutnou podmínkou přípravy fakticky podložených politik. Ukazatele a systémy měření pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje používá méně než polovina místních a regionálních orgánů. Tyto orgány potřebují k monitorování uvedených cílů podporu vyšších úrovní správy. Výchozím bodem pro místní a regionální orgány při používání místního rámce ukazatelů k monitorování cílů udržitelného rozvoje by mohl být lokalizovaný rámec ukazatelů OECD pro měření vzdálenosti k dosažení cílů udržitelného rozvoje ve městech a regionech (6); |
| --- | --- |

34.

zdůrazňuje, že regionální a místní data jsou také nutnou podmínkou přípravy fakticky podložených politik. Ukazatele a systémy měření pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje používá méně než polovina místních a regionálních orgánů. Tyto orgány potřebují k monitorování uvedených cílů podporu vyšších úrovní správy. Výchozím bodem pro místní a regionální orgány při používání místního rámce ukazatelů k monitorování cílů udržitelného rozvoje by mohl být lokalizovaný rámec ukazatelů OECD pro měření vzdálenosti k dosažení cílů udržitelného rozvoje ve městech a regionech (6

| 35. | zdůrazňuje, že VR, místní a regionální orgány a jejich sdružení jsou důležitými shromažďovateli dat a mohou monitorovací zprávu EU o cílech udržitelného rozvoje obohatit o cenné informace; |
| --- | --- |

35.

zdůrazňuje, že VR, místní a regionální orgány a jejich sdružení jsou důležitými shromažďovateli dat a mohou monitorovací zprávu EU o cílech udržitelného rozvoje obohatit o cenné informace;

| 36. | oceňuje práci, kterou JRC věnovalo přípravě vhodných ukazatelů k monitorování cílů udržitelného rozvoje na regionální úrovni, a žádá o rychlé zapracování těchto poznatků do monitorovací zprávy EU o cílech udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

36.

oceňuje práci, kterou JRC věnovalo přípravě vhodných ukazatelů k monitorování cílů udržitelného rozvoje na regionální úrovni, a žádá o rychlé zapracování těchto poznatků do monitorovací zprávy EU o cílech udržitelného rozvoje;

| 37. | vyzývá EU a všechny členské státy k podpoře tohoto postupu, a zejména ty, které budou letos předkládat dobrovolný vnitrostátní přezkum; |
| --- | --- |

37.

vyzývá EU a všechny členské státy k podpoře tohoto postupu, a zejména ty, které budou letos předkládat dobrovolný vnitrostátní přezkum;

| 38. | naléhavě vyzývá Evropskou komisi a Pracovní skupinu Rady pro Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, aby se zasadily o zapracování těchto podkladů do dobrovolného přezkumu EU a příslušných dobrovolných vnitrostátních přezkumů, neboť to napomůže lepšímu sladění politik na všech úrovních a prezentaci plného rozsahu úsilí vynaloženého Evropskou unií jako celkem při plnění cílů udržitelného rozvoje. Je zde stále značný prostor pro zlepšení, uvážíme-li, že polovina měst a regionů dle vlastních slov nebyla v EU zapojena do přípravy dobrovolných vnitrostátních přezkumů; |
| --- | --- |

38.

naléhavě vyzývá Evropskou komisi a Pracovní skupinu Rady pro Agendu pro udržitelný rozvoj 2030, aby se zasadily o zapracování těchto podkladů do dobrovolného přezkumu EU a příslušných dobrovolných vnitrostátních přezkumů, neboť to napomůže lepšímu sladění politik na všech úrovních a prezentaci plného rozsahu úsilí vynaloženého Evropskou unií jako celkem při plnění cílů udržitelného rozvoje. Je zde stále značný prostor pro zlepšení, uvážíme-li, že polovina měst a regionů dle vlastních slov nebyla v EU zapojena do přípravy dobrovolných vnitrostátních přezkumů;

| 39. | vítá snahu Evropské komise spolupracovat s regiony a městy i s občanskou společností na přípravě dobrovolného přezkumu EU a žádá, aby do tohoto dokumentu byl zapracován také příspěvek VR s tím, že dostatečný prostor bude vyhrazen víceúrovňové správě; |
| --- | --- |

39.

vítá snahu Evropské komise spolupracovat s regiony a městy i s občanskou společností na přípravě dobrovolného přezkumu EU a žádá, aby do tohoto dokumentu byl zapracován také příspěvek VR s tím, že dostatečný prostor bude vyhrazen víceúrovňové správě;

| 40. | žádá, aby dobrovolný přezkum EU byl oficiálně představen v OSN za účasti zástupců všech orgánů a institucí EU, tj. jako doklad přístupu Unie k plnění cílů udržitelného rozvoje, který vychází z víceúrovňové správy; |
| --- | --- |

40.

žádá, aby dobrovolný přezkum EU byl oficiálně představen v OSN za účasti zástupců všech orgánů a institucí EU, tj. jako doklad přístupu Unie k plnění cílů udržitelného rozvoje, který vychází z víceúrovňové správy;

| 41. | naléhavě vyzývá vedení Rady, aby nedopustila zpomalení úsilí EU o plnění cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

41.

naléhavě vyzývá vedení Rady, aby nedopustila zpomalení úsilí EU o plnění cílů udržitelného rozvoje;

| 42. | naléhavě vyzývá budoucí španělské předsednictví, aby uspořádalo debatu na vysoké úrovni o nutnosti zvýšit úsilí o včasné plnění cílů udržitelného rozvoje na úrovni EU. Tato diskuse by měla probíhat na ministerské úrovni v Radě pro obecné záležitosti a měla by vyslat jasný signál Evropské komisi o významu cílů udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

42.

naléhavě vyzývá budoucí španělské předsednictví, aby uspořádalo debatu na vysoké úrovni o nutnosti zvýšit úsilí o včasné plnění cílů udržitelného rozvoje na úrovni EU. Tato diskuse by měla probíhat na ministerské úrovni v Radě pro obecné záležitosti a měla by vyslat jasný signál Evropské komisi o významu cílů udržitelného rozvoje;

Aktuální výzvy a další postup

Aktuální výzvy a další postup

| 43. | zdůrazňuje, že je nutno lépe provázat cíle udržitelného rozvoje a národní plány pro oživení a odolnost, neboť financování je pro 47 % měst a regionů hlavní překážkou plnění těchto cílů (7) a pro členské státy je zároveň stále k dispozici 225 miliard eur z Nástroje pro oživení a odolnost; |
| --- | --- |

43.

zdůrazňuje, že je nutno lépe provázat cíle udržitelného rozvoje a národní plány pro oživení a odolnost, neboť financování je pro 47 % měst a regionů hlavní překážkou plnění těchto cílů (7

| 44. | vyzývá též všechny úrovně správy, aby zacelily mezery ve financování zapracováním cílů udržitelného rozvoje do svých rozpočtových a finančních nástrojů; |
| --- | --- |

44.

vyzývá též všechny úrovně správy, aby zacelily mezery ve financování zapracováním cílů udržitelného rozvoje do svých rozpočtových a finančních nástrojů;

| 45. | poukazuje na důležitost podpory ze strany EU, pokud jde o odbornou přípravu a budování kapacit, neboť kapacity v oblasti dovedností i personálního zajištění představují problém pro 44 % měst a regionů (8); |
| --- | --- |

45.

poukazuje na důležitost podpory ze strany EU, pokud jde o odbornou přípravu a budování kapacit, neboť kapacity v oblasti dovedností i personálního zajištění představují problém pro 44 % měst a regionů (8

| 46. | vyzývá malé a střední podniky, aby vypracovaly a zavedly své interní strategie udržitelnosti. V současnosti má totiž jen 24 % z nich konkrétní plán, jak snížit svou uhlíkovou stopu (9). Zdůrazňuje, že je nutné je v tomto úsilí podpořit a zintenzivnit příslušná opatření na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

46.

vyzývá malé a střední podniky, aby vypracovaly a zavedly své interní strategie udržitelnosti. V současnosti má totiž jen 24 % z nich konkrétní plán, jak snížit svou uhlíkovou stopu (9

| 47. | vyzývá k lepší a strukturovanější koordinaci mezi úrovněmi správy. Zde by EU měla jít příkladem, mimo jiné prostřednictvím inkluzivnější správy evropského semestru a strukturovaného dialogu se zúčastněnými stranami o cílech udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

47.

vyzývá k lepší a strukturovanější koordinaci mezi úrovněmi správy. Zde by EU měla jít příkladem, mimo jiné prostřednictvím inkluzivnější správy evropského semestru a strukturovaného dialogu se zúčastněnými stranami o cílech udržitelného rozvoje;

| 48. | vyzývá orgány a instituce EU, aby se aktivněji ujaly řízení komunikace o cílech udržitelného rozvoje. Ne všechny zúčastněné strany jsou obeznámeny s příslušným rámcem a prioritizace cílů udržitelného rozvoje na úrovni EU a jednotlivých států by mohla pomoci posílit politické přijetí těchto cílů na všech úrovních a zvýšit informovanost o nich v každodenní praxi; |
| --- | --- |

48.

vyzývá orgány a instituce EU, aby se aktivněji ujaly řízení komunikace o cílech udržitelného rozvoje. Ne všechny zúčastněné strany jsou obeznámeny s příslušným rámcem a prioritizace cílů udržitelného rozvoje na úrovni EU a jednotlivých států by mohla pomoci posílit politické přijetí těchto cílů na všech úrovních a zvýšit informovanost o nich v každodenní praxi;

| 49. | doporučuje využít na základě doporučení OECD cíle udržitelného rozvoje k prioritizaci provádění evropského pilíře sociálních práv a rozvoje sociálních a komunitních služeb pro sociálně znevýhodněné skupiny, k vytvoření pobídek podporujících dekarbonizaci budov, k rozšíření udržitelné infrastruktury pro cyklisty, chodce a elektrická vozidla a k posílení zapojení zúčastněných stran do lokalizace cílů udržitelného rozvoje na podporu oživení; |
| --- | --- |

49.

doporučuje využít na základě doporučení OECD cíle udržitelného rozvoje k prioritizaci provádění evropského pilíře sociálních práv a rozvoje sociálních a komunitních služeb pro sociálně znevýhodněné skupiny, k vytvoření pobídek podporujících dekarbonizaci budov, k rozšíření udržitelné infrastruktury pro cyklisty, chodce a elektrická vozidla a k posílení zapojení zúčastněných stran do lokalizace cílů udržitelného rozvoje na podporu oživení;

| 50. | domnívá se, že kromě zelené taxonomie, která má podpořit provádění Zelené dohody pro Evropu, by měla Komise co nejdříve předložit také návrh na zavedení taxonomie sociální. Bez ní totiž investoři a podniky nemají jasné instrukce ohledně toho, které investice jsou ze sociálního hlediska přínosné. V důsledku toho pak je obtížné získat finanční prostředky na činnosti sledující sociální cíle například v oblasti zdravotnictví, sociálního bydlení nebo sociálních služeb; |
| --- | --- |

50.

domnívá se, že kromě zelené taxonomie, která má podpořit provádění Zelené dohody pro Evropu, by měla Komise co nejdříve předložit také návrh na zavedení taxonomie sociální. Bez ní totiž investoři a podniky nemají jasné instrukce ohledně toho, které investice jsou ze sociálního hlediska přínosné. V důsledku toho pak je obtížné získat finanční prostředky na činnosti sledující sociální cíle například v oblasti zdravotnictví, sociálního bydlení nebo sociálních služeb;

| 51. | navrhuje, aby orgány a instituce EU a členské státy podporovaly a financovaly spuštění iniciativ v oblasti odborné přípravy a vzdělávání na podporu budování kapacit ve veřejných subjektech i soukromých organizacích pro účely formulace a provádění zpráv a strategických plánů zaměřených na cíle udržitelného rozvoje; |
| --- | --- |

51.

navrhuje, aby orgány a instituce EU a členské státy podporovaly a financovaly spuštění iniciativ v oblasti odborné přípravy a vzdělávání na podporu budování kapacit ve veřejných subjektech i soukromých organizacích pro účely formulace a provádění zpráv a strategických plánů zaměřených na cíle udržitelného rozvoje;

| 52. | zdůrazňuje, že právo na vzdělání je jedním ze základních práv a že finanční možnosti v tomto ohledu nehrají žádnou roli. Navrhuje též všem úrovním správy odpovědným za vzdělávání, že koncepce udržitelnějšího rozvoje lze zařazovat do vzdělávacích programů od předškolního do vysokoškolského stupně; |
| --- | --- |

52.

zdůrazňuje, že právo na vzdělání je jedním ze základních práv a že finanční možnosti v tomto ohledu nehrají žádnou roli. Navrhuje též všem úrovním správy odpovědným za vzdělávání, že koncepce udržitelnějšího rozvoje lze zařazovat do vzdělávacích programů od předškolního do vysokoškolského stupně;

| 53. | navrhuje zahájit na úrovni EU interinstitucionální komunikační kampaň, která jasně spojí plnění cílů udržitelného rozvoje s vyšší kvalitou života občanů na všech územích; |
| --- | --- |

53.

navrhuje zahájit na úrovni EU interinstitucionální komunikační kampaň, která jasně spojí plnění cílů udržitelného rozvoje s vyšší kvalitou života občanů na všech územích;

| 54. | navrhuje vytvořit interkontinentální platformu pro výměnu osvědčených postupů přípravy dobrovolných vnitrostátních přezkumů a dobrovolných přezkumů na nižší než celostátní úrovni mezi evropskými městy a městy z jiných koutů světa, kde by Evropa byla propagována jako silný partner v této oblasti. Tato platforma může počítat s koordinační podporou VR; |
| --- | --- |

54.

navrhuje vytvořit interkontinentální platformu pro výměnu osvědčených postupů přípravy dobrovolných vnitrostátních přezkumů a dobrovolných přezkumů na nižší než celostátní úrovni mezi evropskými městy a městy z jiných koutů světa, kde by Evropa byla propagována jako silný partner v této oblasti. Tato platforma může počítat s koordinační podporou VR;

| 55. | vyzývá k výrazně účinnějšímu informování o možnostech financování, které mohou být k dispozici u institucí, jako je Evropská investiční banka, a pomoci při provádění strategických plánů plnění cílů udržitelného rozvoje na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

55.

vyzývá k výrazně účinnějšímu informování o možnostech financování, které mohou být k dispozici u institucí, jako je Evropská investiční banka, a pomoci při provádění strategických plánů plnění cílů udržitelného rozvoje na místní a regionální úrovni;

| 56. | zahajuje tímto kolektivní diskusi o tom, jak důležité je trvat na zaměření všech politických opatření na udržitelný rozvoj v Evropě i po roce 2030. Klade při tom důraz na příležitost vytvořit skutečnou ekonomiku blahobytu zaměřenou na lidi a planetu a směřovat k dlouhodobě udržitelné EU; |
| --- | --- |

56.

zahajuje tímto kolektivní diskusi o tom, jak důležité je trvat na zaměření všech politických opatření na udržitelný rozvoj v Evropě i po roce 2030. Klade při tom důraz na příležitost vytvořit skutečnou ekonomiku blahobytu zaměřenou na lidi a planetu a směřovat k dlouhodobě udržitelné EU;

| 57. | závěrem by chtěl vybídnout orgány, instituce a agentury EU a celostátní, regionální a místní orgány, aby se zamyslely nad tím, jak by samy mohly docílit větší udržitelnosti. Týká se to zejména rozsáhlejšího využívání obnovitelných zdrojů energie, provádění energetických renovací budov, zavádění udržitelnějších stravovacích služeb, prosazování klimaticky šetrnějších způsobů dopravy a ubytování a rozsáhlejšího pořádání akcí a schůzí v kancelářských budovách v hybridním režimu, ale i boje proti chudobě a hladu a také angažovanosti, pokud jde o dosažení genderové rovnosti a boj proti nerovnosti, o prosazování inovací a zlepšování infrastruktury, o vyvážení spotřeby, výroby a využívání půdy a o přispění k míru, spravedlnosti a silným institucím v Evropě i ve světě. |
| --- | --- |

57.

závěrem by chtěl vybídnout orgány, instituce a agentury EU a celostátní, regionální a místní orgány, aby se zamyslely nad tím, jak by samy mohly docílit větší udržitelnosti. Týká se to zejména rozsáhlejšího využívání obnovitelných zdrojů energie, provádění energetických renovací budov, zavádění udržitelnějších stravovacích služeb, prosazování klimaticky šetrnějších způsobů dopravy a ubytování a rozsáhlejšího pořádání akcí a schůzí v kancelářských budovách v hybridním režimu, ale i boje proti chudobě a hladu a také angažovanosti, pokud jde o dosažení genderové rovnosti a boj proti nerovnosti, o prosazování inovací a zlepšování infrastruktury, o vyvážení spotřeby, výroby a využívání půdy a o přispění k míru, spravedlnosti a silným institucím v Evropě i ve světě.

V Bruselu dne 8. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  VR (2022) Součinnost mezi cíli udržitelného rozvoje a národními plány pro oživení a odolnost, strana 16.

1

Součinnost mezi cíli udržitelného rozvoje a národními plány pro oživení a odolnost

(2)  VR (2022) Součinnost mezi cíli udržitelného rozvoje a národními plány pro oživení a odolnost, strana 17.

2

Součinnost mezi cíli udržitelného rozvoje a národními plány pro oživení a odolnost

(3)  Výsledky nejnovějšího průzkumu jsou uvedeny ve zprávě OECD: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

3

(4)  Výsledky nejnovějšího průzkumu jsou uvedeny ve zprávě OECD: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

4

(5)  Lokalizace cílů udržitelného rozvoje na různých úrovních správy přináší rostoucí počet dobrovolných přezkumů na místní a nižší než celostátní úrovni – jen v Severním Porýní-Vestfálsku vypracovalo zprávu o udržitelnosti na místní úrovni 11 měst a Bonn a Düsseldorf v OSN předložily vlastní dobrovolné místní přezkumy. Tyto přezkumy mají vyhotoveny také největší finská města (Espoo, Helsinky, Tampere, Turku a Vantaa). Celosvětově bylo předloženo 126 dobrovolných místních přezkumů, z nichž třetina pochází z Evropy.

5

(6)  OECD (2022) „The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions“ (Cíle udržitelného rozvoje jako rámec pro oživení po pandemii COVID-19 ve městech a regionech), OECD Regional Development Papers (Podklady OECD k regionálnímu rozvoji), č. 26, OECD Publishing, Paříž.

6

OECD Regional Development Papers

(7)  OECD (2022) „The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions“ (Cíle udržitelného rozvoje jako rámec pro oživení po pandemii COVID-19 ve městech a regionech), OECD Regional Development Papers (Podklady OECD k regionálnímu rozvoji), č. 26, OECD Publishing, Paříž.

7

OECD Regional Development Papers

(8)  OECD (2022) „The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions“ (Cíle udržitelného rozvoje jako rámec pro oživení po pandemii COVID-19 ve městech a regionech), OECD Regional Development Papers (Podklady OECD k regionálnímu rozvoji), č. 26, OECD Publishing, Paříž.

8

OECD Regional Development Papers

(9)  Evropská komise, Eurobarometer: EU SMEs working towards sustainability (Eurobarometr: Malé a střední podniky v EU se snaží docílit udržitelnosti), 2022:

9

https://single-market-economy.ec.europa.eu/news/eurobarometer-eu-smes-working-towards-sustainability-2022-03-28_cs.

---

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/12

---

Stanovisko Evropského výboru regionů ke zprávě o přezkumu provádění Nástroje pro oživení a odolnost

(2023/C 157/03)

| Zpravodaj: | Rob JONKMAN (NL/ELS), člen rady města Opsterland |
| --- | --- |
| Odkaz: | Sdělení Evropské komise – Zpráva o přezkumu provádění Nástroje pro oživení a odolnost
  COM(2022) 383 final |

Zpravodaj:

Rob JONKMAN (NL/ELS), člen rady města Opsterland

Odkaz:

Sdělení Evropské komise – Zpráva o přezkumu provádění Nástroje pro oživení a odolnost

COM(2022) 383 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

Obecné připomínky

| 1. | vítá zprávu o přezkumu, která obsahuje užitečné aktuální informace a celkové posouzení týkající se současného stavu provádění Nástroje pro oživení a odolnost a plnění povinností vyplývajících z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 (1). Konstatuje však, že ve zprávě chybí zásadní a podrobnější informace, které jsou potřebné k získání lepší představy o skutečném provádění na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bez ohledu na požadavky uvedené v článku 16 zmíněného nařízení považuje skutečnost, že do zprávy o přezkumu nebyly zařazeny žádné kvalitativní analýzy, za promarněnou příležitost. Není proto jasné, jak bude Evropská komise sledovat pokrok dosažený na kvalitativní úrovni investic z Nástroje pro oživení a odolnost a dlouhodobých vnitrostátních reforem a jak budou do tohoto procesu zapojeny místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dále vyjadřuje politování nad tím, že zpráva o přezkumu neanalyzuje řadu aspektů, které mají zásadní význam pro řádné provádění Nástroje pro oživení a odolnost, jako např.:






  — | řízení národních plánů pro oživení a odolnost a souvisejících procesů; |
| --- | --- | --- |

3.

—

řízení národních plánů pro oživení a odolnost a souvisejících procesů;

| — | skutečnou doplňkovost podporovaných projektů; |
| --- | --- |

—

skutečnou doplňkovost podporovaných projektů;

| — | součinnost a možná překrývání s jinými zdroji financování EU; |
| --- | --- |

—

součinnost a možná překrývání s jinými zdroji financování EU;

| — | účinný přínos Nástroje pro oživení a odolnost z hlediska soudržnosti, přestože se jedná o právní základ tohoto nástroje; |
| --- | --- |

—

účinný přínos Nástroje pro oživení a odolnost z hlediska soudržnosti, přestože se jedná o právní základ tohoto nástroje;

| — | zapojení místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

—

zapojení místních a regionálních orgánů;

| 4. | Souhlasí s Evropskou komisí, že úspěch Nástroje pro oživení a odolnost závisí na úzkém zapojení sociálních partnerů, občanské společnosti, místních a regionálních orgánů a nevládních organizací. Odkazovat na ně pouze kolektivně, často pod souhrnným označením „zúčastněné strany“, nestačí. Nákladově efektivní a demokratické provádění by mělo jít ruku v ruce s plným uplatňováním zásad subsidiarity a proporcionality, které jsou zakotveny ve Smlouvě o Evropské unii (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | souhlasí s tvrzením uvedeným ve zprávě, že Nástroj pro oživení a odolnost může pomáhat členským státům řešit nerovnosti mezi ženami a muži prostřednictvím opatření přímo zaměřených na rovnost žen a mužů a podporou začleňování rovnosti do všech šesti pilířů politiky (3); |
| --- | --- |

5.

| 6. | žádá Evropskou komisi, aby posoudila zapojení místních a regionálních orgánů do prováděcí fáze a zajistila, aby údaje o tomto zapojení byly účinně shromažďovány v rámci systému vykazování výkonnosti, tj. srovnávacího přehledu oživení a odolnosti, a aby při tom využila výzkum a studie, které dosud provedly Evropský výbor regionů (VR), Centrum pro evropskou politiku (EPC), politické nadace a Konference okrajových přímořských regionů (CPMR); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na to, že na Nástroj pro oživení a odolnost se plně vztahuje obecný režim podmíněnosti, a naléhavě vyzývá Komisi, aby ve všech členských státech pečlivě sledovala případy, kdy má porušování zásad právního státu dostatečně přímý dopad na řádné finanční řízení rozpočtu Unie a ochranu finančních zájmů EU, a aby v případě potřeby přijala příslušná opatření; |
| --- | --- |

7.

Úloha místních a regionálních orgánů při provádění a plnění cílů Nástroje pro oživení a odolnost

| 8. | vyzdvihuje, že místní a regionální orgány stojí od samého počátku v čele boje proti pandemii COVID-19 a jejím socioekonomickým důsledkům, a to jak díky vlastním politickým opatřením přijatým v řadě oblastí, tak prováděním rozhodnutí vlád členských států; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány poskytují svým obyvatelům a podnikům většinu veřejných služeb a investují do oblastí politiky, na něž se vztahují národní plány pro oživení a odolnost, zejména v oblasti hospodářského a sociálního oživení, ale i ekologické a digitální transformace. Pokud budou místní a regionální orgány, tj. politická úroveň, která má k veřejnosti nejblíže, přehlíženy, pak hrozí, že celkové ani dílčí cíle stanovené v národních plánech pro oživení a odolnost nebudou splněny. Výbor přitom upozorňuje, že stejný problém je kvůli nedostatečnému uznání úlohy místních a regionálních orgánů patrný i v rámci evropského semestru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | připomíná, že místní a regionální orgány nejlépe znají specifické potřeby a problémy občanů a podniků. Vzhledem k tomu, že většina národních plánů pro oživení a odolnost a také cílů je navrhována centrálně, aniž by byla konzultována místní a regionální úroveň, často nejsou v souladu s konkrétními místními a regionálními potřebami ani s jejich jedinečnými přednostmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | má za to, že způsoby, jakými byly vypracovány národní plány pro oživení a odolnost a zapojeny místní a regionální orgány, nepomáhají podpořit pocit odpovědnosti za tyto plány na místní a regionální úrovni. Ze zkušeností načerpaných během evropských semestrů přitom jasně vyplývá, že nedostatečné provádění doporučení pro jednotlivé země bylo částečně způsobeno tím, že místní a regionální úroveň se za ně necítila být dostatečně odpovědná a neměla možnost k těmto doporučením přispět. Výbor poukazuje na to, že takzvané strukturální reformy, které mají být podle Evropské komise v rámci evropského semestru provedeny, je třeba prozkoumat z hlediska subsidiarity, aby se tak vztahovaly pouze na otázky, které skutečně spadají do pravomoci EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatuje, že místní a regionální orgány mají při provádění řady projektů a programů v rámci Nástroje pro oživení a odolnost legislativní pravomoci, které mají pro úspěšné provádění Nástroje pro oživení a odolnost zásadní význam. Je proto nezbytné, aby místní a regionální orgány byly v souladu s mírou hospodářské, fiskální a finanční nezávislosti vyplývající z jejich vnitrostátního právního rámce a zásady subsidiarity do provádění národních plánů pro oživení a odolnost přímo zapojeny; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že místní a regionální orgány odpovídají za třetinu všech veřejných výdajů a za více než polovinu veřejných investic v Unii, které se z velké části týkají oblastí politiky, jež mají z hlediska Nástroje pro oživení a odolnost zásadní význam. V zájmu zajištění úspěšného provádění je nutné, aby místní a regionální orgány byly aktivně zapojeny v průběhu celého procesu. V této souvislosti Výbor poukazuje na jejich kompetence v oblastech, jako je renovace budov, udržitelná městská mobilita, odolnost systémů zdravotní péče, výroba energie z obnovitelných zdrojů, vzdělávání a účinnější reforma veřejné správy; |
| --- | --- |

13.

Zanedbání územního rozměru při sledování provádění Nástroje pro oživení a odolnost

| 14. | Při konzultacích, které v letech 2021 (4) a 2022 (5) provedly VR a CEMR, a také ze srovnávací studie z roku 2022 (6) vyplynulo, že místní a regionální orgány jsou do navrhování, přípravy a provádění národních plánů pro oživení a odolnost zapojeny jen velmi okrajově. I přes některé dobré příklady, které jsou spíše výjimkou než pravidlem, se většina respondentů domnívá, že zásady víceúrovňové správy a subsidiarity nebyly dodrženy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že pouze jeden z deseti místních nebo regionálních orgánů byl buď plně (1 %) nebo částečně (9 %) zapojen do přípravy národních plánů pro oživení a odolnost, jak vyplynulo z výsledků průzkumu VR mezi místními a regionálními politiky v EU (7), což je neutěšené zjištění, které se odráží i v dalších analýzách a konzultacích, které provedly mj. VR, Centrum pro evropskou politiku, politické nadace a CPMR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyjadřuje politování nad tím, že návrh uvedený ve 34. bodě odůvodnění nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, který zdůrazňuje význam zapojení místních a regionálních orgánů, byl ve většině zemí EU přehlížen, přestože místní a regionální orgány jsou odpovědné za 53 % veřejných investic v EU a mají klíčové pravomoci k provádění politik souvisejících se šesti pilíři národních plánů pro oživení a odolnost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | připomíná tvrzení uvedené ve zprávě o přezkumu, že nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost (34. bod odůvodnění) uznává, že místní a regionální orgány mohou být „důležitými partnery při provádění reforem a investic“, a měly by proto být „v souladu s právním rámcem jednotlivých členských států řádně konzultovány a zapojeny“. Zároveň Výbor připomíná, že článek 18 vyžaduje, aby národní plány pro oživení a odolnost obsahovaly shrnutí konzultačního procesu vedeného (mimo jiné) s místními a regionálními orgány a popis toho, jak jsou jejich příspěvky v tomto plánu zohledněny; |
| --- | --- |

17.

| 18. | upozorňuje, že ve většině členských států proběhla příprava národního plánu pro oživení a odolnost směrem shora dolů, tedy s rizikem centralizace významných veřejných investic a ohrožením výsledné úspěšnosti Nástroje pro oživení a odolnost. To je v rozporu s významem přikládaným víceúrovňové správě, se zásadou subsidiarity a procesem decentralizace pravomocí, který v řadě členských států probíhá v posledních desetiletích, zejména pokud jde o programy evropských strukturálních a investičních fondů (fondy ESI); |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že centralistický přístup vedl k zanedbání územní odlišnosti ve zprávě o přezkumu nejen co do výzev, ale také možných perspektiv. V důsledku toho mohou být národní plány pro oživení a odolnost méně efektivní a mohou mít menší dopad, než se očekávalo. Regiony, které v rozvoji zaostávaly již před vypuknutím pandemie, se tak mohou ocitnout ještě více pozadu v oblasti zaměstnanosti, dosaženého vzdělání, podpory podniků, digitalizace či mobility, případně v jiných klíčových oblastech politiky; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje rovněž, že zejména vzhledem k velkému množství evropských programů a možností finanční podpory by měla být posílena správní kapacita mnoha místních a regionálních orgánů. V této souvislosti vyzývá Evropskou komisi, aby aktivně podporovala místní a regionální orgány, které již v minulosti měly problémy s čerpáním finančních prostředků EU, s cílem zvýšit jejich absorpční kapacitu, aby tak bylo možné zlepšit provádění všech budoucích programů financování EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | upozorňuje, že došlo k nečekané dichotomii, která vedla ke vzniku dvou různých kategorií zúčastněných místních a regionálních orgánů. První kategorii představuje malá skupina místních a regionálních orgánů, které byly ústřední vládou zapojeny hned od počátku a nyní se podílejí na prováděcí fázi, a zabývají se tedy územními specifiky a potřebami. Druhou kategorii pak představuje větší skupina místních a regionálních orgánů, které nebyly od počátku řádně zapojeny do navrhování Nástroje pro oživení a odolnost ani později do jeho provádění. V důsledku toho se stávající problémy způsobené jejich vyloučením dále zhoršily (8), což nemůže být cílem Nástroje pro oživení a odolnost a narušuje územní rozměr EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že evropský semestr je příliš centralizovaný, shora řízený postup, do nějž nejsou místní a regionální orgány většinou vůbec zapojeny. Je-li využíván k určování priorit pro budoucí (regionální) fondy, investice nebo programy, měl by být reformován a přepracován, neboť v současné době opomíjí zásady řádné správy věcí veřejných a víceúrovňového partnerství a neuznává úlohu místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

22.

Součinnost s dalšími fondy a programy EU

| 23. | žádá Evropskou komisi, aby v zájmu řádného sledování objasnila, jakým způsobem jsou na vnitrostátní úrovni plněny požadavky uvedené v článku 28 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost s cílem zajistit doplňkovost a součinnost mezi fondy a finančními nástroji; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vítá skutečnost, že podle zprávy o přezkumu zahrnuly členské státy do svých plánů značný počet opatření na podporu sociální a územní soudržnosti (9). Vzhledem k tomu, že ve většině členských států jsou to právě místní a regionální orgány, kdo hlavně provádí politiku soudržnosti a nese za ni odpovědnost, nicméně ve většině případů nejsou tyto orgány do přípravy Nástroje pro oživení a odolnost náležitě zapojeny, má Výbor obavy, že cíle územní soudržnosti (v rámci pilíře 4) nebudou dosaženy; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poukazuje na to, že je nezbytné zabránit lakování nazeleno, a zdůrazňuje, že zásada „významně nepoškozovat“ představuje základ, z nějž vychází důvěra občanů EU v provádění Nástroje pro oživení a odolnost. Členské státy by měly dodržovat podrobné požadavky uvedené v nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost týkající se uplatňování zásady „významně nepoškozovat“ a kategorizace zelených investic, aby se předešlo případnému nedodržení požadavku, podle nějž by 37 % výdajů mělo být vynaloženo na zelené investice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyjadřuje politování nad tím, že zpráva o přezkumu jasně neprokazuje, jak účinně je Nástroj pro oživení a odolnost v souladu s regionálními/místními plány a operačními programy politiky soudržnosti. VR vyjadřuje politování nad tím, že je Nástroj pro oživení a odolnost centralizovaný, nemá dostatečný regionální rozměr a jeho provádění a správa nejsou konzultovány s regionálními a místními orgány; |
| --- | --- |

26.

| 27. | konstatuje, že pokud jde o součinnost mezi Nástrojem pro oživení a odolnost a dalšími fondy EU, je vzhledem k jejich rozdílnému fungování, načasování a správě hlavním problémem riziko překrývání. Z hlediska strategického zaměření a provádění je proto nutné, aby byla mezi politikou soudržnosti, dalšími fondy EU a Nástrojem pro oživení a odolnost zajištěna soustavná interakce a koordinace; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyjadřuje politování nad tím, že v důsledku začlenění plánu REPowerEU do Nástroje pro oživení a odolnost je možné převádět prostředky z fondů politiky soudržnosti, přestože v zájmu hospodářského oživení, ekologické transformace a snižování rozdílů v rámci EU je nutné využít tyto prostředky na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naléhavě žádá Evropskou komisi, aby členským státům poskytla další informace a pokyny ohledně toho, jak zapojit místní a regionální orgány. V této souvislosti doporučuje Evropské komisi, aby naléhala na členské státy, aby o provádění a sledování Nástroje pro oživení a odolnost komunikovaly přímo s místními a regionálními orgány. Regiony a města představují správní úroveň, která má k občanům nejblíže. Zároveň mají většinu pravomocí k dosažení územních cílů a jsou hlavními aktéry evropské politiky soudržnosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | konstatuje, že v souladu s článkem 22 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost je třeba zavést důkladný monitorovací systém, který nebude vyžadovat na místní a regionální úrovni žádnou další administrativní zátěž, neboť místní a regionální orgány potřebují jasnější pravidla pro čerpání finančních prostředků. Kromě toho existuje poptávka po společných pokynech a nástrojích, neboť členské státy musí zajistit, že budou shromažďovány údaje a Evropská komise bude mít přístup k oficiální databázi příjemců, aby se zabránilo dvojímu financování; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apeluje na Komisi, aby zajistila důsledné dodržování a uplatňování základních zásad, jako je víceúrovňová správa a subsidiarita. V této souvislosti by politika soudržnosti neměla být prováděna odděleně, nýbrž ve spolupráci a koordinaci s novými nástroji, včetně Nástroje pro oživení a odolnost; |
| --- | --- |

31.

Co je zapotřebí?

| 32. | podotýká, že zásadní úloha místních a regionálních orgánů se neomezuje pouze na provádění plánů pro oživení a odolnost, ale týká se též plánování i následného hodnocení provádění národních plánů pro oživení a odolnost. V této souvislosti je zapotřebí zavést na regionální a místní úrovni nástroje pro posuzování hospodářského a sociálního dopadu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | požaduje proto, aby výroční zprávy Komise podle článku 31 nařízení i nezávislá hodnotící zpráva o provádění nástroje byly předloženy do 20. února 2024, jak je stanoveno v článku 32 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, aby byl VR zapojen do jejich přípravy a aby do nich byl na základě znění 34. bodu odůvodnění a článku 18 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost začleněn oddíl věnovaný zapojení místních a regionálních orgánů s cílem získat lepší celkovou představu o tom, jak probíhá provádění v členských státech EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje, že v zájmu zajištění náležitého provádění a monitorování národních plánů pro oživení a odolnost a odpovídajícího čerpání prostředků z Nástroje pro oživení a odolnost na místní a regionální úrovni by měly být v souladu s cíli Nástroje pro technickou podporu účinně využívány a posíleny stávající správní kapacity členských států a místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

34.

| 35. | vyjadřuje znepokojení nad rostoucím trendem změny paradigmatu spočívajícím v odklonu od strukturálních fondů, které jsou řízeny regionálně, směrem k větším centralizovaným přídělům a koordinačním mechanismům, jako je evropský semestr, které jsou plánovány a prováděny na celostátní úrovni. Nástroj pro oživení a odolnost je jen jedním z příkladů, nicméně to platí i pro Fond pro spravedlivou transformaci a rezervu na vyrovnání se s důsledky brexitu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vyzývá proto, že je zapotřebí se zamyslet nad tím, jak ve smlouvách EU pevněji zakotvit zásady subsidiarity a víceúrovňové správy a jak účinněji sledovat jejich uplatňování v praxi. Zdůrazňuje, že je důležité nastolit tuto otázku s ohledem na případný ústavní konvent o reformě smluv EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | oceňuje aktivní úlohu a práci, kterou při kontrole provádění Nástroje pro oživení a odolnost a dohledu nad ním dosud odvedl Evropský parlament. Cení si toho, že byl několikrát pozván, aby se zúčastnil jednání společné pracovní skupiny výborů ECON a BUDG pro kontrolu Nástroje pro oživení a odolnost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyjadřuje politování nad tím, že nebylo zohledněno usnesení Evropského parlamentu o provádění Nástroje pro oživení a odolnost, a zejména odkaz na zapojení místních a regionálních orgánů. Žádá Parlament, aby v souladu s čl. 26 odst. 2 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost zvážil vypracování usnesení o účincích a dopadu centralizovaného přidělování finančních prostředků EU, které by vycházelo ze zkušeností s prováděním Nástroje pro oživení a odolnost na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naléhavě vyzývá členské státy a Evropskou komisi, aby přijaly nezbytná opatření, která by umožnila opustit stávající centralizovaný přístup k provádění Nástroje pro oživení a odolnost a zaujmout přístup víceúrovňový, a to tím, že na strukturálním základě a ve spolupráci s místními a regionálními orgány např. vytvoří víceúrovňové platformy, zavedou informační setkání a akce pořádané v souladu s článkem 34 nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost nebo zřídí víceúrovňové pracovní skupiny; |
| --- | --- |

39.

| 40. | apeluje na Evropskou komisi, aby členským státům poskytla přísnější pokyny a v souladu s čl. 18 odst. 4 písm. q) nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost je nabádala, aby ve svých národních programech reforem, které každoročně předkládají, podrobně informovaly o konzultacích s místními a regionálními orgány a zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

40.

| 41. | upozorňuje, že srovnávací přehled pro měření pokroku při provádění národních plánů na podporu oživení a odolnosti, který je definován v článku 30 nařízení, by mohl být dále rozpracován, aby se zajistilo, že bude řádně zohledněn „územní rozměr“. Je třeba zajistit integrovaný proces monitorování, do nějž budou zapojeny místní a regionální orgány, a objektivní přístup k provádění, aniž by to vedlo k nadměrné administrativní zátěži pro místní a regionální orgány; |
| --- | --- |

41.

| 42. | konstatuje, že reformy a investice zahrnuté v národních plánech pro oživení a odolnost by měly být v souladu s doporučeními pro jednotlivé země, jež jsou vydávány v rámci evropského semestru. Ten je přitom nutné reformovat a zakotvit v něm územní rozměr. Místní a regionální rozměr je nutné zohlednit nejen s ohledem na stávající zkušenosti načerpané při provádění národních plánů pro oživení a odolnost, ale také v souvislosti s budoucími programy a dlouhodobými cíli EU, ať už jde o balíček k dosažení 55 % snížení emisí, digitální transformaci, plnění cílů udržitelného rozvoje do roku 2030 nebo dosažení klimatické neutrality do roku 2050; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podobně jako v dřívějších stanoviscích (10) proto opět vyzývá k přijetí kodexu chování pro zapojení místních a regionálních orgánů do evropského semestru. Zapojením těchto orgánů bychom mohli dosáhnout toho, aby byl evropský semestr transparentnější, inkluzivnější a demokratičtější. Jde o způsob, jak posílit přijetí odpovědnosti za celý proces na místní a regionální úrovni, a zlepšit tak v členských státech celkové provádění požadovaných reforem i Nástroje pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

43.

V Bruselu dne 8. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Článek 16 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/241 ze dne 12. února 2021, kterým se zřizuje Nástroj pro oživení a odolnost (Úř. věst. L 57, 18.2.2021, s. 17.

1

(2)  Čl. 5 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii a Protokol (č. 2) o používání zásad subsidiarity a proporcionality.

2

(3)  COM(2022) 383 final, 129 opatření uvedených ve 25 národních plánech pro oživení a odolnost, jež byly přijaty k 30. červnu 2022, je považováno za opatření zaměřená na rovnost žen a mužů.

3

(4)  VR–CEMR, Zapojení měst a regionů do přípravy národních plánů na podporu oživení a odolnosti: Výsledky cílené konzultace VR a CEMR, leden 2021.

4

Zapojení měst a regionů do přípravy národních plánů na podporu oživení a odolnosti: Výsledky cílené konzultace VR a CEMR

(5)  VR–CEMR, Implementation of the Recovery and Resilience Facility: The Perspective of Local and Regional Authorities – Results of the CoR-CEMR targeted consultation (Provádění Nástroje pro oživení a odolnost: pohled místních a regionálních orgánů – výsledky cílené konzultace VR a CEMR), duben 2022.

5

Implementation of the Recovery and Resilience Facility: The Perspective of Local and Regional Authorities – Results of the CoR-CEMR targeted consultation

(6)  Regions for EU Recovery, Benchmark study on the implementation of the Recovery and Resilience Facility at the regional level – Main results (Regiony pro oživení EU, srovnávací studie o provádění Nástroje pro oživení a odolnost na regionální úrovni – hlavní výsledky), červen 2022.

6

Benchmark study on the implementation of the Recovery and Resilience Facility at the regional level – Main results

(7)  Tento průzkum na základě 2 698 rozhovorů s místními a regionálními politiky v EU byl proveden v období od 25. července do 11. září 2022, viz Výbor regionů: Regionální a místní barometr (říjen 2022), k dispozici na internetové stránce https://cor.europa.eu/cs/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx

7

2 698 rozhovorů

(8)  Tento průzkum na základě 2 698 rozhovorů s místními a regionálními politiky v EU byl proveden v období od 25. července do 11. září 2022, viz Výbor regionů: Regionální a místní barometr (říjen 2022), k dispozici na internetové stránce https://cor.europa.eu/cs/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx, s. 4.

8

2 698 rozhovorů

(9)  Nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost, čl. 3 písm. d) (čtvrtý pilíř).

9

(10)  Stanovisko VR Plán na podporu oživení Evropy v reakci na pandemii COVID-19: facilita na podporu oživení a odolnosti a nástroj pro technickou podporu (Úř. věst. C 440, 18.12.2020, s. 160).

10

Stanovisko VR Evropský semestr a politika soudržnosti: sladění strukturálních reforem s dlouhodobými investicemi (Úř. věst. C 275, 14.8.2019, s. 1).

Stanovisko VR Zlepšit řízení evropského semestru – kodex chování pro zapojení místních a regionálních orgánů (Úř. věst. C 306, 15.9.2017, s. 24).

---

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/18

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Lidé na prvním místě, zajištění udržitelného růstu podporujícího začlenění, využívání potenciálu nejvzdálenějších regionů EU

(2023/C 157/04)

| Zpravodaj: | Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/ELS), podtajemník předsedy vlády autonomní oblasti Azory |
| --- | --- |
| Odkaz: | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Lidé na prvním místě, zajištění udržitelného růstu podporujícího začlenění, využívání potenciálu nejvzdálenějších regionů EU
  COM(2022) 198 final |

Zpravodaj:

Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/ELS), podtajemník předsedy vlády autonomní oblasti Azory

Odkaz:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Lidé na prvním místě, zajištění udržitelného růstu podporujícího začlenění, využívání potenciálu nejvzdálenějších regionů EU

COM(2022) 198 final

I. POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ

| 1. | zdůrazňuje strukturální omezení uvedená v článku 349 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU), jimž trvale čelí nejvzdálenější regiony a která se ještě zvýraznila v důsledku pandemie COVID-19; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uznává, že strategie EU pro nejvzdálenější regiony prokázala svou hodnotu, pokud jde o posílení opatření zaměřených na ochranu specifického charakteru těchto regionů v rámci EU. V důsledku situace způsobené pandemií COVID-19 a vzhledem k naléhavé potřebě reagovat na současné i budoucí hospodářské, sociální, kulturní a environmentální výzvy však vnímá, že je nezbytné strategii z roku 2017 nazvanou Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony EU výrazně obnovit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá skutečnost, že se Evropská komise řídí doporučením VR přizpůsobit strategii EU pro nejvzdálenější regiony s ohledem na vážné důsledky pandemie COVID-19, jak bylo navrženo ve stanovisku VR ke zprávě Komise o provádění sdělení Komise Silnější a obnovené strategické partnerství s nejvzdálenějšími regiony (zpravodaj Ángel Víctor Torres Pérez) (1) a ve zprávě Evropského parlamentu Směrem k užšímu partnerství s nejvzdálenějšími regiony Unie (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná různé kroky, které nejvzdálenější regiony podnikly v zájmu obnovy strategie Evropské komise, přičemž zdůrazňuje politické prohlášení předsedů vlád nejvzdálenějších regionů přijaté na schůzi Konference předsedů nejvzdálenějších regionů v polovině období, která proběhla dne 3. května 2021 na Azorských ostrovech; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na posílení partnerství mezi Komisí, členskými státy a Konferencí předsedů nejvzdálenějších regionů při přípravě této strategie, díky čemuž bylo možné vést plodný a trvalý dialog prostřednictvím specializovaných platforem a pracovních skupin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vítá sdělení Evropské komise Lidé na prvním místě, zajištění udržitelného růstu podporujícího začlenění, využívání potenciálu nejvzdálenějších regionů EU, které navazuje na postoje vyjádřené Konferencí předsedů nejvzdálenějších regionů jednak v závěrečném prohlášení ze dne 18. listopadu 2021 (Ponta Delgada, Azorské ostrovy), a jednak v příspěvku ze dne 19. ledna 2022, jenž byl současně přijat také Francií, Španělskem a Portugalskem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | oceňuje závazek Komise posílit dialog a poskytovat těmto regionům podporu přizpůsobenou na míru, aby mohly plně využívat výhod plynoucích z politik EU a naplnit svůj potenciál, což může přispět i k posílení přítomnosti EU v oblastech vlivu těchto regionů; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uznává význam tohoto nového sdělení a zdůrazňuje, že je nezbytné, aby orgány na nadnárodní, celostátní, regionální a místní úrovni svá opatření koordinovaly a aby navrhovaná opatření byla provedena rychle. V kontextu mnohočetných krizí vyzdvihuje naléhavost okamžitých a účinných opatření zaměřených na zajištění hospodářského, sociálního a udržitelného oživení těchto regionů; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyjadřuje politování nad tím, že v novém sdělení Komise nejsou dostatečně rozpracovány některé politiky, které mají pro rozvoj nejvzdálenějších regionů zásadní význam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že znevýhodnění těchto regionů, jež jsou uznána v článku 349 SFEU, jsou umocněna množstvím přírodních katastrof, k nimž v důsledku globálního oteplování dochází stále častěji a jejichž rostoucí síla a intenzita jsou v nejvzdálenějších regionech i nadále zdrojem značných obav; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuje, že válka na Ukrajině tyto již tak zranitelné regiony ještě více zatěžuje a ohrožuje oživení po zdravotní krizi. Kupní síla domácností je v současné době vážně narušena a na různá odvětví činnosti dopadají nové náklady, které představují další zátěž vedle dodatečných nákladů daných strukturálními omezeními těchto regionů; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vítá závěry Rady Evropské unie z 21. června 2022 k tomuto sdělení Komise ze dne 3. května a poukazuje na jejich význam pro provádění této nové strategie pro nejvzdálenější regiony; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá příslušné členské státy, aby podporovaly své nejvzdálenější regiony při budování správních kapacit a podporovaly rozvoj dovedností, aby tak tyto regiony mohly plně využívat programů EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je potěšen tím, že Komise ve svém sdělení konstatuje, že nejvzdálenější regiony se ani de facto ani de iure nepodobají jiným evropským regionům se zvláštními zeměpisnými charakteristikami, jako jsou ostrovy, horské oblasti nebo regiony s nízkou hustotou obyvatelstva; |
| --- | --- |

14.

Naplňování potřeb občanů

| 15. | vítá skutečnost, že Komise klade důraz na potřeby lidí žijících v nejvzdálenějších regionech a na hospodářské oživení a udržitelný růst podporující začlenění, které by tyto potřeby zohlednily; |
| --- | --- |

15.

| 16. | upozorňuje na naléhavou potřebu řešit značné sociální a hospodářské nerovnosti nejvzdálenějších regionů vůči kontinentální Evropě a vyzývá Evropskou komisi, aby tyto regiony podporovala v procesu konvergence se zbytkem Evropské unie; |
| --- | --- |

16.

| 17. | vítá důraz, který Evropská komise klade na to, že je při provádění evropského pilíře sociálních práv a při naplňování cílů sociálního summitu v Portu pro rok 2030 týkajících se zaměstnanosti, dovedností a snižování chudoby důležité zohledňovat specifika nejvzdálenějších regionů; |
| --- | --- |

17.

Řešení migrační výzvy

| 18. | vyzývá k silné a rozhodné podpoře ze strany evropských orgánů v souvislosti s migračními krizemi, zejména v regionech na vnějších hranicích EU, které mají jako jediné odpovědnost za přijímání nezletilých osob bez doprovodu přicházejících na jejich území a jejich přístup k základním službám, jakož i za podporu těchto osob při přechodu do dospělého věku; |
| --- | --- |

18.

| 19. | připomíná, že je důležité, aby fondy AMIF (Azylový, migrační a integrační fond) a ISF (Fond pro vnitřní bezpečnost) disponovaly odpovídajícími finančními prostředky a aby byla zajištěna jejich regionalizace s cílem urychlit přístup k finančním prostředkům. To musí platit zejména v krizových situacích, jako jsou ty, které opakovaně nastávají v některých nejvzdálenějších regionech, mimo jiné na Kanárských ostrovech, v Guyaně nebo na ostrově Mayotte. VR hodnotí pozitivně závazek, který Komise v tomto ohledu přijala ve své nové strategii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | se zájmem očekává další pokrok v souvislosti s paktem o migraci a azylu, a to s ohledem na zkušenosti získané po ruské invazi na Ukrajinu, pokud jde o prozkoumání možností aktivace směrnice Rady 2001/55/ES (3) pro migranty z jiných oblastí konfliktů se silným dopadem na EU a rovněž co se týče opatření zavedených v souvislosti s nařízením Evropského parlamentu a Rady CARE (4), s cílem dosáhnout skutečné solidarity a spravedlivého rozdělení migrační zátěže mezi všechny členské státy; |
| --- | --- |

20.

Ekologická transformace

| 21. | vítá skutečnost, že Komise uznala, že nejvzdálenější regiony vyžadují uplatnění individualizovaných opatření pro přizpůsobení se změně klimatu, neboť jsou obzvláště vystaveny jejím dopadům, včetně extrémních povětrnostních událostí; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyzdvihuje závazek Komise, že bude i nadále náležitě zohledňovat nejvzdálenější regiony při provádění Fondu solidarity EU, podpoří opatření v oblasti prevence rizik a odolnosti vůči přírodním katastrofám a bude podporovat výměnu znalostí mezi nejvzdálenějšími regiony a jejich sousedy; |
| --- | --- |

22.

| 23. | žádá, aby byly zohledněny důsledky legislativního balíčku „Fit for 55“ – který bude mít zásadní dopad na konkurenceschopnost a konektivitu nejvzdálenějších regionů –, a to prostřednictvím systematického a komplexního uplatňování článku 349 SFEU a v návaznosti na vypracování posouzení dopadů, na jejichž základě by měla být přijata řešení přizpůsobená nejvzdálenějším regionům. Ta by měla v případě potřeby zahrnovat úpravu právních předpisů tak, aby bylo zajištěno spravedlivé zacházení s obyvateli, kteří již tak čelí dodatečným nákladům vyplývajícím z odlehlosti regionů, v nichž žijí. Zajištěn by měl být rovněž přístup domácností a podniků z těchto tolik zranitelných regionů k prostředkům ze Sociálního fondu pro klimatická opatření a z Modernizačního fondu a k financování projektů malého rozsahu v rámci Inovačního fondu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | v této souvislosti poukazuje na zvýšenou zranitelnost těchto regionů danou jejich odlehlostí a izolovaností od evropského kontinentu, a na dopad, který na ně v důsledku toho bude mít plnění nových cílů v oblasti emisí a zdanění paliv vyplývajících z balíčku „Fit for 55“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | připomíná, že energetické systémy nejvzdálenějších regionů jsou izolované a bez možnosti napojení na kontinent, a vyzývá evropské orgány, aby energetickou autonomii těchto regionů posílily prostřednictvím podpůrných a rozvojových politik, které umožní přiměřený přechod od nynější závislosti na fosilních zdrojích energie k udržitelným systémům za dostupnou cenu; |
| --- | --- |

25.

Zlepšení přístupnosti

| 26. | připomíná, že nejvzdálenější regiony jsou – pokud jde o mobilitu jejich obyvatel a dodávky základního zboží – naprosto závislé na spolehlivé a cenově dostupné letecké a námořní dopravě, které nelze nahradit pozemní dopravou. To s sebou nese vysokou finanční zátěž pro obyvatele a s tím spojené ztráty pro místní hospodářství a poškození veřejného zájmu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | domnívá se, že je nemožné podporovat rovnost a inkluzivnost a rozvoj nejvzdálenějších regionů, pokud nebude přijata strategie na snížení jejich odlehlosti a izolovanosti. Toho lze docílit pouze díky dodatečným opatřením zaměřeným na kompenzaci nedostatečné přístupnosti a zmenšení digitální propasti, aby se tak nejvzdálenější regiony mohly rozvíjet a bylo možné posílit jejich hospodářství a soustředit se na trvalé strukturální problémy související s jejich odlehlostí. Připomíná, že je důležité, aby nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu zohlednil nejvzdálenější regiony s cílem zajistit fungování dodavatelských řetězců v dobách krize; |
| --- | --- |

27.

| 28. | jak doporučil Evropský parlament ve své zprávě nazvané Směrem k užšímu partnerství s nejvzdálenějšími regiony Unie, vyzývá Komisi, aby posoudila potřebu zavést podporu v oblasti dopravy jako dodatečný nástroj, který by kompenzoval znevýhodnění a ztráty akumulované v důsledku nákladů na osobní a nákladní dopravu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vyzývá k podpoře projektů zaměřených na posílení propojení nejvzdálenějších regionů. V této souvislosti poukazuje na otázku podpory podmořských kabelů, která zůstává klíčovou výzvou z hlediska bezpečnosti datových toků, ale také kvality služeb a jejich cenové dostupnosti. Například ostrov Réunion a autonomní oblast Azorské ostrovy začnou mít brzy potíže z důvodu zastaralosti jejich podmořských kabelů pro elektronickou komunikaci. V případě určitých území, jako je Francouzská Guyana, by mělo být zváženo také použití satelitní technologie, neboť ne ve všech obydlených oblastech lze instalovat vlákna; |
| --- | --- |

29.

Zemědělství a rozvoj venkova

| 30. | zdůrazňuje význam zemědělství pro hospodářství, životní prostředí, územní plánování a zaměstnanost v nejvzdálenějších regionech – což uznala EU zavedením zvláštního přístupu prostřednictvím režimu programu speciálně zaměřeného na odlehlost a ostrovní charakter (POSEI) a stanovením zvláštních výjimek v rámci společné zemědělské politiky (SZP) – a zasazuje se za zachování těchto ustanovení; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozitivně hodnotí skutečnost, že nástroje státní podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech umožňují vyšší maximální míru podpory pro investice v těchto regionech a provozní podporu a že Komise v rámci probíhajícího přezkumu těchto nástrojů navrhla zachovat zvláštní podmínky pro tyto regiony; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje však význam zvláštních ustanovení týkajících se nejvzdálenějších regionů, pokud jde o podporu de minimis, jež zohledňují dodatečné náklady, které mají všechny podniky působící v oblasti prvovýroby zemědělských produktů v nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pokud jde o Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV), domnívá se, že rozhodnutí zavést centralizované řízení strategických plánů je v rozporu se sledovanými cíli zjednodušení, účinnosti a účelnosti, a doufá, že negativní dopad tohoto rozhodnutí bude možné minimalizovat vhodnou flexibilitou a decentralizací postupů při provádění strategických plánů v nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vyzývá k tomu, aby pokračovala úzká interinstitucionální spolupráce, jež by umožnila posílení rozpočtu programu POSEI, který je základním nástrojem podpory udržitelnosti místní produkce a přizpůsobování SZP specifickým podmínkám nejvzdálenějších regionů. Nejvzdálenější regiony mají prokazatelně chronicky podhodnocené rozpočty a jejich skutečné potřeby nejsou dostatečně zohledněny, což je touto cestou třeba řešit. Program POSEI by díky tomu měl být schopen reagovat na vývoj v zemědělském odvětví v těchto regionech a nadále plnit své cíle; |
| --- | --- |

34.

Modrá ekonomika a rybolov

| 35. | připomíná, že nejvzdálenější regiony posilují námořní rozměr Evropské unie a činí její námořní prostor největším na světě s více než 25 miliony km2 výlučné ekonomické zóny a významnými hospodářskými příležitostmi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vítá skutečnost, že je nejvzdálenějším regionům přikládán význam v souvislosti s tradičním odvětvím rybolovu a strategiemi modré ekonomiky pro nadcházející roky, jakož i závazek Komise přezkoumat požadavky na postupy vykazování údajů a ustanovení umožňující státní podporu na obnovu rybářského loďstva v těchto regionech, a to s přihlédnutím k jejich specifickým podmínkám, v zájmu rybářů a při současném zajištění udržitelnosti rybolovu; |
| --- | --- |

36.

Státní podpora

| 37. | vítá závazek, který ve svém sdělení přijala Evropská komise, a sice že bude zohledňovat specifika nejvzdálenějších regionů při revizi nařízení a pokynů týkajících se státní podpory napříč odvětvími na základě stávajících ustanovení pro tyto regiony v právních předpisech EU týkajících se státní podpory. Zasazuje se o větší flexibilitu režimů státní podpory; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že zvláštní pozornost by měla být věnována pravidlům pro státní podporu, která by posílila a podpořila propojení nejvzdálenějších regionů, zejména pokud jde o revizi pokynů pro státní podporu pro letiště a letecké společnosti a podporu pro námořní dopravu a rovněž o probíhající revizi nařízení o státní podpoře na ochranu životního prostředí. Do těchto nařízení by měla být doplněna kategorie investiční podpory, díky níž by podniky v nejvzdálenějších regionech mohly dodržovat environmentální normy stanovené EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | vyzývá k vytvoření fóra, v jehož rámci by nejvzdálenější regiony a Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise mohly vést diskuze o konceptu podpory s „čistě lokálním dopadem“, přičemž je třeba mít na paměti, že více než 90 % podniků se sídlem v nejvzdálenějších regionech tvoří mikropodniky a malé podniky s nízkou finanční kapacitou a že podpora poskytovaná těmto regionům nemůže narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu, neboť se zaměřuje na činnosti čistě lokálního charakteru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | dále zdůrazňuje, že je důležité zajistit kontinuitu všech daňových systémů existujících v nejvzdálenějších regionech, neboť jakékoli přerušení by mohlo v těchto regionech vážně destabilizovat hospodářství a zaměstnanost; |
| --- | --- |

40.

Cestovní ruch

| 41. | upozorňuje na klíčovou úlohu, kterou hraje odvětví cestovního ruchu v rozvoji nejvzdálenějších regionů. Jedná se o průřezovou hospodářskou činnost, která má významný dopad na hospodářský růst, zaměstnanost a regionální rozvoj; |
| --- | --- |

41.

| 42. | připomíná značný dopad, který měla na toto odvětví zdravotní krize COVID-19, jež vedla k bezprecedentnímu omezení aktivity v jeho rámci; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poukazuje na zranitelnost tohoto odvětví, které je ve vysoké míře vystaveno geopolitickým, zdravotním a klimatickým externalitám a je závislé na leteckých a námořních spojeních; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zdůrazňuje, že je třeba podporovat udržitelné a odolné inovativní investice na podporu udržitelného rozvoje tohoto strategického odvětví; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá Evropskou komisi, aby dále rozvíjela evropskou politiku v oblasti cestovního ruchu, včetně zřízení evropské agentury cestovního ruchu, jež by evropské turistické destinace podporovala v realizaci souběžné transformace, a aby se zasadila o urychlení oživení tohoto odvětví, jež má pro tyto regiony strategický význam. Ztotožňuje se s Evropským parlamentem, který upozorňuje na to, že při tvorbě a při provádění hodnocení této politiky je nezbytné zvážit specifika a další omezení těchto regionů a zaručit dostatečné finanční prostředky na zajištění jejich dostupnosti a klimatické a digitální transformace; |
| --- | --- |

45.

Vnější rozměr

| 46. | uznává, že trojí příslušnost nejvzdálenějších regionů (evropská, k členskému státu a regionální) přináší na jedné straně možnost využít výhod vnitřního trhu a na straně druhé příležitost k lepšímu začlenění v rámci jejich nejbližšího okolí a posílení vztahů se sousedními třetími zeměmi a partnery. Současně je však třeba vždy zohledňovat zájmy nejvzdálenějších regionů v rámci obchodních jednání a dohod; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poukazuje na to, že nejvzdálenější regiony se nacházejí v různých zeměpisných oblastech, které mají odlišné vlastnosti, čelí různým výzvám a poskytují rozdílné příležitosti. Je proto nezbytné společně vytvořit strategii pro každou z těchto oblastí, a to na základě předchozího posouzení situace, s cílem identifikovat hlavní společné výzvy a plně využít potenciál intenzivní spolupráce; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zdůrazňuje, že před provedením tohoto předběžného posouzení je třeba se zamyslet nad dvěma věcmi – jednak nad výzvami, jimž jsou tyto oblasti vystaveny, a jednak nad dopady těchto výzev na evropské územní celky, které se v těchto oblastech nacházejí, a nad tím, co může v tomto ohledu učinit Evropská unie; |
| --- | --- |

48.

| 49. | s uspokojením bere na vědomí závazek, který Evropská komise přijala ve svém sdělení, a sice že zmapuje příležitosti regionální spolupráce a výzvy, kterým čelí nejvzdálenější regiony, určí klíčové oblasti pro spolupráci, bude rozvíjet příležitosti a podporovat spolupráci a také podporovat výměny mezi jednotlivými nejvzdálenějšími regiony. Dále vyzývá dotčené členské státy, aby podporovaly spolupráci v těchto oblastech mezi nejvzdálenějšími regiony a zámořskými zeměmi a územími, jakož i se třetími zeměmi. Vybízí ostatní členské státy, aby podporovaly spolupráci a výměny mezi svými regiony a nejvzdálenějšími regiony; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vyzývá Komisi, aby při přezkumu geograficky vymezených strategií zohlednila úlohu a specifika nejvzdálenějších regionů a aby nejvzdálenější regiony začlenila do konzultačních mechanismů; |
| --- | --- |

50.

Závěry

| 51. | vyzývá k urychlenému přijetí pragmatických a individuálně uzpůsobených řešení, přičemž je třeba systematicky uplatňovat článek 349 SFEU, aby se zabránilo oslabení plnění cíle hospodářského, sociálního a udržitelného oživení; |
| --- | --- |

51.

| 52. | upozorňuje na to, že je třeba účinně posílit podporu konkurenceschopnosti i předchozí posuzování dopadu politik EU na nejvzdálenější regiony, a to na základě územně orientovaných přístupů, aby tak bylo možné ochránit příjmy jejich obyvatel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzývá Evropskou komisi, aby společně s nejvzdálenějšími regiony a příslušnými členskými státy vypracovala operační plán a časový harmonogram. |
| --- | --- |

53.

V Bruselu dne 8. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Úř. věst. C 37, 2.2.2021, s. 57.

1

(2)  Zpráva – Směrem k užšímu partnerství s nejvzdálenějšími regiony Unie.

2

(3)  Směrnice Rady 2001/55/ES ze dne 20. července 2001 o minimálních normách pro poskytování dočasné ochrany v případě hromadného přílivu vysídlených osob a o opatřeních k zajištění rovnováhy mezi členskými státy při vynakládání úsilí v souvislosti s přijetím těchto osob a s následky z toho plynoucími (Úř. věst. L 212, 7.8.2001, s. 12).

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2022/562 ze dne 6. dubna 2022, kterým se mění nařízení (EU) č. 1303/2013 a (EU) č. 223/2014, pokud jde o Akci v rámci politiky soudržnosti na podporu uprchlíků v Evropě (CARE) (Úř. věst. L 109, 8.4.2022, s. 1).

4

---

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/23

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Vytvoření prostředí příznivého pro sociální ekonomiku – místní a regionální perspektiva

(2023/C 157/05)

| Zpravodaj: | Ricardo RIO (PT/ELS), starosta města Braga |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Ricardo RIO (PT/ELS), starosta města Braga

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

| 1. | podporuje akční plán pro sociální ekonomiku (2021), který vypracovala Evropská komise, a domnívá se, že bylo velmi důležité zabývat se zásadními výzvami tohoto odvětví; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uvědomuje si meziodvětvovou povahu sociální ekonomiky a skutečnost, že v různých zemích zahrnuje různé druhy subjektů a má různé významy. Orgány veřejné správy, zejména na místní a regionální úrovni, čelí významným výzvám, což ztěžuje vypracování účinného přístupu; z tohoto důvodu zdůrazňuje přidanou hodnotu zapojení Evropského výboru regionů do dialogů a spolupráce v oblasti sociální ekonomiky s Evropskou komisí a dalšími příslušnými zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá akční plán pro sociální ekonomiku i to, že Komise ve svém pracovním programu na rok 2023 oznámila následný návrh na doporučení Rady ohledně vytvoření rámcových podmínek pro sociální ekonomiku. Toto stanovisko je příspěvkem VR a místních a regionálních orgánů k těmto iniciativám a zohledňuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů při podpoře organizací sociální ekonomiky na daných územích; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že v důsledku probíhající klimatické krize, pandemie COVID-19, ruské agrese vůči Ukrajině a současné rekordní míry inflace se spravedlivý přechod k odolnějšímu a udržitelnějšímu hospodářství stal ještě neodkladnějším a že v této souvislosti vzrostl zájem o sociální ekonomiku vzhledem k potřebě podporovat politiky a nové modely udržitelného a trvalého rozvoje; Jinými slovy je nezbytné modernizovat nejen podpůrné politiky, ale také různé sociální a regulační politiky; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poukazuje na to, že je načase sociální ekonomiku více zviditelnit a získat o ní nové údaje, a to i na místní a regionální úrovni, a propagovat tyto údaje, osvědčené postupy a existující iniciativy mezi novými cílovými skupinami, včetně mladých lidí; |
| --- | --- |

5.

| 6. | navrhuje vytvoření formálního střediska pro sledování sociální ekonomiky v Evropě, které by mohlo zapojit různé zúčastněné strany, monitorovat vývoj odvětví sociální ekonomiky a navrhovat iniciativy ke zlepšení rámce rozvoje organizací sociální ekonomiky, které se podílejí na společném vytváření veřejné politiky na celostátní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje význam dynamických ekosystémů sociální ekonomiky, které mohou stavět na podpůrných právních rámcích a politikách v oblasti financování, zdanění a zadávání veřejných zakázek, ale také význam vytvoření institucionálního uspořádání, které by zahrnovalo přístup založený na subsidiaritě mezi evropskou, státní, regionální a místní úrovní správy; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vyzývá orgány EU, členské státy a místní a regionální orgány, aby vypracovaly společný plán na podporu sociální ekonomiky, který by vizi subsidiarity promítl do praxe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje prioritní investice do budování institucionálních kapacit i do vzdělávání lidských zdrojů s cílem posílit přizpůsobivost a odolnost tohoto odvětví; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podporuje posílení vzdělávacích a komunikačních kampaní o podnikání v oblasti sociální ekonomiky, které by měly informovat také o financování a podpoře ze strany EU, jež jsou tomuto odvětví k dispozici. Mělo by se tak dít ve spolupráci se všemi úrovněmi správy a relevantními zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | požaduje, aby byla vytvořena „operativní koncepce“ sociální ekonomiky, která by respektovala rozmanité systémy, které již existují, a zahrnovala všechny podniky splňující určitá organizační a provozní kritéria, tak aby nebyly vyloučeny z klíčové podpory pro rozvoj tohoto odvětví. To by umožnilo větší soudržnost a sbližování politik na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni a usnadnilo by to vzájemné uznávání modelu sociální ekonomiky (schopnost přeshraničního působení) a jeho zviditelnění; |
| --- | --- |

11.

Sociální ekonomika v Evropě a v členských státech

| 12. | zdůrazňuje, že je třeba se zabývat tím, že existují rozdílné definice a právní rámce a rovněž metody sběru údajů, což znesnadňuje jakékoli srovnání váhy a přínosu tohoto odvětví v jednotlivých zemích a regionech; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opětovně vybízí Evropskou komisi, „aby vytvořila evropský právní rámec pro sociální ekonomiku, který poskytne [...] společnou definici a uspořádání a [...] zahrnutí podniků splňujících určitá organizační a provozní kritéria“ (1), tak aby nebyly vyloučeny z klíčové podpory pro rozvoj tohoto odvětví; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naléhavě vyzývá vnitrostátní, regionální a místní orgány, aby lépe naplnily potenciál stávajících pravidel týkajících se zvláštních ustanovení pro služby obecného hospodářského zájmu a v příslušných případech v plné míře využívaly možnosti uznat činnost subjektů sociální ekonomiky vykonávající hospodářskou činnost jako poskytování služeb obecného hospodářského zájmu. Žádá rovněž, aby byl využit potenciál subjektů sociální ekonomiky týkající se rozvoje a zlepšování veřejných služeb, a to formou jejich zapojení do řízení těchto služeb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uznává pozitivní účinek Iniciativy EU pro sociální podnikání a na ni navazujících činností týkajících se regulačního a institucionálního prostředí pro fungování sociální ekonomiky a sociálních podniků, obává se však, že je třeba dále rozvíjet jednotná a jednoznačná kontaktní místa ve veřejné správě; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vyzývá všechny úrovně správy, aby vytvořily dlouhodobé a dobře financované strategie na podporu sociální ekonomiky, a to v rámci dialogu s tímto odvětvím a v souladu s akčním plánem EU pro sociální ekonomiku a její definicí sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že je třeba vytvořit neformálnější a jednodušší podpůrné systémy pro sociální ekonomiku, neboť tyto systémy – pokud existují – jsou často vysoce formalizované a kladou na organizace sociální ekonomiky nadměrnou administrativní zátěž; |
| --- | --- |

17.

| 18. | považuje za osvědčený postup, aby členské státy oficiálně zavedly termín sociální ekonomika do veřejného jazyka a přijaly definici, která by odrážela hlavní hodnoty a zásady vyjádřené v definici EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žádá, aby byli jmenováni „národní a regionální velvyslanci“ pro sociální ekonomiku s cílem podpořit toto odvětví. V rámci sociální ekonomiky je třeba usnadnit experimentování, provádění pilotních projektů a budování kapacit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | zdůrazňuje úlohu sociálního podnikání a potřebu podporovat jej jako cennou alternativu k ziskovému i neziskovému podnikání a zdůrazňuje úlohu a užitečnost tohoto podnikání při posilování sociální soudržnosti ve znevýhodněných a méně rozvinutých oblastech a rovněž vzhledem ke značnému dopadu, jaký mají tyto struktury v oblasti boje pro vylidňování a odchodu obyvatel z venkova, a při plnění úkolů obecného zájmu, zejména pokud jde o veřejnou podporu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zasazuje se o provádění strategií, které by posilovaly kapacity organizací sociální ekonomiky pro digitální a ekologickou transformaci a poskytovaly jim podporu prostřednictvím zdrojů a dovedností, aby se tyto organizace mohly transformovat a zlepšit svou výkonnost; |
| --- | --- |

21.

Vytvoření vhodného rámce pro sociální ekonomiku

| 22. | zdůrazňuje, že je naléhavě nutné zavést moderní a účinné politiky a právní rámce v oblasti sociální ekonomiky, které usnadní přístup k finančním prostředkům a trhům, aby se dosáhlo vzestupné konvergence mezi regiony a členskými státy, a že je třeba mobilizovat veřejné a soukromé financování přizpůsobené potřebám sociální ekonomiky. V této souvislosti zdůrazňuje, že je zapotřebí vytvořit rámce, které by tomuto odvětví umožňovaly rozvíjet přeshraniční spolupráci a internacionalizaci. Proto VR vítá oznámení Komise, že v roce 2023 bude předložena legislativní iniciativa týkající se statutu evropských přeshraničních sdružení a neziskových organizací; |
| --- | --- |

22.

| 23. | upozorňuje na další překážky, které subjektům sociální ekonomiky brání působit na jednotném trhu v nadnárodním měřítku a které vyplývají z rozmanitosti – a někdy i neexistence – komplexních právních rámců pokrývajících všechny právní formy v rámci sociální ekonomiky, jako jsou družstva, podniky majoritně vlastněné zaměstnanci, vzájemné společnosti, spolky, nadace a sociální podniky; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konstatuje, že sociální ekonomika má průřezovou povahu a měla by být zohledňována v několika oblastech. Dobrým příkladem tohoto mnohostranného přístupu jsou politiky týkající se vnitřního trhu a politiky v oblasti podnikání, kde lze malým a středním podnikům a začínajícím podnikům pomoci růst a expandovat, a tím vytvářet pracovní místa a přispívat k partnerství a spolupráci v rámci hospodářství EU a posilovat jeho konkurenceschopnost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vyzývá k integraci různých statutů nebo označení, které existují v členských státech a charakterizují podniky, jež usilují o dosahování zisku a zároveň mají pozitivní sociální a environmentální dopad, do více či méně homogenního statutu na evropské úrovni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uznává, že je třeba zlepšit údaje týkající se sociální ekonomiky, a navrhuje, aby EU zavedla vhodné ukazatele pro hodnocení investic do sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zdůrazňuje, že orgány veřejné správy a příjemci by mohli lépe využívat stávajících možností, které nabízí flexibilita v oblasti státní podpory pro sociální ekonomiku; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vyzývá k podpoře aliancí a společných pracovních procesů mezi třetím sektorem, veřejným sektorem a soukromým sektorem s cílem řešit sociální, hospodářské, vzdělávací, environmentální a ekologické výzvy formou poskytování dovedností, zdrojů a know-how pro dosažení společného cíle; |
| --- | --- |

28.

Osvědčené postupy týkající se úlohy místních a regionálních samospráv

| 29. | konstatuje, že subjekty sociální ekonomiky jsou silně zakotveny na místní úrovni, v důsledku čehož mají značný potenciál, pokud jde o posilování soudržnosti území a snižování rozdílů na jedné straně a pro zajištění jeho hospodářské obnovy na straně druhé, a vyzývá celostátní orgány, aby místním a regionálním subjektům umožnily využívat na podporu rozvoje sociální ekonomiky na jejich území prostředky, které nejlépe odpovídají místním podmínkám. Zdůrazňuje proto, že města a regiony by měly mít k dispozici dostupné, transparentní, srovnatelné a stabilní systémy financování sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

29.

| 30. | domnívá se, že místní a regionální orgány by měly mít koordinační funkci a vytvářet regionální platformy pro setkávání nebo externí struktury pro spolupráci v oblasti sociální ekonomiky. Konkrétně by měly napomáhat vytváření struktur na podporu vzniku a konsolidace sociální ekonomiky na daném území, tvořených subjekty veřejného a soukromého sektoru. Měly by tyto subjekty koordinovat, a to zejména pokud jde o vzdělávací instituce, které na daném území působí a které usilují o jeho hospodářský rozvoj a sociální soudržnost. V rámci této činnosti by měly rovněž koordinovat tvorbu regionální a komunální politiky v této oblasti a zkušenosti s ní; |
| --- | --- |

30.

| 31. | požaduje větší zapojení organizací sociální ekonomiky do rozhodování o ekonomických otázkách na místní úrovni. Místní a regionální orgány by měly vypracovat postupy a normy pro společensky odpovědné zadávání veřejných zakázek, přičemž by měly věnovat dostatečnou pozornost hospodářským subjektům, které představují hledisko sociálního začleňování, a otázkám životního prostředí; |
| --- | --- |

31.

| 32. | navrhuje, aby byly institucionalizovány regionální mechanismy pro dialog a podporu mezi regionálními a místními samosprávami a sítěmi sociální ekonomiky s cílem směrovat finanční příležitosti, vytvářet příležitosti k budování kapacit a lépe podporovat subjekty z praxe. Domnívá se, že za tímto účelem by měl každý členský stát mít ministerstva/útvary/agentury s vymezenou odpovědností za rozvoj sociální ekonomiky a s jasným mandátem zabývat se souvisejícími tématy; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žádá, aby byly vytvářeny příležitosti ke vzdělávání a budování kapacit pro hospodářské a sociální subjekty na místní a regionální úrovni, díky nimž by tyto subjekty mohly pozměnit a rozšířit svůj obchodní model a nasměrovat jej k větší odolnosti, nezávislosti a atraktivitě profesí v sociální ekonomice. Vyzývá proto k začlenění specializované odborné přípravy v oblasti sociálního podnikání do různých fází formálního vzdělávání, odborné přípravy, studijních plánů na univerzitách a všech vzdělávacích cyklů; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zdůrazňuje význam trvalé a posílené koordinace mezi místní a regionální úrovní samosprávy v oblasti sociální ekonomiky a sociálních podniků, a to jak v rámci jednoho členského státu, tak v celé EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | navrhuje přístup spočívající v mentorování prostřednictvím partnerství mezi územními celky, které již mají zkušenosti s tvorbou místních a regionálních ekosystémů sociální ekonomiky a souvisejících právních rámců, a územními celky, která žádné takové zkušenosti nemají nebo jich mají méně; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zasazuje se o neustálý rozvoj znalostí a koordinaci kroků v oblasti sociální ekonomiky a sociálních podniků mezi obcemi a regiony i v rámci členských států. Tuto spolupráci by mohly podpořit národní strategie – mimo jiné prostřednictvím propagace souvisejících opatření v rámci stávajících sítí místních orgánů a regionů existujících na celostátní úrovni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hájí názor, že sociální podnikání by mělo mít svou úlohu při usnadňování přechodu hospodářství na ekonomicky, sociálně a environmentálně udržitelnější model. Za tímto účelem musí místní a regionální orgány zajistit prostředky, jimiž zvýší atraktivitu a uznání sociální ekonomiky, například prostřednictvím rozsáhlých komunikačních kampaní, posílením přístupu subjektů sociální ekonomiky k veřejným zakázkám a skrze cílenou finanční podporu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vyzývá k zavedení oficiálního titulu Evropské hlavní město sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

38.

| 39. | souhlasí s tím, že je třeba zajistit, aby opatření EU zohledňovala místní a regionální hlediska, aby bylo rovněž zajištěno šíření informací o úspěšných pilotních iniciativách a také osvědčených postupů subjektů sociální ekonomiky v rámci vládních doporučení a aby byla prostřednictvím sítí sociální ekonomiky a komunikace s veřejností propagována jejich replikace. Toho by mohlo být dosaženo prostřednictvím speciální nové platformy pro sociální ekonomiku, za aktivní účasti Evropského výboru regionů a ve spolupráci se všemi příslušnými zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

39.

| 40. | navrhuje zlepšit přístup místních a regionálních samospráv k informacím o evropských fondech a programech, jako jsou evropské strukturální a investiční fondy, posílit vazby mezi EU a místní/regionální úrovní a zlepšit povědomí o úloze odvětví sociální ekonomiky v místních a regionálních komunitách; |
| --- | --- |

40.

Lepší financování, zdanění a přístup na trhy

| 41. | vítá návrh Komise na zřízení portálu EU pro sociální ekonomiku, který by obsahoval přehled veřejných politik a finančních prostředků pro toto odvětví, a její návrh na zvýšení dostupnosti veřejných finančních prostředků; |
| --- | --- |

41.

| 42. | označuje nedostatečný přístup k financování za jednu z hlavních překážek, které brání prosperitě sociálního podnikání. Je proto důležité podporovat synergie mezi nástroji financování a pokračovat v mobilizaci soukromých finančních prostředků, „trpělivého“ kapitálu a poradenské podpory přizpůsobených potřebám sociálních podniků a organizací sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyzývá k tomu, aby byl prozkoumán potenciál sociální ekonomiky v oblastech odborné přípravy, univerzitního studia a všech vzdělávacích cyklů, jakož i aktivních politik zaměstnanosti a rozvoje dovedností a kompetencí. Komise by tak měla podporovat přístup pracovníků sociální ekonomiky k odborné přípravě a celoživotnímu učení v oblastech, jako je digitalizace, participativní vedení, odolnost a ekologická transformace, a tím je motivovat ke vstupu na pracovní trh podniků sociální ekonomiky či k setrvání na tomto pracovním trhu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | domnívá se, že kromě zelené taxonomie, která má podpořit provádění Zelené dohody pro Evropu, by měla Komise co nejdříve předložit také návrh na zavedení taxonomie sociální. Sociální taxonomie by potenciálním investorům a podnikům poskytla jasné vodítko ohledně toho, co lze chápat jako „sociální investice“. Neexistence sociální taxonomie v současné době brzdí případné soukromé investice do sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

44.

| 45. | navrhuje omezit překážky bránící subjektům sociální ekonomiky v přístupu k vnitrostátním fondům a fondům EU a lépe se přizpůsobit místní realitě. Například programy finanční podpory EU a jednotlivých států by měly být přizpůsobeny konkrétním územním potřebám a souvislostem a měly by být rovněž bezpečným a předvídatelným systémem financování sociálních služeb směřujícího od ústřední úrovně k místním orgánům. Dobrým příkladem jsou fondy pro sociální inovace, které byly podporovány v rámci posledního evropského rozpočtu, což napomohlo vzniku nových sociálních projektů ve všech členských státech; |
| --- | --- |

45.

| 46. | bere na vědomí pokrok v rámci politiky soudržnosti, který přinesl nástroj NextGenerationEU, pokud jde o sociální ekonomiku a nové příležitosti. Potřeba, aby města a regiony měly k těmto prostředkům přímý přístup, je však nadále aktuální; |
| --- | --- |

46.

| 47. | zdůrazňuje, že je třeba na úrovni EU a členských států vytvořit fiskální rámec pro sociální ekonomiku, který by řešil nekalou hospodářskou soutěž spojenou se skutečností, že subjekty sociální ekonomiky spoléhají především na své vlastní finanční prostředky; |
| --- | --- |

47.

| 48. | vyzývá členské státy, aby mobilizovaly zdroje v rámci unijního financování, mimo jiné z Nástroje pro oživení a odolnost, a aby s pomocí Programu InvestEU zřídily „záruční fond pro malé a střední subjekty sociální ekonomiky“; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podporuje daňovou politiku, která uznává funkce, jež jsou v obecném zájmu. Jde například o: zavedení skutečných daňových řešení, která podpoří odvětví sociální ekonomiky (úlevy, osvobození od daně, a to jak u daně z příjmu, tak u DPH), zvýšení finančních výhod plynoucích z postavení subjektu sociální ekonomiky nebo sociálního podniku (jak přímo pro subjekty sociální ekonomiky, tak pro osoby/podniky, které využívají jejich služeb nebo od nich nakupují určité zboží). VR proto žádá Komisi, aby věnovala zvláštní pozornost daňovým ustanovením určeným subjektům sociální ekonomiky v rámci legislativní iniciativy Podnikání v Evropě: rámec pro zdanění příjmů (BEFIT); |
| --- | --- |

49.

| 50. | domnívá se, že je naléhavě nutné zavést fiskální opatření přínosná pro odvětví sociální ekonomiky a zaručit lepší fiskální výhody (sociální zabezpečení, daň z příjmu fyzických osob) při zaměstnávání osob ve zranitelné situaci či ohrožených zranitelností, přičemž zvláštní podporu je třeba zajistit podnikatelským modelům, které zaměstnávají především tyto osoby (zvláštní střediska zaměstnanosti a integrační sociální podniky); |
| --- | --- |

50.

| 51. | podporuje podmínky týkající se vyhrazení a standardizace, jež mají zajišťovat přístup na trh práce pro dospělé osoby s nějakým druhem kognitivní poruchy: současná úprava (kvóta vyhrazení činí 2 %) není dostačující a v mnoha případech není dodržována. V této souvislosti by se měly vést cílené informační kampaně; |
| --- | --- |

51.

| 52. | domnívá se, že je zvláště zapotřebí vytvořit lepší a jednoduchou právní úpravu, která by sociálním podnikům umožnila přístup k úvěrům; |
| --- | --- |

52.

| 53. | vyzývá k přijetí politik podporujících sociálně odpovědné zadávání veřejných zakázek a zahrnutí sociálních požadavků do zadávacích řízení jako prostředku, který napomůže rozvoji odvětví sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

53.

| 54. | žádá, aby byl subjektům sociální ekonomiky usnadněn přístup k veřejným zakázkám – s využitím možností, které již poskytuje evropská směrnice o zadávání veřejných zakázek – a aby bylo podporováno budování kapacit, a to jak co se týče úředníků veřejné zprávy, tak pokud jde o subjekty sociální ekonomiky; |
| --- | --- |

54.

| 55. | požaduje jasnější pravidla týkající se státní podpory pro subjekty sociální ekonomiky a jejich odlišení od jiných druhů podniků. Stejně tak by se k sociální ekonomice mělo přistupovat odlišně, pokud jde o slučitelnost státní podpory s jednotným trhem, v souvislosti s použitím čl. 87 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství. Je důležité, aby existoval zvláštní režim státní podpory pro subjekty a podniky sociální ekonomiky, které působí v sociálním sektoru, pro případy, kdy působí tam, kde dochází k selhání trhu. Například ve Francii existuje spořicí fond, který se přeměňuje na investice do sociální ekonomiky (10 %). Ve Francii existuje rovněž speciální označení pro vysoce inovativní, ekologické podniky, které plní sociální funkci. To investorům zaručuje daňové výhody, neboť se jedná o podniky s nižší ziskovostí; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zastává myšlenku, že evropský právní rámec musí umožnit uznaným sociálním podnikům přístup na evropské veřejné trhy, aniž by byly vystaveny konkurenčnímu boji s běžnými podniky, neboť uspokojují sociální potřeby nebo plní úkoly veřejné služby, k čemuž mají pověření vlády. To by mohlo být přínosem pro orgány veřejné správy, které zavedou právní rámec pro sociální ekonomiku zahrnující systém schvalování a financování. |
| --- | --- |

56.

V Bruselu dne 8. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Úř. věst. C 440, 29.10.2021, s. 62.

1

---

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/28

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Evropská strategie v oblasti péče

(2023/C 157/06)

| Zpravodaj: | Heinrich DORNER (AT/SES), člen zemské vlády spolkové země Burgenlandsko |
| --- | --- |
| Odkaz: | Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Evropské strategii v oblasti péče
  COM(2022) 440 final |

Zpravodaj:

Heinrich DORNER (AT/SES), člen zemské vlády spolkové země Burgenlandsko

Odkaz:

Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o Evropské strategii v oblasti péče

COM(2022) 440 final

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

Politické priority

| 1. | je si vědom toho, že je nezbytné zajistit kvalitní pečovatelské služby, a to jak v oblasti předškolního vzdělávání a péče, aby bylo možné rozvíjet kognitivní, jazykové a fyzické schopnosti a dovednosti dětí, vštípit jim zdravý a aktivní životní styl a zamezit jejich chudobě a sociálnímu vyloučení, tak v oblasti dlouhodobé péče, díky níž mohou starší lidé a osoby se zdravotním postižením vést samostatný a důstojný život. Jedná se rovněž o způsob, jak čelit demografickým změnám a prudce rostoucí poptávce po pečovatelských službách. Včasná intervence a náležitá podpora zdraví a prevence nemocí může přispět k tomu, aby lidé zůstali po delší dobu nezávislí, zdraví a aktivní a aby se oddálil okamžik, kdy budou potřebovat péči; |
| --- | --- |

1.

| 2. | domnívá se, že kvalitní pečovatelské služby musí mít také přijatelnou cenu a být přístupné a dostupné, aby bylo možné uspokojit stále větší poptávku v oblasti předškolního vzdělávání a péče, zaručit starším lidem a osobám se zdravotním postižením právo na nezávislý život a zároveň pomoci rodinám, resp. ulehčit situaci příbuzným; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstatuje, že se pracovníkům v oblasti pečovatelských služeb nedostává vždy odpovídajícího uznání, což se v některých oblastech mnohdy projevuje tím, že jsou špatně placeni, mají nízkou úroveň dosaženého vzdělání, mají chabé možnosti kariérního postupu, nemohou se v dostatečné míře dále vzdělávat, není jim poskytována psychologická podpora a péče a někdy si ani nemohou být jisti svým zaměstnáním; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že nedostatek pečovatelských služeb se v nepřiměřené míře dotýká žen, protože dodatečné nebo neformální pečovatelské povinnosti stále spočívají především na nich, v důsledku čehož je pro ně obtížnější nalézt rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem a vykonávat placenou práci. Ženy tvoří 90 % pracovníků v oblasti formální péče, přičemž jejich práce je stále ještě příliš často špatně placená a nejistá. 92 % žen v EU vykonává pravidelně, tj. více než jeden den v týdnu, neplacenou pečovatelskou práci a 81 % žen tak činí každodenně. 7,7 milionů žen v Evropě není kvůli pečovatelským povinnostem zaměstnáno (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | podotýká, že systémy zdravotní péče se v řadě zemí dokázaly během krize COVID-19 rychle přizpůsobit a nadále poskytovat náležitou péči. Konstatuje, že pandemie však zároveň odhalila nedostatečnou odolnost systémů péče, a zdůrazňuje, že pracovní místa i kontinuitu služeb v oblasti péče lze zaručit zavedením odolných zaměstnavatelských struktur, zejména co se týče vlastnické struktury a využívání vytvořených zisků; |
| --- | --- |

5.

| 6. | upozorňuje, že v celé Evropě panuje v oblasti péče nedostatek kvalifikovaných pracovníků, což má rozsáhlý dopad na společnost, zejména v oblastech s úbytkem obyvatelstva a v zaostávajících regionech, v nichž je péče o starší a závislé osoby hůře dostupná. Dále zdůrazňuje, že odvětví péče má obrovský potenciál z hlediska trhu práce, a v této souvislosti poukazuje na to, že v příštích deseti letech bude v odvětví zdravotní a sociální péče pravděpodobně k dispozici osm milionů pracovních míst (2); |
| --- | --- |

6.

Hlavní zásady

| 7. | ztotožňuje se se zásadou č. 9 evropského pilíře sociálních práv, která stanoví, že rodiče a osoby s pečovatelskými povinnostmi mají právo na vhodnou dovolenou, pružné pracovní podmínky a přístup k pečovatelským službám; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ztotožňuje se se zásadou č. 11 evropského pilíře sociálních práv, která stanoví, že děti mají právo na cenově dostupné a kvalitní vzdělávání a péči v raném věku; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ztotožňuje se se zásadou č. 17 evropského pilíře sociálních práv a podporuje v ní zakotvené právo na začlenění osob se zdravotním postižením a jejich právo na podporu příjmu, na pracovní prostředí uzpůsobené jejich potřebám a na služby, které jim umožní účast na trhu práce a zapojení do společnosti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ztotožňuje se se zásadou č. 18 evropského pilíře sociálních práv, která stanoví, že každý má právo na cenově dostupné a kvalitní služby dlouhodobé péče, zejména služby domácí a komunitní péče; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ztotožňuje se s Listinou základních práv Evropské unie, v níž bylo zakotveno právo starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ztotožňuje se s Listinou základních práv Evropské unie (3), v níž bylo zakotveno právo osob se zdravotním postižením na opatření, jejichž cílem je zajistit jejich nezávislost, sociální a profesní začlenění a jejich účast na životě společnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá členské státy EU, které dosud neratifikovaly a neprovedly příslušné úmluvy Mezinárodní organizace práce, zejména úmluvu č. 189 o důstojné práci pro pracovníky v cizí domácnosti, úmluvu č. 190 o násilí a obtěžování ve světě práce a úmluvu č. 149 o ošetřovatelském personálu, aby tak učinily; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podporuje Úmluvu OSN o právech osob se zdravotním postižením a povinnost, která je v ní zakotvena a jež se týká podpory odborné přípravy odborníků a zaměstnanců, kteří pracují s osobami se zdravotním postižením, zaměřené na práva uznaná v této úmluvě, a to s cílem zlepšit poskytování pomoci a služeb zaručených těmito právy; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ztotožňuje se s článkem 19 Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením a podporuje v něm zakotvené právo osob se zdravotním postižením na přístup k řadě asistenčních služeb v domácím prostředí, rezidenčních služeb a dalších služeb, které jim usnadní vést život v souladu s jejich potřebami a začlenit se do společnosti; |
| --- | --- |

15.

Obecné připomínky

| 16. | je potěšen tím, že se Komise ve svém sdělení o Evropské strategii v oblasti péče zabývá také problémy, na něž VR poukázal v jednom ze svých předchozích stanovisek z vlastní iniciativy (4) k tématu péče, a že do něj zahrnula některá řešení, která VR v tomto stanovisku navrhl, jako je například zavedení účinného systému evidence pro komplexní sběr a vyhodnocování údajů. Upozorňuje na to, že je naléhavě nutné zavést systém interoperability mezi odvětvími (zejména mezi zdravotním a sociálním); |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje nezbytnost společné strategie, na níž se budou podílet všechny evropské místní a regionální orgány s pravomocemi v oblasti zdraví, péče a vzdělávání, členské státy a orgány EU, a to s cílem zajistit jednak přístupnou dlouhodobou péči, která bude odpovídat potřebám příjemců i poskytovatelů péče, a jednak kvalitní, cenově dostupnou a přístupnou péči o děti v celé EU. Tato strategie proto musí být začleněna rovněž do procesu evropského semestru. V souladu se zásadou subsidiarity při tom musí být zohledněna skutečnost, že péče, stejně jako předškolní vzdělávání a péče, je v jednotlivých členských státech regulována různými způsoby; |
| --- | --- |

17.

| 18. | domnívá se, že Evropská strategie v oblasti péče představuje důležitý a pozitivní první krok směrem k uskutečnění evropského pilíře sociálních práv a vylepšení systému péče v Evropě a že by mohla přispět ke zkvalitnění dlouhodobé péče a předškolního vzdělávání a posílit genderovou rovnost a sociální spravedlnost v rámci systémů péče; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je si vědom toho, že sociální služby (například předškolní vzdělávání a péče nebo dlouhodobá péče) jsou součástí významného hospodářského odvětví, které uspokojuje potřeby v oblasti péče, vytváří pracovní místa a pomáhá snížit náklady v oblasti zdraví, a je tudíž v mnoha ohledech přínosné pro společnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vítá návrh Komise, aby se v otázkách dlouhodobé péče a péče o děti postupovalo společně a koordinovaně, přičemž mají být v souladu se zásadou subsidiarity prováděna podpůrná opatření na evropské úrovni (například vypracovávání společných analýz, výměna osvědčených postupů a podpora reforem a investic s využitím prostředků EU) a mají být vytvořeny politické rámce pro reformy a investice na celostátní, regionální a místní úrovni. Mimoto Komisi žádá, aby v rámci využívání programů a finančních nástrojů EU orientovala veřejné investice na služby v oblasti dlouhodobé péče. Je rovněž nezbytné, aby se evropské fondy jednotlivých programů vzájemně doplňovaly v zájmu zajištění co největšího dopadu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | domnívá se, že kromě zelené taxonomie, která má podpořit provádění Zelené dohody pro Evropu, by měla Komise co nejdříve předložit také návrh na zavedení taxonomie sociální. Sociální taxonomie by potenciálním investorům a podnikům poskytla jasné vodítko ohledně toho, co lze chápat jako „sociální investice“. V současnosti tato taxonomie chybí, a proto je obtížnější zajistit případné soukromé investice do zdravotních a sociálních služeb; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že mezi sociálními výdaji naplánovanými v rámci Nástroje pro oživení a odolnost v 25 národních plánech pro oživení a odolnost, které již byly schváleny Komisí a Radou, tvoří 33 % výdaje na zdravotní a dlouhodobou péči (přibližně 45 miliard EU), dalších 33 % výdaje na vzdělávání a péči o děti (45,7 miliard EUR) a 14 % výdaje na sociální politiku (19,7 miliard EUR); |
| --- | --- |

22.

| 23. | domnívá se, že zavedení cenově přijatelných, přístupnějších, dostupných a kvalitních pečovatelských služeb je důležitým krokem k zajištění účasti žen na trhu práce, a tím pádem i genderové rovnosti. Je důležité analyzovat stávající služby, zjistit, jak se doplňují, a omezit překrývání nebo zdvojování s cílem nasměrovat zdroje a podpořit přidanou hodnotu multiprofesního přístupu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje význam místních a regionálních malých a středních podniků a neziskových organizací coby poskytovatelů pečovatelských služeb. Vzhledem k tomu podotýká, že místní a regionální trhy s pečovatelskými službami by měly umožňovat rovnou hospodářskou soutěž malých a středních podniků a neziskových organizací s většími poskytovateli těchto služeb. Orgány EU, členské státy a místní a regionální orgány by měly zajistit silnější postavení celého spektra poskytovatelů služeb a zasazovat se o rozvoj funkčních místních a regionálních trhů s pečovatelskými službami. V rámci sociálně odpovědného zadávání veřejných zakázek VR vyzývá místní a regionální orgány, aby v roli veřejných zadavatelů sledovaly, jak se ze sociálního hlediska na místní a regionální úrovni projevuje to, jakým způsobem se tyto služby produkují, získávají a dodávají; |
| --- | --- |

24.

Připomínky týkající se předškolního vzdělávání a péče

| 25. | je toho názoru, že navrhovaná revize barcelonských cílů přispěje k zajištění ještě rozsáhlejšího přístupu k péči o děti, a poukazuje na doplňkovost s doporučením Rady, kterým se zavádí záruka pro děti (5). Podpora účasti na předškolním vzdělávání a péči je v nejlepším zájmu dítěte z hlediska jeho životních vyhlídek a podpory sociálního začlenění; |
| --- | --- |

25.

| 26. | domnívá se, že bude užitečné brát při posuzování pokroku v poskytování předškolního vzdělávání a péče v členských státech v potaz i časovou intenzitu účasti v předškolním vzdělávání a péči, jelikož tak bude možné přesněji vyhodnotit pokrok jednotlivých členských států; |
| --- | --- |

26.

| 27. | je si vědom toho, že zcela zásadní význam mají pracovní podmínky osob pracujících v oblasti předškolního vzdělávání a péče a jejich společenská vážnost, finanční ohodnocení a také jejich další odborné vzdělávání a příprava, aby bylo možné zaručit, že se dětem dostane co nejlepší péče a bude se o ně starat kvalifikovaný personál, a docílit tak lepších výsledků v rozvoji u všech dětí; |
| --- | --- |

27.

Připomínky týkající se dlouhodobé péče

| 28. | zdůrazňuje, že atraktivita pečovatelských profesí jde ruku v ruce s lepšími pracovními podmínkami, odpovídajícími mzdami, vzděláváním a odbornou přípravou a možnostmi prohlubování dovedností a změny kvalifikace. V této souvislosti vítá, že byl rok 2023 vyhlášen Evropským rokem dovedností; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je si vědom, jaký význam má silné zastoupení pracovníků jak z hlediska soustavného zlepšování pracovních podmínek v oblasti pečovatelských služeb, tak z hlediska vedení sociálního dialogu, který je základním prvkem evropského sociálního modelu. V této souvislosti oceňuje, že Evropská komise v lednu 2023 oznámila vznik nového odvětvového sociálního dialogu pro sociální služby na úrovni EU, jehož předmětem bude i pododvětví pečovatelských služeb a v němž bude zaručeno také zastoupení místních a regionálních orgánů coby zaměstnavatelů ve veřejném sektoru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vítá zásady kvality vztahující se na všechny poskytovatele dlouhodobé péče, které byly stanoveny v návrhu doporučení Rady o přístupu k cenově dostupné vysoce kvalitní dlouhodobé péči, a zdůrazňuje, že v budoucnu nesmí být v odvětví dlouhodobé péče určujícím faktorem dosahování zisků, nýbrž pravidelné investice do opatření zvyšujících kvalitu a do vysoce kvalifikovaného personálu. VR tudíž podporuje výzvu, kterou Komisi adresoval Evropský parlament, a sice aby předložila rámcovou směrnici o dlouhodobé, formální a neformální péči, která by stanovila základní zásady a fakticky podložená kritéria pro dostupnou a integrovanou kvalitní dlouhodobou péči a podpůrné služby v celé EU (6); |
| --- | --- |

30.

| 31. | v souvislosti s požadavkem, aby členské státy zajistily vnitrostátní rámec kvality pro dlouhodobou péči (odstavec 6 příslušného doporučení Rady (7)), zdůrazňuje, že mnohde již byly na vnitrostátní nebo regionální úrovni zavedeny systémy k zajištění kvality péče, a měly by tedy být řádně zohledněny, též s ohledem na dodržování zásad subsidiarity a proporcionality; |
| --- | --- |

31.

| 32. | domnívá se, že investice do odvětví péče jsou součástí komplexního přístupu, v jehož rámci jsou sledovány cíle sociální politiky, ale zároveň jsou tyto investice vnímány jako pozitivní hospodářská pobídka; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zdůrazňuje, že je třeba věnovat zvláštní pozornost psychologické přípravě osob poskytujících pečovatelské služby; |
| --- | --- |

33.

Doporučení týkající se předškolního vzdělávání a péče

| 34. | vybízí ke standardizovanému shromažďování údajů na místní a regionální úrovni a podpoře postupů vzájemného učení, aby bylo možné získat podklady pro cílené poskytování podpory regionům a porovnávání těchto údajů v celoevropském měřítku a na základě zjištěných ukazatelů pomoci celostátním a regionálním orgánům sledovat kvalitu péče o děti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | doporučuje navýšit a rozšířit finanční podporu, kterou lze poskytnout na zřízení a údržbu či modernizaci zařízení péče o děti, aby bylo možné zohlednit rozdílné tempo rozvoje jednotlivých regionů a měst v EU; |
| --- | --- |

35.

| 36. | doporučuje rozšířit nabídku individualizovaných služeb a zahrnout mezi ně ty, které jsou nejvíce zapotřebí a umožňují vést nezávislý život, jako je osobní asistence nebo pomoc v domácnosti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | domnívá se, že v rámci provádění strategie v oblasti péče je naprosto nezbytné zlepšit pracovní podmínky osob pracujících v oblasti předškolního vzdělávání a péče a zajistit, aby se jim dostalo větší společenské vážnosti a odpovídajícího finančního ohodnocení; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zdůrazňuje, že je velmi důležité vyplnit proluky mezi koncem náležitě placené nebo kompenzované mateřské, otcovské nebo rodičovské dovolené a začátkem předškolního vzdělávání a péče. Doporučuje proto členským státům, aby zvážily zavedení právního nároku na předškolní vzdělávání a péči; |
| --- | --- |

38.

Doporučení týkající se dlouhodobé péče

| 39. | vybízí k posouzení, zda jsou nezbytné závazné nástroje či předpisy a zda je tudíž zapotřebí navýšit prostředky určené na soudržnost, aby bylo možné zajistit v celé Evropě všeobecný, rovný a faktický přístup ke kvalitním pečovatelským službám všem osobám, které tyto služby potřebují, a zaručit všem pracovníkům v oblasti péče důstojné a zdravé pracovní podmínky, profesní podporu a odpovídající mzdu, zabezpečit kvalitní pracovní místa a zvýšit atraktivitu práce v tomto odvětví, aby tak byl zohledněn sociální a společenský význam této práce; |
| --- | --- |

39.

| 40. | doporučuje navýšit a rozšířit finanční podporu, kterou lze poskytnout na zřízení a údržbu či modernizaci zařízení péče o starší osoby, aby bylo možné zohlednit rozdílné tempo rozvoje jednotlivých regionů a měst v EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | doporučuje vypracovat komplexní strategii, která se bude zabývat budoucí potřebou odborníků v EU, zejména s cílem omezit přesuny vysoce kvalifikovaných pracovníků v rámci EU na takový počet, který je pro dotčené regiony únosný. Dále doporučuje stanovit jednotné rámcové podmínky pro pečovatele a pracovníky v cizí domácnosti ze třetích zemí; |
| --- | --- |

41.

| 42. | navrhuje stanovit po vzoru barcelonských cílů podobné cíle a ukazatele i pro oblast dlouhodobé péče a v souvislosti s tím shromažďovat údaje na místní a regionální úrovni, aby bylo možné získat podklady pro cílené poskytování podpory regionům a porovnávání těchto údajů v celoevropském měřítku; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vyslovuje se pro to, aby byli jmenováni vnitrostátní koordinátoři nebo – podle podmínek v dané zemi – zavedeny jiné vhodné koordinační mechanismy pro otázky dlouhodobé péče, jejichž úkolem bude fungovat jako jednotná kontaktní místa podporující provádění opatření; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pokládá za důležité, aby byla uznána úloha, kterou hrají místní a regionální orgány v oblasti aktivního stárnutí v jiných sférách života, například co se týče sociálního začleňování a příslušnosti k určité komunitě a přístupu ke kultuře, vzdělávání a bydlení. Na základě zkušeností s partnerstvím v oblasti zdravého a aktivního stárnutí je důležité posílit regionální a místní ekosystémy, které zajistí přínos všech klíčových politik a odvětví; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá k uskutečnění celoevropské kampaně, která bude zaměřena na zvýšení atraktivity pečovatelské práce a zajištění vyváženého genderového zastoupení v daných profesích. |
| --- | --- |

45.

V Bruselu dne 9. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 440 final.

1

(2)  COM(2021) 50 final.

2

(3)  Listina základních práv Evropské unie (Úř. věst. C 202, 7.6.2016, s. 389).

3

(4)  Stanovisko VR Plán pro budoucnost pečovatelů a pečovatelských služeb – místní a regionální příležitosti pro evropskou výzvu (Úř. věst. C 440, 29.10.2021, s. 56).

4

(5)  Doporučení Rady (EU) 2021/1004 ze dne 14. června 2021, kterým se zavádí evropská záruka pro děti (Úř. věst. L 223, 22.6.2021, s. 14).

5

(6)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 5. července 2022 Směrem ke společným evropským opatřením v oblasti péče (2021/2253(INI)) (Úř. věst. C 47, 7.2.2023, s. 30), odstavec 61.

6

(7)  Doporučení Rady ze dne 8. prosince 2022 o přístupu k cenově dostupné vysoce kvalitní dlouhodobé péči (Úř. věst. C 476, 15.12.2022, s. 1).

7

---

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/33

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Minimální příjem umožňující sociální začlenění – místní a regionální perspektiva

(2023/C 157/07)

| Zpravodajka: | Anne KARJALAINEN (FI/SES), členka zastupitelstva města Kerava |
| --- | --- |
| Odkaz: | Návrh doporučení Rady o přiměřeném minimálním příjmu zajišťujícím aktivní začlenění
  COM(2022) 490 final |

Zpravodajka:

Anne KARJALAINEN (FI/SES), členka zastupitelstva města Kerava

Odkaz:

Návrh doporučení Rady o přiměřeném minimálním příjmu zajišťujícím aktivní začlenění

COM(2022) 490 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Odstavec 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Při zachování pobídek ke (znovu)začlenění na trhu práce pro ty, kteří mohou pracovat, by se měl příjem osob, které nemají dostatečné prostředky, díky podpoře příjmu postupně zvýšit na úroveň, která
  odpovídá alespoň jedné
  z následujících možností: | Při zachování pobídek ke (znovu)začlenění na trhu práce pro ty, kteří mohou pracovat, by se
  v zájmu smysluplného vymanění lidí z chudoby nebo ohrožení chudobou
  měl příjem osob, které nemají dostatečné prostředky, díky podpoře příjmu postupně zvýšit na úroveň, která
  je vyšší než jedna
  z následujících možností: |
| a) | vnitrostátní hranice ohrožení chudobou nebo |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Při zachování pobídek ke (znovu)začlenění na trhu práce pro ty, kteří mohou pracovat, by se měl příjem osob, které nemají dostatečné prostředky, díky podpoře příjmu postupně zvýšit na úroveň, která
  odpovídá alespoň jedné
  z následujících možností:

Při zachování pobídek ke (znovu)začlenění na trhu práce pro ty, kteří mohou pracovat, by se
  v zájmu smysluplného vymanění lidí z chudoby nebo ohrožení chudobou
  měl příjem osob, které nemají dostatečné prostředky, díky podpoře příjmu postupně zvýšit na úroveň, která
  je vyšší než jedna
  z následujících možností:

a)

vnitrostátní hranice ohrožení chudobou nebo

| b) | peněžní hodnota potřebného zboží
  a služeb
  , včetně odpovídající výživy,
  bydlení, zdravotní péče
  a základních služeb, podle
  vnitrostátního
  vymezení, nebo |
| --- | --- |

b)

peněžní hodnota potřebného zboží
  a služeb
  , včetně odpovídající výživy,
  bydlení, zdravotní péče
  a základních služeb, podle
  vnitrostátního
  vymezení, nebo

| c) | jiné úrovně srovnatelné s úrovněmi uvedenými v písmenu a) nebo b), stanovené vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi. |
| --- | --- |

c)

jiné úrovně srovnatelné s úrovněmi uvedenými v písmenu a) nebo b), stanovené vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi.

| a) | vnitrostátní hranice ohrožení chudobou nebo |
| --- | --- |

a)

vnitrostátní hranice ohrožení chudobou nebo

| b) | peněžní hodnota potřebného zboží, včetně odpovídající výživy,
  a podpůrných
  a základních služeb, podle
  definic uvedených v bodě 2 a doplněných o vnitrostátní
  vymezení, nebo |
| --- | --- |

b)

peněžní hodnota potřebného zboží, včetně odpovídající výživy,
  a podpůrných
  a základních služeb, podle
  definic uvedených v bodě 2 a doplněných o vnitrostátní
  vymezení, nebo

| c) | jiné úrovně srovnatelné s úrovněmi uvedenými v písmenu a) nebo b), stanovené vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi. |
| --- | --- |

c)

jiné úrovně srovnatelné s úrovněmi uvedenými v písmenu a) nebo b), stanovené vnitrostátními právními předpisy nebo zvyklostmi.

Odůvodnění

Aby bylo dosaženo hlavního cíle, měla by podpora příjmu zvýšit příjem osob, které nemají dostatek prostředků, nad hranici chudoby, jinak nebude cíl splněn.

Kromě toho by se vnitrostátní definice „podpůrných“ a „základních“ služeb měly použít pouze tehdy, pokud zahrnují více služeb, než ty, které jsou zahrnuté v definicích navržených ve stávajícím doporučení.

Pozměňovací návrh 2

Odstavec 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členským státům se doporučuje dosáhnout přiměřené úrovně podpory příjmu stanovené v odstavci 5 nejpozději do 31. prosince 
  2030
  a zároveň zajistit udržitelnost veřejných financí. | Členským státům se doporučuje dosáhnout přiměřené úrovně podpory příjmu stanovené v odstavci 5 nejpozději do 31. prosince 
  2027
  a zároveň zajistit udržitelnost veřejných financí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členským státům se doporučuje dosáhnout přiměřené úrovně podpory příjmu stanovené v odstavci 5 nejpozději do 31. prosince 
  2030
  a zároveň zajistit udržitelnost veřejných financí.

Členským státům se doporučuje dosáhnout přiměřené úrovně podpory příjmu stanovené v odstavci 5 nejpozději do 31. prosince 
  2027
  a zároveň zajistit udržitelnost veřejných financí.

Odůvodnění

Lhůta, v níž mají členské státy dosáhnout odpovídající úrovně podpory příjmu, by měla být kratší, aby byl ponechán dostatek času na hodnocení dopadu této politiky na snižování chudoby a na případnou revizi návrhu s cílem zlepšit jeho účinnost.

Pozměňovací návrh 3

Odst. 9 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| transparentní a nediskriminační kritéria způsobilosti, která zaručí účinný přístup k minimálnímu příjmu pro mladé dospělé a bez ohledu na existenci trvalého bydliště, přičemž zajistí, aby délka oprávněného pobytu
  byla přiměřená
  ; | transparentní a nediskriminační kritéria způsobilosti, která zaručí účinný přístup k minimálnímu příjmu pro mladé dospělé a bez ohledu na existenci trvalého bydliště, přičemž zajistí, aby délka oprávněného pobytu
  nepřesáhla 5 let nepřetržitého oprávněného pobytu, který je nutný pro získání právního postavení dlouhodobě pobývajícího rezidenta
  ; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

transparentní a nediskriminační kritéria způsobilosti, která zaručí účinný přístup k minimálnímu příjmu pro mladé dospělé a bez ohledu na existenci trvalého bydliště, přičemž zajistí, aby délka oprávněného pobytu
  byla přiměřená
  ;

transparentní a nediskriminační kritéria způsobilosti, která zaručí účinný přístup k minimálnímu příjmu pro mladé dospělé a bez ohledu na existenci trvalého bydliště, přičemž zajistí, aby délka oprávněného pobytu
  nepřesáhla 5 let nepřetržitého oprávněného pobytu, který je nutný pro získání právního postavení dlouhodobě pobývajícího rezidenta
  ;

Odůvodnění

Výrazné rozdíly v požadavcích týkajících se minimální délky oprávněného pobytu jsou považovány za významné překážky v přístupu cizích státních příslušníků k minimálnímu příjmu. Sladění těchto požadavků má proto zásadní význam.

Pozměňovací návrh 4

Odst. 10 písm. d)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| přijetí kroků v boji proti stigmatizaci a 
  nevědomým
  předsudkům spojeným s chudobou a sociálním vyloučením; | přijetí kroků v boji proti stigmatizaci a předsudkům spojeným s chudobou a sociálním vyloučením; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

přijetí kroků v boji proti stigmatizaci a 
  nevědomým
  předsudkům spojeným s chudobou a sociálním vyloučením;

přijetí kroků v boji proti stigmatizaci a předsudkům spojeným s chudobou a sociálním vyloučením;

Odůvodnění

Boj proti předsudkům spojeným s chudobou a sociálním vyloučením by měl probíhat bez ohledu na to, zda jsou vědomé nebo nevědomé.

Pozměňovací návrh 5

Odst. 16 písm. e)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| vyhodnotit opatření přijatá v reakci na toto doporučení, zejména s ohledem na jeho dopad na snižování chudoby a sociálního vyloučení, zvyšování úrovně zaměstnanosti a zlepšování účasti na odborné přípravě, a 
  do roku 2032
  předložit Radě zprávu. | vyhodnotit opatření přijatá v reakci na toto doporučení, zejména s ohledem na jeho dopad na snižování chudoby a sociálního vyloučení, zvyšování úrovně zaměstnanosti a zlepšování účasti na odborné přípravě, a 
  jednou za čtyři roky
  předložit Radě zprávu
  , včetně závěrečné zprávy do roku 2030
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

vyhodnotit opatření přijatá v reakci na toto doporučení, zejména s ohledem na jeho dopad na snižování chudoby a sociálního vyloučení, zvyšování úrovně zaměstnanosti a zlepšování účasti na odborné přípravě, a 
  do roku 2032
  předložit Radě zprávu.

vyhodnotit opatření přijatá v reakci na toto doporučení, zejména s ohledem na jeho dopad na snižování chudoby a sociálního vyloučení, zvyšování úrovně zaměstnanosti a zlepšování účasti na odborné přípravě, a 
  jednou za čtyři roky
  předložit Radě zprávu
  , včetně závěrečné zprávy do roku 2030
  .

Odůvodnění

Úprava harmonogramu pro předložení zpráv Komise Radě tak, aby byl v souladu s termínem pro dosažení hlavních cílů sociálního summitu v Portu.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

| 1. | vítá, že Evropská komise uznává, že je zapotřebí dalších opatření pro boj proti chudobě v celé Evropské unii, což vyžaduje zaměření na základní příčiny chudoby a účinná opatření k jejímu potírání a prevenci. V tomto ohledu představují vnitrostátní systémy podpory příjmu a související podpůrné služby základ pro zajištění důstojného života lidí; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že je třeba, aby se členské státy plně zavázaly k provádění doporučení Rady v zájmu dosažení cíle snížit do roku 2030 počet osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením. VR v minulosti (1) zdůraznil, že je třeba přijmout odpovídající právní předpisy, které zaručí minimální příjem alespoň nad hranicí chudoby; |
| --- | --- |

2.

| 3. | trvá na tom, že toto doporučení by mělo být urychleně doplněno úplným provedením směrnice o přiměřených minimálních mzdách. Stejně tak poukazuje na to, že ačkoli toto doporučení představuje první krok správným směrem, uznání naléhavé potřeby přijmout opatření k zajištění minimálního příjmu v celé EU vyžaduje další úvahy o nejúčinnějším regulačním rámci k provedení těchto opatření na evropské úrovni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje, že veřejnost jasně podporuje sociální Evropu (2) a společný rámec minimálního příjmu, jak bylo nastíněno na Konferenci o budoucnosti Evropy (3); |
| --- | --- |

4.

| 5. | navzdory úsilí se chudoba a sociální vyloučení dále zhoršily a v roce 2021 bylo chudobou a sociálním vyloučením ohroženo více než 90 milionů Evropanů. Naléhavost situace vyžaduje přísnější harmonogram provádění doporučení, a VR proto navrhuje, aby byl stanoven dřívější termín, a to do roku 2027. VR vyzývá Evropskou komisi, aby se v roce 2027 podrobněji zabývala pokrokem, jehož bylo dosud dosaženo, přičemž členské státy budou o tomto pokroku podávat Radě každé čtyři roky zprávy a v roce 2030 vypracují závěrečnou zprávu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je znepokojen tím, že doporučení neobsahuje přístup založený na lidských právech. Moderní systémy minimálního příjmu mohou zajistit, aby lidé žili důstojně, posílit jejich účast a začlenění do společnosti a podpořit integraci na trhu práce; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poukazuje na to, že chudoba je porušením lidských práv a že fungující systémy minimálního příjmu a služby mají stabilizační účinek na celou ekonomiku, neboť vymýcení chudoby a snížení příjmové nerovnosti je důležité nejen pro podporu sociální spravedlnosti, ale také pro podporu hospodářského růstu. Snížení příjmové nerovnosti vyžaduje, aby členské státy přijaly dobře zacílená opatření v řadě oblastí politiky; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poukazuje na to, že ženy hrají důležitou úlohu při prolomení cyklu mezigenerační chudoby v rodinách. Zvýšení míry zaměstnanosti žen a zmenšení rozdílů v odměňování také zlepší důchody žen a sníží riziko chudoby v důchodu. V zájmu snížení dětské chudoby je důležité, aby děti měly přístup ke komplexním službám, jako je předškolní vzdělávání a péče, základní vzdělávání, školní stravování a přístup k volnočasovým aktivitám; |
| --- | --- |

8.

| 9. | navrhuje, aby se vnitrostátní akční plány boje proti chudobě zaměřily na rozvoj systémů minimálního příjmu, včetně opatření k dosažení spravedlivých mezd a důstojné práce, zajištění kvalitních základních služeb a získání přiměřené podpory příjmu a individualizovaných sociálních služeb. V tomto ohledu je důležité, aby se při vytváření systémů sociálních služeb bralo v úvahu, že by tyto systémy měly zajistit maximální dosah, podpořit ty příjemce, kteří jsou schopni pracovat, aby (opětovně) vstoupili na trh práce, a rovněž posílit jejich postavení; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že zatímco cíl snížit počet osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením sahá až do roku 2030, pandemie COVID-19, probíhající válka na Ukrajině, prudký nárůst cen energií a rostoucí inflace nejvíce zasáhly domácnosti s nízkými příjmy, což zvýšilo chudobu a nerovnost. Tato situace je zároveň obzvláště znepokojující pro zranitelné skupiny, zejména pro osoby se zdravotním postižením. Je proto zapotřebí neotřelých nápadů a měla by být předložena opatření, která budou vycházet ze zkušeností získaných během minulých krizí a která přehodnotí přidělování finančních a lidských zdrojů potřebných k dosažení tohoto hlavního cíle na základě pravidelného přezkumu počtu osob ohrožených chudobou; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že ekologická transformace a uhlíkově neutrální hospodářství musí odrážet sociální rozměr a podporovat prohlubování dovedností osob ohrožených nezaměstnaností, nezaměstnaných nebo ekonomicky neaktivních. Systémy minimálního příjmu by měly hrát klíčovou úlohu při poskytování podpory a pobídek k opětovnému začlenění osob na trh práce. VR rovněž se zájmem bere na vědomí pokrok, jehož bylo dosaženo ve věci minimálních mezd, přičemž uznává, „že Komise (...) zavedla změnu paradigmatu, a tedy že přiměřené minimální mzdy jsou základním právem a základním předpokladem pro sociální, spravedlivé a udržitelné tržní hospodářství, které je základem evropského vnitřního trhu“ (4); |
| --- | --- |

11.

| 12. | zdůrazňuje, že změna klimatu dále zvýší počet osob ohrožených chudobou a sociálním vyloučením, zejména těch, které žijí v oblastech, kde je hospodářství nevyvážené a zranitelné vůči změně klimatu. Systémy sociálního zabezpečení jsou postaveny před naléhavou potřebu přizpůsobit se změně klimatu, protože požadavky na pomoc rostou a objevují se nové kategorie osob, které potřebují podporu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vyzývá Evropskou unii a členské státy, aby ve spolupráci s místními a regionálními orgány hledaly konkrétní opatření ke snížení a vymýcení bezdomovectví a energetické chudoby. Rostoucí ceny energií znesnadňují zranitelným domácnostem zvládání nákladů na energie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vítá, že Evropská komise uznává potřebu zapojit do boje proti chudobě všechny úrovně správy. Místní a regionální orgány hrají klíčovou úlohu v tom, aby bylo doporučení úspěšné, zejména pokud jde o poskytování kvalitních sociálních služeb. Mají nejlepší předpoklady k tomu, aby aktivně oslovovaly osoby, které potřebují podporu, a identifikovaly specifické potřeby jednotlivců s cílem rozvíjet způsoby aktivního začlenění do společnosti, jež budou zaměřeny na lidi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zdůrazňuje, že je třeba mít k dispozici aktuální a plnohodnotný evropský referenční rámec pro systémy minimálního příjmu založený na transparentním přístupu a srovnatelných údajích, které by usnadnily společné chápání této koncepce na evropské úrovni a mezi členskými státy, lépe odrážely různé zdroje příjmu a specifické situace domácností a pomohly by lidem zůstat nad vnitrostátní hranicí chudoby, a to i díky příležitostem získat výdělečné a jisté zaměstnání pro ty, kteří jsou schopni pracovat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zdůrazňuje, že pokud má minimální příjem dosáhnout svého cíle při potírání chudoby a sociálního vyloučení, musí držet krok s inflací, zejména s rostoucími životními náklady na potraviny a energii. Výbor proto plně podporuje navržený doporučený každoroční přezkum na úrovni členských států, který považuje za hlavní předpoklad účinného a efektivního provádění tohoto opatření; |
| --- | --- |

16.

| 17. | domnívá se, že by mělo být rovněž možné vyplácet minimální příjem jednotlivému členovi domácnosti, což podporuje rovnost žen a mužů, účast a začlenění mladých dospělých a osob se zdravotním postižením do společnosti a jejich začlenění na trh práce; |
| --- | --- |

17.

| 18. | zdůrazňuje, že je třeba zavést v členských státech transparentní a nediskriminační kritéria způsobilosti. VR je znepokojen tím, že v doporučení se neupřesňuje, co znamená „přiměřené“ nebo „postupné“ opatření. Výbor zároveň požaduje, aby byl vytvořen obecný rámec pro požadavky na oprávněný pobyt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | požaduje, aby definice podpůrných a základních služeb stanovené v doporučení byly doplněny, nikoli nahrazeny vnitrostátními definicemi, aby bylo možné tento orientační seznam služeb uplatňovat v celé EU. To platí zejména pro digitální komunikaci, která nemá status základní služby v celé EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | navrhuje, aby prahové hodnoty pro průzkum majetkových poměrů byly stanoveny tak, aby lidé nebyli vyloučeni z podpory minimálního příjmu, protože se při posuzování přikládá příliš velká váha drobnému majetku, bydlení pro vlastní osobní potřebu, základním dopravním prostředkům nebo movitému majetku. To platí především pro žadatele, kteří se potýkají s akutní krizí, nebo pro starší osoby; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že na místní, regionální a unijní úrovni jsou zapotřebí kvantitativní a kvalitativní ukazatele pro monitorování pokrytí systémů minimálního příjmu, přičemž je třeba věnovat pozornost lepší digitální dostupnosti, přístupu k informačním technologiím a digitálním dovednostem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že systémy minimálního příjmu musí mít účinné, spravedlivé a individualizované prvky zaměřené na různé cílové skupiny a podporující zaměstnanost, které odstraňují překážky bránící návratu do práce a setrvání v ní a zajišťují, aby se práce vyplácela, a zároveň zvyšují sociální začlenění. V této souvislosti je třeba věnovat zvláštní pozornost začlenění mladých lidí na trhu práce, včetně těch, kteří opustili systém ochrany dětí. Výbor dále poukazuje na to, že je důležité podporovat opatření, která motivují cílové skupiny k (opětovnému) vstupu na místní trh práce, je-li to možné, aby se minimalizovaly problémy spojené s přemístěním. Členské státy by měly shromažďovat údaje o překážkách zaměstnanosti osob, které dostávají podporu minimálního příjmu, jako je nízká úroveň vzdělání, a měly by pro ně nalézt řešení, např. vytvářet přechodné trhy práce, subvencovat mzdy, podporovat prohlubování jejich dovedností, změnu kvalifikace a celoživotní učení; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že je důležité rozdělovat prostředky spravedlivě, legitimně a účinně. Plně proto souhlasí s Evropskou komisí, že je třeba pravidelně přezkoumávat pobídky a odrazující faktory vyplývající ze systémů daní a dávek; |
| --- | --- |

23.

| 24. | domnívá se, že správné využívání veřejných zakázek může přispět k zaměstnávání dlouhodobě nezaměstnaných a osob ohrožených sociálním vyloučením a chudobou; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žádá, aby bylo vyjasněno, který orgán je odpovědný za vypracování jednotlivých plánů, aby se zabránilo zdvojování opatření. Při výměně informací je rovněž třeba věnovat zvláštní pozornost ochraně údajů. |
| --- | --- |

25.

V Bruselu dne 9. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Stanovisko Výboru regionů na téma „Evropská platforma proti chudobě a sociálnímu vyloučení“ (Úř. věst. C 166, 7.6.2011, s. 18).

1

(2)  Průzkum Eurobarometru na sociální témata, březen 2021.

2

(3)  Závěrečná zpráva, 2022.

3

(4)  Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Přiměřená minimální mzda v Evropské unii (Úř. věst. C 175, 7.5.2021, s. 89).

4

---

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/38

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Právní předpis EU o obnově přírody

(2023/C 157/08)

| Zpravodaj: | Roby BIWER (LU/SES), člen zastupitelstva obce Bettembourg, Lucembursko |
| --- | --- |
| Odkaz: | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o obnově přírody
  COM(2022) 304 final |

Zpravodaj:

Roby BIWER (LU/SES), člen zastupitelstva obce Bettembourg, Lucembursko

Odkaz:

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o obnově přírody

COM(2022) 304 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

25. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na základě směrnice 92/43/EHS a směrnice 2009/147/ES a s cílem podpořit dosažení cílů stanovených v uvedených směrnicích by členské státy měly zavést opatření na obnovu, aby zajistily obnovení chráněných stanovišť a druhů, včetně volně žijících ptáků, ve všech oblastech Unie, a to i mimo sítě Natura 2000. | Na základě směrnice 92/43/EHS a směrnice 2009/147/ES a s cílem podpořit dosažení cílů stanovených v uvedených směrnicích by členské státy měly zavést opatření na obnovu, aby zajistily obnovení chráněných stanovišť a druhů, včetně volně žijících ptáků, ve všech oblastech Unie, a to i mimo sítě Natura 2000
  , s přihlédnutím k hospodářským, sociálním a kulturním požadavkům, jakož i k regionálním a místním specifikům
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Na základě směrnice 92/43/EHS a směrnice 2009/147/ES a s cílem podpořit dosažení cílů stanovených v uvedených směrnicích by členské státy měly zavést opatření na obnovu, aby zajistily obnovení chráněných stanovišť a druhů, včetně volně žijících ptáků, ve všech oblastech Unie, a to i mimo sítě Natura 2000.

Na základě směrnice 92/43/EHS a směrnice 2009/147/ES a s cílem podpořit dosažení cílů stanovených v uvedených směrnicích by členské státy měly zavést opatření na obnovu, aby zajistily obnovení chráněných stanovišť a druhů, včetně volně žijících ptáků, ve všech oblastech Unie, a to i mimo sítě Natura 2000
  , s přihlédnutím k hospodářským, sociálním a kulturním požadavkům, jakož i k regionálním a místním specifikům
  .

Odůvodnění

Posouzení toho, jaká opatření jsou nezbytná pro obnovu přírody v určité oblasti, je vnitrostátní záležitostí. Měl by existovat prostor pro místní, společenské a hospodářské aspekty, aniž by se ztrácely ze zřetele cíle v oblasti ochrany přírody.

Pozměňovací návrh 2

39. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V zájmu dosažení cíle soustavné, dlouhodobé a trvalé obnovy biologicky rozmanité a odolné přírody by členské státy měly plně využívat možnosti, které jim společná rybářská politika nabízí. V rámci výlučné pravomoci Unie, pokud jde o zachování biologických mořských zdrojů, mohou členské státy přijmout nediskriminační opatření pro zachování a řízení populací ryb a udržení nebo zlepšení stavu mořských ekosystémů z hlediska ochrany v pásmu 12 námořních mil. Kromě toho mají členské státy s přímým zájmem na řízení možnost dohodnout se na předložení společných doporučení na opatření pro zachování zdrojů, která jsou nezbytná ke splnění povinností podle práva Unie v oblasti životního prostředí. Tato opatření budou posouzena a přijata v souladu s pravidly a postupy stanovenými v rámci společné rybářské politiky. | V zájmu dosažení cíle soustavné, dlouhodobé a trvalé obnovy biologicky rozmanité a odolné přírody by členské státy měly plně využívat možnosti, které jim společná rybářská politika nabízí. V rámci výlučné pravomoci Unie, pokud jde o zachování biologických mořských zdrojů, mohou členské státy přijmout nediskriminační opatření pro zachování a řízení populací ryb a udržení nebo zlepšení stavu mořských ekosystémů z hlediska ochrany v pásmu 12 námořních mil. Kromě toho mají členské státy s přímým zájmem na řízení možnost dohodnout se na předložení společných doporučení na opatření pro zachování zdrojů, která jsou nezbytná ke splnění povinností podle práva Unie v oblasti životního prostředí. Tato opatření budou posouzena a přijata v souladu s pravidly a postupy stanovenými v rámci společné rybářské politiky. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V zájmu dosažení cíle soustavné, dlouhodobé a trvalé obnovy biologicky rozmanité a odolné přírody by členské státy měly plně využívat možnosti, které jim společná rybářská politika nabízí. V rámci výlučné pravomoci Unie, pokud jde o zachování biologických mořských zdrojů, mohou členské státy přijmout nediskriminační opatření pro zachování a řízení populací ryb a udržení nebo zlepšení stavu mořských ekosystémů z hlediska ochrany v pásmu 12 námořních mil. Kromě toho mají členské státy s přímým zájmem na řízení možnost dohodnout se na předložení společných doporučení na opatření pro zachování zdrojů, která jsou nezbytná ke splnění povinností podle práva Unie v oblasti životního prostředí. Tato opatření budou posouzena a přijata v souladu s pravidly a postupy stanovenými v rámci společné rybářské politiky.

V zájmu dosažení cíle soustavné, dlouhodobé a trvalé obnovy biologicky rozmanité a odolné přírody by členské státy měly plně využívat možnosti, které jim společná rybářská politika nabízí. V rámci výlučné pravomoci Unie, pokud jde o zachování biologických mořských zdrojů, mohou členské státy přijmout nediskriminační opatření pro zachování a řízení populací ryb a udržení nebo zlepšení stavu mořských ekosystémů z hlediska ochrany v pásmu 12 námořních mil. Kromě toho mají členské státy s přímým zájmem na řízení možnost dohodnout se na předložení společných doporučení na opatření pro zachování zdrojů, která jsou nezbytná ke splnění povinností podle práva Unie v oblasti životního prostředí. Tato opatření budou posouzena a přijata v souladu s pravidly a postupy stanovenými v rámci společné rybářské politiky.

Odůvodnění

(Pozn. překl.: Pozměňovací návrh se týká anglického znění a v češtině není relevantní.)

Pozměňovací návrh 3

44. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | | |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Odůvodnění

Stávající územní plány místních orgánů by měly být plně zohledněny, neboť mnoho měst již v těchto plánech nebo jiných místních nástrojích k určení způsobu využití daného území počítá s kompenzačními a doplňkovými opatřeními.

Pozměňovací návrh 4

68. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Aby bylo zajištěno účinné provádění tohoto nařízení, měla by Komise na požádání podporovat členské státy prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu, který poskytuje individuálně uzpůsobenou technickou podporu pro navrhování
  a
   provádění reforem. Technická podpora zahrnuje
  například
  posílení správní kapacity,
  harmonizaci
  legislativních rámců a sdílení příslušných osvědčených postupů. | Aby bylo zajištěno účinné provádění tohoto nařízení, měla by Komise na požádání podporovat členské státy
  , orgány odpovědné za provádění, řídicí orgány a také místní a regionální orgány
  prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu, který poskytuje individuálně uzpůsobenou technickou podporu pro navrhování, provádění
  , vyhodnocování a přizpůsobování
  reforem. Technická podpora zahrnuje
  : kapacity v souvislosti s (meziodvětvovými) mechanismy pro interakci mezi subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami a s nástroji víceúrovňové správy; kapacity v souvislosti s přilákáním investic veřejného a soukromého sektoru a jejich racionalizací; zvláště uzpůsobené odborné poradenství v technických, právních a finančních otázkách potřebné ke koncipování, provádění a monitorování opatření na obnovu přírody; pokyny ohledně
  posílení správní kapacity,
  harmonizace
  legislativních rámců a sdílení příslušných osvědčených postupů.
  Nástroj pro technickou podporu by měl vycházet ze stávajících místních, regionálních či celostátních platforem a služeb v oblasti znalostí, které jsou již využívány různými zúčastněnými stranami, a měl by být s těmito platformami a službami dobře integrován. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Aby bylo zajištěno účinné provádění tohoto nařízení, měla by Komise na požádání podporovat členské státy prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu, který poskytuje individuálně uzpůsobenou technickou podporu pro navrhování
  a
   provádění reforem. Technická podpora zahrnuje
  například
  posílení správní kapacity,
  harmonizaci
  legislativních rámců a sdílení příslušných osvědčených postupů.

Aby bylo zajištěno účinné provádění tohoto nařízení, měla by Komise na požádání podporovat členské státy
  , orgány odpovědné za provádění, řídicí orgány a také místní a regionální orgány
  prostřednictvím Nástroje pro technickou podporu, který poskytuje individuálně uzpůsobenou technickou podporu pro navrhování, provádění
  , vyhodnocování a přizpůsobování
  reforem. Technická podpora zahrnuje
  : kapacity v souvislosti s (meziodvětvovými) mechanismy pro interakci mezi subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami a s nástroji víceúrovňové správy; kapacity v souvislosti s přilákáním investic veřejného a soukromého sektoru a jejich racionalizací; zvláště uzpůsobené odborné poradenství v technických, právních a finančních otázkách potřebné ke koncipování, provádění a monitorování opatření na obnovu přírody; pokyny ohledně
  posílení správní kapacity,
  harmonizace
  legislativních rámců a sdílení příslušných osvědčených postupů.
  Nástroj pro technickou podporu by měl vycházet ze stávajících místních, regionálních či celostátních platforem a služeb v oblasti znalostí, které jsou již využívány různými zúčastněnými stranami, a měl by být s těmito platformami a službami dobře integrován.

Odůvodnění

Systém technické podpory musí být zaměřen na řídicí orgány a místní a regionální orgány, které tento právní předpis provádějí. Jedním z hlavních problémů, pokud jde o koncipování, provádění a monitorování opatření na obnovu, jsou nedostatečné odborné znalosti a také nedostatečné zkušenosti s finančními nástroji (soukromého sektoru). Nutným předpokladem pro rozsáhlou obnovu ekosystémů je účinné zapojení subjektů s rozhodovací pravomocí a partnerství, a to i jiných, než jsou tradiční účastníci. Úředníkům, kteří vypracovávají národní plány obnovy, však často chybí zkušenosti a zdroje, aby mohli oslovit i jiné zúčastněné strany, než jsou obvyklé veřejné subjekty, například soukromé vlastníky půdy. Je tudíž naléhavě nutné tyto mezery odstranit prostřednictvím účinného systému technické podpory.

Pozměňovací návrh 5

Článek 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Toto nařízení stanoví pravidla, která mají přispět k: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Toto nařízení stanoví pravidla, která mají přispět k:

| 1. | Toto nařízení stanoví pravidla, která mají přispět k: |
| --- | --- |

1.

Toto nařízení stanoví pravidla, která mají přispět k:

| | a) | soustavné, dlouhodobé a trvalé obnově biologicky rozmanité a odolné přírody v pevninských i mořských oblastech Unie obnovou ekosystémů; |
| --- | --- | --- |

a)

soustavné, dlouhodobé a trvalé obnově biologicky rozmanité a odolné přírody v pevninských i mořských oblastech Unie obnovou ekosystémů;

| | a) | soustavné, dlouhodobé a trvalé obnově biologicky rozmanité a odolné
  původní
  přírody v pevninských i mořských oblastech Unie obnovou
  evropských
  ekosystémů; |
| --- | --- | --- |

a)

soustavné, dlouhodobé a trvalé obnově biologicky rozmanité a odolné
  původní
  přírody v pevninských i mořských oblastech Unie obnovou
  evropských
  ekosystémů;

| | b) | dosažení zastřešujících cílů Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; |
| --- | --- | --- |

b)

dosažení zastřešujících cílů Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně;

| | b) | dosažení zastřešujících cílů Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; |
| --- | --- | --- |

b)

dosažení zastřešujících cílů Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně;

| | c) | plnění mezinárodních závazků Unie. |
| --- | --- | --- |

c)

plnění mezinárodních závazků Unie.

| | c) | plnění mezinárodních závazků Unie.
  To znamená, že se jedná o obnovu zaměřenou na znovunastolení ekologické rovnováhy. |
| --- | --- | --- |

c)

plnění mezinárodních závazků Unie.
  To znamená, že se jedná o obnovu zaměřenou na znovunastolení ekologické rovnováhy.

Odůvodnění

(Pozn. překl.: V první části v písmeně a) se pozměňovací návrh týká anglického znění a v češtině není relevantní.)

Je třeba poukázat na to, že neustálé vysazování a zavlékání nepůvodních rostlinných a živočišných druhů způsobuje degradaci ekosystémů v důsledku vytlačování, konkurence a vyhubení původních druhů.

Pozměňovací návrh 6

Článek 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Toto nařízení stanoví rámec, na jehož základě členské státy neprodleně zavedou účinná opatření na obnovu podle jednotlivých oblastí, která budou do roku 2030 společně pokrývat alespoň 20 % pevninských a mořských oblastí Unie a do roku 2050 všechny ekosystémy, které potřebují obnovu. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Toto nařízení stanoví rámec, na jehož základě členské státy neprodleně zavedou účinná opatření na obnovu podle jednotlivých oblastí, která budou do roku 2030 společně pokrývat alespoň 20 % pevninských a mořských oblastí Unie a do roku 2050 všechny ekosystémy, které potřebují obnovu.

| 2. | Toto nařízení stanoví rámec, na jehož základě členské státy neprodleně zavedou účinná opatření na obnovu podle jednotlivých oblastí, která budou do roku 2030 společně pokrývat alespoň 20 % pevninských a 
  alespoň 20 %
  mořských oblastí Unie a do roku 2050 všechny ekosystémy, které potřebují obnovu
  , přičemž se bude usilovat o soulad s celosvětovým rámcem pro biologickou rozmanitost z Kchun-mingu a Montrealu
  . |
| --- | --- |

2.

Toto nařízení stanoví rámec, na jehož základě členské státy neprodleně zavedou účinná opatření na obnovu podle jednotlivých oblastí, která budou do roku 2030 společně pokrývat alespoň 20 % pevninských a 
  alespoň 20 %
  mořských oblastí Unie a do roku 2050 všechny ekosystémy, které potřebují obnovu
  , přičemž se bude usilovat o soulad s celosvětovým rámcem pro biologickou rozmanitost z Kchun-mingu a Montrealu
  .

Odůvodnění

Celkový cíl obnovy je třeba chápat tak, že se vztahuje zvláště na pevninské a zvláště na mořské oblasti EU, nikoli na jejich kombinaci (tj. alespoň na 20 % pevninských a 20 % mořských oblastí EU do roku 2030).

Pozměňovací návrh 7

Článek 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 13) | „sídelní zelení“ všechny zelené zastavěné oblasti; listnaté lesy; jehličnaté lesy; smíšené lesy; přírodní travní porosty; rašeliniště a vřesoviště; přechodové lesy a křoviny a řídce porostlé plochy
  , které
  se nacházejí
  ve městech a v menších městech a na předměstích
  , vypočteno na základě údajů poskytnutých službou monitorování území programu Copernicus, jak je stanoveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

13)

„sídelní zelení“ všechny zelené zastavěné oblasti; listnaté lesy; jehličnaté lesy; smíšené lesy; přírodní travní porosty; rašeliniště a vřesoviště; přechodové lesy a křoviny a řídce porostlé plochy
  , které
  se nacházejí
  ve městech a v menších městech a na předměstích
  , vypočteno na základě údajů poskytnutých službou monitorování území programu Copernicus, jak je stanoveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696;

| 13) | a) | „zastavěnou oblastí“ plocha územních jednotek, které jsou označovány za městská centra a městské klastry podle statistické sítě (gridu) vypracované v souladu s čl. 4b odst. 2 nařízení (ES) č. 1059/2003; |
| --- | --- | --- |

13)

a)

„zastavěnou oblastí“ plocha územních jednotek, které jsou označovány za městská centra a městské klastry podle statistické sítě (gridu) vypracované v souladu s čl. 4b odst. 2 nařízení (ES) č. 1059/2003;

| b) | „sídelní zelení“ všechny zelené zastavěné oblasti; listnaté lesy; jehličnaté lesy; smíšené lesy; přírodní travní porosty; rašeliniště a vřesoviště; přechodové lesy a křoviny a řídce porostlé plochy
  ; zeleň, která je součástí stavebních řešení, jež
  se nacházejí
  v městských centrech a městských klastrech a v jejich blízkosti
  , vypočteno na základě údajů poskytnutých službou monitorování území programu Copernicus, jak je stanoveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696.
  Sídelní zeleň zahrnuje všechny zelené zastavěné oblasti, které jsou v souladu s ustanoveními Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 koncipovány, řízeny a udržovány tak, že mají potenciál podporovat biologickou rozmanitost a poskytování ekosystémových služeb, zabývat se ekologickou konektivitou a rozmanitostí a bránit všem praktikám škodlivým pro biologickou rozmanitost. Cílem je vypracovat nástroje pro měření údajů za účelem detailnějšího individuálního posuzování zeleně, při němž by mohly být zohledněny např. i zelené střechy, zelené stěny nebo jednotlivé stromy. Výše uvedené prvky definice sídelní zeleně je třeba chápat rovněž v souladu s příslušnými druhy využití půdy (zejména 14100 , 3100 a 32000 ) podle městského atlasu (Urban Atlas) programu Copernicus; |
| --- | --- |

b)

„sídelní zelení“ všechny zelené zastavěné oblasti; listnaté lesy; jehličnaté lesy; smíšené lesy; přírodní travní porosty; rašeliniště a vřesoviště; přechodové lesy a křoviny a řídce porostlé plochy
  ; zeleň, která je součástí stavebních řešení, jež
  se nacházejí
  v městských centrech a městských klastrech a v jejich blízkosti
  , vypočteno na základě údajů poskytnutých službou monitorování území programu Copernicus, jak je stanoveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696.
  Sídelní zeleň zahrnuje všechny zelené zastavěné oblasti, které jsou v souladu s ustanoveními Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 koncipovány, řízeny a udržovány tak, že mají potenciál podporovat biologickou rozmanitost a poskytování ekosystémových služeb, zabývat se ekologickou konektivitou a rozmanitostí a bránit všem praktikám škodlivým pro biologickou rozmanitost. Cílem je vypracovat nástroje pro měření údajů za účelem detailnějšího individuálního posuzování zeleně, při němž by mohly být zohledněny např. i zelené střechy, zelené stěny nebo jednotlivé stromy. Výše uvedené prvky definice sídelní zeleně je třeba chápat rovněž v souladu s příslušnými druhy využití půdy (zejména 14100 , 3100 a 32000 ) podle městského atlasu (Urban Atlas) programu Copernicus;

Odůvodnění

Sídelní zeleň poskytuje ekosystémové služby a je přínosná z hlediska biologické rozmanitosti. Schopnost těchto oblastí podporovat biologickou rozmanitost je však úzce spojena s jejich kvalitou, uspořádáním, strukturou a rozsahem. Právní předpis konkrétní ustanovení týkající se kvality, struktury nebo správy sídelní zeleně neobsahuje. „Sídelní zeleň“ je v navrhovaném nařízení nutné regulovat i proto, aby se vyloučilo nesprávné provedení a uplatňování zákona v praxi.

Pozměňovací návrh 8

Článek 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 14) | „korunovým zápojem sídelní zeleně“ celková rozloha stromového porostu ve městech a menších městech a předměstích vypočtená na základě údajů o hustotě stromového porostu poskytnutých službou monitorování území programu Copernicus, jak je stanoveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

14)

„korunovým zápojem sídelní zeleně“ celková rozloha stromového porostu ve městech a menších městech a předměstích vypočtená na základě údajů o hustotě stromového porostu poskytnutých službou monitorování území programu Copernicus, jak je stanoveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696.

| 14) | „korunovým zápojem sídelní zeleně“ celková rozloha stromového porostu ve městech a menších městech a předměstích vypočtená na základě údajů o hustotě stromového porostu poskytnutých službou monitorování území programu Copernicus, jak je stanoveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696.
  V daném členském státě nebo regionu lze rovněž použít základní údaje o zeleni, které jsou podrobnější než soubor údajů z programu Copernicus.




  Druhy stromů k rozšíření korunového zápoje sídelní zeleně by měly být na základě rozhodnutí příslušného městského úřadu vybírány podle těchto kritérií: potenciál podporovat biologickou rozmanitost; přednost původních a z klimatického hlediska odolných druhů před druhy nepůvodními; nutnost zakázat invazní nepůvodní druhy; přednost rozmanitosti druhů stromů před monokulturami, jimž je třeba se pokud možno vyhýbat.




  Při volbě kritérií pro kvalitní městský vegetační pokryv by měl být zohledněn potenciální přínos tohoto pokryvu a prostředí z hlediska ekosystémových služeb, mimo jiné absorpce srážek z bouří, omezení nepříznivých extrémních povětrnostních jevů a účinků či usnadnění migrace ptáků a dalších druhů. |
| --- | --- |

14)

„korunovým zápojem sídelní zeleně“ celková rozloha stromového porostu ve městech a menších městech a předměstích vypočtená na základě údajů o hustotě stromového porostu poskytnutých službou monitorování území programu Copernicus, jak je stanoveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/696.
  V daném členském státě nebo regionu lze rovněž použít základní údaje o zeleni, které jsou podrobnější než soubor údajů z programu Copernicus.

Druhy stromů k rozšíření korunového zápoje sídelní zeleně by měly být na základě rozhodnutí příslušného městského úřadu vybírány podle těchto kritérií: potenciál podporovat biologickou rozmanitost; přednost původních a z klimatického hlediska odolných druhů před druhy nepůvodními; nutnost zakázat invazní nepůvodní druhy; přednost rozmanitosti druhů stromů před monokulturami, jimž je třeba se pokud možno vyhýbat.

Při volbě kritérií pro kvalitní městský vegetační pokryv by měl být zohledněn potenciální přínos tohoto pokryvu a prostředí z hlediska ekosystémových služeb, mimo jiné absorpce srážek z bouří, omezení nepříznivých extrémních povětrnostních jevů a účinků či usnadnění migrace ptáků a dalších druhů.

Odůvodnění

Právní předpis by měl obsahovat specifikace týkající se charakteristik a rozmanitosti druhů stromů, které jsou důležité pro poskytování ekosystémových služeb a pro zvýšení biologické rozmanitosti.

Pozměňovací návrh 9

Článek 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3. | Členské státy zavedou opatření na obnovu pro suchozemská, pobřežní a sladkovodní stanoviště druhů uvedených v přílohách II, IV a V směrnice 92/43/EHS a pro suchozemská, pobřežní a sladkovodní stanoviště volně žijících ptáků, na něž se vztahuje směrnice 2009/147/ES, která jsou nezbytná ke zlepšení kvality a kvantity těchto stanovišť, včetně jejich znovuvytvoření, a ke zvýšení propojenosti, dokud nebude dosaženo dostatečné kvality a kvantity těchto stanovišť. [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.

Členské státy zavedou opatření na obnovu pro suchozemská, pobřežní a sladkovodní stanoviště druhů uvedených v přílohách II, IV a V směrnice 92/43/EHS a pro suchozemská, pobřežní a sladkovodní stanoviště volně žijících ptáků, na něž se vztahuje směrnice 2009/147/ES, která jsou nezbytná ke zlepšení kvality a kvantity těchto stanovišť, včetně jejich znovuvytvoření, a ke zvýšení propojenosti, dokud nebude dosaženo dostatečné kvality a kvantity těchto stanovišť. [...]

| 3. | Členské státy zavedou opatření na obnovu pro suchozemská, pobřežní a sladkovodní stanoviště druhů uvedených v přílohách II, IV a V směrnice 92/43/EHS a pro suchozemská, pobřežní a sladkovodní stanoviště volně žijících ptáků, na něž se vztahuje směrnice 2009/147/ES, která jsou nezbytná ke zlepšení kvality a kvantity těchto stanovišť, včetně jejich znovuvytvoření, a ke zvýšení propojenosti
  pomocí ekologických koridorů
  , dokud nebude dosaženo dostatečné kvality a kvantity těchto stanovišť. [...] |
| --- | --- |

3.

Členské státy zavedou opatření na obnovu pro suchozemská, pobřežní a sladkovodní stanoviště druhů uvedených v přílohách II, IV a V směrnice 92/43/EHS a pro suchozemská, pobřežní a sladkovodní stanoviště volně žijících ptáků, na něž se vztahuje směrnice 2009/147/ES, která jsou nezbytná ke zlepšení kvality a kvantity těchto stanovišť, včetně jejich znovuvytvoření, a ke zvýšení propojenosti
  pomocí ekologických koridorů
  , dokud nebude dosaženo dostatečné kvality a kvantity těchto stanovišť. [...]

| 5. | Opatření na obnovu uvedená v odstavcích 1 a 2 zohlední potřebu lepšího propojení mezi typy stanovišť uvedenými v příloze I a ekologické požadavky druhů uvedených v odstavci 3, které se na těchto typech stanovišť vyskytují. |
| --- | --- |

5.

Opatření na obnovu uvedená v odstavcích 1 a 2 zohlední potřebu lepšího propojení mezi typy stanovišť uvedenými v příloze I a ekologické požadavky druhů uvedených v odstavci 3, které se na těchto typech stanovišť vyskytují.

| 5. | Opatření na obnovu uvedená v odstavcích 1 a 2 zohlední potřebu lepšího propojení
  pomocí ekologických koridorů
  mezi typy stanovišť uvedenými v příloze I a ekologické požadavky druhů uvedených v odstavci 3, které se na těchto typech stanovišť vyskytují. |
| --- | --- |

5.

Opatření na obnovu uvedená v odstavcích 1 a 2 zohlední potřebu lepšího propojení
  pomocí ekologických koridorů
  mezi typy stanovišť uvedenými v příloze I a ekologické požadavky druhů uvedených v odstavci 3, které se na těchto typech stanovišť vyskytují.

Odůvodnění

Je důležité zmínit, že propojení by mělo sloužit k vytvoření nebo opětovnému propojení ekologických koridorů.

Pozměňovací návrh 10

Článek 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4. | Určení nejvhodnějších oblastí pro opatření na obnovu v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku se zakládá na nejlepších dostupných poznatcích a nejnovějších vědeckých důkazech o stavu typů stanovišť uvedených v příloze I, měřeno podle struktury a funkcí, které jsou nezbytné pro jejich dlouhodobé zachování, včetně jejich typických druhů, jak je uvedeno v čl. 1 písm. e) směrnice 92/43/EHS, a o kvalitě a kvantitě stanovišť druhů uvedených v odstavci 3
  tohoto článku
  .
  Oblasti
  , v nichž jsou typy stanovišť uvedené v příloze I v neznámém stavu, se
  považují za oblasti, které nejsou v dobrém stavu
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.

Určení nejvhodnějších oblastí pro opatření na obnovu v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku se zakládá na nejlepších dostupných poznatcích a nejnovějších vědeckých důkazech o stavu typů stanovišť uvedených v příloze I, měřeno podle struktury a funkcí, které jsou nezbytné pro jejich dlouhodobé zachování, včetně jejich typických druhů, jak je uvedeno v čl. 1 písm. e) směrnice 92/43/EHS, a o kvalitě a kvantitě stanovišť druhů uvedených v odstavci 3
  tohoto článku
  .
  Oblasti
  , v nichž jsou typy stanovišť uvedené v příloze I v neznámém stavu, se
  považují za oblasti, které nejsou v dobrém stavu
  .

| 4. | Určení nejvhodnějších oblastí pro opatření na obnovu v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku se zakládá na nejlepších dostupných poznatcích a nejnovějších vědeckých důkazech o stavu typů stanovišť uvedených v příloze I, měřeno podle struktury a funkcí, které jsou nezbytné pro jejich dlouhodobé zachování, včetně jejich typických druhů, jak je uvedeno v čl. 1 písm. e) směrnice 92/43/EHS, a o kvalitě a kvantitě stanovišť druhů uvedených v odstavci 3.
  V případě oblastí
  , v nichž jsou typy stanovišť uvedené v příloze I v neznámém stavu, se
  co nejrychleji, nejpozději však dva roky po vstupu nařízení v platnost, vypracují potřebné vědecké podklady týkající se prostorového rozsahu, aby bylo možné určit vhodná opatření na obnovu a oblasti, jichž by se měla tato obnova týkat
  .
  Národní plány na obnovu přírody musí obsahovat konkrétní akční plán, harmonogram a údaje o potřebných zdrojích určených na tato opatření
  . |
| --- | --- |

4.

Určení nejvhodnějších oblastí pro opatření na obnovu v souladu s odstavci 1, 2 a 3 tohoto článku se zakládá na nejlepších dostupných poznatcích a nejnovějších vědeckých důkazech o stavu typů stanovišť uvedených v příloze I, měřeno podle struktury a funkcí, které jsou nezbytné pro jejich dlouhodobé zachování, včetně jejich typických druhů, jak je uvedeno v čl. 1 písm. e) směrnice 92/43/EHS, a o kvalitě a kvantitě stanovišť druhů uvedených v odstavci 3.
  V případě oblastí
  , v nichž jsou typy stanovišť uvedené v příloze I v neznámém stavu, se
  co nejrychleji, nejpozději však dva roky po vstupu nařízení v platnost, vypracují potřebné vědecké podklady týkající se prostorového rozsahu, aby bylo možné určit vhodná opatření na obnovu a oblasti, jichž by se měla tato obnova týkat
  .
  Národní plány na obnovu přírody musí obsahovat konkrétní akční plán, harmonogram a údaje o potřebných zdrojích určených na tato opatření
  .

Odůvodnění

U některých typů stanovišť chybí ve stávajících databázích prostorově explicitní místní informace o stavu společenstev, referenčních úrovních nebo prvcích, které způsobují degradaci stanovišť, a tyto databáze tudíž neposkytují vědecky podložený základ pro stanovení priorit z hlediska oblastí či opatření zaměřených na obnovu. Shromážděné vědecké důkazy je třeba předložit co nejrychleji, aby bylo možné včas zahájit přípravu plánů a jejich provádění.

Pozměňovací návrh 11

Článek 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 8. | Mimo lokality sítě Natura 2000
  je
  nesplnění povinností stanovených v odstavcích 6 a 7
  odůvodněné
  , pokud je způsobeno: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

8.

Mimo lokality sítě Natura 2000
  je
  nesplnění povinností stanovených v odstavcích 6 a 7
  odůvodněné
  , pokud je způsobeno:

| 8. | Mimo lokality sítě Natura 2000
  lze
  nesplnění povinností stanovených v odstavcích 6 a 7
  odůvodnit pouze tehdy
  , pokud
  členské státy předloží přesvědčivé důkazy, že
  je způsobeno: |
| --- | --- |

8.

Mimo lokality sítě Natura 2000
  lze
  nesplnění povinností stanovených v odstavcích 6 a 7
  odůvodnit pouze tehdy
  , pokud
  členské státy předloží přesvědčivé důkazy, že
  je způsobeno:

| | a) | vyšší mocí; |
| --- | --- | --- |

a)

vyšší mocí;

| | a) | vyšší mocí; |
| --- | --- | --- |

a)

vyšší mocí;

| | b) | nevyhnutelnými změnami stanoviště, které jsou přímo způsobeny změnou klimatu, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

nevyhnutelnými změnami stanoviště, které jsou přímo způsobeny změnou klimatu, nebo

| | b) | nevyhnutelnými změnami stanoviště, které jsou přímo způsobeny změnou klimatu, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

nevyhnutelnými změnami stanoviště, které jsou přímo způsobeny změnou klimatu, nebo

| | c) | v důsledku projektu převažujícího veřejného zájmu,
  u něhož
  nejsou k dispozici žádná méně škodlivá alternativní řešení, což se posoudí případ od případu. |
| --- | --- | --- |

c)

v důsledku projektu převažujícího veřejného zájmu,
  u něhož
  nejsou k dispozici žádná méně škodlivá alternativní řešení, což se posoudí případ od případu.

| | c) | v důsledku
  probíhajícího či budoucího
  projektu převažujícího veřejného zájmu,
  v jehož případě
  nejsou k dispozici žádná méně škodlivá alternativní řešení, což se posoudí případ od případu
  , za předpokladu, že dotyčný členský stát přijal odpovídající kompenzační opatření a s přihlédnutím ke konkrétním celostátním a místním výzvám v oblasti životního prostředí
  . |
| --- | --- | --- |

c)

v důsledku
  probíhajícího či budoucího
  projektu převažujícího veřejného zájmu,
  v jehož případě
  nejsou k dispozici žádná méně škodlivá alternativní řešení, což se posoudí případ od případu
  , za předpokladu, že dotyčný členský stát přijal odpovídající kompenzační opatření a s přihlédnutím ke konkrétním celostátním a místním výzvám v oblasti životního prostředí
  .

Odůvodnění

Požadavek na nezhoršování stavu by neměl být na úkor probíhajících projektů, které přispívají k jiným výzvám spojeným s transformací, jako je transformace energetiky, digitalizace a zajišťování udržitelnosti infrastruktury. Tato formulace odpovídá znění čl. 6 odst. 4 směrnice 92/43/EHS (1) o ochraně přírodních stanovišť.

Pozměňovací návrh 12

Článek 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4. | Určení nejvhodnějších oblastí pro opatření na obnovu v souladu s odstavci 1, 2 a 3 se zakládá na nejlepších dostupných poznatcích a nejnovějších vědeckých důkazech o stavu typů stanovišť uvedených v příloze II, měřeno podle struktury a funkcí, které jsou nezbytné pro jejich dlouhodobé zachování, včetně jejich typických druhů, jak je uvedeno v čl. 1 písm. e) směrnice 92/43/EHS, a o kvalitě a kvantitě stanovišť druhů uvedených v odstavci 3.
  Oblasti
  , v nichž jsou typy stanovišť uvedené v příloze II v neznámém stavu, se
  považují za oblasti, které nejsou v dobrém stavu
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.

Určení nejvhodnějších oblastí pro opatření na obnovu v souladu s odstavci 1, 2 a 3 se zakládá na nejlepších dostupných poznatcích a nejnovějších vědeckých důkazech o stavu typů stanovišť uvedených v příloze II, měřeno podle struktury a funkcí, které jsou nezbytné pro jejich dlouhodobé zachování, včetně jejich typických druhů, jak je uvedeno v čl. 1 písm. e) směrnice 92/43/EHS, a o kvalitě a kvantitě stanovišť druhů uvedených v odstavci 3.
  Oblasti
  , v nichž jsou typy stanovišť uvedené v příloze II v neznámém stavu, se
  považují za oblasti, které nejsou v dobrém stavu
  .

| 4. | Určení nejvhodnějších oblastí pro opatření na obnovu v souladu s odstavci 1, 2 a 3 se zakládá na nejlepších dostupných poznatcích a nejnovějších vědeckých důkazech o stavu typů stanovišť uvedených v příloze II, měřeno podle struktury a funkcí, které jsou nezbytné pro jejich dlouhodobé zachování, včetně jejich typických druhů, jak je uvedeno v čl. 1 písm. e) směrnice 92/43/EHS, a o kvalitě a kvantitě stanovišť druhů uvedených v odstavci 3.
  V případě oblastí
  , v nichž jsou typy stanovišť uvedené v příloze II v neznámém stavu, se
  co nejrychleji, nejpozději však dva roky po vstupu nařízení v platnost, vypracují potřebné vědecké podklady týkající se prostorového rozsahu, aby bylo možné určit vhodná opatření na obnovu a oblasti, jichž by se měla tato obnova týkat
  .
  Národní plány na obnovu přírody musí obsahovat konkrétní akční plán, harmonogram a údaje o potřebných zdrojích určených na tato opatření
  . |
| --- | --- |

4.

Určení nejvhodnějších oblastí pro opatření na obnovu v souladu s odstavci 1, 2 a 3 se zakládá na nejlepších dostupných poznatcích a nejnovějších vědeckých důkazech o stavu typů stanovišť uvedených v příloze II, měřeno podle struktury a funkcí, které jsou nezbytné pro jejich dlouhodobé zachování, včetně jejich typických druhů, jak je uvedeno v čl. 1 písm. e) směrnice 92/43/EHS, a o kvalitě a kvantitě stanovišť druhů uvedených v odstavci 3.
  V případě oblastí
  , v nichž jsou typy stanovišť uvedené v příloze II v neznámém stavu, se
  co nejrychleji, nejpozději však dva roky po vstupu nařízení v platnost, vypracují potřebné vědecké podklady týkající se prostorového rozsahu, aby bylo možné určit vhodná opatření na obnovu a oblasti, jichž by se měla tato obnova týkat
  .
  Národní plány na obnovu přírody musí obsahovat konkrétní akční plán, harmonogram a údaje o potřebných zdrojích určených na tato opatření
  .

Odůvodnění

U některých typů stanovišť chybí ve stávajících databázích prostorově explicitní místní informace o stavu společenstev, referenčních úrovních nebo prvcích, které způsobují degradaci stanovišť, a tyto databáze tudíž neposkytují vědecky podložený základ pro stanovení priorit z hlediska oblastí či opatření zaměřených na obnovu. Shromážděné vědecké důkazy je třeba předložit co nejrychleji, aby bylo možné včas zahájit přípravu plánů a jejich provádění.

Pozměňovací návrh 13

Článek 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 8. | Mimo lokality sítě Natura 2000
  je
  nesplnění povinností stanovených v odstavcích 6 a 7
  odůvodněné
  , pokud je způsobeno: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

8.

Mimo lokality sítě Natura 2000
  je
  nesplnění povinností stanovených v odstavcích 6 a 7
  odůvodněné
  , pokud je způsobeno:

| 8. | Mimo lokality sítě Natura 2000
  lze
  nesplnění povinností stanovených v odstavcích 6 a 7
  odůvodnit pouze tehdy
  , pokud
  členské státy předloží přesvědčivé důkazy, že
  je způsobeno: |
| --- | --- |

8.

Mimo lokality sítě Natura 2000
  lze
  nesplnění povinností stanovených v odstavcích 6 a 7
  odůvodnit pouze tehdy
  , pokud
  členské státy předloží přesvědčivé důkazy, že
  je způsobeno:

| | a) | vyšší mocí; |
| --- | --- | --- |

a)

vyšší mocí;

| | a) | vyšší mocí; |
| --- | --- | --- |

a)

vyšší mocí;

| | b) | nevyhnutelnými změnami stanoviště, které jsou přímo způsobeny změnou klimatu, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

nevyhnutelnými změnami stanoviště, které jsou přímo způsobeny změnou klimatu, nebo

| | b) | nevyhnutelnými změnami stanoviště, které jsou přímo způsobeny změnou klimatu, nebo |
| --- | --- | --- |

b)

nevyhnutelnými změnami stanoviště, které jsou přímo způsobeny změnou klimatu, nebo

| | c) | v důsledku projektu převažujícího veřejného zájmu,
  u něhož
  nejsou k dispozici žádná méně škodlivá alternativní řešení, což se posoudí případ od případu. |
| --- | --- | --- |

c)

v důsledku projektu převažujícího veřejného zájmu,
  u něhož
  nejsou k dispozici žádná méně škodlivá alternativní řešení, což se posoudí případ od případu.

| | c) | v důsledku
  probíhajícího či budoucího
  projektu převažujícího veřejného zájmu,
  v jehož případě
  nejsou k dispozici žádná méně škodlivá alternativní řešení, což se posoudí případ od případu
  , za předpokladu, že dotyčný členský stát přijal odpovídající kompenzační opatření a s přihlédnutím ke konkrétním celostátním a místním výzvám v oblasti životního prostředí
  . |
| --- | --- | --- |

c)

v důsledku
  probíhajícího či budoucího
  projektu převažujícího veřejného zájmu,
  v jehož případě
  nejsou k dispozici žádná méně škodlivá alternativní řešení, což se posoudí případ od případu
  , za předpokladu, že dotyčný členský stát přijal odpovídající kompenzační opatření a s přihlédnutím ke konkrétním celostátním a místním výzvám v oblasti životního prostředí
  .

Odůvodnění

Požadavek na nezhoršování stavu by neměl být na úkor probíhajících projektů, které přispívají k jiným výzvám spojeným s transformací, jako je transformace energetiky, digitalizace a zajišťování udržitelnosti infrastruktury. Tato formulace odpovídá znění čl. 6 odst. 5 směrnice 92/43/EHS o ochraně přírodních stanovišť.

Pozměňovací návrh 14

Článek 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Členské státy zajistí, aby v porovnání s rokem
  2021
  nedošlo do roku 2030 k žádné čisté ztrátě sídelní zeleně ani korunového zápoje sídelní zeleně ve
  všech
  městech, v menších městech a na předměstích. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Členské státy zajistí, aby v porovnání s rokem
  2021
  nedošlo do roku 2030 k žádné čisté ztrátě sídelní zeleně ani korunového zápoje sídelní zeleně ve
  všech
  městech, v menších městech a na předměstích.

| 1. | Členské státy zajistí, aby v porovnání s rokem
  2024
  nedošlo
  v sídelní zeleni vymezené v článku 3
  do roku 2030 k žádné čisté ztrátě sídelní zeleně ani korunového zápoje sídelní zeleně ve městech, v menších městech a na předměstích.
  V zájmu dosažení tohoto cíle členské státy úzce spolupracují s místními a regionálními orgány a s řídicími orgány. |
| --- | --- |

1.

Členské státy zajistí, aby v porovnání s rokem
  2024
  nedošlo
  v sídelní zeleni vymezené v článku 3
  do roku 2030 k žádné čisté ztrátě sídelní zeleně ani korunového zápoje sídelní zeleně ve městech, v menších městech a na předměstích.
  V zájmu dosažení tohoto cíle členské státy úzce spolupracují s místními a regionálními orgány a s řídicími orgány.

| 2. | Členské státy zajistí, aby na vnitrostátní úrovni došlo ke zvýšení celkové rozlohy sídelní zeleně ve městech, v menších městech a na předměstích nejméně o 3 % jejich celkové rozlohy v roce
  2021
  do roku 2040 a nejméně o 5 % této rozlohy do roku 2050. |
| --- | --- |

2.

Členské státy zajistí, aby na vnitrostátní úrovni došlo ke zvýšení celkové rozlohy sídelní zeleně ve městech, v menších městech a na předměstích nejméně o 3 % jejich celkové rozlohy v roce
  2021
  do roku 2040 a nejméně o 5 % této rozlohy do roku 2050.

| 2. | Je třeba zahájit opatření k dosažení lepší ekologické kvality stanovišť a konektivity, a to s ohledem na doplňkovost těchto opatření s místním plánováním využití půdy a územním plánováním. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Členské státy zajistí, aby na vnitrostátní úrovni došlo ke
  kvantitativnímu i kvalitativnímu
  zvýšení celkové rozlohy sídelní zeleně
  vymezené v článku 3
  ve městech, v menších městech a na předměstích nejméně o 3 % jejich celkové rozlohy v roce
  2024
  do roku 2040 a nejméně o 5 % této rozlohy do roku 2050.
  Aby byl ve městech, v menších městech a na předměstích zajištěn spravedlivý přístup k obnově – přičemž je vždy nutno přihlížet k podmínkám v daném státě –, jsou tyto cíle stanoveny ve vztahu k celkové rozloze městského prostoru v rámci místních správních jednotek v členském státě, nikoli ke stávající sídelní zeleni v referenčním roce 2024. Bez ohledu na správní struktury místních správních jednotek je třeba přistupovat k městským oblastem jako k funkčním celkům. |
| --- | --- |

3.

Členské státy zajistí, aby na vnitrostátní úrovni došlo ke
  kvantitativnímu i kvalitativnímu
  zvýšení celkové rozlohy sídelní zeleně
  vymezené v článku 3
  ve městech, v menších městech a na předměstích nejméně o 3 % jejich celkové rozlohy v roce
  2024
  do roku 2040 a nejméně o 5 % této rozlohy do roku 2050.
  Aby byl ve městech, v menších městech a na předměstích zajištěn spravedlivý přístup k obnově – přičemž je vždy nutno přihlížet k podmínkám v daném státě –, jsou tyto cíle stanoveny ve vztahu k celkové rozloze městského prostoru v rámci místních správních jednotek v členském státě, nikoli ke stávající sídelní zeleni v referenčním roce 2024. Bez ohledu na správní struktury místních správních jednotek je třeba přistupovat k městským oblastem jako k funkčním celkům.

| | Kromě toho členské státy zajistí: |
| --- | --- |

Kromě toho členské státy zajistí:

| | Kromě toho členské státy zajistí: |
| --- | --- |

Kromě toho členské státy zajistí:

| | a) | korunový zápoj sídelní zeleně ve všech městech, v menších městech a na předměstích do roku 2050 ve výši alespoň
  10 % a |
| --- | --- | --- |

a)

korunový zápoj sídelní zeleně ve všech městech, v menších městech a na předměstích do roku 2050 ve výši alespoň
  10 % a

| | a) | korunový zápoj sídelní zeleně ve všech městech, v menších městech a na předměstích do roku 2050 ve výši alespoň
  15 %, |
| --- | --- | --- |

a)

korunový zápoj sídelní zeleně ve všech městech, v menších městech a na předměstích do roku 2050 ve výši alespoň
  15 %,

| | b) | čistý přírůstek sídelní zeleně, která je začleněna do stávajících a nových budov a rozvoje infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím renovací a obnovy, ve všech městech, v menších městech a na předměstích. |
| --- | --- | --- |

b)

čistý přírůstek sídelní zeleně, která je začleněna do stávajících a nových budov a rozvoje infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím renovací a obnovy, ve všech městech, v menších městech a na předměstích.

| | b) | čistý přírůstek sídelní zeleně, která je začleněna do stávajících a nových budov a rozvoje infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím renovací a obnovy, ve všech městech, v menších městech a na předměstích
  , a |
| --- | --- | --- |

b)

čistý přírůstek sídelní zeleně, která je začleněna do stávajících a nových budov a rozvoje infrastruktury, mimo jiné prostřednictvím renovací a obnovy, ve všech městech, v menších městech a na předměstích
  , a

| | c) | kontrolu invazivních nepůvodních druhů v sídelní zeleni i podporu rozmanitosti a množství hmyzu, jež zlepšují funkční ekosystémy v těchto oblastech
  . |
| --- | --- | --- |

c)

kontrolu invazivních nepůvodních druhů v sídelní zeleni i podporu rozmanitosti a množství hmyzu, jež zlepšují funkční ekosystémy v těchto oblastech
  .

Odůvodnění

Formulace tohoto cíle vedla k mylným výkladům. Někteří aktéři měli za to, že jde o 3 % a 5 % zvýšení celkové rozlohy zeleně v členském státě, zatímco z posouzení dopadů jasně vyplývá, že referenční hodnotou je zde celková rozloha místních správních jednotek v členském státě.

Pozměňovací návrh 15

Článek 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Členské státy vypracují seznam překážek bránících podélnému a příčnému propojení povrchových vod a určí překážky, které je třeba odstranit, aby se přispělo k dosažení cílů pro obnovu stanovených v článku 4 tohoto nařízení a cíle obnovit v Unii do roku 2030
  nejméně 25 000  km
  volně
  tekoucích řek, aniž by tím byla dotčena směrnice 2000/60/ES, zejména čl. 4 odst. 3, 5 a 7 uvedené směrnice, a nařízení 1315/2013, zejména článek 15 uvedeného nařízení
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Členské státy vypracují seznam překážek bránících podélnému a příčnému propojení povrchových vod a určí překážky, které je třeba odstranit, aby se přispělo k dosažení cílů pro obnovu stanovených v článku 4 tohoto nařízení a cíle obnovit v Unii do roku 2030
  nejméně 25 000  km
  volně
  tekoucích řek, aniž by tím byla dotčena směrnice 2000/60/ES, zejména čl. 4 odst. 3, 5 a 7 uvedené směrnice, a nařízení 1315/2013, zejména článek 15 uvedeného nařízení
  .

| 1. | Členské státy vypracují seznam překážek bránících podélnému a příčnému propojení povrchových vod a určí překážky, které je třeba odstranit, aby se přispělo k dosažení cílů pro obnovu stanovených v článku 4 tohoto nařízení a cíle obnovit v Unii do roku 2030 1
  5 % délky řek (178 000  km v celé EU) na
  volně
  tekoucí řeky a zároveň zlepšit biologickou rozmanitost odstraněním překážek a obnovou souvisejících záplavových území, přičemž je třeba zohlednit poptávku po energii z obnovitelných zdrojů
  .


  Tento výčet bude zahrnovat zásoby podzemních vod, jejichž hladina musí být vzhledem k jejich přispívání k podélnému a příčnému toku povrchových vod i k mokřadům a pramenům zachována. |
| --- | --- |

1.

Členské státy vypracují seznam překážek bránících podélnému a příčnému propojení povrchových vod a určí překážky, které je třeba odstranit, aby se přispělo k dosažení cílů pro obnovu stanovených v článku 4 tohoto nařízení a cíle obnovit v Unii do roku 2030 1
  5 % délky řek (178 000  km v celé EU) na
  volně
  tekoucí řeky a zároveň zlepšit biologickou rozmanitost odstraněním překážek a obnovou souvisejících záplavových území, přičemž je třeba zohlednit poptávku po energii z obnovitelných zdrojů
  .

Tento výčet bude zahrnovat zásoby podzemních vod, jejichž hladina musí být vzhledem k jejich přispívání k podélnému a příčnému toku povrchových vod i k mokřadům a pramenům zachována.

Odůvodnění

Návrh by měl obsahovat kvantifikované a časově vymezené cíle pro odstranění překážek a skutečnou obnovu propojení řek. Členské státy by měly mít povinnost obnovit do roku 2030 15 % délky řek na volně tekoucí řeky, a to odstraněním překážek a obnovou souvisejících záplavových území.

Pozměňovací návrh 16

Článek 7

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Členské státy odstraní překážky podélného a příčného propojení povrchových vod určené podle odstavce 1 tohoto článku v souladu s plánem jejich odstranění uvedeným v čl. 12 odst. 2 písm. f). Při odstraňování překážek se členské státy primárně zabývají zastaralými překážkami, tedy těmi, které již nejsou zapotřebí pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, vnitrozemskou plavbu, zásobování vodou nebo jiné využití. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Členské státy odstraní překážky podélného a příčného propojení povrchových vod určené podle odstavce 1 tohoto článku v souladu s plánem jejich odstranění uvedeným v čl. 12 odst. 2 písm. f). Při odstraňování překážek se členské státy primárně zabývají zastaralými překážkami, tedy těmi, které již nejsou zapotřebí pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, vnitrozemskou plavbu, zásobování vodou nebo jiné využití.

| 2. | Členské státy odstraní překážky podélného a příčného propojení povrchových vod určené podle odstavce 1 tohoto článku v souladu s plánem jejich odstranění uvedeným v čl. 12 odst. 2 písm. f). Při odstraňování překážek se členské státy primárně zabývají
  i) překážkami, jejichž odstranění bude z ekologického hlediska přínosné, a ii)
  zastaralými překážkami, tedy těmi, které již nejsou zapotřebí pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, vnitrozemskou plavbu, zásobování vodou nebo jiné využití.
  Za zastaralé nelze považovat překážky, které jsou součástí historického a kulturního dědictví, jejichž zachování není spojeno s nepřekonatelnými překážkami a jež přispěly k utváření jedinečné krajiny a biologické rozmanitosti či napomáhají k doplňování zvodní tím, že zpomalují rychlost vody. |
| --- | --- |

2.

Členské státy odstraní překážky podélného a příčného propojení povrchových vod určené podle odstavce 1 tohoto článku v souladu s plánem jejich odstranění uvedeným v čl. 12 odst. 2 písm. f). Při odstraňování překážek se členské státy primárně zabývají
  i) překážkami, jejichž odstranění bude z ekologického hlediska přínosné, a ii)
  zastaralými překážkami, tedy těmi, které již nejsou zapotřebí pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, vnitrozemskou plavbu, zásobování vodou nebo jiné využití.
  Za zastaralé nelze považovat překážky, které jsou součástí historického a kulturního dědictví, jejichž zachování není spojeno s nepřekonatelnými překážkami a jež přispěly k utváření jedinečné krajiny a biologické rozmanitosti či napomáhají k doplňování zvodní tím, že zpomalují rychlost vody.

Odůvodnění

Vedle návrhu, aby se členské státy zabývaly především odstraňováním zastaralých překážek, by dalším důležitým kritériem pro identifikaci překážek, jež mají být odstraněny, měl být ekologický přínos související s jejich odstraněním.

Pozměňovací návrh 17

Článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Kromě oblastí, na něž se vztahují opatření na obnovu podle čl. 4 odst. 1, 2 a 3, zavedou členské státy opatření na obnovu nezbytná pro posílení biologické rozmanitosti zemědělských ekosystémů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Kromě oblastí, na něž se vztahují opatření na obnovu podle čl. 4 odst. 1, 2 a 3, zavedou členské státy opatření na obnovu nezbytná pro posílení biologické rozmanitosti zemědělských ekosystémů.

| 1. | Kromě oblastí, na něž se vztahují opatření na obnovu podle čl. 4 odst. 1, 2 a 3, zavedou členské státy opatření na obnovu nezbytná pro posílení biologické rozmanitosti zemědělských ekosystémů
  i pro nastolení rovnováhy mezi býložravci, parazitoidy a predátory s cílem usnadnit zemědělskou produkci bez přípravků na ochranu rostlin
  . |
| --- | --- |

1.

Kromě oblastí, na něž se vztahují opatření na obnovu podle čl. 4 odst. 1, 2 a 3, zavedou členské státy opatření na obnovu nezbytná pro posílení biologické rozmanitosti zemědělských ekosystémů
  i pro nastolení rovnováhy mezi býložravci, parazitoidy a predátory s cílem usnadnit zemědělskou produkci bez přípravků na ochranu rostlin
  .

Odůvodnění

Zemědělské ekosystémy a potravinová produktivita v Evropě jsou ohroženy pronikáním nových škodlivých organismů na naše území, což způsobuje ztráty na úrodě, vyžaduje masivní používání pesticidů a postihuje biologickou rozmanitost evropských ekosystémů.

Pozměňovací návrh 18

Článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 4. | Pro zemědělsky využívané organické půdy, která tvoří odvodněná rašeliniště, zavedou členské státy opatření na obnovu. Tato opatření musí být zavedena nejméně pro: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

4.

Pro zemědělsky využívané organické půdy, která tvoří odvodněná rašeliniště, zavedou členské státy opatření na obnovu. Tato opatření musí být zavedena nejméně pro:

| 4. | Pro zemědělsky využívané organické půdy, která tvoří odvodněná rašeliniště, zavedou členské státy opatření na obnovu. Tato opatření musí být zavedena nejméně pro: |
| --- | --- |

4.

Pro zemědělsky využívané organické půdy, která tvoří odvodněná rašeliniště, zavedou členské státy opatření na obnovu. Tato opatření musí být zavedena nejméně pro:

| | a) | 30 % těchto oblastí do roku 2030, přičemž alespoň
  čtvrtina
  z nich bude zavodněna; |
| --- | --- | --- |

a)

30 % těchto oblastí do roku 2030, přičemž alespoň
  čtvrtina
  z nich bude zavodněna;

| | a) | 30 % těchto oblastí do roku 2030, přičemž alespoň
  polovina
  z nich bude zavodněna; |
| --- | --- | --- |

a)

30 % těchto oblastí do roku 2030, přičemž alespoň
  polovina
  z nich bude zavodněna;

| | b) | 50 % těchto oblastí do roku 2040, přičemž alespoň
  polovina
  z nich
  bude zavodněna
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

50 % těchto oblastí do roku 2040, přičemž alespoň
  polovina
  z nich
  bude zavodněna
  ;

| | b) | 50 % těchto oblastí do roku 2040, přičemž alespoň
  dvě třetiny
  z nich
  budou zavodněny
  ; |
| --- | --- | --- |

b)

50 % těchto oblastí do roku 2040, přičemž alespoň
  dvě třetiny
  z nich
  budou zavodněny
  ;

| | c) | 70 % těchto oblastí do roku 2050, přičemž alespoň
  polovina
  z nich
  bude zavodněna
  . |
| --- | --- | --- |

c)

70 % těchto oblastí do roku 2050, přičemž alespoň
  polovina
  z nich
  bude zavodněna
  .

| | c) | 70 % těchto oblastí do roku 2050, přičemž alespoň
  dvě třetiny
  z nich
  budou zavodněny
  . |
| --- | --- | --- |

c)

70 % těchto oblastí do roku 2050, přičemž alespoň
  dvě třetiny
  z nich
  budou zavodněny
  .

Odůvodnění

Rašeliniště představují největší přírodní pozemní úložiště uhlíku, a pokud jsou poškozena, jsou významným zdrojem emisí skleníkových plynů. Navrhujeme proto rozšířit zavodňování (nejúčinnější opatření na obnovu rašelinišť), což by pomohlo výrazně snížit emise a splnit celkový cíl.

Pozměňovací návrh 19

Článek 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 5. | Členské státy použijí opatření stanovená ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71), aby se docílilo udržitelného používání přípravků na ochranu rostlin, snížení jejich rizik a dopadů na lidské zdraví a životní prostředí a podpory integrované ochrany rostlin a alternativních metod a technik, jako jsou nechemická opatření. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.

Odůvodnění

Je nezbytné omezit používání pesticidů a hnojiv a v případě potřeby je nahradit bezpečnými přírodními produkty a alternativními metodami, které neznečišťují životní prostředí.

Pozměňovací návrh 20

Článek 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Členské státy dosáhnou
  na vnitrostátní úrovni
  rostoucího trendu u každého z následujících ukazatelů
  v
   lesních ekosystémech, jež jsou blíže uvedeny v příloze VI, měřeno v období od data vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. prosince 2030 a poté
  každé tři roky
  až do dosažení uspokojivých úrovní určených v souladu s čl. 11 odst. 3: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Členské státy dosáhnou
  na vnitrostátní úrovni
  rostoucího trendu u každého z následujících ukazatelů
  v
   lesních ekosystémech, jež jsou blíže uvedeny v příloze VI, měřeno v období od data vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. prosince 2030 a poté
  každé tři roky
  až do dosažení uspokojivých úrovní určených v souladu s čl. 11 odst. 3:

| 2. | Členské státy dosáhnou rostoucího trendu u každého z následujících ukazatelů
  ve všech
  lesních ekosystémech, jež jsou blíže uvedeny v příloze VI, měřeno v období od data vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. prosince 2030 a poté
  každých pět let
  až do dosažení uspokojivých úrovní určených v souladu s čl. 11 odst. 3: |
| --- | --- |

2.

Členské státy dosáhnou rostoucího trendu u každého z následujících ukazatelů
  ve všech
  lesních ekosystémech, jež jsou blíže uvedeny v příloze VI, měřeno v období od data vstupu tohoto nařízení v platnost do 31. prosince 2030 a poté
  každých pět let
  až do dosažení uspokojivých úrovní určených v souladu s čl. 11 odst. 3:

| | a) | stojící mrtvé dřevo; |
| --- | --- | --- |

a)

stojící mrtvé dřevo;

| | a) | stojící mrtvé dřevo; |
| --- | --- | --- |

a)

stojící mrtvé dřevo;

| | b) | ležící mrtvé dřevo; |
| --- | --- | --- |

b)

ležící mrtvé dřevo;

| | b) | ležící mrtvé dřevo; |
| --- | --- | --- |

b)

ležící mrtvé dřevo;

| | c) | podíl lesů s nerovnoměrnou věkovou strukturou; |
| --- | --- | --- |

c)

podíl lesů s nerovnoměrnou věkovou strukturou;

| | c) | podíl lesů s nerovnoměrnou věkovou strukturou; |
| --- | --- | --- |

c)

podíl lesů s nerovnoměrnou věkovou strukturou;

| | d) | propojení lesů; |
| --- | --- | --- |

d)

propojení lesů;

| | d) | propojení lesů; |
| --- | --- | --- |

d)

propojení lesů;

| | e) | indikátor běžných druhů lesních ptáků; |
| --- | --- | --- |

e)

indikátor běžných druhů lesních ptáků;

| | e) | indikátor běžných druhů lesních ptáků; |
| --- | --- | --- |

e)

indikátor běžných druhů lesních ptáků;

| | f) | zásoba organického uhlíku. |
| --- | --- | --- |

f)

zásoba organického uhlíku.

| | f) | zásoba organického uhlíku. |
| --- | --- | --- |

f)

zásoba organického uhlíku.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 21

Článek 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 3. | Členské státy použijí opatření stanovená v nařízení Komise (ES) č. 1737/2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2152/2003 o monitorování lesů a environmentálních interakcí ve Společenství a kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 2121/2004 ze dne 13. prosince 2004 a nařízení Komise (ES) č. 2278/1999 ze dne 21. října 1999. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.

| 4. | Členské státy uplatní doporučení CM/Rec(2008)3 Výboru ministrů členským státům o pokynech pro implementaci Evropské úmluvy o krajině. |
| --- | --- |

4.

Odůvodnění

Je naléhavě nutné provést opatření, která již byla stanovena v nařízeních a doporučeních na úrovni EU týkajících se obnovy lesů.

Pozměňovací návrh 22

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Členské státy kvantifikují území, které je třeba obnovit, aby bylo dosaženo cílů pro obnovu stanovených v článcích 4 a 5, přičemž zohlední stav typů stanovišť uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 a čl. 5 odst. 1 a 2 a kvalitu a kvantitu stanovišť druhů uvedených v čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 3, které se vyskytují na území daného státu. Kvantifikace je založena mimo jiné na těchto informacích: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Členské státy kvantifikují území, které je třeba obnovit, aby bylo dosaženo cílů pro obnovu stanovených v článcích 4 a 5, přičemž zohlední stav typů stanovišť uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 a čl. 5 odst. 1 a 2 a kvalitu a kvantitu stanovišť druhů uvedených v čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 3, které se vyskytují na území daného státu. Kvantifikace je založena mimo jiné na těchto informacích:

| 2. | Členské státy kvantifikují území, které je třeba obnovit, aby bylo dosaženo cílů pro obnovu stanovených v článcích 4 a 5, přičemž zohlední stav typů stanovišť uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 a čl. 5 odst. 1 a 2 a kvalitu a kvantitu stanovišť druhů uvedených v čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 3, které se vyskytují na území daného státu. Kvantifikace je založena mimo jiné na těchto informacích: |
| --- | --- |

2.

Členské státy kvantifikují území, které je třeba obnovit, aby bylo dosaženo cílů pro obnovu stanovených v článcích 4 a 5, přičemž zohlední stav typů stanovišť uvedených v čl. 4 odst. 1 a 2 a čl. 5 odst. 1 a 2 a kvalitu a kvantitu stanovišť druhů uvedených v čl. 4 odst. 3 a čl. 5 odst. 3, které se vyskytují na území daného státu. Kvantifikace je založena mimo jiné na těchto informacích:

| | a) | pro každý typ stanoviště: |
| --- | --- | --- |

a)

pro každý typ stanoviště:

| | a) | pro každý typ stanoviště: |
| --- | --- | --- |

a)

pro každý typ stanoviště:

| | | i) | celková rozloha stanoviště a mapa jeho současného rozložení; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

celková rozloha stanoviště a mapa jeho současného rozložení;

| | | i) | celková rozloha stanoviště a mapa jeho současného rozložení; |
| --- | --- | --- | --- |

i)

celková rozloha stanoviště a mapa jeho současného rozložení;

| | | ii) | rozloha stanoviště, která není v dobrém stavu; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

rozloha stanoviště, která není v dobrém stavu;

| | | ii) | rozloha stanoviště, která není v dobrém stavu; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

rozloha stanoviště, která není v dobrém stavu;

| | | iii) | příznivý referenční areál s ohledem na ztráty zaznamenané nejméně za posledních 70 let a předpokládané změny environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

příznivý referenční areál s ohledem na ztráty zaznamenané nejméně za posledních 70 let a předpokládané změny environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu;

| | | iii) | příznivý referenční areál s ohledem na ztráty zaznamenané nejméně za posledních 70 let a předpokládané změny environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu; |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

příznivý referenční areál s ohledem na ztráty zaznamenané nejméně za posledních 70 let a předpokládané změny environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu;

| | | iv) | oblasti, které jsou nejvhodnější pro znovuvytvoření typů stanovišť s ohledem na probíhající a předpokládané změny environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

oblasti, které jsou nejvhodnější pro znovuvytvoření typů stanovišť s ohledem na probíhající a předpokládané změny environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu;

| | | iv) | oblasti, které jsou nejvhodnější pro znovuvytvoření typů stanovišť s ohledem na probíhající a předpokládané změny environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

oblasti, které jsou nejvhodnější pro znovuvytvoření typů stanovišť s ohledem na probíhající a předpokládané změny environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu;

| | b) | dostatečná kvalita a kvantita stanovišť druhů, které jsou nezbytné pro dosažení jejich příznivého stavu z hlediska ochrany, s přihlédnutím k oblastem, které jsou nejvhodnější pro znovuvytvoření těchto stanovišť, a propojení mezi stanovišti potřebnému k tomu, aby populace druhů prosperovaly, jakož i probíhajícím a plánovaným změnám environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu. |
| --- | --- | --- |

b)

dostatečná kvalita a kvantita stanovišť druhů, které jsou nezbytné pro dosažení jejich příznivého stavu z hlediska ochrany, s přihlédnutím k oblastem, které jsou nejvhodnější pro znovuvytvoření těchto stanovišť, a propojení mezi stanovišti potřebnému k tomu, aby populace druhů prosperovaly, jakož i probíhajícím a plánovaným změnám environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu.

| | b) | dostatečná kvalita a kvantita stanovišť druhů, které jsou nezbytné pro dosažení jejich příznivého stavu z hlediska ochrany, s přihlédnutím k oblastem, které jsou nejvhodnější pro znovuvytvoření těchto stanovišť, a propojení mezi stanovišti potřebnému k tomu, aby populace druhů prosperovaly, jakož i probíhajícím a plánovaným změnám environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu. |
| --- | --- | --- |

b)

dostatečná kvalita a kvantita stanovišť druhů, které jsou nezbytné pro dosažení jejich příznivého stavu z hlediska ochrany, s přihlédnutím k oblastem, které jsou nejvhodnější pro znovuvytvoření těchto stanovišť, a propojení mezi stanovišti potřebnému k tomu, aby populace druhů prosperovaly, jakož i probíhajícím a plánovaným změnám environmentálních podmínek v důsledku změny klimatu.

| 3. | Při určování blízkosti městských center a městských klastrů pro účely definování sídelní zeleně v souladu s článkem 3 zahrnou členské státy oblasti nacházející se v okruhu alespoň 1 kilometru od městských center a městských klastrů. |
| --- | --- |

3.

Odůvodnění

Na základě místních podmínek a potřeb by měl mít každý členský stát povinnost určit ve svém národním plánu „blízkost“ městských center a městských klastrů, tak aby odpovídala struktuře měst, správním hranicím a dalším relevantním faktorům na místní a celostátní úrovni.

Pozměňovací návrh 23

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3. | Nejpozději do roku 2030 členské státy stanoví uspokojivé úrovně pro každý z ukazatelů uvedených v čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 2, a to prostřednictvím otevřeného a účinného procesu a posouzení na základě nejnovějších vědeckých poznatků, a je-li k dispozici, rámce uvedeného v čl. 17 odst. 9. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.

Nejpozději do roku 2030 členské státy stanoví uspokojivé úrovně pro každý z ukazatelů uvedených v čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 2, a to prostřednictvím otevřeného a účinného procesu a posouzení na základě nejnovějších vědeckých poznatků, a je-li k dispozici, rámce uvedeného v čl. 17 odst. 9.

| 3. | Nejpozději do roku 2030 členské státy stanoví
  ve vzájemné koordinaci
  uspokojivé úrovně pro každý z ukazatelů uvedených v čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 2, a to prostřednictvím otevřeného a účinného procesu a posouzení na základě nejnovějších vědeckých poznatků, a je-li k dispozici, rámce uvedeného v čl. 17 odst. 9.
  V zájmu zajištění souladu mezi členskými státy budou včas vypracovány a přijaty minimální požadavky a pokyny podle čl. 17 odst. 9 týkající se stanovení těchto uspokojivých úrovní. |
| --- | --- |

3.

Nejpozději do roku 2030 členské státy stanoví
  ve vzájemné koordinaci
  uspokojivé úrovně pro každý z ukazatelů uvedených v čl. 8 odst. 1, čl. 9 odst. 2 a čl. 10 odst. 2, a to prostřednictvím otevřeného a účinného procesu a posouzení na základě nejnovějších vědeckých poznatků, a je-li k dispozici, rámce uvedeného v čl. 17 odst. 9.
  V zájmu zajištění souladu mezi členskými státy budou včas vypracovány a přijaty minimální požadavky a pokyny podle čl. 17 odst. 9 týkající se stanovení těchto uspokojivých úrovní.

Odůvodnění

K tomu, aby členské státy mohly stanovit uspokojivé úrovně (jež platí pro cíle týkající se opylovačů a zemědělských a lesních ekosystémů), je zapotřebí jasný a společný rámec a pokyny týkající se minimálních požadavků.

Pozměňovací návrh 24

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6. | Členské státy koordinují vypracování národních plánů na obnovu přírody s určením vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie. Během přípravy plánů na obnovu přírody členské státy zajistí synergie s již určenými vhodnými oblastmi pro obnovitelné zdroje energie a zajistí, aby fungování těchto vhodných oblastí, včetně povolovacích postupů platných v těchto vhodných oblastech stanovených ve směrnici (EU) 2018/2001, zůstalo beze změny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

6.

Členské státy koordinují vypracování národních plánů na obnovu přírody s určením vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie. Během přípravy plánů na obnovu přírody členské státy zajistí synergie s již určenými vhodnými oblastmi pro obnovitelné zdroje energie a zajistí, aby fungování těchto vhodných oblastí, včetně povolovacích postupů platných v těchto vhodných oblastech stanovených ve směrnici (EU) 2018/2001, zůstalo beze změny.

| 6. | Členské státy koordinují vypracování národních plánů na obnovu přírody s určením vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie. Během přípravy plánů na obnovu přírody členské státy zajistí synergie s již určenými vhodnými oblastmi pro obnovitelné zdroje energie a zajistí, aby fungování těchto vhodných oblastí, včetně povolovacích postupů platných v těchto vhodných oblastech stanovených ve směrnici (EU) 2018/2001, zůstalo beze změny
  a nebyla ohrožena opatření v oblasti biologické rozmanitosti a obnovy
  . |
| --- | --- |

6.

Členské státy koordinují vypracování národních plánů na obnovu přírody s určením vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie. Během přípravy plánů na obnovu přírody členské státy zajistí synergie s již určenými vhodnými oblastmi pro obnovitelné zdroje energie a zajistí, aby fungování těchto vhodných oblastí, včetně povolovacích postupů platných v těchto vhodných oblastech stanovených ve směrnici (EU) 2018/2001, zůstalo beze změny
  a nebyla ohrožena opatření v oblasti biologické rozmanitosti a obnovy
  .

Odůvodnění

Při určování a vymezování vhodných oblastí pro obnovitelné zdroje energie je třeba zohlednit dané prostory a fungování opatření pro obnovu ekosystémů, která mají být zavedena.

Pozměňovací návrh 25

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 7. | Při přípravě svých národních plánů na obnovu přírody členské státy zohlední:
  [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

7.

Při přípravě svých národních plánů na obnovu přírody členské státy zohlední:

[...]

| 7. | Při přípravě svých národních plánů na obnovu přírody členské státy zohlední:
  [...] |
| --- | --- |

7.

Při přípravě svých národních plánů na obnovu přírody členské státy zohlední:

[...]

| | f) | národní strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti vypracované v souladu s článkem 6 Úmluvy o biologické rozmanitosti; |
| --- | --- | --- |

f)

národní strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti vypracované v souladu s článkem 6 Úmluvy o biologické rozmanitosti;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | f) | národní strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti vypracované v souladu s článkem 6 Úmluvy o biologické rozmanitosti
  , jakož i místní strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti

   (1)

  a mechanismy spolupráce pro začlenění národních strategií a akčních plánů do místních a naopak
  ; |
| --- | --- | --- |

f)

národní strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti vypracované v souladu s článkem 6 Úmluvy o biologické rozmanitosti
  , jakož i místní strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti

   (1)

  a mechanismy spolupráce pro začlenění národních strategií a akčních plánů do místních a naopak
  ;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | h) | plány ozeleňování měst a jejich cíle týkající se rozvoje sídelní zeleně, včetně opatření na vytvoření biologicky rozmanitých a přístupných městských lesů, parků a zahrad, městských farem, zelených střech a zdí, ulic lemovaných stromy, městských luk a městských živých plotů, a také ukazatele používané pro podávání zpráv a monitorování. |
| --- | --- | --- |

h)

plány ozeleňování měst a jejich cíle týkající se rozvoje sídelní zeleně, včetně opatření na vytvoření biologicky rozmanitých a přístupných městských lesů, parků a zahrad, městských farem, zelených střech a zdí, ulic lemovaných stromy, městských luk a městských živých plotů, a také ukazatele používané pro podávání zpráv a monitorování.

Odůvodnění

Podobné procesy a mechanismy zapojení by mohly být použity jako reference – například místní strategie a akční plány v oblasti biologické rozmanitosti nebo plány ozeleňování měst.

Pozměňovací návrh 26

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 7. | [...]








  i) | nástroj technické podpory napomáhající provedení tohoto právního předpisu. Tento nástroj zahrnuje: kapacity v souvislosti s (meziodvětvovými) mechanismy pro interakci mezi subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami a s integrovaným přístupem k rozvoji měst a obcí, jakož i s nástroji víceúrovňové správy; přilákání investic veřejného a soukromého sektoru a jejich racionalizaci; zvláště uzpůsobené odborné poradenství v technických, právních a finančních otázkách potřebné ke koncipování, provádění a monitorování opatření na obnovu přírody; vytvoření zvládnutelných a jednoduchých nástrojů a procesů monitorování; pokyny ohledně sladění nástrojů, norem a protokolů pro podávání zpráv napříč všemi úrovněmi správy; osvědčené postupy při obnově ekosystémů v různých podmínkách z hlediska fyzické geografie a v různých kontextech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

7.

[...]

i)

nástroj technické podpory napomáhající provedení tohoto právního předpisu. Tento nástroj zahrnuje: kapacity v souvislosti s (meziodvětvovými) mechanismy pro interakci mezi subjekty s rozhodovací pravomocí a zúčastněnými stranami a s integrovaným přístupem k rozvoji měst a obcí, jakož i s nástroji víceúrovňové správy; přilákání investic veřejného a soukromého sektoru a jejich racionalizaci; zvláště uzpůsobené odborné poradenství v technických, právních a finančních otázkách potřebné ke koncipování, provádění a monitorování opatření na obnovu přírody; vytvoření zvládnutelných a jednoduchých nástrojů a procesů monitorování; pokyny ohledně sladění nástrojů, norem a protokolů pro podávání zpráv napříč všemi úrovněmi správy; osvědčené postupy při obnově ekosystémů v různých podmínkách z hlediska fyzické geografie a v různých kontextech.

Odůvodnění

Nástroj technické podpory musí být zaměřen na řídicí orgány a místní a regionální orgány, které tento právní předpis provádějí. Jedním z hlavních problémů, pokud jde o koncipování, provádění a monitorování opatření na obnovu, jsou nedostatečné odborné znalosti a také nedostatečné zkušenosti s finančními nástroji (soukromého sektoru). V zájmu zajištění úspěšné obnovy přírody by měla technická podpora zahrnovat také místní integrované přístupy.

Pozměňovací návrh 27

Článek 11

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 12. | Členské státy by měly uplatňovat přístup zahrnující všechny úrovně správy a koordinovat vypracovávání, předběžné hodnocení a monitorování národních plánů na obnovu přírody a podávání příslušných zpráv s místními a regionálními orgány a také s řídicími orgány, přičemž je třeba brát v potaz všechny ekosystémy, které místní správní jednotky zahrnují.



  Členské státy by měly formalizovat mechanismy, které umožňují zúčastněným stranám a organizacím přispět ve vhodný čas k národnímu plánu na obnovu přírody, a společné hodnocení tohoto plánu před jeho předložením a měly by zavést postupy zpětné vazby a poskytnout pokyny ohledně sladění místních, regionálních a celostátních monitorovacích protokolů a nástroje, jež jsou k tomu zapotřebí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

12.

Členské státy by měly formalizovat mechanismy, které umožňují zúčastněným stranám a organizacím přispět ve vhodný čas k národnímu plánu na obnovu přírody, a společné hodnocení tohoto plánu před jeho předložením a měly by zavést postupy zpětné vazby a poskytnout pokyny ohledně sladění místních, regionálních a celostátních monitorovacích protokolů a nástroje, jež jsou k tomu zapotřebí.

Odůvodnění

Rozdělení pravomocí mezi správní orgány je na překážku integrované vizi, která je nezbytná pro účinnou správu přírodních stanovišť nebo povodí, jež překračují správní hranice. To, aby se místní, regionální a celostátní orgány a řídicí orgány podílely na národních plánech na obnovu přírody, má zásadní význam pro to, aby takováto společná, integrovaná vize obnovy mohla vzniknout a aby se zamezilo nesprávnému provádění (kdy by například byl určitý druh chráněn na jednom území, ale na sousedním už nikoli). Pro účinnou koordinaci a monitorování opatření v oblasti obnovy budou zapotřebí formalizované správní struktury a postupy.

Pozměňovací návrh 28

Čl. 12 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | n) | shrnutí procesu přípravy a vypracování národního plánu na obnovu přírody, včetně informací o účasti veřejnosti a o tom, jak byly zohledněny potřeby místních komunit a zúčastněných stran; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

n)

shrnutí procesu přípravy a vypracování národního plánu na obnovu přírody, včetně informací o účasti veřejnosti a o tom, jak byly zohledněny potřeby místních komunit a zúčastněných stran;

| 2. | n) | shrnutí procesu přípravy a vypracování národního plánu na obnovu přírody, včetně informací o účasti veřejnosti a o tom, jak byly zohledněny potřeby místních komunit a zúčastněných stran
  , včetně místních a regionálních orgánů, příslušných řídicích orgánů a vlastníků půdy
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

n)

shrnutí procesu přípravy a vypracování národního plánu na obnovu přírody, včetně informací o účasti veřejnosti a o tom, jak byly zohledněny potřeby místních komunit a zúčastněných stran
  , včetně místních a regionálních orgánů, příslušných řídicích orgánů a vlastníků půdy
  ;

Odůvodnění

Je důležité, aby do vypracovávání národních plánů na obnovu přírody byli zapojeni místní a regionální orgány, řídicí orgány a vlastníci půdy, neboť právě tito aktéři budou nakonec navrhovat, provádět, monitorovat a spolufinancovat opatření na obnovu.

Pozměňovací návrh 29

Článek 16

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2. | Členské státy určí, co představuje dostatečný zájem a porušení práva, v souladu s cílem poskytnout veřejnosti široký přístup ke spravedlnosti. Pro účely odstavce 1 se má za to, že nevládní organizace podporující ochranu životního prostředí a splňující požadavky vnitrostátních právních předpisů má práva, která mohou být porušena, a její zájmy se považují za dostatečné. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.

Členské státy určí, co představuje dostatečný zájem a porušení práva, v souladu s cílem poskytnout veřejnosti široký přístup ke spravedlnosti. Pro účely odstavce 1 se má za to, že nevládní organizace podporující ochranu životního prostředí a splňující požadavky vnitrostátních právních předpisů má práva, která mohou být porušena, a její zájmy se považují za dostatečné.

| 2. | Členské státy určí, co představuje dostatečný zájem a porušení práva, v souladu s cílem poskytnout veřejnosti široký přístup ke spravedlnosti
  podle Aarhuské úmluvy, a zejména podle článku 9 této úmluvy, který se zabývá přístupem k právní ochraně
  . Pro účely odstavce 1 se má za to, že nevládní organizace podporující ochranu životního prostředí a splňující požadavky vnitrostátních právních předpisů má práva, která mohou být porušena, a její zájmy se považují za dostatečné. |
| --- | --- |

2.

Členské státy určí, co představuje dostatečný zájem a porušení práva, v souladu s cílem poskytnout veřejnosti široký přístup ke spravedlnosti
  podle Aarhuské úmluvy, a zejména podle článku 9 této úmluvy, který se zabývá přístupem k právní ochraně
  . Pro účely odstavce 1 se má za to, že nevládní organizace podporující ochranu životního prostředí a splňující požadavky vnitrostátních právních předpisů má práva, která mohou být porušena, a její zájmy se považují za dostatečné.

Odůvodnění

Úmluva o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí, uzavřená v roce 1998 v Aarhusu, poskytuje vhodný rámec pro zajištění dodržování nezbytných protokolů ve vztahu k právnímu předpisu o obnově přírody.

Pozměňovací návrh 30

Čl. 17 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | b) | rozlohu sídelní zeleně a korunový zápoj sídelní zeleně ve městech, v menších městech a na předměstích, jak je uvedeno v článku 6; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

b)

rozlohu sídelní zeleně a korunový zápoj sídelní zeleně ve městech, v menších městech a na předměstích, jak je uvedeno v článku 6;

| 1. | b) | rozlohu
  a kvalitu
  sídelní zeleně a korunový zápoj sídelní zeleně ve městech, v menších městech a na předměstích, jak je uvedeno v článku 6; |
| --- | --- | --- |

1.

b)

rozlohu
  a kvalitu
  sídelní zeleně a korunový zápoj sídelní zeleně ve městech, v menších městech a na předměstích, jak je uvedeno v článku 6;

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

| 1. | uznává, že navrhovaný právní předpis EU o obnově přírody zásadně mění situaci v oblasti boje proti úbytku biologické rozmanitosti a dopadům změny klimatu, a oceňuje to, jak se v jeho rámci přistupuje k právně závazným, časově vymezeným a posloupným cílům, jež mají zajistit ochranu a obnovu všech ekosystémů v členských státech a urychleně řešit jejich degradaci. Považuje tento návrh – za předpokladu, že v něm budou provedeny nezbytné změny – za zásadní krok vpřed, který povede k provádění ambiciózního globálního rámce týkajícího se biologické rozmanitosti po roce 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatuje, že při posuzování dopadů byla zkoumána rozloha zeleně a potenciál jejího rozšíření na základě změn ve využívání půdy v celé EU a že cíle byly vyhodnoceny jako reálné. Při analýze však nebyly zohledněny různé podmínky a různá východiska jednotlivých zemí, regionů a měst. VR zdůrazňuje, že je naléhavě nutné návrh pozměnit tak, aby zohledňoval velmi různorodé stávající podmínky v jednotlivých členských státech, regionech a obcích, pokud jde o rozlohu a kvalitu jednotlivých ekosystémů, strukturu regionu, města, obce nebo aglomerace, správní strukturu a vlastnictví půdy; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorňuje na rozsáhlou devastaci životního prostředí způsobenou brutální a nelegální ruskou agresí na Ukrajině. Zdůrazňuje, že zhoršování životního prostředí a související problémy budou mít přeshraniční důsledky a budou mít dopad jak na lidské zdraví, tak na místní ekosystémy. Naléhavě vyzývá k podniknutí vhodných kroků a zvážení konkrétních opatření, která mají být provedena v oblasti biologické rozmanitosti a obnovy ekosystémů po skončení války; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zdůrazňuje klíčovou úlohu místních a regionálních orgánů při společném vypracovávání národních plánů na obnovu přírody, určování oblastí obnovy a stanovování ukazatelů založených na místních prioritách a potřebách komunit, veřejném a soukromém spolufinancování, zapojování zúčastněných stran a veřejnosti a provádění místních, integrovaných a na danou oblast zaměřených opatření v oblasti obnovy. Zásadní roli místních a regionálních orgánů vyzdvihuje také v souvislosti s monitorováním pokroku při plnění cílů pro městské a jiné ekosystémy, které spadají pod danou místní správní jednotku, a s podáváním souvisejících zpráv. Musí se zajistit, že monitorování a podávání zpráv nezpůsobí přílišnou administrativní zátěž a že bude v zájmu usnadnění práce možné využívat digitální prostředky; |
| --- | --- |

4.

| 5. | trvá na tom, aby místní a regionální orgány cílové oblasti – a to včetně oblastí sídelní zeleně a souvisejících potřeb kvantitativního a kvalitativního rozvoje, s přihlédnutím k jejich místnímu integrovanému rozvoji měst – definovaly v úzké spolupráci s členskými státy a řídicími orgány členských států s cílem zajistit, že budou zohledněny místní podmínky, pokud jde o strukturu měst a přírodu, a aby se k obnově přírody ve všech městských a příměstských oblastech přistupovalo spravedlivě; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naléhavě vyzývá členské státy, aby se postaraly o to, že národní programy na obnovu přírody budou zohledňovat specifické socioekonomické, geografické a environmentální podmínky a charakteristiky daného místa, místní komunitu a regionální kontext a také příslušné potřeby v oblasti obnovy přírody, zejména ve vztahu k velmi citlivým ekosystémům, jako jsou nejvzdálenější regiony, ostrovy, horské regiony, rašeliniště a mokřady nebo jiné oblasti bohaté na endemické nebo ohrožené druhy, a také k městským ekosystémům. Požaduje, aby zvláště citlivé ekosystémy byly v právním předpisu EU o obnově přírody výslovně vyzdviženy, a bylo tak uznáno, že mají specifické podmínky a specifické potřeby, co se týče obnovy; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že je třeba uznat význam vzájemných biokulturních vazeb pro utváření místní identity a podporu zemědělské krajiny s vysokou kulturní a přírodní hodnotou, neboť jsou nezbytným předpokladem pro úspěšné propojení kulturní identity s ekosystémy na celém světě; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vítá skutečnost, že Evropská komise zahrnula do právního předpisu EU o obnově přírody rozsáhlé posouzení dopadů týkající se uplatňování jak zásady subsidiarity, tak zásady proporcionality. Uvedené odůvodnění – jež se týká evropské přidané hodnoty návrhu a zavádění opatření vyplývajících z pravomocí EU v oblasti životního prostředí a změny klimatu – je s těmito zásadami v souladu. VR však upozorňuje na skutečnost, že v článku 6 nejsou zmíněny přímé ani nepřímé dopady, např. finanční důsledky a vliv na interní správu a soudnictví členských států; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zdůrazňuje nepostradatelnou úlohu ekosystémů, pokud jde o ukládání uhlíku a ochranu před dopady změny klimatu. To vyžaduje nejen ukončení škodlivých praktik, jako je odlesňování, zakrývání půdy nebo těžba rašeliny, ale také cílenou ochranu a rekonstrukci, např. obnovu toků, rašelinišť a mokřadů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že nařízení musí zohlednit různé podmínky a východiska na celostátní i místní úrovni, např. pokud jde o rozdělení do správních jednotek, hustotu a strukturu zeleně či místní a celostátní potřeby. Proto by měly být posíleny integrované přístupy k rozvoji měst a komunit na místní úrovni. Definice a požadavky musí být jasné a relevantní pro celou Unii; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že je třeba, aby města a obce zvýšily svou odolnost vůči změně klimatu tím, že budou chránit, podporovat a obnovovat modrou infrastrukturu prostřednictvím revitalizace kanálů a toků a vytvářením malých vodních toků. V souvislosti s tímto nařízením vyzývá členské státy, aby zajistily, že všechna města a obce s více než 20 000 obyvatel vypracují, přijmou a provedou plány pro rychlé rozšíření zelených a modrých oblastí; |
| --- | --- |

11.

A.   Integrace a soudržnost politiky

| 12. | opakuje, že je důležité integrovat právní předpis EU o obnově přírody se stávajícími politikami a strategiemi na místní, regionální a jiné nižší než celostátní úrovni, a zdůrazňuje, že jsou zapotřebí náležité nástroje a mechanismy k posílení závazné povahy a kvalitativní účinnosti právních předpisů na místní a nižší než celostátní úrovni. Zároveň zdůrazňuje, že musí být posílena schopnost místních a regionálních orgánů přispívat svými místními znalostmi a místními řešeními k uskutečňování společných cílů v oblasti ochrany přírody a že orgánům nesmí být v tomto ohledu kladeny překážky. Bez ohledu na správní struktury místních správních jednotek je třeba přistupovat k městským oblastem jako k funkčním celkům; |
| --- | --- |

12.

| 13. | zdůrazňuje, že opatření zaměřená na obnovu a přijímaná v prvé řadě na místní úrovni jsou součástí opatření v oblasti změny klimatu a územního plánování. Musejí je provádět města a regiony prostřednictvím ambiciózní politiky napříč správními hranicemi a u každého z nich se musí provést hodnocení jeho celkové účinnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | zdůrazňuje přínos integrace národních plánů na obnovu přírody s vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu a závaznými cíli podle stávající směrnice o obnovitelných zdrojích energie (v souladu s revidovaným cílem zavedeným programem REPowerEU). Domnívá se, že je nezbytné, aby určené vhodné oblasti pro obnovitelné zdroje energie nebyly konkurencí pro opatření na obnovu přírody, nýbrž aby se vzájemně podporovaly při dosahování vytyčených cílů. V této souvislosti upozorňuje na to, že je nezbytné zohlednit malou rozlohu nejvzdálenějších regionů a ostrovů, aby bylo možné sladit různé způsoby využívání jednotlivých území, a prostředky na ochranu tak nebránily či neztěžovaly nezbytnou transformaci energetiky v podobě rozvoje infrastruktur pro energii z obnovitelných zdrojů, a to zvláště v oblastech, které nelze připojit k evropské energetické síti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vyzývá k odstranění nesrovnalostí a protichůdných zájmů, jež existují v jiných oblastech politiky (jako jsou energetika, rybolov, produkce potravin a zemědělství) a které by mohly ohrozit úspěšné provádění právního předpisu EU o obnově přírody nebo být v rozporu s veřejným zájmem. Požaduje, aby perspektivy byly důsledně sladěny ve snaze zajistit, aby obnova ekosystémů v oblasti využívání půdy a územního plánování měla větší váhu a zároveň se vytvořil spravedlivý systém náhrad pro ty, kteří na ně mají nárok. Specifické zájmy v oblasti potravinového zabezpečení a energetické bezpečnosti, které vyvstávají v důsledku geopolitických okolností, by měly být náležitě sladěny s právním předpisem EU o obnově přírody a dalšími unijními právními předpisy týkajícími se životního prostředí; |
| --- | --- |

15.

B.   Financování obnovy ekosystémů, zefektivnění investic veřejného sektoru a podpora investic soukromého sektoru

| 16. | upozorňuje na to, že opatření stanovená v návrhu nařízení budou vyžadovat obrovské finanční prostředky. Zdůrazňuje, že na obnovu je třeba vyčlenit odpovídající finanční zdroje, zejména proto, že potřebné finanční prostředky nebudou v příštích několika letech k dispozici v programech financování EU, resp. nebude možné je flexibilně využívat, a ani členské státy, regiony a místní orgány nemají ve svých vnitrostátních rozpočtech dostatečné finanční rezervy. Opakuje, že je zapotřebí navýšit financování zaměřené na biologickou rozmanitost a obnovu ekosystémů a usnadnit přístup místních a regionálních orgánů k účinnému a nebyrokratickému využívání dostupných finančních nástrojů; |
| --- | --- |

16.

| 17. | požaduje, aby byly na úrovni členských států vyčleněny zdroje financování, které budou v plném souladu se stanovenými prioritami a potřebami místních a regionálních orgánů. Vyzývá k tomu, aby regionální struktury byly uznány jako důležité subjekty, které mohou zefektivnit a koordinovat priority místních a regionálních orgánů, a poskytnout tak vodítko, jež bude efektivní pomocí, co se týče spolufinancování a podpory účinných opatření v oblasti obnovy v územním měřítku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | je si vědom nedostatků v provádění směrnic o ochraně přírody, a proto vyzývá k posílení mechanismů prosazování a infrastruktury pro dodržování předpisů, aby se zajistilo, že úsilí o omezení globálního oteplování i obnova ekosystémů bude mít přinejmenším stejnou úroveň důležitosti jako ostatní požadavky na využívání půdy; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že pro překlenutí mezery ve financování obnovy ekosystémů budou stěžejní investice soukromého sektoru. Upozorňuje na nevyužité příležitosti a na potřeby, které souvisejí se zaváděním a rozšiřováním tržních nástrojů, jako je společensky odpovědné investování, platby za ekosystémové služby nebo kredity za pohlcování uhlíku v půdě. Takovéto pilotní projekty by měly jít ruku v ruce s budováním kapacit místních a regionálních orgánů v oblasti finančních nástrojů tohoto typu – což by ideálně měla být jedna z prioritních oblastí systému technické podpory; |
| --- | --- |

19.

C.   Technická podpora a budování kapacit místních a regionálních orgánů

| 20. | zdůrazňuje, že účinné koncipování, provádění a monitorování opatření v oblasti obnovy přírody bude vyžadovat značnou technickou odbornost a že místní a regionální orgány, které budou tato opatření provádět, budou muset investovat značné zdroje. Konstatuje, že místní a regionální orgány tuto odbornost v současné době nemají. Vyzývá tedy k jejímu rozvíjení, a to buď interně, na základě sdílení zdrojů s ostatními místními a regionálními orgány na jednom území či na několika sousedících územích nebo prostřednictvím zadání externímu dodavateli; |
| --- | --- |

20.

| 21. | požaduje komplexní systém technické podpory, který by zahrnoval: budování kapacit místních a regionálních orgánů s cílem dosáhnout požadované technické odbornosti; vytvoření příslušných nástrojů a procesů monitorování; pokyny ohledně sladění nástrojů, norem a protokolů pro podávání zpráv napříč všemi úrovněmi správy; osvědčené postupy při obnově ekosystémů v různých podmínkách z hlediska fyzické geografie a v různých kontextech; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zdůrazňuje, že by tento systém podpory měl vycházet ze stávajících nástrojů/platforem pro budování kapacit, jako je Platforma EU pro ozeleňování měst, NetworkNature, Biodiversa+, BioAgora, UrbanByNature, CitiesWithNature a RegionsWithNature, a měl by s nimi být integrován; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vyzývá k vytvoření přístupného, inkluzivního a standardizovaného systému monitorování a podávání zpráv, který stanoví zefektivněné metody pro: určování oblastí obnovy přírody; posuzování stavu ekosystémů; stanovení uspokojivých úrovní, pokud jde o ukazatele, a cílů v oblasti monitorování. |
| --- | --- |

23.

V Bruselu dne 9. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

1

(1)  
  Ty byly uznány v rozhodnutí X/22 na 10. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti.

1

Ty byly uznány v rozhodnutí X/22 na 10. zasedání konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti.

---

III Přípravné akty

Výbor regionů

153. plenární zasedání VR, 8. 2. 2023 - 9. 2. 2023

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/58

---

Stanovisko Evropského výboru regionů k tématu Regionální strategie pro přizpůsobení za účelem dosažení nízkouhlíkového zemědělství

(2023/C 157/09)

| Odkaz: | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec Unie pro certifikaci pohlcování uhlíku (SEC(2022) 423 final) – (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)
  COM(2022) 672 final – 2022/0394 (COD) |
| --- | --- |

Odkaz:

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje rámec Unie pro certifikaci pohlcování uhlíku (SEC(2022) 423 final) – (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)

COM(2022) 672 final – 2022/0394 (COD)

POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ,

Obecné připomínky

| 1. | připomíná, že v souvislosti s celosvětovou klimatickou krizí je nezbytné, abychom do roku 2050 dosáhli společného evropského cíle klimatické neutrality a současně se snažili minimalizovat negativní ekonomický a sociální dopad transformace na územní celky, občany a podniky Unie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že zemědělství, které se na emisích skleníkových plynů v EU podílí z 13 %, může k dosažení tohoto cíle klimatické neutrality do roku 2050 významně přispět i díky postupům, které vážou uhlík z atmosféry prostřednictvím fotosyntézy, a díky biomase, ukládání uhlíku v půdě a výraznému snížení emisí; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podporuje návrh Evropské komise na zvýšení cíle čistého pohlcení v odvětví využívání půdy na 310 milionů tun ekvivalentu CO2 do roku 2030, jak uvedl ve svém stanovisku k revizi nařízení o LULUCF (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | připomíná, že úkolem evropského zemědělství je produkovat potravu a zajistit potravinové zabezpečení evropského obyvatelstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatuje, že vedle náhlých geopolitických krizí, jako je válka na Ukrajině, je potravinové zabezpečení a zásobování v Evropě a ve světě strukturálně ohrožováno také dopady změny klimatu a úbytkem biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatuje, že extrémní klimatické jevy, jako je sucho, požáry, povodně a další stále častější a ničivější extrémní klimatické jevy, snižují odolnost evropského zemědělského a lesnického odvětví; |
| --- | --- |

6.

| 7. | domnívá se, že přechod k udržitelnějším evropským potravinovým systémům založeným na postupech vycházejících z agroekologie a oběhového hospodářství má stěžejní význam pro dosažení evropských cílů v oblasti klimatu, potravinového zabezpečení, ochrany biologické rozmanitosti, méně rozsáhlého používání hnojiv a pesticidů, importovaného odlesňování a odolnosti výrobních systémů, které jsou stanoveny ve strategii „Od zemědělce ke spotřebiteli“ a obecněji v Zelené dohodě pro Evropu. Připomíná, že zemědělské produkty dovážené do Evropy by měly splňovat stejné environmentální požadavky jako produkty vyrobené v EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je nicméně toho názoru, že veškerá opatření zaměřená na transformaci evropských potravinových systémů by měla z dlouhodobého hlediska usilovat o posílení potravinové soběstačnosti v Evropě a o zajištění všeobecného přístupu k udržitelným, bezpečným, výživově hodnotným a cenově dostupným potravinám; |
| --- | --- |

8.

| 9. | připomíná, že je důležité pomáhat zemědělcům při provádění této transformace prostřednictvím vhodných podpůrných opatření na evropské úrovni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že zemědělská činnost musí zemědělcům zajistit důstojný příjem a že ekosystémové služby, které zemědělci poskytují, musí být spravedlivě odměňovány. Venkovské oblasti jsou často poznamenány poklesem počtu obyvatel, horší konektivitou a chybějící vhodnou infrastrukturou. Vzhledem k významu venkovských oblastí pro produkci potravin musí být povolání zemědělce i nadále atraktivní, aby se zabránilo tomu, že mladší generace budou opouštět venkov a hledat lepší příležitosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | připomíná, že regionální a místní orgány poskytují zemědělcům v rámci této agroekologické transformace podporu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | požaduje, aby zemědělci díky tímto postupům mohli v rámci certifikace získat dodatečné příjmy. Domnívá se, že je rovněž třeba zajistit ve všeobecném ohledu soudržnost, transparentnost a bezpečnost tohoto systému, a kredity přidělované v tomto odvětví tak mohly být považovány za spolehlivé; |
| --- | --- |

12.

Zásady a postupy nízkouhlíkového zemědělství

| 13. | podporuje návrh Komise, aby byly prozkoumány nové formy podpory postupů ukládání uhlíku v odvětví půdy, jak je uvedeno v jejím sdělení o udržitelných uhlíkových cyklech; |
| --- | --- |

13.

| 14. | domnívá se však, že je důležité, aby se všechny tyto postupy nezredukovaly na pouhý obchodní model; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je přesvědčen, že nízkouhlíkové zemědělství by mělo být definováno především jako soubor agroekologických a půdoochranných postupů zaměřených na pohlcování a snižování emisí, avšak to vše v rámci globálnějšího přístupu k obnově biologické rozmanitosti, ochraně vod a kvality půdy, potravinovému zabezpečení, přizpůsobení se změně klimatu, zachování pracovních míst v zemědělství ve venkovských oblastech a zvýšení příjmů zemědělců; |
| --- | --- |

15.

| 16. | navrhuje, aby definice nízkouhlíkového zemědělství zohledňovala oba rozměry uhlíkové neutrality, tedy ukládání uhlíku a absolutní snížení emisí, a zemědělci tak mohli být odměněni za oba aspekty; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v této souvislosti konstatuje, že přístup k nízkouhlíkovým postupům založený pouze na uhlíkové účinnosti a náročnosti nezohledňuje složitost metod zemědělské produkce a může vést k intenzifikaci výrobních metod, což by mohlo mít kontraproduktivní dopady na životní prostředí v širším smyslu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | připomíná, že postupy, jejichž cílem je zachovat nebo zvýšit obsah uhlíku v půdě, mají řadu souvisejících přínosů pro životní prostředí a pro zemědělce. Zdůrazňuje však, že zemědělci využívající ve svých podnicích bezorebné postupy, jež napomáhají udržení uhlíku v půdě, možná budou muset i nadále v omezené míře využívat pesticidy, neboť bezorebné techniky mohou výrazně změnit potřebu potírat škůdce; |
| --- | --- |

18.

| 19. | zdůrazňuje, že pokud nebude uhlíkové zemědělství zavedeno trvale, může jeho účinek velmi snadno přijít vniveč, a nejedná se tudíž o trvalý prostředek odstranění uhlíku z atmosféry; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnívá se, že nízkouhlíkové zemědělství by mělo být prioritně prováděno v takových odvětvích, jako je ochrana a obnova rašelinišť, agrolesnictví a zachování trvalých travních porostů, která mají největší potenciál z hlediska ukládání a snižování emisí CO2; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje význam postupů zaměřených na posílení zemědělsko-lesnických systémů – jako je obnova živých plotů v krajině typu „bocage“ a jejich udržitelné obhospodařování nebo lesnicko-pastevní systémy –, které jsou kromě své kapacity pro ukládání i zdrojem biologické rozmanitosti a dodatečných příjmů pro zemědělce, a také ekosystémů ohrožených erozí nebo znehodnocených ekosystémů, které mají vysoký potenciál zachycovat uhlík; |
| --- | --- |

21.

| 22. | vyjadřuje politování nad tím, že se stále zmenšuje plocha trvalých travních porostů, protože pravidla podmíněnosti v rámci společné zemědělské politiky (SZP) umožňují v každém programovém období zrušit 5 % těchto ploch v důsledku aktualizace referenčního roku a řízení opatření v příliš souhrnném měřítku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | připomíná, že by – jak uvedl ve svém stanovisku k agroekologii – měly být upřednostňovány extenzivní a poloextenzivní systémy chovu hospodářských zvířat, jako je spojení chovu a pěstování smíšených kultur a pastevectví, které podporují snížení množství chemických vstupů s obsahem dusíku a zachování travních porostů, jež jsou prospěšné pro klima a poskytují ekosystémové služby; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zdůrazňuje, že je třeba prostřednictvím agroekologických postupů zachovat a zvýšit zásoby uhlíku v orné půdě, a zároveň upozorňuje na to, že je obtížné uchovat tyto zásoby v orné půdě dlouhodobě; |
| --- | --- |

24.

Obecné zásady evropského systému certifikace pro nízkouhlíkové zemědělství

| 25. | bere na vědomí záměr Komise zavést systém certifikace uhlíku podporující ukládání uhlíku, a to i v odvětví půdy; |
| --- | --- |

25.

| 26. | lituje nicméně, že v návrhu Evropské komise nejsou podrobněji rozpracovány některé zásadní otázky, mimo jiné ohledně správy systémů certifikace, a nesouhlasí s rozhodnutím Evropské komise řešit je pomocí sekundární legislativy; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vyzývá Komisi, aby zohlednila specifika zemědělského a lesnického odvětví a aby v budoucí certifikaci jasně rozlišovala mezi postupy založenými na přírodních procesech a technologickými postupy; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatuje, že v některých členských státech existují uhlíkové štítky a certifikace i pro zemědělství, a vyzývá Komisi, aby je zohlednila při vytváření ambiciózního evropského rámce. Je nezbytné stanovit jasnou a transparentní metodiku, která zajistí spolehlivost systému a umožní, aby byly kredity transparentní, a odměna tak co nejvyšší; |
| --- | --- |

28.

| 29. | žádá Evropskou komisi o upřesnění, jak hodlá předcházet narušení hospodářské soutěže v případě certifikátů o pohlcování uhlíku původem ze zemí mimo EU, které nebudou vycházet z týchž požadavků; |
| --- | --- |

29.

| 30. | připomíná, že k dosažení klimatické neutrality v celosvětovém měřítku je třeba využít dva hlavní nástroje, a to snižování antropogenních emisí skleníkových plynů a zvyšování propadů uhlíku prostřednictvím zalesňování, opětovného zalesňování, pastevectví, zemědělských technik zlepšování kvality půdy i dalších technologických a průmyslových řešení; |
| --- | --- |

30.

| 31. | domnívá se, že prioritou evropských opatření v oblasti klimatu musí zůstat snižování emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

31.

| 32. | zdůrazňuje, že pohlcování není alternativou ke snižování emisí, a požaduje, aby bylo zaměřeno pouze na pohlcení zbytkových a nevyhnutelných emisí, mj. s cílem předejít jakékoli spekulaci a odstranit veškeré překážky bránící snahám o zmírňování; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konstatuje, že dosažení neutrality na úrovni jednotlivců, hospodářských subjektů a veřejného sektoru prostřednictvím kompenzace emisí nákupem uhlíkových kreditů je založeno na chybných vědeckých principech, neboť neexistuje rovnocennost mezi zaručenou emisí v tomto okamžiku a budoucím pohlcením, které bude popřípadě možné zvrátit; |
| --- | --- |

33.

| 34. | navrhuje, aby evropský certifikační rámec umožňoval přispívat k evropské a celosvětové neutralitě prodejem certifikací uhlíku v rámci potravinářských dodavatelských řetězců podnikům v odvětví s cílem financovat projekty dekarbonizace navázané na potřeby jednotlivých území; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je toho názoru, že všechna hospodářská odvětví musí úměrně svým kapacitám přispívat k boji proti změně klimatu, a proto nesouhlasí s tím, aby byla certifikace uhlíku v zemědělství využívána ke kompenzaci mimo zemědělské a zemědělsko-potravinářské odvětví, s výjimkou odvětví dopravy a uvádění zemědělsko-potravinářských produktů na trh. Zdůrazňuje však, že na různé způsoby využívání půdy je třeba nahlížet komplexně, aby regulační rámec nepodporoval provádění změn ve využívání půdy; |
| --- | --- |

35.

| 36. | s politováním konstatuje, že návrh Evropské komise nestanoví pravidla použití certifikátů o pohlcování uhlíku hospodářskými subjekty, čímž otevírá možnost nežádoucích kompenzací; |
| --- | --- |

36.

| 37. | doporučuje, aby se v souladu se zásadou „významně nepoškozovat“ v budoucnu při certifikaci nepobízelo k postupům, které mají negativní vnější dopady na biologickou rozmanitost a obecněji životní prostředí, a to i v případě, že budou přínosné z hlediska snižování emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- |

37.

| 38. | domnívá se, že certifikace nízkouhlíkového zemědělství by měla být vícerozměrná a měla by přispívat k systémovému přechodu potravinových systémů k agroekologii tím, že bude zahrnovat také jednoduché ukazatele biologické rozmanitosti, kvality vody, přirozené úrodnosti půd a využívání vstupů, či bude z těchto ukazatelů vycházet, přičemž tyto ukazatele budou stanoveny v souladu s dohodnutou metodikou; |
| --- | --- |

38.

| 39. | navrhuje, aby se v rámci certifikace zohledňovalo jak snižování emisí v zemědělství, tak jejich pohlcování, aby bylo možné získat globální představu o dopadu daného projektu na klima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rovněž soudí, že oblast působnosti evropské certifikace zaměřené na zemědělství by měla zahrnovat a zhodnocovat snižování celkových emisí skleníkových plynů na úrovni zemědělských podniků, aby se podpořil systémový vývoj výrobních systémů a postupů; |
| --- | --- |

40.

| 41. | v této souvislosti s politováním konstatuje, že se návrh Evropské komise zaměřuje pouze na pohlcování uhlíku a neumožňuje zhodnotit celkovou bilanci emisí uhlíku a dalších skleníkových plynů; |
| --- | --- |

41.

| 42. | vyzývá však k tomu, aby bylo snižování a pohlcování započítáváno odděleně, a byla tak podpořena transparentnost projektů a bylo možné sledovat vývoj propadu uhlíku na jedné straně a emisí ze zemědělství na straně druhé, a to bez směšování obou cílů; |
| --- | --- |

42.

| 43. | doporučuje určit vhodnou úroveň provádění certifikace na základě postupů, aby se snížilo riziko úniku uhlíku v rámci zemědělského podniku i mimo něj; |
| --- | --- |

43.

| 44. | požaduje, aby bylo v budoucím certifikačním rámci zaručeno dodržování kritérií stálosti a vyloučení dvojího započítávání; |
| --- | --- |

44.

| 45. | vyzývá Komisi, aby stanovila spravedlivá pravidla s cílem zabránit nežádoucím účinkům, jež by penalizovaly provozovatele a také zemědělce, kteří si počínají nejlépe a již vyvinuli zemědělské činnosti a postupy příznivé pro ukládání uhlíku, a zajistit, aby v konečném důsledku nebyli odměňováni zemědělci, kteří se rozhodli pro postupy negativně ovlivňující množství uhlíku v půdě; |
| --- | --- |

45.

| 46. | v této souvislosti navrhuje, aby byla v rámci certifikace pro nízkouhlíkové zemědělství vedle množství pohlceného uhlíku zohledňována také míra nasycení a udržování zásob uhlíku; |
| --- | --- |

46.

| 47. | připomíná, že jedním z hlavních problémů v souvislosti s certifikací uhlíku zůstává otázka stálosti uhlíku uloženého v půdě a v biomase v průběhu času; |
| --- | --- |

47.

| 48. | navrhuje, aby byly systémy certifikace založeny na dlouhodobých smlouvách a na závazcích nevratnosti i po skončení platnosti smlouvy, zejména u projektů týkajících se agrolesnictví a rašelinišť; |
| --- | --- |

48.

| 49. | konstatuje, že se Komise rozhodla vzít v úvahu, že se uhlík na konci monitorovacího období znovu uvolní, avšak považuje za zásadně důležité prozkoumat možnosti, jak zajistit dlouhodobou rentabilitu postupů ukládání s cílem podpořit trvalé ukládání; |
| --- | --- |

49.

| 50. | doporučuje stanovit přísný rámec pro podmínky smlouvy tak, aby byly spravedlivě rozděleny závazky a rizika vratnosti, vyskytnou-li se nezávisle na vůli provozovatele problémy s prováděním smlouvy; |
| --- | --- |

50.

| 51. | v této souvislosti navrhuje, aby byl do rámce certifikace začleněn pojem řízení rizik s cílem ochránit zemědělce a provozovatele před riziky spojenými s klimatickými jevy, jako jsou například lesní požáry; |
| --- | --- |

51.

| 52. | připomíná, že v členských státech a jejich regionech existují různé podmínky, pokud jde o výrobní systémy, a je toho názoru, že certifikační rámec musí mít flexibilitu, jež je k zohlednění těchto regionálních zvláštností nezbytná; |
| --- | --- |

52.

| 53. | žádá Komisi, aby vypracovala studii dopadů evropské certifikace na ceny půdy a na společnost a hospodářství; |
| --- | --- |

53.

Systém monitorování, vykazování a ověřování

| 54. | upozorňuje na mnoho obtíží spojených s přesným evidováním uhlíku uloženého v půdě; |
| --- | --- |

54.

| 55. | v této souvislosti navrhuje zaujmout přístup založený na postupech, které prokazatelně umožňují zvýšit a zachovat obsah uhlíku v půdě a zároveň přispívají k ochraně biologické rozmanitosti, a nikoli přístup založený pouze na výsledcích; |
| --- | --- |

55.

| 56. | současně vyzývá Komisi, aby pokračovala ve vývoji metod monitorování ukládání uhlíku v zemědělské a lesní půdě a aby před zavedením budoucího certifikačního rámce zlepšila posuzování potenciálu ukládání uhlíku; |
| --- | --- |

56.

| 57. | navrhuje, aby metodika započítávání zohledňovala všechny emise na úrovni zemědělských podniků, ať už přímé či nepřímé, aby se předešlo riziku úniku uhlíku a aby se podpořil systémový přechod zemědělských systémů; |
| --- | --- |

57.

| 58. | v této souvislosti navrhuje, aby rámec pro monitorování a ověřování nezahrnoval pouze ukazatele pro započítávání uhlíku, nýbrž také ukazatele důležité pro biologickou rozmanitost a soběstačnost zemědělských podniků. Rovněž navrhuje, aby se emise započítávaly na hektar, a nikoli na základě vyprodukovaného množství, což podpoří přechod k extenzivnějšímu zemědělství a odradí od optimalizace prostřednictvím intenzifikace; |
| --- | --- |

58.

| 59. | doporučuje vytvořit rámec pro monitorování a hodnocení certifikace, který by byl spolehlivý i dostupný, aniž by způsoboval nepřiměřené administrativní a kontrolní náklady; |
| --- | --- |

59.

| 60. | navrhuje, aby byly na úrovni členských států zavedeny zvláštní poradenské služby zaměřené na rámec pro monitorování a hodnocení projektů v oblasti nízkouhlíkového zemědělství, které by byly přizpůsobeny různým typům zemědělských podniků a různým výrobním podmínkám; |
| --- | --- |

60.

| 61. | doporučuje, aby byly zavedeny mechanismy přezkumu, které by umožnily přizpůsobit systém monitorování a ověřování vývoji zemědělských a lesnických postupů; |
| --- | --- |

61.

| 62. | navrhuje, aby byl zřízen evropský registr, který by zajistil sledovatelnost příspěvků a kreditů z certifikace uhlíku v zemědělství, a to na základě zkušeností na vnitrostátní nebo regionální úrovni; |
| --- | --- |

62.

Financování nízkouhlíkového zemědělství

| 63. | připomíná, že SZP je a musí zůstat hlavním nástrojem pro podporu přechodu evropské zemědělské produkce ke stále odolnějším a udržitelnějším systémům; |
| --- | --- |

63.

| 64. | domnívá se, že zavedení certifikace nízkouhlíkového zemědělství, částečně financované soukromým sektorem, by nemělo nahradit veřejné financování; |
| --- | --- |

64.

| 65. | soudí, že vytvoření dobrovolných kompenzačních trhů by mohlo ve střednědobém a dlouhodobém horizontu vyvolat významné riziko financializace zemědělství a zabírání zemědělské půdy a že by Komise měla tato rizika již nyní řešit; |
| --- | --- |

65.

| 66. | konstatuje, že v současné době by cena za tunu uhlíku na dobrovolných trzích nestačila k podpoře zemědělců při systémovém přechodu, a mohla by naopak odradit provozovatele, zejména v případě menších podniků, které mohou méně těžit z úspor z rozsahu. Financování by proto mělo přinejmenším kompenzovat zavedení nových postupů i certifikaci; |
| --- | --- |

66.

| 67. | v této souvislosti navrhuje zavést ochranné doložky, zejména v podobě maximální ceny za certifikáty o pohlcování uhlíku, aby se zabránilo zalesňování produktivní zemědělské půdy a zabírání zemědělské půdy, a také minimální ceny, která by zajistila, že certifikované systémy budou pro zemědělce dostatečně atraktivní a budou odrazovat podniky, které nehodlají vyvinout dostatečné úsilí o snížení emisí; |
| --- | --- |

67.

| 68. | vyzývá Komisi, aby upřednostnila hybridní přístup s počáteční částečnou platbou určenou na základě zemědělských opatření a postupů, přičemž zbytek bude vyplacen na konci víceletého projektu trvajícího 5 až 10 let v závislosti na skutečných výsledcích; |
| --- | --- |

68.

| 69. | v souladu se zásadou hierarchie zmírňování vyzývá ke stanovení kritérií s cílem zajistit, aby měli přístup k nákupu a financování případných uhlíkových kreditů získaných z certifikace pouze kupující a poskytovatelé finančních prostředků, kteří již prokázali výrazné snížení emisí u zdroje, aby se zamezilo spekulacím; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vyzývá k tomu, aby se certifikační systémy zahrnující soukromé poskytovatele finančních prostředků prioritně zaměřily na účast subjektů potravinového dodavatelského a hodnotového řetězce s cílem podpořit dekarbonizaci zemědělsko-potravinářského odvětví prostřednictvím partnerství; |
| --- | --- |

70.

| 71. | požaduje, aby financování spojené s certifikací uhlíku doplňovalo financování v rámci SZP; |
| --- | --- |

71.

| 72. | požaduje, aby v případě zavedení dobrovolných trhů hradil náklady spojené se systémem monitorování a hodnocení především kupující kreditu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | vyjadřuje politování, že návrh Evropské komise neupřesňuje možnosti společného využití různých zdrojů financování (zejména jako doplnění k SZP), které by zemědělcům zajistilo dostatečně atraktivní odměnu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | navrhuje, aby byl certifikační rámec využit jako taxonomie pro získání dalších veřejných nebo soukromých finančních prostředků na vícerozměrné transformační projekty se zaručeným pozitivním dopadem na snižování emisí skleníkových plynů, realizované zejména místními a regionálními orgány; |
| --- | --- |

74.

Úloha místních a regionálních orgánů

| 75. | připomíná, že místní a regionální orgány hrají zásadní roli při podpoře zemědělců za účelem rozvoje nízkouhlíkového zemědělství, zejména pokud jde o technickou přípravu nových účastníků, podporu mladých zemědělců při zahájení činnosti, poradenství pro zemědělce, pravidla pro zemědělskou půdu a územní plánování, vytváření demonstračních zemědělských podniků a nástroje pro monitorování provádění agroekologické transformace, i při podpoře výzkumu zaměřeného na ukládání uhlíku v souladu se specifickými podmínkami daného regionu, jako je klima a půdní typ; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vyjadřuje nicméně politování nad skutečností, že návrh Evropské komise nebere v potaz dopad, který by tato nová právní úprava mohla mít na územní plánování a regionální zemědělské a potravinářské strategie. Z tohoto důvodu považuje za nedostatek, že k návrhu Evropské komise není připojen kompletní tabulkový dotazník pro posouzení subsidiarity; |
| --- | --- |

76.

| 77. | konstatuje, že změna, transformace a vývoj postupů nemohou probíhat izolovaně a pouze na úrovni zemědělských podniků; |
| --- | --- |

77.

| 78. | v této souvislosti vyzývá Komisi, aby strukturálně zohlednila územní rozměr transformací, včetně přechodu na nízkouhlíkové zemědělství, a aby podpořila větší zapojení místních a regionálních orgánů do provádění zemědělských politik, včetně budoucí certifikace uhlíku; |
| --- | --- |

78.

| 79. | konstatuje, že místní a regionální orgány mohou hrát dvojí roli – mohou iniciovat a seskupovat projekty v oblasti nízkouhlíkového zemědělství na územní úrovni a zároveň podporovat spolupráci mezi různými zúčastněnými stranami; |
| --- | --- |

79.

| 80. | vyzývá Komisi, aby do řízení evropské certifikace uhlíku zapojila místní a regionální orgány, jež mohou zaručit rozvoj projektů založených na spolupráci v rámci dodavatelského řetězce, které budou v souladu s územními potřebami a specifiky i s regionálními strategiemi snižování emisí skleníkových plynů v zemědělství; |
| --- | --- |

80.

| 81. | vyjadřuje politování nad skutečností, že návrh Evropské komise do správy rámce pro certifikaci pohlcování uhlíku výslovněji neřadí místní a regionální orgány, což by mohlo v určitých ohledech ohrozit střednědobou a dlouhodobou územní rovnováhu (faktory jako ceny půdy, zabírání půdy a potravinová soběstačnost a odolnost jednotlivých území); |
| --- | --- |

81.

| 82. | navrhuje prozkoumat, zda by mohly regionální orgány na územní úrovni zakládat a spravovat systémy certifikace, a to vytvořením správního rámce uzpůsobeného místním požadavkům a stanovením počtu dostupných kreditů na základě výpočtu emisí ze zemědělství a potenciálu pro snížení a skladování; |
| --- | --- |

82.

| 83. | vybízí místní a regionální orgány, aby prostřednictvím demonstračních zemědělských podniků a poradenských sítí na územní úrovni podporovaly vzájemné učení v oblasti postupů nízkouhlíkového zemědělství. |
| --- | --- |

83.

V Bruselu dne 8. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Stanovisko Evropského výboru regionů – Revize nařízení o LULUCF a nařízení o „sdílení úsilí“ (Úř. věst. C 301, 5.8.2022, s. 221).

1

---

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/64

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Evropský prostor pro zdravotní data

(2023/C 157/10)

| Zpravodajka: | Daniela CÎMPEAN (RO/ELS), předsedkyně rady župy Sibiu |
| --- | --- |
| Odkaz: | Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropském prostoru pro zdravotní data
  COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD) |

Zpravodajka:

Daniela CÎMPEAN (RO/ELS), předsedkyně rady župy Sibiu

Odkaz:

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o evropském prostoru pro zdravotní data

COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Pozměňovací návrh 1

Čl. 1 odst. 2 písm. a1) (nové)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Toto nařízení:
  [...] | Toto nařízení:
  [...]








  a)



  1 | poskytuje uživatelům dat přístup ke zdravotním datům pro účely stanovené v kapitole IV tohoto nařízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Toto nařízení:

[...]

Toto nařízení:

[...]

a)



  1

Odůvodnění

Přístup uživatelů dat je důležitým aspektem nařízení.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 2 odst. 2 písm. n)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| n) | „systémem EHR“ (systémem elektronických zdravotních záznamů) jakékoli zařízení nebo software
  určené výrobcem k použití pro
  ukládání, zprostředkování,
  import, export
  , konverzi, editaci nebo prohlížení elektronických zdravotních záznamů; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

n)

„systémem EHR“ (systémem elektronických zdravotních záznamů) jakékoli zařízení nebo software
  určené výrobcem k použití pro
  ukládání, zprostředkování,
  import, export
  , konverzi, editaci nebo prohlížení elektronických zdravotních záznamů;

| n) | „systémem EHR“ (systémem elektronických zdravotních záznamů) jakékoli zařízení nebo software
  využívané poskytovatelem zdravotní péče k
   ukládání, zprostředkování,
  importu, exportu
  , konverzi, editaci nebo prohlížení elektronických zdravotních záznamů; |
| --- | --- |

n)

„systémem EHR“ (systémem elektronických zdravotních záznamů) jakékoli zařízení nebo software
  využívané poskytovatelem zdravotní péče k
   ukládání, zprostředkování,
  importu, exportu
  , konverzi, editaci nebo prohlížení elektronických zdravotních záznamů;

Odůvodnění

Rámec pro používání systémů EHR určuje poskytovatel zdravotní péče, nikoli výrobce. Účelem pozměňovacího návrhu je zajistit jednotnost mezi jednotlivými zeměmi a bezpečnost pacientů.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 2 odst. 2 písm. y)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „držitelem dat“ fyzická nebo právnická osoba, která je subjektem nebo orgánem v odvětví zdravotnictví nebo péče nebo která provádí výzkum v souvislosti s těmito odvětvími, jakož i orgány, instituce a jiné subjekty Unie, které mají v souladu s tímto nařízením, platnými právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy provádějícími právo Unie právo nebo povinnost, nebo v případě neosobních dat prostřednictvím kontroly technického návrhu produktu a souvisejících služeb možnost zpřístupnit určitá data, včetně jejich registrace, poskytování, omezení přístupu nebo výměny; | „držitelem dat“ fyzická nebo právnická osoba
  na celostátní nebo regionální úrovni, v závislosti na organizaci zdravotnictví v daném členském státě
  , která je subjektem nebo orgánem v odvětví zdravotnictví nebo péče nebo která provádí výzkum v souvislosti s těmito odvětvími, jakož i orgány, instituce a jiné subjekty Unie, které mají v souladu s tímto nařízením, platnými právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy provádějícími právo Unie právo nebo povinnost, nebo v případě neosobních dat prostřednictvím kontroly technického návrhu produktu a souvisejících služeb možnost zpřístupnit určitá data, včetně jejich registrace, poskytování, omezení přístupu nebo výměny; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„držitelem dat“ fyzická nebo právnická osoba, která je subjektem nebo orgánem v odvětví zdravotnictví nebo péče nebo která provádí výzkum v souvislosti s těmito odvětvími, jakož i orgány, instituce a jiné subjekty Unie, které mají v souladu s tímto nařízením, platnými právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy provádějícími právo Unie právo nebo povinnost, nebo v případě neosobních dat prostřednictvím kontroly technického návrhu produktu a souvisejících služeb možnost zpřístupnit určitá data, včetně jejich registrace, poskytování, omezení přístupu nebo výměny;

„držitelem dat“ fyzická nebo právnická osoba
  na celostátní nebo regionální úrovni, v závislosti na organizaci zdravotnictví v daném členském státě
  , která je subjektem nebo orgánem v odvětví zdravotnictví nebo péče nebo která provádí výzkum v souvislosti s těmito odvětvími, jakož i orgány, instituce a jiné subjekty Unie, které mají v souladu s tímto nařízením, platnými právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy provádějícími právo Unie právo nebo povinnost, nebo v případě neosobních dat prostřednictvím kontroly technického návrhu produktu a souvisejících služeb možnost zpřístupnit určitá data, včetně jejich registrace, poskytování, omezení přístupu nebo výměny;

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 2 odst. 2 písm. ad)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „kvalitou dat“ míra, do jaké
  jsou
  vlastnosti
  elektronických
  zdravotních dat
  vhodné pro sekundární
  využití; | „kvalitou dat“ míra, do jaké vlastnosti zdravotních dat
  splňují požadavky kladené na
  využití; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

„kvalitou dat“ míra, do jaké
  jsou
  vlastnosti
  elektronických
  zdravotních dat
  vhodné pro sekundární
  využití;

„kvalitou dat“ míra, do jaké vlastnosti zdravotních dat
  splňují požadavky kladené na
  využití;

Odůvodnění

Definice kvality informací získaných v rámci zdravotní péče nemůže být založena pouze na sekundárním využití. Do definice kvality je třeba zahrnout i účel péče. Kromě toho mohou v různých oblastech využití platit také různé požadavky na data. Tatáž data mohou být z hlediska kvality hodnocena pro různá využití různě.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 3 odst. 6

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Fyzické osoby mohou zadávat svá elektronická zdravotní data do vlastních systémů EHR nebo systémů údajů fyzických osob, k jejímž zdravotním informacím mají přístup, a to prostřednictvím služeb přístupu k elektronickým zdravotním datům nebo aplikací spojených s těmito službami. Tyto informace se označí tak, že je zadala fyzická osoba nebo její zástupce. | Fyzické osoby mohou
  – v souladu s pravidly poskytovatele zdravotní péče –
  zadávat svá zdravotní data do vlastních systémů EHR nebo systémů údajů fyzických osob, k jejímž zdravotním informacím mají přístup, a to prostřednictvím služeb přístupu k elektronickým zdravotním datům nebo aplikací spojených s těmito službami. Tyto informace se označí tak, že je zadala fyzická osoba nebo její zástupce. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Fyzické osoby mohou zadávat svá elektronická zdravotní data do vlastních systémů EHR nebo systémů údajů fyzických osob, k jejímž zdravotním informacím mají přístup, a to prostřednictvím služeb přístupu k elektronickým zdravotním datům nebo aplikací spojených s těmito službami. Tyto informace se označí tak, že je zadala fyzická osoba nebo její zástupce.

Fyzické osoby mohou
  – v souladu s pravidly poskytovatele zdravotní péče –
  zadávat svá zdravotní data do vlastních systémů EHR nebo systémů údajů fyzických osob, k jejímž zdravotním informacím mají přístup, a to prostřednictvím služeb přístupu k elektronickým zdravotním datům nebo aplikací spojených s těmito službami. Tyto informace se označí tak, že je zadala fyzická osoba nebo její zástupce.

Odůvodnění

Vyzdvihuje se nutnost, aby měl poskytovatel zdravotní péče možnost se rozhodnout, jaká data lze do zdravotní dokumentace zanést. V opačném případě hrozí, že budou shromažďovány velké objemy důvěrných osobních údajů nízké kvality.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 3 odst. 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Bez ohledu na čl. 6 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2016/679 mají fyzické osoby právo omezit přístup zdravotnických pracovníků ke všem jejich elektronickým zdravotním datům nebo jejich části. Členské státy stanoví pravidla a zvláštní záruky týkající se těchto mechanismů omezení. | Bez ohledu na čl. 6 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2016/679 mají fyzické osoby právo omezit přístup zdravotnických pracovníků ke všem jejich elektronickým zdravotním datům nebo jejich části. Členské státy stanoví pravidla a zvláštní záruky týkající se těchto mechanismů omezení.
  Tato pravidla a záruky nesmí zdravotnickým službám bránit v poskytování kvalitní, bezpečné, spravedlivé a dostupné zdravotní péče. Fyzické osoby by měly být informovány o bezpečnostních rizicích pro pacienty, která jsou spojena s omezením přístupu ke zdravotním datům. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Bez ohledu na čl. 6 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2016/679 mají fyzické osoby právo omezit přístup zdravotnických pracovníků ke všem jejich elektronickým zdravotním datům nebo jejich části. Členské státy stanoví pravidla a zvláštní záruky týkající se těchto mechanismů omezení.

Bez ohledu na čl. 6 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2016/679 mají fyzické osoby právo omezit přístup zdravotnických pracovníků ke všem jejich elektronickým zdravotním datům nebo jejich části. Členské státy stanoví pravidla a zvláštní záruky týkající se těchto mechanismů omezení.
  Tato pravidla a záruky nesmí zdravotnickým službám bránit v poskytování kvalitní, bezpečné, spravedlivé a dostupné zdravotní péče. Fyzické osoby by měly být informovány o bezpečnostních rizicích pro pacienty, která jsou spojena s omezením přístupu ke zdravotním datům.

Odůvodnění

Účel zdravotní péče musí být nadřazen omezení přístupu. Přístup k některým informacím by neměl být znemožněn, například k varovným informacím, a zákonní zástupci by neměli mít právo svévolně znemožňovat přístup k datům o dětech.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 3 odst. 10

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Fyzické osoby mají právo obdržet informace o poskytovatelích zdravotní péče a zdravotnických pracovnících, kteří získali přístup k jejich elektronickým zdravotním datům v souvislosti se zdravotní péčí. Informace se poskytují okamžitě a bezplatně prostřednictvím služeb přístupu k elektronickým zdravotním datům. | Fyzické osoby mají právo obdržet informace o poskytovatelích zdravotní péče a zdravotnických pracovnících, kteří získali přístup k jejich elektronickým zdravotním datům v souvislosti se zdravotní péčí
  , pokud to nenaruší soukromí zdravotnických pracovníků
  . Informace se poskytují okamžitě a bezplatně prostřednictvím služeb přístupu k elektronickým zdravotním datům. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Fyzické osoby mají právo obdržet informace o poskytovatelích zdravotní péče a zdravotnických pracovnících, kteří získali přístup k jejich elektronickým zdravotním datům v souvislosti se zdravotní péčí. Informace se poskytují okamžitě a bezplatně prostřednictvím služeb přístupu k elektronickým zdravotním datům.

Fyzické osoby mají právo obdržet informace o poskytovatelích zdravotní péče a zdravotnických pracovnících, kteří získali přístup k jejich elektronickým zdravotním datům v souvislosti se zdravotní péčí
  , pokud to nenaruší soukromí zdravotnických pracovníků
  . Informace se poskytují okamžitě a bezplatně prostřednictvím služeb přístupu k elektronickým zdravotním datům.

Odůvodnění

Zohlednění ochrany soukromí poskytovatelů zdravotní péče a zdravotnických pracovníků může být rozhodujícím faktorem. Zohlednění bezpečnosti zdravotnických pracovníků může být relevantní například tehdy, pokud byli ohroženi pacienty.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 4 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud zpracovávají data v elektronické podobě, zdravotničtí pracovníci: | Pokud zpracovávají data v elektronické podobě,
  v souladu s nařízením (EU) 2016/679 a s vnitrostátními právními předpisy
  zdravotničtí pracovníci: |
| a) | mají přístup k elektronickým zdravotním datům fyzických osob v rámci jejich léčby bez ohledu na členský stát, v němž je pacient pojištěn, a členský stát, v němž je zdravotní péče poskytována; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud zpracovávají data v elektronické podobě, zdravotničtí pracovníci:

Pokud zpracovávají data v elektronické podobě,
  v souladu s nařízením (EU) 2016/679 a s vnitrostátními právními předpisy
  zdravotničtí pracovníci:

a)

mají přístup k elektronickým zdravotním datům fyzických osob v rámci jejich léčby bez ohledu na členský stát, v němž je pacient pojištěn, a členský stát, v němž je zdravotní péče poskytována;

| a) | mají přístup k elektronickým zdravotním datům fyzických osob v rámci jejich léčby bez ohledu na členský stát, v němž je pacient pojištěn, a členský stát, v němž je zdravotní péče poskytována; |
| --- | --- |

a)

mají přístup k elektronickým zdravotním datům fyzických osob v rámci jejich léčby bez ohledu na členský stát, v němž je pacient pojištěn, a členský stát, v němž je zdravotní péče poskytována;

| b) | zajistí, aby osobní elektronická zdravotní data fyzických osob, kterým poskytují zdravotní péči, byla aktualizována o informace týkající se poskytovaných zdravotnických služeb. |
| --- | --- |

b)

zajistí, aby osobní elektronická zdravotní data fyzických osob, kterým poskytují zdravotní péči, byla aktualizována o informace týkající se poskytovaných zdravotnických služeb.

| b) | zajistí, aby osobní elektronická zdravotní data fyzických osob, kterým poskytují zdravotní péči, byla aktualizována o informace týkající se poskytovaných zdravotnických služeb. |
| --- | --- |

b)

zajistí, aby osobní elektronická zdravotní data fyzických osob, kterým poskytují zdravotní péči, byla aktualizována o informace týkající se poskytovaných zdravotnických služeb.

Odůvodnění

V zájmu upřesnění znění se doplňuje odkaz na nařízení o ochraně osobních údajů ((EU) 2016/679 (1)), aby bylo jasné, odkud tyto povinnosti vyplývají.

Pozměňovací návrh 9

Čl. 4 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| V souladu se zásadou minimalizace údajů stanovenou v nařízení (EU) 2016/679 mohou členské státy určit pravidla stanovující kategorie osobních elektronických zdravotních dat požadovaných
  různými zdravotnickými povoláními
  .
  Tato pravidla nejsou založena na zdroji elektronických zdravotních dat. | V souladu se zásadou minimalizace údajů stanovenou v nařízení (EU) 2016/679 mohou členské státy určit pravidla stanovující kategorie osobních elektronických zdravotních dat požadovaných
  v oblasti zdravotnictví
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

V souladu se zásadou minimalizace údajů stanovenou v nařízení (EU) 2016/679 mohou členské státy určit pravidla stanovující kategorie osobních elektronických zdravotních dat požadovaných
  různými zdravotnickými povoláními
  .
  Tato pravidla nejsou založena na zdroji elektronických zdravotních dat.

V souladu se zásadou minimalizace údajů stanovenou v nařízení (EU) 2016/679 mohou členské státy určit pravidla stanovující kategorie osobních elektronických zdravotních dat požadovaných
  v oblasti zdravotnictví
  .

Odůvodnění

Zakládat pravidla na zdroji dat a typech povolání překračuje pravomoci EU a představuje kontrolu nad vnitrostátními předpisy. To může mít negativní dopad na soukromí pacientů, zejména pokud dojde ke změně zásad pro předávání informací u stávajících zdrojů. Zejména spojitost se zdrojem by mohla být v rozporu se zásadou minimalizace údajů.

Pozměňovací návrh 10

Čl. 4 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy zajistí, aby zdravotničtí pracovníci měli přístup alespoň k prioritním kategoriím elektronických zdravotních dat uvedeným v článku 5 prostřednictvím služeb přístupu zdravotnických pracovníků. Zdravotničtí pracovníci, kteří jsou držiteli uznávaných prostředků pro elektronickou identifikaci, mají právo využívat tyto služby přístupu zdravotnických pracovníků bezplatně. | Členské státy
  , případně místní nebo regionální orgány,
  zajistí, aby zdravotničtí pracovníci měli přístup alespoň k prioritním kategoriím elektronických zdravotních dat uvedeným v článku 5
  , a to i v případě přeshraniční zdravotní péče,
  prostřednictvím služeb přístupu zdravotnických pracovníků. Zdravotničtí pracovníci, kteří jsou držiteli uznávaných prostředků pro elektronickou identifikaci, mají právo využívat tyto služby přístupu zdravotnických pracovníků bezplatně. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy zajistí, aby zdravotničtí pracovníci měli přístup alespoň k prioritním kategoriím elektronických zdravotních dat uvedeným v článku 5 prostřednictvím služeb přístupu zdravotnických pracovníků. Zdravotničtí pracovníci, kteří jsou držiteli uznávaných prostředků pro elektronickou identifikaci, mají právo využívat tyto služby přístupu zdravotnických pracovníků bezplatně.

Členské státy
  , případně místní nebo regionální orgány,
  zajistí, aby zdravotničtí pracovníci měli přístup alespoň k prioritním kategoriím elektronických zdravotních dat uvedeným v článku 5
  , a to i v případě přeshraniční zdravotní péče,
  prostřednictvím služeb přístupu zdravotnických pracovníků. Zdravotničtí pracovníci, kteří jsou držiteli uznávaných prostředků pro elektronickou identifikaci, mají právo využívat tyto služby přístupu zdravotnických pracovníků bezplatně.

Odůvodnění

Je třeba zohlednit regionální pravomoci v oblasti zdraví v různých členských státech.

Pozměňovací návrh 11

Čl. 4 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud fyzická osoba omezila přístup k elektronickým zdravotním datům, poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotničtí pracovníci neobdrží informace o obsahu
  elektronických
  zdravotních dat bez předchozího povolení fyzické osoby
  , včetně případů, kdy je poskytovatel
  nebo pracovník
  informován o
   existenci
  a povaze elektronických
  zdravotních dat s omezeným přístupem. | Pokud fyzická osoba omezila přístup k elektronickým zdravotním datům, poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotničtí pracovníci neobdrží informace o obsahu zdravotních dat bez předchozího povolení fyzické osoby
  . Poskytovatel zdravotní péče
  nebo pracovník
  však musí mít možnost rozpoznat
  existenci zdravotních dat s omezeným přístupem. |
| V případech, kdy je zpracování nezbytné pro ochranu životně důležitých zájmů subjektu údajů nebo jiné fyzické osoby, může poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotnický pracovník získat přístup k elektronickým zdravotním datům podléhajícím omezení. | V případech, kdy je zpracování nezbytné pro ochranu životně důležitých zájmů subjektu údajů nebo jiné fyzické osoby
  či ve zřejmém obecném zájmu
  , může poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotnický pracovník získat přístup k elektronickým zdravotním datům podléhajícím omezení. |
| Po takovém přístupu informuje poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotnický pracovník držitele dat a dotčenou fyzickou osobu nebo její opatrovníky o tom, že byl udělen přístup k elektronickým zdravotním datům. Právní předpisy členských států mohou doplnit další záruky. | Po takovém přístupu informuje poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotnický pracovník držitele dat a dotčenou fyzickou osobu nebo její opatrovníky o tom, že byl udělen přístup k elektronickým zdravotním datům. Právní předpisy členských států mohou doplnit další záruky. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud fyzická osoba omezila přístup k elektronickým zdravotním datům, poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotničtí pracovníci neobdrží informace o obsahu
  elektronických
  zdravotních dat bez předchozího povolení fyzické osoby
  , včetně případů, kdy je poskytovatel
  nebo pracovník
  informován o
   existenci
  a povaze elektronických
  zdravotních dat s omezeným přístupem.

Pokud fyzická osoba omezila přístup k elektronickým zdravotním datům, poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotničtí pracovníci neobdrží informace o obsahu zdravotních dat bez předchozího povolení fyzické osoby
  . Poskytovatel zdravotní péče
  nebo pracovník
  však musí mít možnost rozpoznat
  existenci zdravotních dat s omezeným přístupem.

V případech, kdy je zpracování nezbytné pro ochranu životně důležitých zájmů subjektu údajů nebo jiné fyzické osoby, může poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotnický pracovník získat přístup k elektronickým zdravotním datům podléhajícím omezení.

V případech, kdy je zpracování nezbytné pro ochranu životně důležitých zájmů subjektu údajů nebo jiné fyzické osoby
  či ve zřejmém obecném zájmu
  , může poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotnický pracovník získat přístup k elektronickým zdravotním datům podléhajícím omezení.

Po takovém přístupu informuje poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotnický pracovník držitele dat a dotčenou fyzickou osobu nebo její opatrovníky o tom, že byl udělen přístup k elektronickým zdravotním datům. Právní předpisy členských států mohou doplnit další záruky.

Po takovém přístupu informuje poskytovatel zdravotní péče nebo zdravotnický pracovník držitele dat a dotčenou fyzickou osobu nebo její opatrovníky o tom, že byl udělen přístup k elektronickým zdravotním datům. Právní předpisy členských států mohou doplnit další záruky.

Odůvodnění

Zdravotničtí pracovníci a poskytovatelé zdravotní péče musí mít možnost rozpoznat existenci nepřístupných dat i v případě, že obsah těchto informací není k dispozici. Předpokladem kvalitní zdravotní péče je to, že je známo, zda jsou všechny informace dostupné či nikoli. Doplňuje se pojem „zřejmý veřejný zájem“ jako další důvod toho, proč je třeba zajistit přístup k údajům v zájmu zajištění ochrany jiných zájmů. Mohlo by tomu být například v souvislosti s kontrolou nákaz.

Pozměňovací návrh 12

Čl. 5 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 67 za účelem změny seznamu prioritních kategorií elektronických zdravotních dat v odstavci 1. [...]






  c) | pro danou kategorii existují mezinárodní normy, které byly posouzeny z hlediska možnosti jejich uplatňování v Unii. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 67 za účelem změny seznamu prioritních kategorií elektronických zdravotních dat v odstavci 1. [...]

c)

pro danou kategorii existují mezinárodní normy, které byly posouzeny z hlediska možnosti jejich uplatňování v Unii.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 67 za účelem změny seznamu prioritních kategorií elektronických zdravotních dat v odstavci 1. [...]

| c) | pro danou kategorii existují mezinárodní normy, které byly posouzeny z hlediska možnosti jejich uplatňování v Unii; |
| --- | --- |

c)

pro danou kategorii existují mezinárodní normy, které byly posouzeny z hlediska možnosti jejich uplatňování v Unii;

| d) | členské státy rozhodnou o nutnosti sdílení informací v rámci prioritních kategorií
  . |
| --- | --- |

d)

členské státy rozhodnou o nutnosti sdílení informací v rámci prioritních kategorií
  .

Odůvodnění

Určení nových prioritních kategorií musí vycházet ze skutečné potřeby v jednotlivých členských státech. V mnoha zemích nese za zdravotní péči odpovědnost místní a regionální úroveň, a proto je nutné tuto úroveň zapojit do procesu určování priorit.

Pozměňovací návrh 13

Čl. 7 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy zajistí, aby v případě zpracování dat v elektronické podobě zdravotničtí pracovníci systematicky registrovali příslušná zdravotní data spadající
  alespoň
  do prioritních kategorií uvedených v článku 5, jež se týkají zdravotních služeb, které poskytují fyzickým osobám, a to v elektronickém formátu v systému EHR. | Členské státy zajistí, aby v případě zpracování dat v elektronické podobě zdravotničtí pracovníci systematicky registrovali příslušná zdravotní data spadající do prioritních kategorií uvedených v článku 5, jež se týkají zdravotních služeb, které poskytují fyzickým osobám, a to v elektronickém formátu v systému EHR. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy zajistí, aby v případě zpracování dat v elektronické podobě zdravotničtí pracovníci systematicky registrovali příslušná zdravotní data spadající
  alespoň
  do prioritních kategorií uvedených v článku 5, jež se týkají zdravotních služeb, které poskytují fyzickým osobám, a to v elektronickém formátu v systému EHR.

Členské státy zajistí, aby v případě zpracování dat v elektronické podobě zdravotničtí pracovníci systematicky registrovali příslušná zdravotní data spadající do prioritních kategorií uvedených v článku 5, jež se týkají zdravotních služeb, které poskytují fyzickým osobám, a to v elektronickém formátu v systému EHR.

Odůvodnění

Výraz „alespoň“ je příliš nepřesný. V nařízení by měly být vždy upraveny kategorie uvedené v článku 5. Pokud se pro účely zdravotní péče zjistí další potřeba výměny více kategorií elektronických zdravotních dat, měl by být seznam prioritních kategorií rozšířen.

Pozměňovací návrh 14

Čl. 9 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud fyzická osoba využívá služby telemedicíny nebo služby přístupu k elektronickým zdravotním datům uvedené v čl. 3 odst. 5 písm. a), má tato fyzická osoba právo provést elektronickou identifikaci pomocí jakéhokoli prostředku pro elektronickou identifikaci, který je uznán podle článku 6 nařízení (EU) č. 910/2014. | Pokud fyzická osoba využívá služby telemedicíny nebo služby přístupu k elektronickým zdravotním datům uvedené v čl. 3 odst. 5 písm. a), má tato fyzická osoba právo provést elektronickou identifikaci pomocí jakéhokoli prostředku pro elektronickou identifikaci, který je uznán podle článku 6 nařízení (EU) č. 910/2014
  , a se zohledněním způsobů elektronické identifikace, které se již v členských státech využívají
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud fyzická osoba využívá služby telemedicíny nebo služby přístupu k elektronickým zdravotním datům uvedené v čl. 3 odst. 5 písm. a), má tato fyzická osoba právo provést elektronickou identifikaci pomocí jakéhokoli prostředku pro elektronickou identifikaci, který je uznán podle článku 6 nařízení (EU) č. 910/2014.

Pokud fyzická osoba využívá služby telemedicíny nebo služby přístupu k elektronickým zdravotním datům uvedené v čl. 3 odst. 5 písm. a), má tato fyzická osoba právo provést elektronickou identifikaci pomocí jakéhokoli prostředku pro elektronickou identifikaci, který je uznán podle článku 6 nařízení (EU) č. 910/2014
  , a se zohledněním způsobů elektronické identifikace, které se již v členských státech využívají
  .

Odůvodnění

Je třeba vzít v úvahu stávající způsoby, které se již v členských státech využívají.

Pozměňovací návrh 15

Čl. 10 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Orgán pro digitální zdravotnictví






  1. | Každý členský stát určí orgán pro digitální zdravotnictví odpovědný za provádění a prosazování této kapitoly na vnitrostátní úrovni. Členský stát sdělí Komisi totožnost orgánu pro digitální zdravotnictví do data použitelnosti tohoto nařízení. Je-li určený orgán pro digitální zdravotnictví subjektem složeným z více organizací, sdělí členský stát Komisi popis rozdělení úkolů mezi jednotlivé organizace. Komise tyto informace zveřejní. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Orgán pro digitální zdravotnictví

1.

Každý členský stát určí orgán pro digitální zdravotnictví odpovědný za provádění a prosazování této kapitoly na vnitrostátní úrovni. Členský stát sdělí Komisi totožnost orgánu pro digitální zdravotnictví do data použitelnosti tohoto nařízení. Je-li určený orgán pro digitální zdravotnictví subjektem složeným z více organizací, sdělí členský stát Komisi popis rozdělení úkolů mezi jednotlivé organizace. Komise tyto informace zveřejní.

Orgán pro digitální zdravotnictví

| 1. | Každý členský stát určí orgán pro digitální zdravotnictví odpovědný za provádění a prosazování této kapitoly na vnitrostátní úrovni.
  Členské státy mohou navíc určit, že za provádění a prosazování na regionální úrovni budou odpovědné regionální orgány pro digitální zdravotnictví.
  Členský stát sdělí Komisi totožnost orgánu pro digitální zdravotnictví do data použitelnosti tohoto nařízení. Je-li určený orgán pro digitální zdravotnictví subjektem složeným z více organizací, sdělí členský stát Komisi popis rozdělení úkolů mezi jednotlivé organizace. Komise tyto informace zveřejní. |
| --- | --- |

1.

Každý členský stát určí orgán pro digitální zdravotnictví odpovědný za provádění a prosazování této kapitoly na vnitrostátní úrovni.
  Členské státy mohou navíc určit, že za provádění a prosazování na regionální úrovni budou odpovědné regionální orgány pro digitální zdravotnictví.
  Členský stát sdělí Komisi totožnost orgánu pro digitální zdravotnictví do data použitelnosti tohoto nařízení. Je-li určený orgán pro digitální zdravotnictví subjektem složeným z více organizací, sdělí členský stát Komisi popis rozdělení úkolů mezi jednotlivé organizace. Komise tyto informace zveřejní.

Odůvodnění

Je třeba zavést možnost určit regionální orgány pro digitální zdravotnictví.

Pozměňovací návrh 16

Čl. 10 odst. 2 písm. h)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý orgán pro digitální zdravotnictví je pověřen těmito úkoly: [...]






  h) | přispívat na úrovni Unie k vývoji evropského formátu pro výměnu elektronických zdravotních záznamů a k vypracování společných specifikací, které budou řešit otázky interoperability, zabezpečení, bezpečnosti nebo základních práv v souladu s článkem 23, a specifikací databáze EU pro systémy EHR a aplikace v oblasti wellness uvedené v článku 32; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý orgán pro digitální zdravotnictví je pověřen těmito úkoly: [...]

h)

přispívat na úrovni Unie k vývoji evropského formátu pro výměnu elektronických zdravotních záznamů a k vypracování společných specifikací, které budou řešit otázky interoperability, zabezpečení, bezpečnosti nebo základních práv v souladu s článkem 23, a specifikací databáze EU pro systémy EHR a aplikace v oblasti wellness uvedené v článku 32;

Každý orgán pro digitální zdravotnictví je pověřen těmito úkoly: [...]

| h) | přispívat na úrovni Unie
  a ve spolupráci s místní a regionální úrovní členských států
  k vývoji evropského formátu pro výměnu elektronických zdravotních záznamů a k vypracování společných specifikací, které budou řešit otázky interoperability, zabezpečení, bezpečnosti nebo základních práv práv
  a systémů spolupráce
  v souladu s článkem 23, a specifikací databáze EU pro systémy EHR a aplikace v oblasti wellness uvedené v článku 32; |
| --- | --- |

h)

přispívat na úrovni Unie
  a ve spolupráci s místní a regionální úrovní členských států
  k vývoji evropského formátu pro výměnu elektronických zdravotních záznamů a k vypracování společných specifikací, které budou řešit otázky interoperability, zabezpečení, bezpečnosti nebo základních práv práv
  a systémů spolupráce
  v souladu s článkem 23, a specifikací databáze EU pro systémy EHR a aplikace v oblasti wellness uvedené v článku 32;

Odůvodnění

Pokud za poskytování zdravotní péče nese v členském státě odpovědnost místní a regionální úroveň, nestačí, aby k vývoji formátu přispíval celostátní orgán.

Pozměňovací návrh 17

Čl. 10 odst. 2 písm. k)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Každý orgán pro digitální zdravotnictví je pověřen těmito úkoly: [...]






  k) | nabízet
  v souladu s vnitrostátními právními předpisy
  služby telemedicíny
  a zajistit, aby tyto služby byly snadno použitelné, přístupné různým skupinám fyzických osob a zdravotnických pracovníků, včetně fyzických osob se zdravotním postižením, nevedly k diskriminaci a nabízely možnost volby mezi osobními a digitálními službami; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Každý orgán pro digitální zdravotnictví je pověřen těmito úkoly: [...]

k)

nabízet
  v souladu s vnitrostátními právními předpisy
  služby telemedicíny
  a zajistit, aby tyto služby byly snadno použitelné, přístupné různým skupinám fyzických osob a zdravotnických pracovníků, včetně fyzických osob se zdravotním postižením, nevedly k diskriminaci a nabízely možnost volby mezi osobními a digitálními službami;

Každý orgán pro digitální zdravotnictví je pověřen těmito úkoly: [...]

| k) | usnadňovat poskytování služeb telemedicíny, pokud členský stát souhlasí s jejich poskytováním
  v souladu s vnitrostátními právními předpisy, a zajistit, aby tyto služby byly snadno použitelné, přístupné různým skupinám fyzických osob a zdravotnických pracovníků, včetně fyzických osob se zdravotním postižením, nevedly k diskriminaci a nabízely možnost volby mezi osobními a digitálními službami; |
| --- | --- |

k)

usnadňovat poskytování služeb telemedicíny, pokud členský stát souhlasí s jejich poskytováním
  v souladu s vnitrostátními právními předpisy, a zajistit, aby tyto služby byly snadno použitelné, přístupné různým skupinám fyzických osob a zdravotnických pracovníků, včetně fyzických osob se zdravotním postižením, nevedly k diskriminaci a nabízely možnost volby mezi osobními a digitálními službami;

Odůvodnění

Orgány pro digitální zdravotnictví by neměly být povinny nabízet služby telemedicíny, ale měly by usnadnit jejich poskytování pro ty členské státy, které takové služby nabízejí.

Pozměňovací návrh 18

Čl. 10 odst. 2 písm. m)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| m) | spolupracovat s dalšími příslušnými subjekty a orgány na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie s cílem zajistit interoperabilitu, přenositelnost dat a bezpečnost elektronických zdravotních dat, jakož i spolupracovat se zástupci zúčastněných stran, včetně zástupců pacientů, poskytovateli zdravotní péče, zdravotnickými pracovníky a odvětvovými sdruženími; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

m)

spolupracovat s dalšími příslušnými subjekty a orgány na vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie s cílem zajistit interoperabilitu, přenositelnost dat a bezpečnost elektronických zdravotních dat, jakož i spolupracovat se zástupci zúčastněných stran, včetně zástupců pacientů, poskytovateli zdravotní péče, zdravotnickými pracovníky a odvětvovými sdruženími;

| m) | spolupracovat s dalšími příslušnými subjekty a orgány na
  místní, regionální a
   vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie s cílem zajistit interoperabilitu, přenositelnost dat a bezpečnost elektronických zdravotních dat, jakož i spolupracovat se zástupci zúčastněných stran, včetně zástupců pacientů, poskytovateli zdravotní péče, zdravotnickými pracovníky a odvětvovými sdruženími; |
| --- | --- |

m)

spolupracovat s dalšími příslušnými subjekty a orgány na
  místní, regionální a
   vnitrostátní úrovni nebo na úrovni Unie s cílem zajistit interoperabilitu, přenositelnost dat a bezpečnost elektronických zdravotních dat, jakož i spolupracovat se zástupci zúčastněných stran, včetně zástupců pacientů, poskytovateli zdravotní péče, zdravotnickými pracovníky a odvětvovými sdruženími;

Odůvodnění

Je třeba zohlednit regionální pravomoci v oblasti zdraví v různých členských státech.

Pozměňovací návrh 19

Čl. 23 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů společné specifikace, pokud jde o základní požadavky stanovené v příloze II, včetně lhůty pro provedení těchto společných specifikací. Společné specifikace případně zohlední specifika zdravotnických prostředků a vysoce rizikových systémů UI uvedených v čl. 14 odst. 3 a 4. | Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů společné specifikace, pokud jde o základní požadavky stanovené v příloze II, včetně lhůty pro provedení těchto společných specifikací. Společné specifikace případně zohlední specifika zdravotnických prostředků a vysoce rizikových systémů UI uvedených v čl. 14 odst. 3 a 4.
  Východiskem práce na společných specifikacích je využití systému elektronických zdravotních záznamů k podpoře kvalitní zdravotní péče. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů společné specifikace, pokud jde o základní požadavky stanovené v příloze II, včetně lhůty pro provedení těchto společných specifikací. Společné specifikace případně zohlední specifika zdravotnických prostředků a vysoce rizikových systémů UI uvedených v čl. 14 odst. 3 a 4.

Komise přijme prostřednictvím prováděcích aktů společné specifikace, pokud jde o základní požadavky stanovené v příloze II, včetně lhůty pro provedení těchto společných specifikací. Společné specifikace případně zohlední specifika zdravotnických prostředků a vysoce rizikových systémů UI uvedených v čl. 14 odst. 3 a 4.
  Východiskem práce na společných specifikacích je využití systému elektronických zdravotních záznamů k podpoře kvalitní zdravotní péče.

Odůvodnění

Hlavním účelem zdravotních záznamů je podporovat kvalitní zdravotní péči. To musí být východiskem při práci na společných specifikacích s cílem využít osvědčené postupy a zkušenosti států s vysokou úrovní vývoje elektronických zdravotních záznamů.

Pozměňovací návrh 20

Čl. 29 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Výrobci systémů EHR uváděných na trh ohlásí každou závažnou nežádoucí příhodu týkající se systému EHR orgánům dozoru nad trhem členských států, v nichž k této závažné nežádoucí příhodě došlo, a nápravná opatření přijatá nebo plánovaná výrobcem. | Výrobci systémů EHR uváděných na trh ohlásí každou závažnou nežádoucí příhodu týkající se systému EHR orgánům dozoru nad trhem členských států, v nichž k této závažné nežádoucí příhodě došlo, a nápravná opatření přijatá nebo plánovaná výrobcem. |
| Aniž jsou dotčeny požadavky na hlášení nežádoucích příhod podle směrnice (EU) 2016/1148, toto oznámení se učiní ihned poté, co výrobce zjistí příčinnou souvislost mezi systémem EHR a závažnou nežádoucí příhodou nebo přiměřenou pravděpodobnost takové souvislosti, a v každém případě nejpozději
  patnáct
  dnů poté, co se výrobce dozví o této závažné nežádoucí příhodě týkající se systému EHR. | Aniž jsou dotčeny požadavky na hlášení nežádoucích příhod podle směrnice (EU) 2016/1148, toto oznámení se učiní ihned poté, co výrobce zjistí příčinnou souvislost mezi systémem EHR a závažnou nežádoucí příhodou nebo přiměřenou pravděpodobnost takové souvislosti, a v každém případě nejpozději
  sedm
  dnů poté, co se výrobce dozví o této závažné nežádoucí příhodě týkající se systému EHR. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Výrobci systémů EHR uváděných na trh ohlásí každou závažnou nežádoucí příhodu týkající se systému EHR orgánům dozoru nad trhem členských států, v nichž k této závažné nežádoucí příhodě došlo, a nápravná opatření přijatá nebo plánovaná výrobcem.

Výrobci systémů EHR uváděných na trh ohlásí každou závažnou nežádoucí příhodu týkající se systému EHR orgánům dozoru nad trhem členských států, v nichž k této závažné nežádoucí příhodě došlo, a nápravná opatření přijatá nebo plánovaná výrobcem.

Aniž jsou dotčeny požadavky na hlášení nežádoucích příhod podle směrnice (EU) 2016/1148, toto oznámení se učiní ihned poté, co výrobce zjistí příčinnou souvislost mezi systémem EHR a závažnou nežádoucí příhodou nebo přiměřenou pravděpodobnost takové souvislosti, a v každém případě nejpozději
  patnáct
  dnů poté, co se výrobce dozví o této závažné nežádoucí příhodě týkající se systému EHR.

Aniž jsou dotčeny požadavky na hlášení nežádoucích příhod podle směrnice (EU) 2016/1148, toto oznámení se učiní ihned poté, co výrobce zjistí příčinnou souvislost mezi systémem EHR a závažnou nežádoucí příhodou nebo přiměřenou pravděpodobnost takové souvislosti, a v každém případě nejpozději
  sedm
  dnů poté, co se výrobce dozví o této závažné nežádoucí příhodě týkající se systému EHR.

Odůvodnění

Lhůta by neměla být delší než jeden týden. 15denní lhůta pro ohlášení závažné nežádoucí příhody výrazně zvyšuje riziko vzniku vážné škody.

Pozměňovací návrh 21

Čl. 33 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Držitelé dat
  zpřístupní pro sekundární využití v souladu s ustanoveními této kapitoly
  následující kategorie elektronických dat:


  a)
   
  [...] o). | Členské státy ve spolupráci s Komisí určí, jaké kategorie elektronických dat
  zpřístupní
  držitelé dat
  pro sekundární využití v souladu s ustanoveními této kapitoly.
  To lze učinit prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s postupem projednávání ve výboru podle čl. 68 odst. 2. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Držitelé dat
  zpřístupní pro sekundární využití v souladu s ustanoveními této kapitoly
  následující kategorie elektronických dat:


  a)
   
  [...] o).

Členské státy ve spolupráci s Komisí určí, jaké kategorie elektronických dat
  zpřístupní
  držitelé dat
  pro sekundární využití v souladu s ustanoveními této kapitoly.
  To lze učinit prostřednictvím prováděcích aktů přijatých v souladu s postupem projednávání ve výboru podle čl. 68 odst. 2.

Odůvodnění

V nařízení by neměly být vyjmenovány všechny kategorie. K určení typů dat, která mají být sdílena, je zapotřebí další práce a průzkumů. Proto by bylo vhodnější přijmout prováděcí akty. Výčet kategorií by představoval významný zásah do platných vnitrostátních předpisů.

Pozměňovací návrh 22

Čl. 33 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud vnitrostátní právní předpisy vyžadují souhlas fyzické osoby, pak se subjekty pro přístup ke zdravotním datům opírají při poskytování přístupu k elektronickým zdravotním datům o povinnosti stanovené v této kapitole. | Pokud vnitrostátní právní předpisy vyžadují souhlas fyzické osoby,
  mj. i prostřednictvím jejího zástupce,
  pak se subjekty pro přístup ke zdravotním datům opírají při poskytování přístupu k elektronickým zdravotním datům o povinnosti stanovené v této kapitole. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud vnitrostátní právní předpisy vyžadují souhlas fyzické osoby, pak se subjekty pro přístup ke zdravotním datům opírají při poskytování přístupu k elektronickým zdravotním datům o povinnosti stanovené v této kapitole.

Pokud vnitrostátní právní předpisy vyžadují souhlas fyzické osoby,
  mj. i prostřednictvím jejího zástupce,
  pak se subjekty pro přístup ke zdravotním datům opírají při poskytování přístupu k elektronickým zdravotním datům o povinnosti stanovené v této kapitole.

Odůvodnění

Má se za to, že je třeba výslovně uvést případ, kdy si fyzická osoba přeje nebo kdy musí využít svého zástupce.

Pozměňovací návrh 23

Čl. 35 písm. e)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| e) | vývoj výrobků nebo služeb, které mohou poškodit jednotlivce a společnost obecně, včetně a mimo jiné nelegálních drog, alkoholických nápojů, tabákových výrobků
  nebo zboží či služeb, které jsou navrženy nebo upraveny takovým způsobem, že jsou v rozporu s veřejným pořádkem nebo morálkou
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

e)

vývoj výrobků nebo služeb, které mohou poškodit jednotlivce a společnost obecně, včetně a mimo jiné nelegálních drog, alkoholických nápojů, tabákových výrobků
  nebo zboží či služeb, které jsou navrženy nebo upraveny takovým způsobem, že jsou v rozporu s veřejným pořádkem nebo morálkou
  .

| e) | vývoj výrobků nebo služeb, které mohou poškodit jednotlivce a společnost obecně, včetně a mimo jiné nelegálních drog, alkoholických nápojů
  nebo
  tabákových výrobků; |
| --- | --- |

e)

vývoj výrobků nebo služeb, které mohou poškodit jednotlivce a společnost obecně, včetně a mimo jiné nelegálních drog, alkoholických nápojů
  nebo
  tabákových výrobků;

| f) | vývoj výrobků nebo služeb, které mohou vést k diskriminaci (z hlediska rasy, pohlaví, věku nebo sexuální orientace). |
| --- | --- |

f)

vývoj výrobků nebo služeb, které mohou vést k diskriminaci (z hlediska rasy, pohlaví, věku nebo sexuální orientace).

Odůvodnění

Veřejný pořádek a morálka je otázka individuálního názoru. Proto není vhodné, aby EU určovala v EHDS pravidla, která se týkají morálky. Pokud jde o konkrétní zboží a služby, ty by měly být naopak výslovně uvedeny, případně prostřednictvím prováděcího aktu. V případě písmene f) není odůvodnění nutné.

Pozměňovací návrh 24

Čl. 36 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3. | Při plnění svých úkolů subjekty pro přístup ke zdravotním datům aktivně spolupracují se zástupci zúčastněných stran, zejména se zástupci pacientů, držitelů dat a uživatelů dat. Zaměstnanci subjektů pro přístup ke zdravotním datům se vyvarují jakéhokoli střetu zájmů. Subjekty pro přístup ke zdravotním datům nejsou při rozhodování vázány žádnými pokyny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.

Při plnění svých úkolů subjekty pro přístup ke zdravotním datům aktivně spolupracují se zástupci zúčastněných stran, zejména se zástupci pacientů, držitelů dat a uživatelů dat. Zaměstnanci subjektů pro přístup ke zdravotním datům se vyvarují jakéhokoli střetu zájmů. Subjekty pro přístup ke zdravotním datům nejsou při rozhodování vázány žádnými pokyny.

| 3. | Při plnění svých úkolů subjekty pro přístup ke zdravotním datům aktivně spolupracují se zástupci zúčastněných stran, zejména se zástupci pacientů, držitelů dat a uživatelů dat. Zaměstnanci subjektů pro přístup ke zdravotním datům se vyvarují jakéhokoli střetu zájmů.
  Střetem zájmů se rozumí existence přímé nebo nepřímé formální vazby na jeden nebo více subjektů, které jsou držiteli nebo příjemci dat.
  Subjekty pro přístup ke zdravotním datům nejsou při rozhodování vázány žádnými pokyny
  , které pocházejí od jiného externího subjektu
  . |
| --- | --- |

3.

Při plnění svých úkolů subjekty pro přístup ke zdravotním datům aktivně spolupracují se zástupci zúčastněných stran, zejména se zástupci pacientů, držitelů dat a uživatelů dat. Zaměstnanci subjektů pro přístup ke zdravotním datům se vyvarují jakéhokoli střetu zájmů.
  Střetem zájmů se rozumí existence přímé nebo nepřímé formální vazby na jeden nebo více subjektů, které jsou držiteli nebo příjemci dat.
  Subjekty pro přístup ke zdravotním datům nejsou při rozhodování vázány žádnými pokyny
  , které pocházejí od jiného externího subjektu
  .

Odůvodnění

Pojem „střet zájmů“ vyžaduje jasnější definici. Je nezbytné upřesnit formulaci „nejsou vázány žádnými pokyny“. Do této kategorie by neměly být zahrnuty interní předpisy/nařízení.

Pozměňovací návrh 25

Čl. 38 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud uživatel dat informuje subjekt pro přístup ke zdravotním datům o zjištění, které může mít dopad na zdraví fyzické osoby,
  může
  subjekt pro přístup ke zdravotním datům o 
  tomto
  zjištění
  informovat
  fyzickou osobu a jejího ošetřujícího zdravotnického pracovníka. | Pokud uživatel dat informuje subjekt pro přístup ke zdravotním datům o zjištění, které může mít dopad na zdraví fyzické osoby,
  informuje
  subjekt pro přístup ke zdravotním datům o 
  skutečnosti, že došlo k tomuto
  zjištění, fyzickou osobu a jejího ošetřujícího zdravotnického pracovníka
  a umožní fyzické osobě vyjádřit souhlas nebo nesouhlas s obdržením informace o tom, co je předmětem tohoto zjištění, mj. i prostřednictvím jejího zástupce
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud uživatel dat informuje subjekt pro přístup ke zdravotním datům o zjištění, které může mít dopad na zdraví fyzické osoby,
  může
  subjekt pro přístup ke zdravotním datům o 
  tomto
  zjištění
  informovat
  fyzickou osobu a jejího ošetřujícího zdravotnického pracovníka.

Pokud uživatel dat informuje subjekt pro přístup ke zdravotním datům o zjištění, které může mít dopad na zdraví fyzické osoby,
  informuje
  subjekt pro přístup ke zdravotním datům o 
  skutečnosti, že došlo k tomuto
  zjištění, fyzickou osobu a jejího ošetřujícího zdravotnického pracovníka
  a umožní fyzické osobě vyjádřit souhlas nebo nesouhlas s obdržením informace o tom, co je předmětem tohoto zjištění, mj. i prostřednictvím jejího zástupce
  .

Odůvodnění

Informování o skutečnosti, že došlo ke zjištění, by mělo být povinné. Zároveň by měla mít daná osoba možnost se rozhodnout, zda si přeje získat více informací o tomto zjištění.

Pozměňovací návrh 26

Čl. 43 odst. 4

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Subjekty pro přístup ke zdravotním datům mají pravomoc okamžitě nebo v přiměřené lhůtě zrušit povolení k datům vydané podle článku 46 a ukončit dotčené zpracování elektronických zdravotních dat prováděné uživatelem dat, aby bylo zajištěno ukončení nesouladu uvedeného v odstavci 3, a přijmou vhodná a přiměřená opatření s cílem zajistit, aby uživatelé dat zpracovávali data v souladu s předpisy. V tomto ohledu mohou subjekty pro přístup ke zdravotním datům v příslušných případech odejmout povolení k datům a vyloučit uživatele dat z jakéhokoli přístupu k elektronickým zdravotním datům na dobu až pěti let. | Subjekty pro přístup ke zdravotním datům mají pravomoc okamžitě nebo v přiměřené lhůtě zrušit povolení k datům vydané podle článku 46 a ukončit dotčené zpracování elektronických zdravotních dat prováděné uživatelem dat, aby bylo zajištěno ukončení nesouladu uvedeného v odstavci 3, a přijmou vhodná a přiměřená opatření s cílem zajistit, aby uživatelé dat zpracovávali data v souladu s předpisy. V tomto ohledu mohou subjekty pro přístup ke zdravotním datům v příslušných případech
  uložit pokutu (až do výše 10 % ročního obratu uživatele dat za předchozí rozpočtový rok) nebo
  odejmout povolení k datům a vyloučit uživatele dat z jakéhokoli přístupu k elektronickým zdravotním datům na dobu až pěti let. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Subjekty pro přístup ke zdravotním datům mají pravomoc okamžitě nebo v přiměřené lhůtě zrušit povolení k datům vydané podle článku 46 a ukončit dotčené zpracování elektronických zdravotních dat prováděné uživatelem dat, aby bylo zajištěno ukončení nesouladu uvedeného v odstavci 3, a přijmou vhodná a přiměřená opatření s cílem zajistit, aby uživatelé dat zpracovávali data v souladu s předpisy. V tomto ohledu mohou subjekty pro přístup ke zdravotním datům v příslušných případech odejmout povolení k datům a vyloučit uživatele dat z jakéhokoli přístupu k elektronickým zdravotním datům na dobu až pěti let.

Subjekty pro přístup ke zdravotním datům mají pravomoc okamžitě nebo v přiměřené lhůtě zrušit povolení k datům vydané podle článku 46 a ukončit dotčené zpracování elektronických zdravotních dat prováděné uživatelem dat, aby bylo zajištěno ukončení nesouladu uvedeného v odstavci 3, a přijmou vhodná a přiměřená opatření s cílem zajistit, aby uživatelé dat zpracovávali data v souladu s předpisy. V tomto ohledu mohou subjekty pro přístup ke zdravotním datům v příslušných případech
  uložit pokutu (až do výše 10 % ročního obratu uživatele dat za předchozí rozpočtový rok) nebo
  odejmout povolení k datům a vyloučit uživatele dat z jakéhokoli přístupu k elektronickým zdravotním datům na dobu až pěti let.

Odůvodnění

Je zapotřebí zpřísnit sankce v případě zneužití nařízení.

Pozměňovací návrh 27

Článek 44

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Subjekt pro přístup ke zdravotním datům zajistí, aby byl poskytnut přístup pouze k požadovaným elektronickým zdravotním datům, která jsou relevantní pro účely zpracování, jež v žádosti o přístup k datům uvedl uživatel dat, a to v souladu s uděleným povolením k datům. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Subjekt pro přístup ke zdravotním datům zajistí, aby byl poskytnut přístup pouze k požadovaným elektronickým zdravotním datům, která jsou relevantní pro účely zpracování, jež v žádosti o přístup k datům uvedl uživatel dat, a to v souladu s uděleným povolením k datům.

| 1. | Subjekt pro přístup ke zdravotním datům zajistí, aby byl poskytnut přístup pouze k požadovaným elektronickým zdravotním datům, která jsou relevantní pro účely zpracování, jež v žádosti o přístup k datům uvedl uživatel dat, a to v souladu s uděleným povolením k datům. |
| --- | --- |

1.

Subjekt pro přístup ke zdravotním datům zajistí, aby byl poskytnut přístup pouze k požadovaným elektronickým zdravotním datům, která jsou relevantní pro účely zpracování, jež v žádosti o přístup k datům uvedl uživatel dat, a to v souladu s uděleným povolením k datům.

| 2. | Subjekty pro přístup ke zdravotním datům poskytují elektronická zdravotní data v anonymizovaném formátu v případě, že uživatel dat může s těmito daty dosáhnout účelu zpracování, s přihlédnutím k informacím poskytnutým uživatelem dat. |
| --- | --- |

2.

Subjekty pro přístup ke zdravotním datům poskytují elektronická zdravotní data v anonymizovaném formátu v případě, že uživatel dat může s těmito daty dosáhnout účelu zpracování, s přihlédnutím k informacím poskytnutým uživatelem dat.

| 2. | Subjekty pro přístup ke zdravotním datům poskytují elektronická zdravotní data v anonymizovaném formátu v případě, že uživatel dat může s těmito daty dosáhnout účelu zpracování, s přihlédnutím k informacím poskytnutým uživatelem dat. |
| --- | --- |

2.

Subjekty pro přístup ke zdravotním datům poskytují elektronická zdravotní data v anonymizovaném formátu v případě, že uživatel dat může s těmito daty dosáhnout účelu zpracování, s přihlédnutím k informacím poskytnutým uživatelem dat.

| 3. | Nemůže-li uživatel dat dosáhnout účelu zpracování pomocí anonymizovaných dat, poskytnou subjekty pro přístup ke zdravotním datům přístup k elektronickým zdravotním datům v pseudonymizovaném formátu s přihlédnutím k informacím poskytnutým uživatelem dat. Informace nutné ke zrušení pseudonymizace jsou k dispozici pouze subjektu pro přístup ke zdravotním datům. Uživatelé dat neprovedou opětovnou identifikaci elektronických zdravotních dat, která jim byla poskytnuta v pseudonymizovaném formátu. Pokud uživatel dat nedodrží opatření subjektu pro přístup ke zdravotním datům, která zajišťují pseudonymizaci, stává se to předmětem příslušných sankcí. |
| --- | --- |

3.

Nemůže-li uživatel dat dosáhnout účelu zpracování pomocí anonymizovaných dat, poskytnou subjekty pro přístup ke zdravotním datům přístup k elektronickým zdravotním datům v pseudonymizovaném formátu s přihlédnutím k informacím poskytnutým uživatelem dat. Informace nutné ke zrušení pseudonymizace jsou k dispozici pouze subjektu pro přístup ke zdravotním datům. Uživatelé dat neprovedou opětovnou identifikaci elektronických zdravotních dat, která jim byla poskytnuta v pseudonymizovaném formátu. Pokud uživatel dat nedodrží opatření subjektu pro přístup ke zdravotním datům, která zajišťují pseudonymizaci, stává se to předmětem příslušných sankcí.

| 3. | Nemůže-li uživatel dat dosáhnout účelu zpracování pomocí anonymizovaných dat, poskytnou subjekty pro přístup ke zdravotním datům přístup k elektronickým zdravotním datům v pseudonymizovaném formátu s přihlédnutím k informacím poskytnutým uživatelem dat. Informace nutné ke zrušení pseudonymizace jsou k dispozici pouze subjektu pro přístup ke zdravotním datům. Uživatelé dat neprovedou opětovnou identifikaci elektronických zdravotních dat, která jim byla poskytnuta v pseudonymizovaném formátu. Pokud uživatel dat nedodrží opatření subjektu pro přístup ke zdravotním datům, která zajišťují pseudonymizaci, stává se to předmětem příslušných sankcí. |
| --- | --- |

3.

Nemůže-li uživatel dat dosáhnout účelu zpracování pomocí anonymizovaných dat, poskytnou subjekty pro přístup ke zdravotním datům přístup k elektronickým zdravotním datům v pseudonymizovaném formátu s přihlédnutím k informacím poskytnutým uživatelem dat. Informace nutné ke zrušení pseudonymizace jsou k dispozici pouze subjektu pro přístup ke zdravotním datům. Uživatelé dat neprovedou opětovnou identifikaci elektronických zdravotních dat, která jim byla poskytnuta v pseudonymizovaném formátu. Pokud uživatel dat nedodrží opatření subjektu pro přístup ke zdravotním datům, která zajišťují pseudonymizaci, stává se to předmětem příslušných sankcí.

| 4. | Subjekty pro přístup ke zdravotním datům mohou při dodržení nařízení (EU) 2016/679 a vnitrostátních právních předpisů v případě potřeby poskytnout osobní elektronická zdravotní data. |
| --- | --- |

4.

Odůvodnění

Za výjimečných okolností může být nutné umožnit přístup k osobním elektronickým zdravotním datům pro sekundární použití, například v souvislosti s výzkumem obecného zájmu. To musí samozřejmě probíhat v souladu s nařízením EU o osobních údajích ((EU) 2016/679) a vnitrostátními právními předpisy.

Pozměňovací návrh 28

Čl. 46 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 3. | Subjekt pro přístup ke zdravotním datům vydá nebo zamítne povolení k datům do
  dvou
  měsíců od obdržení žádosti o přístup k datům. Odchylně od nařízení [...] [akt o správě dat, COM(2020) 767 final] může subjekt pro přístup ke zdravotním datům v případě potřeby prodloužit lhůtu pro odpověď na žádost o přístup k datům o další dva měsíce s ohledem na složitost žádosti. V těchto případech subjekt pro přístup ke zdravotním datům co nejdříve oznámí žadateli, že k posouzení žádosti je zapotřebí více času, spolu s důvody zpoždění. Pokud subjekt pro přístup ke zdravotním datům nevydá rozhodnutí ve stanovené lhůtě, vydá se povolení k datům. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

3.

Subjekt pro přístup ke zdravotním datům vydá nebo zamítne povolení k datům do
  dvou
  měsíců od obdržení žádosti o přístup k datům. Odchylně od nařízení [...] [akt o správě dat, COM(2020) 767 final] může subjekt pro přístup ke zdravotním datům v případě potřeby prodloužit lhůtu pro odpověď na žádost o přístup k datům o další dva měsíce s ohledem na složitost žádosti. V těchto případech subjekt pro přístup ke zdravotním datům co nejdříve oznámí žadateli, že k posouzení žádosti je zapotřebí více času, spolu s důvody zpoždění. Pokud subjekt pro přístup ke zdravotním datům nevydá rozhodnutí ve stanovené lhůtě, vydá se povolení k datům.

| 3. | Subjekt pro přístup ke zdravotním datům vydá nebo zamítne povolení k datům do
  tří
  měsíců od obdržení žádosti o přístup k datům. Odchylně od nařízení [...] [akt o správě dat, COM(2020) 767 final] může subjekt pro přístup ke zdravotním datům v případě potřeby prodloužit lhůtu pro odpověď na žádost o přístup k datům o další dva měsíce s ohledem na složitost žádosti. V těchto případech subjekt pro přístup ke zdravotním datům co nejdříve oznámí žadateli, že k posouzení žádosti je zapotřebí více času, spolu s důvody zpoždění. Pokud subjekt pro přístup ke zdravotním datům nevydá rozhodnutí ve stanovené lhůtě, vydá se povolení k datům. |
| --- | --- |

3.

Subjekt pro přístup ke zdravotním datům vydá nebo zamítne povolení k datům do
  tří
  měsíců od obdržení žádosti o přístup k datům. Odchylně od nařízení [...] [akt o správě dat, COM(2020) 767 final] může subjekt pro přístup ke zdravotním datům v případě potřeby prodloužit lhůtu pro odpověď na žádost o přístup k datům o další dva měsíce s ohledem na složitost žádosti. V těchto případech subjekt pro přístup ke zdravotním datům co nejdříve oznámí žadateli, že k posouzení žádosti je zapotřebí více času, spolu s důvody zpoždění. Pokud subjekt pro přístup ke zdravotním datům nevydá rozhodnutí ve stanovené lhůtě, vydá se povolení k datům.

Odůvodnění

Subjekt pro přístup ke zdravotním datům může potřebovat určitý čas na posouzení žádostí.

Pozměňovací návrh 29

Čl. 46 odst. 9

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Povolení k datům se vydává na dobu nezbytnou ke splnění požadovaných účelů, která nepřesáhne
  pět
  let. Tato doba může být na žádost uživatele dat jedenkrát prodloužena na základě argumentů a dokumentů odůvodňujících toto prodloužení předložených jeden měsíc před uplynutím platnosti povolení k datům
  , a to na dobu nepřesahující pět let
  . Odchylně od článku 42 může subjekt pro přístup ke zdravotním datům účtovat vyšší poplatky s cílem zohlednit náklady a rizika spojené s uchováváním elektronických zdravotních dat po delší dobu, která přesahuje počátečních
  pět
  let. Za účelem snížení těchto nákladů a poplatků může subjekt pro přístup ke zdravotním datům rovněž navrhnout uživateli dat, aby datový soubor uložil v systému uchovávání s omezenými možnostmi. Data v bezpečném zpracovatelském prostředí se vymažou do šesti měsíců po skončení platnosti povolení k datům. Na žádost uživatele dat uloží subjekt pro přístup ke zdravotním datům vzorec pro vytvoření požadovaného datového souboru. | Povolení k datům se vydává na dobu nezbytnou ke splnění požadovaných účelů, která nepřesáhne
  deset
  let. Tato doba může být na žádost uživatele dat jedenkrát prodloužena
  nejvýše o dva roky
  na základě argumentů a dokumentů odůvodňujících toto prodloužení předložených jeden měsíc před uplynutím platnosti povolení k datům. Odchylně od článku 42 může subjekt pro přístup ke zdravotním datům účtovat vyšší poplatky s cílem zohlednit náklady a rizika spojené s uchováváním elektronických zdravotních dat po delší dobu, která přesahuje počátečních
  deset
  let. Za účelem snížení těchto nákladů a poplatků může subjekt pro přístup ke zdravotním datům rovněž navrhnout uživateli dat, aby datový soubor uložil v systému uchovávání s omezenými možnostmi. Data v bezpečném zpracovatelském prostředí se vymažou do šesti měsíců po skončení platnosti povolení k datům. Na žádost uživatele dat uloží subjekt pro přístup ke zdravotním datům vzorec pro vytvoření požadovaného datového souboru. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Povolení k datům se vydává na dobu nezbytnou ke splnění požadovaných účelů, která nepřesáhne
  pět
  let. Tato doba může být na žádost uživatele dat jedenkrát prodloužena na základě argumentů a dokumentů odůvodňujících toto prodloužení předložených jeden měsíc před uplynutím platnosti povolení k datům
  , a to na dobu nepřesahující pět let
  . Odchylně od článku 42 může subjekt pro přístup ke zdravotním datům účtovat vyšší poplatky s cílem zohlednit náklady a rizika spojené s uchováváním elektronických zdravotních dat po delší dobu, která přesahuje počátečních
  pět
  let. Za účelem snížení těchto nákladů a poplatků může subjekt pro přístup ke zdravotním datům rovněž navrhnout uživateli dat, aby datový soubor uložil v systému uchovávání s omezenými možnostmi. Data v bezpečném zpracovatelském prostředí se vymažou do šesti měsíců po skončení platnosti povolení k datům. Na žádost uživatele dat uloží subjekt pro přístup ke zdravotním datům vzorec pro vytvoření požadovaného datového souboru.

Povolení k datům se vydává na dobu nezbytnou ke splnění požadovaných účelů, která nepřesáhne
  deset
  let. Tato doba může být na žádost uživatele dat jedenkrát prodloužena
  nejvýše o dva roky
  na základě argumentů a dokumentů odůvodňujících toto prodloužení předložených jeden měsíc před uplynutím platnosti povolení k datům. Odchylně od článku 42 může subjekt pro přístup ke zdravotním datům účtovat vyšší poplatky s cílem zohlednit náklady a rizika spojené s uchováváním elektronických zdravotních dat po delší dobu, která přesahuje počátečních
  deset
  let. Za účelem snížení těchto nákladů a poplatků může subjekt pro přístup ke zdravotním datům rovněž navrhnout uživateli dat, aby datový soubor uložil v systému uchovávání s omezenými možnostmi. Data v bezpečném zpracovatelském prostředí se vymažou do šesti měsíců po skončení platnosti povolení k datům. Na žádost uživatele dat uloží subjekt pro přístup ke zdravotním datům vzorec pro vytvoření požadovaného datového souboru.

Odůvodnění

U řady výzkumných projektů bude nutné uchovávat data déle než 5 let. Pozměňovací návrh poskytuje větší prostor k posouzení „nezbytné doby“, tak aby mohla doba uchovávání činit až deset let. Na druhé straně se lhůta pro prodloužení zkracuje na kratší dobu než navrhovaných 5 let.

Pozměňovací návrh 30

Čl. 47 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud žadatel na základě žádosti o data požádal o výsledek v anonymizované podobě, včetně statistického formátu, subjekt pro přístup ke zdravotním datům posoudí do dvou měsíců výsledek a poskytne jej uživateli dat pokud možno do dvou měsíců. | Pokud žadatel na základě žádosti o data požádal o výsledek v anonymizované podobě, včetně statistického formátu, subjekt pro přístup ke zdravotním datům posoudí do dvou měsíců výsledek a poskytne jej uživateli dat pokud možno do dvou měsíců.
  Není-li možné údaje poskytnout, sdělí subjekt pro přístup k datům žadateli odůvodnění zamítnutí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud žadatel na základě žádosti o data požádal o výsledek v anonymizované podobě, včetně statistického formátu, subjekt pro přístup ke zdravotním datům posoudí do dvou měsíců výsledek a poskytne jej uživateli dat pokud možno do dvou měsíců.

Pokud žadatel na základě žádosti o data požádal o výsledek v anonymizované podobě, včetně statistického formátu, subjekt pro přístup ke zdravotním datům posoudí do dvou měsíců výsledek a poskytne jej uživateli dat pokud možno do dvou měsíců.
  Není-li možné údaje poskytnout, sdělí subjekt pro přístup k datům žadateli odůvodnění zamítnutí.

Odůvodnění

Článek stanoví, že údaje mají být poskytovány „pokud možno“. Není-li možné údaje poskytnout, měl by žadatel obdržet odůvodnění, proč to není možné.

Pozměňovací návrh 31

Čl. 49 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Pokud žadatel požádá o přístup k elektronickým zdravotním datům pouze od jediného držitele dat v jediném členském státě, může odchylně od čl. 45 odst. 1 podat žádost o přístup k datům nebo žádost o data přímo držiteli dat. Žádost o přístup k datům musí splňovat požadavky stanovené v článku 45 a žádost o data musí splňovat požadavky uvedené v článku 47. Žádosti pro více zemí a žádosti, které vyžadují kombinaci datových souborů od několika držitelů dat, jsou adresovány subjektům pro přístup ke zdravotním datům. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.

Pokud žadatel požádá o přístup k elektronickým zdravotním datům pouze od jediného držitele dat v jediném členském státě, může odchylně od čl. 45 odst. 1 podat žádost o přístup k datům nebo žádost o data přímo držiteli dat. Žádost o přístup k datům musí splňovat požadavky stanovené v článku 45 a žádost o data musí splňovat požadavky uvedené v článku 47. Žádosti pro více zemí a žádosti, které vyžadují kombinaci datových souborů od několika držitelů dat, jsou adresovány subjektům pro přístup ke zdravotním datům.

| 1. | Pokud žadatel požádá o přístup k elektronickým zdravotním datům pouze od jediného držitele dat v jediném členském státě, může odchylně od čl. 45 odst. 1 podat žádost o přístup k datům nebo žádost o data přímo držiteli dat.
  Jediný držitel dat odmítne udělit povolení k využití dat v případě, že jednotlivá data mohou být navzdory pseudonymizaci přisouzena konkrétní osobě.
  Žádost o přístup k datům musí splňovat požadavky stanovené v článku 45 a žádost o data musí splňovat požadavky uvedené v článku 47. Žádosti pro více zemí a žádosti, které vyžadují kombinaci datových souborů od několika držitelů dat, jsou adresovány subjektům pro přístup ke zdravotním datům. |
| --- | --- |

1.

Pokud žadatel požádá o přístup k elektronickým zdravotním datům pouze od jediného držitele dat v jediném členském státě, může odchylně od čl. 45 odst. 1 podat žádost o přístup k datům nebo žádost o data přímo držiteli dat.
  Jediný držitel dat odmítne udělit povolení k využití dat v případě, že jednotlivá data mohou být navzdory pseudonymizaci přisouzena konkrétní osobě.
  Žádost o přístup k datům musí splňovat požadavky stanovené v článku 45 a žádost o data musí splňovat požadavky uvedené v článku 47. Žádosti pro více zemí a žádosti, které vyžadují kombinaci datových souborů od několika držitelů dat, jsou adresovány subjektům pro přístup ke zdravotním datům.

Odůvodnění

Pokud jde o údaje o zdravotním stavu, pak je anonymita naprosto klíčová.

Pozměňovací návrh 32

Čl. 50 odst. 1 písm. f)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Subjekty pro přístup ke zdravotním datům poskytují přístup k elektronickým zdravotním datům pouze prostřednictvím bezpečného zpracovatelského prostředí s technickými a organizačními opatřeními a požadavky na bezpečnost a interoperabilitu. Přijmou zejména tato bezpečnostní opatření: | Subjekty pro přístup ke zdravotním datům poskytují přístup k elektronickým zdravotním datům pouze prostřednictvím bezpečného zpracovatelského prostředí s technickými a organizačními opatřeními a požadavky na bezpečnost a interoperabilitu. Přijmou zejména tato bezpečnostní opatření: |
| [...] | [...] |
| f) | zajistí dodržování a monitoruje bezpečnostní opatření uvedená v tomto článku s cílem
  zmírnit
  potenciální bezpečnostní hrozby. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Subjekty pro přístup ke zdravotním datům poskytují přístup k elektronickým zdravotním datům pouze prostřednictvím bezpečného zpracovatelského prostředí s technickými a organizačními opatřeními a požadavky na bezpečnost a interoperabilitu. Přijmou zejména tato bezpečnostní opatření:

Subjekty pro přístup ke zdravotním datům poskytují přístup k elektronickým zdravotním datům pouze prostřednictvím bezpečného zpracovatelského prostředí s technickými a organizačními opatřeními a požadavky na bezpečnost a interoperabilitu. Přijmou zejména tato bezpečnostní opatření:

[...]

[...]

f)

zajistí dodržování a monitoruje bezpečnostní opatření uvedená v tomto článku s cílem
  zmírnit
  potenciální bezpečnostní hrozby.

| f) | zajistí dodržování a monitoruje bezpečnostní opatření uvedená v tomto článku s cílem
  minimalizovat
  potenciální bezpečnostní hrozby. |
| --- | --- |

f)

zajistí dodržování a monitoruje bezpečnostní opatření uvedená v tomto článku s cílem
  minimalizovat
  potenciální bezpečnostní hrozby.

Odůvodnění

Cílem bezpečnostních opatření by měla být minimalizace potenciální bezpečnostní hrozby, nikoli jen její zmírnění.

Pozměňovací návrh 33

Čl. 65 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Úkoly Rady pro EHDS | Úkoly Rady pro EHDS |
| 1. | Rada pro EHDS plní tyto úkoly související s primárním využitím elektronických zdravotních dat v souladu s kapitolami II a III:
  [...] |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Úkoly Rady pro EHDS

Úkoly Rady pro EHDS

1.

Rada pro EHDS plní tyto úkoly související s primárním využitím elektronických zdravotních dat v souladu s kapitolami II a III:

[...]

| 1. | Rada pro EHDS plní tyto úkoly související s primárním využitím elektronických zdravotních dat v souladu s kapitolami II a III:
  [...] |
| --- | --- |

1.

Rada pro EHDS plní tyto úkoly související s primárním využitím elektronických zdravotních dat v souladu s kapitolami II a III:

[...]

| | b) | vydává písemné příspěvky a vyměňuje si osvědčené postupy v záležitostech týkajících se koordinace provádění tohoto nařízení a aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijatých na jeho základě na úrovni členských států, zejména pokud jde o: |
| --- | --- | --- |

b)

vydává písemné příspěvky a vyměňuje si osvědčené postupy v záležitostech týkajících se koordinace provádění tohoto nařízení a aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijatých na jeho základě na úrovni členských států, zejména pokud jde o:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | b) | vydává písemné příspěvky a vyměňuje si osvědčené postupy v záležitostech týkajících se koordinace provádění tohoto nařízení a aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijatých na jeho základě na úrovni členských států,
  se zohledněním místní a regionální úrovně a
   zejména pokud jde o: |
| --- | --- | --- |

b)

vydává písemné příspěvky a vyměňuje si osvědčené postupy v záležitostech týkajících se koordinace provádění tohoto nařízení a aktů v přenesené pravomoci a prováděcích aktů přijatých na jeho základě na úrovni členských států,
  se zohledněním místní a regionální úrovně a
   zejména pokud jde o:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

Odůvodnění

Je třeba zdůraznit význam zapojení místní a regionální úrovně.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

O bezpečnosti a ochraně údajů

| 1. | vítá návrh Komise na vytvoření evropského prostoru pro zdravotní data (EHDS), a zdůrazňuje, že je třeba, aby zdravotnické služby mohly z této infrastruktury těžit a zároveň zajistily ochranu soukromí a práv pacientů v souvislosti s daty (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že očekávání občanů vůči EU týkající se zdraví se promítla do závěrů Konference o budoucnosti Evropy, zejména pokud jde o posílení odolnosti a kvality systémů zdravotní péče „vytvořením evropského prostoru pro data z oblasti veřejného zdraví, který by usnadnil výměnu zdravotních údajů; individuální zdravotní záznamy by mohly být – na dobrovolném základě – zpřístupněny prostřednictvím individuálního elektronického zdravotního pasu EU v souladu s pravidly pro ochranu údajů“. |
| --- | --- |

2.

| 3. | vítá cíl návrhu, tj. zavést nové a větší možnosti primárního a sekundárního využití zdravotních dat ve prospěch pacientů, zdravotní péče, výzkumu i společnosti obecně. Lepší přístup ke zdravotním datům je předpokladem pro rozvoj moderní zdravotní péče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | domnívá se, že přístup pacientů k jejich vlastním zdravotním datům a možnost jejich sdílení se zdravotnickými službami usnadňuje bezproblémové poskytování zdravotní péče, zvyšuje bezpečnost pacientů a poskytuje jim větší možnosti k aktivnímu rozhodování o péči, která jim je poskytována. Dalším důležitým předpokladem pro pokrok v oblasti lékařství, větší bezpečnost pacientů a lepší posuzování výsledků zdravotní péče je kontrolované využívání zdravotních dat v souladu se zásadou ochrany soukromí pro účely výzkumu, rozhodování a vývoj produktů; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že hlavním účelem zdravotních dat a jejich sdílení je poskytnout pacientům co nejlepší zdravotní péči a zajistit kvalitu poskytované zdravotní péče. Bylo by také žádoucí posoudit stav zdravotnického systému se zvláštním zřetelem k obcím a menším městům a zdravotnické systémy rozvíjet a organizovat dle výsledků tohoto posouzení s cílem minimalizovat rozdíly v kvalitě poskytované péče; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnívá se, že volný pohyb zboží a služeb by neměl mít větší prioritu než přístup pacientů ke kvalitní zdravotní péči v jejich domovské zemi. To je třeba při další práci na nařízení vzít v úvahu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zdůrazňuje, že zdravotní záznamy jsou jedním z hlavních nástrojů, které poskytovatelům zdravotní péče a zdravotnickým pracovníkům umožňují organizovat a poskytovat pacientům kvalitní a bezpečnou zdravotní péči. Proto musí být možné pojmout zdravotní záznamy tak, aby byly dodrženy jak společné normy stanovené v rámci EHDS, tak doplňkové celostátní a regionální právní předpisy, které si stanoví každý členský stát na základě konkrétních místních potřeb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zdůrazňuje, že je nutné vyjasnit, zda se nové nařízení vztahuje na sociální služby či nikoli, neboť některé členské státy shromažďují sociální a zdravotní data společně, zatímco jiné je oddělují; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zastává názor, že podoba nařízení bude vyžadovat značné koncepční úsilí na unijní, celostátní, regionální i místní úrovni, na něž bude nutné vyčlenit velké finanční, časové a lidské zdroje. Odhady nákladů uvedené v návrhu nařízení dostatečně jasně neuvádějí náklady pro místní a regionální úroveň. Náklady sice určitě mohou být zčásti financovány z prostředků různých programů EU, avšak není jasné, v jakém rozsahu budou pokryty náklady členských států na přizpůsobení a jak se bude přistupovat k nákladům různých subjektů; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že vzhledem k tomu, že digitalizace zdravotních dat zvyšuje rizika v oblasti kybernetické bezpečnosti, musí všechny zúčastněné strany dodržovat nejvyšší standardy ochrany a bezpečnosti dat. Občanům musí být zaručeno, že jejich osobní zdravotní data budou zpracovávána s nejvyšší možnou péčí, a to na základě pevného rámce a spolehlivých systémů ochrany a bezpečnosti dat s vhodnými zárukami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že v souvislosti s posílením postavení fyzických osob za účelem lepšího přístupu k jejich elektronickým zdravotním datům a lepší kontroly nad nimi musí nařízení zaručit, že nebudou opomíjeny zranitelné skupiny, a zejména starší osoby s omezenými digitálními dovednostmi nebo omezeným přístupem k digitálním prostředkům (3); |
| --- | --- |

11.

| 12. | za naprosto zásadní považuje právo fyzických osob na sebeurčení a poukazuje na nutnost začlenit záruky souladu s ustanoveními nařízení (EU) 2016/679 (obecné nařízení o ochraně osobních údajů); |
| --- | --- |

12.

| 13. | upozorňuje na skutečnost, že vytvoření EHDS komplikuje nedostatek odborníků a technického know-how a omezený počet subjektů, které mají požadované odborné znalosti, díky nimž bude možné vytvořit a udržovat systém a infrastrukturu pro zdravotní data splňující přísné požadavky na bezpečnost a ochranu údajů; |
| --- | --- |

13.

| 14. | vyzývá Komisi, aby rovněž projednala a předložila návrhy, jak může Unie podpořit vybudování dodatečné fyzické infrastruktury pro uchovávání dat v členských státech, mimo jiné na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

14.

O interoperabilitě

| 15. | je znepokojen tím, že při neexistenci jasných pokynů by provádění EHDS mohlo vést k roztříštěnému přístupu podobnému zkušenostem s GDPR, a to kvůli nerovnoměrnému provádění a rozdílnému výkladu na vnitrostátní, a dokonce i na regionální úrovni v celé EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | domnívá se proto, že jsou zapotřebí společná zvláštní pravidla, modely fungování a řešení zajišťující jednotné provádění nařízení ve všech členských státech a přeshraniční využívání zdravotních dat, které respektuje právo občanů na soukromí. V této souvislosti je potěšen tím, že stávající návrh zavádí povinné používání elektronického formátu pro výměnu zdravotních záznamů; |
| --- | --- |

16.

O kvalitě dat

| 17. | poukazuje na to, že data používaná za účelem výzkumu nebo tvorby politik, ale také za účelem poskytování zdravotní péče, musí být spolehlivá, formálně sjednocená, konzistentní, vhodná pro daný účel, reprezentativní a měřitelná. Vítá požadavky stanovené v návrhu, které určují druhy a hlavní specifické rysy zdravotních dat, domnívá se však, že požadavky na kvalitu by si zasloužily větší pozornost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatuje však, že několik členských států již na vnitrostátní nebo decentralizované úrovni pracuje na vývoji digitálních řešení týkajících se výměny dat mezi různými odvětvími i celé řady dalších prvků, jimiž se zabývá nařízení. Bylo by proto žádoucí, aby zkušenosti získané prostřednictvím těchto iniciativ byly v budoucnu využívány a rozvíjeny v rámci EHDS; |
| --- | --- |

18.

| 19. | stejně tak zdůrazňuje, že je třeba zajistit, aby příprava rámce pro výměnu dat mezi členskými státy vycházela z mezinárodních standardů, jako jsou standardy profilování FHIR nebo SNOMED-CT. Práce odvedená na evropské úrovni tak bude případně relevantní i pro třetí země, které se již nyní inspirují různými členskými státy nebo s nimi spolupracují, zejména pokud jde o zajištění hladké výměny dat mezi jejich systémy; |
| --- | --- |

19.

| 20. | domnívá se, že poskytnout fyzickým osobám právo a možnost upravovat a zadávat data do jejich osobních elektronických zdravotních záznamů by mohlo vyvolat problémy související s kvalitou těchto záznamů, a navrhuje, aby bylo dále zváženo, jak by tyto otázky mohly být řešeny; |
| --- | --- |

20.

O správě

| 21. | zdůrazňuje, že pro úspěch EHDS je nezbytné přijmout přístup založený na víceúrovňové správě a řešení nejen na úrovni EU a na celostátní úrovni, ale také na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | domnívá se, že jednou z výzev spojených s prováděním EHDS bude poskytnutí odpovídajících zdrojů a infrastruktur, včetně fyzické infrastruktury na celostátní, regionální a místní úrovni, které by zajistily uchovávání zdravotních dat, přístup k nim a jejich výměnu pro účely poskytování zdravotní péče, výzkumu, tvorby politik a regulačních činností; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že je třeba lépe vyjasnit úlohu a pravomoci Rady pro EHDS. Ačkoliv bude rada složena ze zástupců orgánů pro digitální zdravotnictví a subjektů pro přístup ke zdravotním datům ze všech členských států, úloha pozorovatelů, odborníků, zúčastněných stran a dalších třetích stran, jakož i způsob jejich účasti na práci rady, jsou nejasné; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poukazuje na to, že dle návrhu by bylo třeba přikročit ke standardizaci dat mezi členskými státy, aby mohla být sdílena. To může mít pro místní a regionální orgány významné administrativní a finanční důsledky, neboť případně budou muset do svých stávajících informačních systémů začlenit nové datové standardy a vyškolit své zaměstnance, aby s nimi uměli nakládat; |
| --- | --- |

24.

| 25. | žádá, aby byl VR jakožto zástupce místních a regionálních orgánů zastoupen v řídicím výboru EHDS; |
| --- | --- |

25.

| 26. | upozorňuje na skutečnost, že jelikož stávající návrh ponechává prostor pro provádění mnoha jeho konkrétních aspektů prostřednictvím prováděcích aktů, je obtížné v této fázi odhadnout, co bude nařízení v praxi znamenat pro pacienty, pro zdravotnictví, pro výzkum, inovátory a pro další uživatele zdravotních dat; |
| --- | --- |

26.

O subsidiaritě

| 27. | zdá se, že návrh nařízení ve své současné podobě nevyvolává žádné problémy, pokud jde o jeho soulad se zásadou subsidiarity s ohledem na navrhované cíle přenositelnosti a interoperability dat, neboť členské státy ani regiony nebo místní orgány nemohou samy odpovídajícím způsobem tyto cíle regulovat. Přínosy EHDS navíc pomáhají snižovat nerovnosti mezi různými regiony EU a poskytovat kvalitní informace pro tvorbu politik v oblasti zdraví přizpůsobených místním potřebám. Nezanedbatelný je rovněž vědecký přínos pozitivních či negativních (nepříznivých) účinků různých používaných lékařských technologií, jejichž výsledky lze rychle implementovat ve vzdálenějších či znevýhodněných regionech. Je však třeba věnovat větší pozornost tomu, aby navrhované nařízení nepřekračovalo pravomoci EU a respektovalo práva členských států a/nebo regionálních či místních orgánů, pokud jde o organizaci systému zdravotní péče, neboť některé země se rozhodly přenést větší odpovědnost za organizaci zdravotnických služeb na regionální/místní orgány, což umožňuje přijímat rozhodnutí co nejblíže občanům. |
| --- | --- |

27.

V Bruselu dne 8. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

1

(2)  Stanovisko VR Farmaceutická strategie pro Evropu a legislativní návrh na změnu mandátu Evropské agentury pro léčivé přípravky (EMA) (Úř. věst. C 300, 27.7.2021, s. 87).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2102 ze dne 26. října 2016 o přístupnosti webových stránek a mobilních aplikací subjektů veřejného sektoru. (Úř. věst. L 327, 2.12.2016, s. 1).

3

---

| 3.5.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 157/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 157/82

---

Stanovisko Evropského výboru regionů Nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu

(2023/C 157/11)

| Zpravodajka: | Muhterem ARAS (DE/Zelení), předsedkyně zemského sněmu spolkové země Bádensko-Württembersko |
| --- | --- |
| Odkazy: | návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2679/98
  COM(2022) 459 final
  návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426, (EU) 2019/1009 a (EU) č. 305/2011, pokud jde o mimořádné postupy pro posuzování shody, přijetí společných specifikací a dozor nad trhem v důsledku mimořádné situace na jednotném trhu
  COM(2022) 461 final
  návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2000/14/ES, 2006/42/ES, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU a 2014/68/EU, pokud jde o mimořádné postupy pro posuzování shody, přijetí společných specifikací a dozor nad trhem v důsledku mimořádné situace na jednotném trhu
  COM(2022) 462 final |

Zpravodajka:

Muhterem ARAS (DE/Zelení), předsedkyně zemského sněmu spolkové země Bádensko-Württembersko

Odkazy:

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2679/98

COM(2022) 459 final

návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426, (EU) 2019/1009 a (EU) č. 305/2011, pokud jde o mimořádné postupy pro posuzování shody, přijetí společných specifikací a dozor nad trhem v důsledku mimořádné situace na jednotném trhu

COM(2022) 461 final

návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2000/14/ES, 2006/42/ES, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU a 2014/68/EU, pokud jde o mimořádné postupy pro posuzování shody, přijetí společných specifikací a dozor nad trhem v důsledku mimořádné situace na jednotném trhu

COM(2022) 462 final

I.   DOPORUČENÉ POZMĚŇOVACÍ NÁVRHY

Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 2679/98

COM(2022) 459 final

Pozměňovací návrh 1

33. bod odůvodnění

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Kromě toho může Komise v průběhu mimořádné situace na jednotném trhu doporučit členským státům, aby v zájmu zajištění dostupnosti zboží krizově relevantní zboží provedly distribuci strategických rezerv s náležitým ohledem na zásady solidarity, nezbytnosti a proporcionality. | Kromě toho může Komise v průběhu mimořádné situace na jednotném trhu doporučit členským státům, aby v zájmu zajištění dostupnosti zboží krizově relevantní zboží provedly distribuci strategických rezerv s náležitým ohledem na zásady solidarity, nezbytnosti a proporcionality.
  Při tom musí být zohledněny nejrůznější místní a regionální potřeby, například potřeby nejvzdálenějších regionů, hustě osídlených měst, venkovských oblastí či příhraničních regionů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Kromě toho může Komise v průběhu mimořádné situace na jednotném trhu doporučit členským státům, aby v zájmu zajištění dostupnosti zboží krizově relevantní zboží provedly distribuci strategických rezerv s náležitým ohledem na zásady solidarity, nezbytnosti a proporcionality.

Kromě toho může Komise v průběhu mimořádné situace na jednotném trhu doporučit členským státům, aby v zájmu zajištění dostupnosti zboží krizově relevantní zboží provedly distribuci strategických rezerv s náležitým ohledem na zásady solidarity, nezbytnosti a proporcionality.
  Při tom musí být zohledněny nejrůznější místní a regionální potřeby, například potřeby nejvzdálenějších regionů, hustě osídlených měst, venkovských oblastí či příhraničních regionů.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 2

Čl. 1 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy si mezi sebou navzájem a s Komisí pravidelně vyměňují informace o všech záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení. | Členské státy si mezi sebou navzájem a s Komisí
  , Evropským parlamentem, Evropským výborem regionů a Evropským hospodářským a sociálním výborem
  pravidelně vyměňují informace o všech záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy si mezi sebou navzájem a s Komisí pravidelně vyměňují informace o všech záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení.

Členské státy si mezi sebou navzájem a s Komisí
  , Evropským parlamentem, Evropským výborem regionů a Evropským hospodářským a sociálním výborem
  pravidelně vyměňují informace o všech záležitostech spadajících do oblasti působnosti tohoto nařízení.

Odůvodnění

Místní a regionální orgány jsou vyzývány, aby provedly řadu opatření aktivovaných v rámci nástroje pro mimořádné situace na jednotném trhu (SMEI). Proto by měly být prostřednictvím VR přinejmenším informovány.

Pozměňovací návrh 3

Čl. 2 odst. 8

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Tímto nařízením není dotčena odpovědnost členských států za ochranu národní bezpečnosti ani jejich pravomoc chránit základní funkce státu, včetně zajištění územní celistvosti státu a udržování veřejného pořádku. | Tímto nařízením není dotčena
  obecná
  odpovědnost členských států za ochranu národní bezpečnosti ani jejich pravomoc chránit základní funkce státu, včetně zajištění územní celistvosti státu a udržování veřejného pořádku. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Tímto nařízením není dotčena odpovědnost členských států za ochranu národní bezpečnosti ani jejich pravomoc chránit základní funkce státu, včetně zajištění územní celistvosti státu a udržování veřejného pořádku.

Tímto nařízením není dotčena
  obecná
  odpovědnost členských států za ochranu národní bezpečnosti ani jejich pravomoc chránit základní funkce státu, včetně zajištění územní celistvosti státu a udržování veřejného pořádku.

Odůvodnění

V zájmu vyjasnění je třeba vložit slovo „obecná“, aby byla v praxi zachována účinnost pravidel volného pohybu podle článku 16 a násl.

Pozměňovací návrh 4

Čl. 4 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise této poradní skupině předsedá a zajišťuje její sekretariát. Komise může přizvat
  zástupce Evropského parlamentu,
  zástupce států ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP)49, zástupce hospodářských subjektů, organizací zúčastněných stran a sociálních partnerů a odborníky, aby se zúčastnili zasedání poradní skupiny jako pozorovatelé. Na příslušná zasedání poradní skupiny pozve zástupce dalších krizově relevantních subjektů na úrovni Unie jako pozorovatele. | Komise této poradní skupině předsedá a zajišťuje její sekretariát.
  Stálými členy poradní skupiny jsou dále zástupci Evropského parlamentu a Evropského výboru regionů.
  Komise může přizvat zástupce států ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP)49, zástupce hospodářských subjektů, organizací zúčastněných stran a sociálních partnerů a odborníky, aby se zúčastnili zasedání poradní skupiny jako pozorovatelé. Na příslušná zasedání poradní skupiny pozve zástupce dalších krizově relevantních subjektů na úrovni Unie jako pozorovatele. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise této poradní skupině předsedá a zajišťuje její sekretariát. Komise může přizvat
  zástupce Evropského parlamentu,
  zástupce států ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP)49, zástupce hospodářských subjektů, organizací zúčastněných stran a sociálních partnerů a odborníky, aby se zúčastnili zasedání poradní skupiny jako pozorovatelé. Na příslušná zasedání poradní skupiny pozve zástupce dalších krizově relevantních subjektů na úrovni Unie jako pozorovatele.

Komise této poradní skupině předsedá a zajišťuje její sekretariát.
  Stálými členy poradní skupiny jsou dále zástupci Evropského parlamentu a Evropského výboru regionů.
  Komise může přizvat zástupce států ESVO, které jsou smluvními stranami Dohody o Evropském hospodářském prostoru (EHP)49, zástupce hospodářských subjektů, organizací zúčastněných stran a sociálních partnerů a odborníky, aby se zúčastnili zasedání poradní skupiny jako pozorovatelé. Na příslušná zasedání poradní skupiny pozve zástupce dalších krizově relevantních subjektů na úrovni Unie jako pozorovatele.

Odůvodnění

Evropský parlament i Evropský výbor regionů musí mít v poradní skupině stálé místo, aby byla zajištěna parlamentní kontrola a byly zapojeny místní a regionální orgány, které v praxi provádějí právní předpisy EU. Místní a regionální orgány jsou rovněž těmi subjekty, které přímo řeší problémy a dopady krizí a mohou podávat zprávy z první ruky. Prostřednictvím Evropského výboru regionů lze poradní skupině poskytovat podklady týkající se zájmů místních a regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 5

Čl. 5 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy určí ústřední kontaktní orgány odpovědné za kontakty, koordinaci a výměnu informací s ústředními kontaktními orgány jiných členských států a ústředním kontaktním orgánem na úrovni Unie podle tohoto nařízení. Tyto kontaktní orgány koordinují a shromažďují vstupy od příslušných
  vnitrostátních
  orgánů. | Členské státy určí
  ve spolupráci s místními a regionálními orgány
  ústřední kontaktní orgány odpovědné za kontakty, koordinaci a výměnu informací s ústředními kontaktními orgány jiných členských států a ústředním kontaktním orgánem na úrovni Unie podle tohoto nařízení. Tyto kontaktní orgány koordinují a shromažďují vstupy od příslušných
  celostátních, regionálních a místních
  orgánů. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy určí ústřední kontaktní orgány odpovědné za kontakty, koordinaci a výměnu informací s ústředními kontaktními orgány jiných členských států a ústředním kontaktním orgánem na úrovni Unie podle tohoto nařízení. Tyto kontaktní orgány koordinují a shromažďují vstupy od příslušných
  vnitrostátních
  orgánů.

Členské státy určí
  ve spolupráci s místními a regionálními orgány
  ústřední kontaktní orgány odpovědné za kontakty, koordinaci a výměnu informací s ústředními kontaktními orgány jiných členských států a ústředním kontaktním orgánem na úrovni Unie podle tohoto nařízení. Tyto kontaktní orgány koordinují a shromažďují vstupy od příslušných
  celostátních, regionálních a místních
  orgánů.

Odůvodnění

Účelem je zapojit místní a regionální orgány, neboť národní kontaktní místa nejsou dostatečná k zajištění výměny informací. V závislosti na politické a ústavní struktuře členských států se nabízí možnost posílit úlohu zastoupení regionů či obcí.

Pozměňovací návrh 6

Čl. 6 odst. 1 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| spolupráce mezi příslušnými orgány na
  vnitrostátní
  úrovni a na úrovni Unie v oblasti řízení režimu ostražitosti a režimu mimořádné situace v průběhu těchto dvou režimů ve všech odvětvích jednotného trhu; | spolupráce mezi příslušnými orgány na
  místní, regionální a celostátní
  úrovni a na úrovni Unie v oblasti řízení režimu ostražitosti a režimu mimořádné situace v průběhu těchto dvou režimů ve všech odvětvích jednotného trhu; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

spolupráce mezi příslušnými orgány na
  vnitrostátní
  úrovni a na úrovni Unie v oblasti řízení režimu ostražitosti a režimu mimořádné situace v průběhu těchto dvou režimů ve všech odvětvích jednotného trhu;

spolupráce mezi příslušnými orgány na
  místní, regionální a celostátní
  úrovni a na úrovni Unie v oblasti řízení režimu ostražitosti a režimu mimořádné situace v průběhu těchto dvou režimů ve všech odvětvích jednotného trhu;

Odůvodnění

Účelem je zapojit místní a regionální úroveň.

Pozměňovací návrh 7

Čl. 6 odst. 2 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| soupis relevantních
  vnitrostátních
  příslušných orgánů, ústředních kontaktních orgánů určených podle článku 5 a jednotných kontaktních míst uvedených v článku 21, jejich kontaktních údajů a přidělených úloh a odpovědnosti v rámci režimu ostražitosti a režimu mimořádné situace uvedených v tomto nařízení podle vnitrostátního práva; | soupis relevantních
  místních, regionálních a celostátních
  příslušných orgánů, ústředních kontaktních orgánů určených podle článku 5 a jednotných kontaktních míst uvedených v článku 21, jejich kontaktních údajů a přidělených úloh a odpovědnosti v rámci režimu ostražitosti a režimu mimořádné situace uvedených v tomto nařízení podle vnitrostátního práva; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

soupis relevantních
  vnitrostátních
  příslušných orgánů, ústředních kontaktních orgánů určených podle článku 5 a jednotných kontaktních míst uvedených v článku 21, jejich kontaktních údajů a přidělených úloh a odpovědnosti v rámci režimu ostražitosti a režimu mimořádné situace uvedených v tomto nařízení podle vnitrostátního práva;

soupis relevantních
  místních, regionálních a celostátních
  příslušných orgánů, ústředních kontaktních orgánů určených podle článku 5 a jednotných kontaktních míst uvedených v článku 21, jejich kontaktních údajů a přidělených úloh a odpovědnosti v rámci režimu ostražitosti a režimu mimořádné situace uvedených v tomto nařízení podle vnitrostátního práva;

Odůvodnění

Účelem je zapojit místní a regionální úroveň v závislosti na struktuře členských států.

Pozměňovací návrh 8

Čl. 8 odst. 3 písm. c)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| zeměpisnou oblast; podíl jednotného trhu dotčený daným narušením nebo potenciálním narušením; dopad na konkrétní zeměpisné oblasti, které jsou obzvláště zranitelné nebo vystavené narušením dodavatelského řetězce, včetně nejvzdálenějších regionů EU; | zeměpisnou oblast; podíl jednotného trhu dotčený daným narušením nebo potenciálním narušením; dopad na konkrétní zeměpisné oblasti, které jsou obzvláště zranitelné nebo vystavené narušením dodavatelského řetězce, včetně
  příhraničních a
   nejvzdálenějších regionů EU; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

zeměpisnou oblast; podíl jednotného trhu dotčený daným narušením nebo potenciálním narušením; dopad na konkrétní zeměpisné oblasti, které jsou obzvláště zranitelné nebo vystavené narušením dodavatelského řetězce, včetně nejvzdálenějších regionů EU;

zeměpisnou oblast; podíl jednotného trhu dotčený daným narušením nebo potenciálním narušením; dopad na konkrétní zeměpisné oblasti, které jsou obzvláště zranitelné nebo vystavené narušením dodavatelského řetězce, včetně
  příhraničních a
   nejvzdálenějších regionů EU;

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 9

Čl. 9 odst. 1 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud Komise po zohlednění stanoviska poradní skupiny dospěje k závěru, že nastala hrozba uvedená v čl. 3 bodě 2, aktivuje prostřednictvím prováděcího aktu režim ostražitosti na dobu nejvýše šesti měsíců. Tento prováděcí akt musí obsahovat:






  a) | posouzení možného dopadu dané krize; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud Komise po zohlednění stanoviska poradní skupiny dospěje k závěru, že nastala hrozba uvedená v čl. 3 bodě 2, aktivuje prostřednictvím prováděcího aktu režim ostražitosti na dobu nejvýše šesti měsíců. Tento prováděcí akt musí obsahovat:

a)

posouzení možného dopadu dané krize;

Pokud Komise po zohlednění stanoviska poradní skupiny dospěje k závěru, že nastala hrozba uvedená v čl. 3 bodě 2, aktivuje prostřednictvím prováděcího aktu režim ostražitosti na dobu nejvýše šesti měsíců. Tento prováděcí akt musí obsahovat:

| a) | posouzení možného dopadu dané krize
  , včetně specifické situace příhraničních regionů
  ; |
| --- | --- |

a)

posouzení možného dopadu dané krize
  , včetně specifické situace příhraničních regionů
  ;

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 10

Čl. 11 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Příslušné vnitrostátní orgány náležitě zohlední administrativní zátěž hospodářských subjektů, zejména malých a středních podniků, která bude s žádostmi o informace případně spojena, a zajistí
  její minimalizaci
  . | Příslušné vnitrostátní orgány náležitě zohlední administrativní zátěž hospodářských subjektů, zejména malých a středních podniků, která bude s žádostmi o informace případně spojena, a zajistí
  , že obsah žádostí bude odpovídající a bude striktně omezen na to, co je nezbytné pro splnění podmínek uvedených v článku 9
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Příslušné vnitrostátní orgány náležitě zohlední administrativní zátěž hospodářských subjektů, zejména malých a středních podniků, která bude s žádostmi o informace případně spojena, a zajistí
  její minimalizaci
  .

Příslušné vnitrostátní orgány náležitě zohlední administrativní zátěž hospodářských subjektů, zejména malých a středních podniků, která bude s žádostmi o informace případně spojena, a zajistí
  , že obsah žádostí bude odpovídající a bude striktně omezen na to, co je nezbytné pro splnění podmínek uvedených v článku 9
  .

Odůvodnění

Účelem je zamezit zbytečné zátěži pro podniky.

Pozměňovací návrh 11

Čl. 12 odst. 2 písm. a)

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komise může prostřednictvím prováděcích aktů požadovat, aby členské státy poskytly informace o zboží uvedeném v prováděcím aktu přijatém podle čl. 9 odst. 1, pokud jde o všechny následující skutečnosti:






  a) | aktuální zásoby na jejich území; |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Komise může prostřednictvím prováděcích aktů požadovat, aby členské státy poskytly informace o zboží uvedeném v prováděcím aktu přijatém podle čl. 9 odst. 1, pokud jde o všechny následující skutečnosti:

a)

aktuální zásoby na jejich území;

Komise může prostřednictvím prováděcích aktů požadovat, aby členské státy poskytly informace o zboží uvedeném v prováděcím aktu přijatém podle čl. 9 odst. 1, pokud jde o všechny následující skutečnosti:

| a) | aktuální zásoby
  a lokality
  na jejich území; |
| --- | --- |

a)

aktuální zásoby
  a lokality
  na jejich území;

Odůvodnění

Je důležité ověřit, kde členské státy skladují zboží určené pro případy krizí, aby mohlo být toto zboží za takových okolností včas distribuováno i do odlehlých oblastí.

Pozměňovací návrh 12

Čl. 12 odst. 3

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy vynaloží maximální úsilí na vytvoření strategických zásob zboží strategického významu určeného v souladu s odstavcem 1, přičemž náležitě zohlední zásoby, které drží nebo vytvářejí hospodářské subjekty na jejich území. Komise poskytne členským státům podporu při koordinaci a zefektivňování jejich úsilí. | Členské státy vynaloží maximální úsilí na vytvoření strategických zásob zboží strategického významu určeného v souladu s odstavcem 1, přičemž náležitě zohlední zásoby, které drží nebo vytvářejí hospodářské subjekty na jejich území
  , a zajistí územní vyváženost se zvláštním zřetelem na ostrovní, horské a další odlehlé oblasti
  . Komise poskytne členským státům podporu při koordinaci a zefektivňování jejich úsilí. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy vynaloží maximální úsilí na vytvoření strategických zásob zboží strategického významu určeného v souladu s odstavcem 1, přičemž náležitě zohlední zásoby, které drží nebo vytvářejí hospodářské subjekty na jejich území. Komise poskytne členským státům podporu při koordinaci a zefektivňování jejich úsilí.

Členské státy vynaloží maximální úsilí na vytvoření strategických zásob zboží strategického významu určeného v souladu s odstavcem 1, přičemž náležitě zohlední zásoby, které drží nebo vytvářejí hospodářské subjekty na jejich území
  , a zajistí územní vyváženost se zvláštním zřetelem na ostrovní, horské a další odlehlé oblasti
  . Komise poskytne členským státům podporu při koordinaci a zefektivňování jejich úsilí.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 13

Čl. 15 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud se Komise s přihlédnutím ke stanovisku poradní skupiny domnívá, že je nezbytné režim mimořádné situace na jednotném trhu prodloužit, může prodloužení režimu mimořádné situace na jednotném trhu navrhnout Radě. S výhradou naléhavých a výjimečných změn okolností se Komise vynasnaží tak učinit nejpozději 30 dnů před uplynutím období, na které byl režim mimořádné situace na jednotném trhu aktivován. Rada může režim mimořádné situace na jednotném trhu prodloužit prostřednictvím prováděcího aktu vždy nejvýše o šest měsíců. | Pokud se Komise s přihlédnutím ke stanovisku poradní skupiny domnívá, že je nezbytné režim mimořádné situace na jednotném trhu prodloužit, může prodloužení režimu mimořádné situace na jednotném trhu navrhnout Radě. S výhradou naléhavých a výjimečných změn okolností se Komise vynasnaží tak učinit nejpozději 30 dnů před uplynutím období, na které byl režim mimořádné situace na jednotném trhu aktivován. Rada může režim mimořádné situace na jednotném trhu prodloužit prostřednictvím prováděcího aktu vždy nejvýše o šest měsíců.
  Pokud k prodloužení nedojde, skončí režim mimořádné situace na jednotném trhu automaticky. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud se Komise s přihlédnutím ke stanovisku poradní skupiny domnívá, že je nezbytné režim mimořádné situace na jednotném trhu prodloužit, může prodloužení režimu mimořádné situace na jednotném trhu navrhnout Radě. S výhradou naléhavých a výjimečných změn okolností se Komise vynasnaží tak učinit nejpozději 30 dnů před uplynutím období, na které byl režim mimořádné situace na jednotném trhu aktivován. Rada může režim mimořádné situace na jednotném trhu prodloužit prostřednictvím prováděcího aktu vždy nejvýše o šest měsíců.

Pokud se Komise s přihlédnutím ke stanovisku poradní skupiny domnívá, že je nezbytné režim mimořádné situace na jednotném trhu prodloužit, může prodloužení režimu mimořádné situace na jednotném trhu navrhnout Radě. S výhradou naléhavých a výjimečných změn okolností se Komise vynasnaží tak učinit nejpozději 30 dnů před uplynutím období, na které byl režim mimořádné situace na jednotném trhu aktivován. Rada může režim mimořádné situace na jednotném trhu prodloužit prostřednictvím prováděcího aktu vždy nejvýše o šest měsíců.
  Pokud k prodloužení nedojde, skončí režim mimořádné situace na jednotném trhu automaticky.

Odůvodnění

Mimořádná opatření musí být vždy časově omezena a automaticky ukončena, aby se předešlo jejich zneužití. Tato skutečnost je sice v čl. 14 odst. 3 o aktivaci zmíněna, nikoli však v článku o deaktivaci. Proto se navrhuje upřesnění.

Pozměňovací návrh 14

Čl. 16 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Při přijímání a uplatňování vnitrostátních opatření v reakci na mimořádnou situaci na jednotném trhu a na související krizi členské státy zajistí, aby jejich činnost byla plně v souladu se Smlouvou a s právem Unie, a zejména s požadavky stanovenými v tomto článku. | Při přijímání a uplatňování vnitrostátních opatření v reakci na mimořádnou situaci na jednotném trhu a na související krizi členské státy zajistí, aby jejich činnost byla plně v souladu se Smlouvou a s právem Unie, a zejména s požadavky stanovenými v tomto článku
  , které mají v tomto ohledu prioritu. To se týká především opatření podle Schengenského hraničního kodexu
  . |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Při přijímání a uplatňování vnitrostátních opatření v reakci na mimořádnou situaci na jednotném trhu a na související krizi členské státy zajistí, aby jejich činnost byla plně v souladu se Smlouvou a s právem Unie, a zejména s požadavky stanovenými v tomto článku.

Při přijímání a uplatňování vnitrostátních opatření v reakci na mimořádnou situaci na jednotném trhu a na související krizi členské státy zajistí, aby jejich činnost byla plně v souladu se Smlouvou a s právem Unie, a zejména s požadavky stanovenými v tomto článku
  , které mají v tomto ohledu prioritu. To se týká především opatření podle Schengenského hraničního kodexu
  .

Odůvodnění

V zájmu zajištění účinnosti v praxi musí mít pravidla volného pohybu v rámci nástroje pro mimořádné situace na jednotném trhu (SMEI) částečnou přednost před Schengenským hraničním kodexem, jinak mohou členské státy zavést jednostranné a nekoordinované hraniční kontroly, které by ze své povahy mohly představovat uzavření hranic.

Pozměňovací návrh 15

Čl. 16 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Veškerá omezení musí být časově omezená, a jakmile to situace dovolí, musí být zrušena. Kromě toho by veškerá omezení měla zohledňovat situaci v příhraničních regionech. | Veškerá omezení musí být časově omezená
  a pravidelně kontrolována
  , a jakmile to situace dovolí, musí být zrušena. Kromě toho by veškerá omezení měla zohledňovat situaci v příhraničních regionech. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Veškerá omezení musí být časově omezená, a jakmile to situace dovolí, musí být zrušena. Kromě toho by veškerá omezení měla zohledňovat situaci v příhraničních regionech.

Veškerá omezení musí být časově omezená
  a pravidelně kontrolována
  , a jakmile to situace dovolí, musí být zrušena. Kromě toho by veškerá omezení měla zohledňovat situaci v příhraničních regionech.

Odůvodnění

Nevyžaduje odůvodnění.

Pozměňovací návrh 16

Čl. 16 odst. 5

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy zajistí, aby všechny dotčené zúčastněné strany včetně pracovníků a poskytovatelů služeb byly informovány o opatřeních omezujících volný pohyb zboží, služeb a osob před tím, než tato opatření vstoupí v platnost. Členské státy zajistí soustavný dialog se zúčastněnými stranami včetně komunikace se sociálními partnery a mezinárodními partnery. | Členské státy zajistí, aby všechny dotčené zúčastněné strany
  , i místní a regionální orgány,
  včetně pracovníků a poskytovatelů služeb byly informovány o opatřeních omezujících volný pohyb zboží, služeb a osob před tím, než tato opatření vstoupí v platnost. Členské státy zajistí soustavný dialog se zúčastněnými stranami včetně komunikace
  s Evropským výborem regionů,
  se sociálními partnery a mezinárodními partnery. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy zajistí, aby všechny dotčené zúčastněné strany včetně pracovníků a poskytovatelů služeb byly informovány o opatřeních omezujících volný pohyb zboží, služeb a osob před tím, než tato opatření vstoupí v platnost. Členské státy zajistí soustavný dialog se zúčastněnými stranami včetně komunikace se sociálními partnery a mezinárodními partnery.

Členské státy zajistí, aby všechny dotčené zúčastněné strany
  , i místní a regionální orgány,
  včetně pracovníků a poskytovatelů služeb byly informovány o opatřeních omezujících volný pohyb zboží, služeb a osob před tím, než tato opatření vstoupí v platnost. Členské státy zajistí soustavný dialog se zúčastněnými stranami včetně komunikace
  s Evropským výborem regionů,
  se sociálními partnery a mezinárodními partnery.

Odůvodnění

Účelem je zaručit zapojení místních a regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 17

Čl. 19 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy poskytnou Komisi prohlášení o důvodech, které činí přijetí takového opatření oprávněným a přiměřeným, pokud tyto důvody nebyly jasně uvedeny již v oznámeném opatření. Členské státy sdělí Komisi úplné znění
  vnitrostátních
  právních
  nebo správních
  předpisů, které toto opatření obsahují nebo jsou tímto opatřením změněny. | Členské státy poskytnou Komisi prohlášení o důvodech, které činí přijetí takového opatření oprávněným a přiměřeným, pokud tyto důvody nebyly jasně uvedeny již v oznámeném opatření. Členské státy sdělí Komisi úplné znění právních předpisů
  , které v tomto ohledu na jejich území platí a
   které toto opatření obsahují nebo jsou tímto opatřením změněny. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy poskytnou Komisi prohlášení o důvodech, které činí přijetí takového opatření oprávněným a přiměřeným, pokud tyto důvody nebyly jasně uvedeny již v oznámeném opatření. Členské státy sdělí Komisi úplné znění
  vnitrostátních
  právních
  nebo správních
  předpisů, které toto opatření obsahují nebo jsou tímto opatřením změněny.

Členské státy poskytnou Komisi prohlášení o důvodech, které činí přijetí takového opatření oprávněným a přiměřeným, pokud tyto důvody nebyly jasně uvedeny již v oznámeném opatření. Členské státy sdělí Komisi úplné znění právních předpisů
  , které v tomto ohledu na jejich území platí a
   které toto opatření obsahují nebo jsou tímto opatřením změněny.

Odůvodnění

V některých členských státech mohou regionální orgány určovat svá vlastní nebo doplňující pravidla, takže je třeba uvést nejen celostátní právní předpisy, ale všechna pravidla platná na území příslušného členského státu.

Pozměňovací návrh 18

Čl. 21 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Členské státy zajistí, aby občané, spotřebitelé, hospodářské subjekty a pracovníci a jejich zástupci mohli na svou žádost a prostřednictvím příslušných jednotných kontaktních míst získat od příslušných orgánů informace o způsobu, jakým jsou příslušná vnitrostátní opatření pro reakci na krize obecně vykládána a uplatňována. Tyto informace zahrnují v příslušných případech návod obsahující informace o jednotlivých krocích postupu. Informace musí být poskytnuty jasným, pochopitelným a srozumitelným jazykem. Musí být snadno přístupné na dálku a elektronickými prostředky a musí být průběžně aktualizovány. | Členské státy zajistí, aby občané, spotřebitelé
  , místní a regionální orgány
  , hospodářské subjekty a pracovníci a jejich zástupci mohli na svou žádost a prostřednictvím příslušných jednotných kontaktních míst získat od příslušných orgánů informace o způsobu, jakým jsou příslušná vnitrostátní opatření pro reakci na krize obecně vykládána a uplatňována. Tyto informace zahrnují v příslušných případech návod obsahující informace o jednotlivých krocích postupu. Informace musí být poskytnuty jasným, pochopitelným a srozumitelným jazykem. Musí být snadno přístupné na dálku a elektronickými prostředky a musí být průběžně aktualizovány. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Členské státy zajistí, aby občané, spotřebitelé, hospodářské subjekty a pracovníci a jejich zástupci mohli na svou žádost a prostřednictvím příslušných jednotných kontaktních míst získat od příslušných orgánů informace o způsobu, jakým jsou příslušná vnitrostátní opatření pro reakci na krize obecně vykládána a uplatňována. Tyto informace zahrnují v příslušných případech návod obsahující informace o jednotlivých krocích postupu. Informace musí být poskytnuty jasným, pochopitelným a srozumitelným jazykem. Musí být snadno přístupné na dálku a elektronickými prostředky a musí být průběžně aktualizovány.

Členské státy zajistí, aby občané, spotřebitelé
  , místní a regionální orgány
  , hospodářské subjekty a pracovníci a jejich zástupci mohli na svou žádost a prostřednictvím příslušných jednotných kontaktních míst získat od příslušných orgánů informace o způsobu, jakým jsou příslušná vnitrostátní opatření pro reakci na krize obecně vykládána a uplatňována. Tyto informace zahrnují v příslušných případech návod obsahující informace o jednotlivých krocích postupu. Informace musí být poskytnuty jasným, pochopitelným a srozumitelným jazykem. Musí být snadno přístupné na dálku a elektronickými prostředky a musí být průběžně aktualizovány.

Odůvodnění

Jednotná kontaktní místa členských států by měla být přístupná všem. Regionální úroveň v tom může být nápomocna. To je obzvlášť důležité v příhraničních a okrajových oblastech.

Pozměňovací návrh 19

Čl. 22 odst. 2

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Jednotné kontaktní místo na úrovni Unie poskytuje občanům, spotřebitelům, hospodářským subjektům, pracovníkům a jejich zástupcům tuto pomoc: | Jednotné kontaktní místo na úrovni Unie poskytuje občanům, spotřebitelům, hospodářským subjektům
  , místním a regionálním orgánům
  , pracovníkům a jejich zástupcům tuto pomoc: |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Jednotné kontaktní místo na úrovni Unie poskytuje občanům, spotřebitelům, hospodářským subjektům, pracovníkům a jejich zástupcům tuto pomoc:

Jednotné kontaktní místo na úrovni Unie poskytuje občanům, spotřebitelům, hospodářským subjektům
  , místním a regionálním orgánům
  , pracovníkům a jejich zástupcům tuto pomoc:

Odůvodnění

Účelem je zaručit zapojení místních a regionálních orgánů.

Pozměňovací návrh 20

Čl. 24 odst. 1

| Text navržený Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Pokud nastane nebo bezprostředně hrozí závažný nedostatek v souvislosti s krizí, může Komise vyzvat zastupující organizace nebo hospodářské subjekty v krizově relevantních dodavatelských řetězcích, aby jí ve stanovené lhůtě dobrovolně poskytly konkrétní informace o výrobních kapacitách a případných stávajících zásobách zboží krizově relevantní zboží a jeho součástí ve výrobních zařízeních Unie a zařízeních třetích zemí, která provozují, uzavírají s nimi smlouvy nebo od nich nakupují dodávky, jakož i informace o jakémkoli relevantním narušení dodavatelského řetězce v daném termínu. | Pokud nastane nebo bezprostředně hrozí závažný nedostatek v souvislosti s krizí, může Komise vyzvat zastupující organizace nebo hospodářské subjekty v krizově relevantních dodavatelských řetězcích, aby jí ve stanovené lhůtě dobrovolně poskytly konkrétní informace o výrobních kapacitách a případných stávajících zásobách zboží krizově relevantní zboží a jeho součástí ve výrobních zařízeních Unie a zařízeních třetích zemí, která provozují, uzavírají s nimi smlouvy nebo od nich nakupují dodávky, jakož i informace o jakémkoli relevantním narušení dodavatelského řetězce v daném termínu.
  Komise zajistí, aby byla minimalizována administrativní a obchodní zátěž hospodářských subjektů, zejména malých a středních podniků, aby lhůty pro odpovědi byly realistické a obsah výzev byl odpovídající a nezbytně nutný. |

Text navržený Komisí

Pozměňovací návrh VR

Pokud nastane nebo bezprostředně hrozí závažný nedostatek v souvislosti s krizí, může Komise vyzvat zastupující organizace nebo hospodářské subjekty v krizově relevantních dodavatelských řetězcích, aby jí ve stanovené lhůtě dobrovolně poskytly konkrétní informace o výrobních kapacitách a případných stávajících zásobách zboží krizově relevantní zboží a jeho součástí ve výrobních zařízeních Unie a zařízeních třetích zemí, která provozují, uzavírají s nimi smlouvy nebo od nich nakupují dodávky, jakož i informace o jakémkoli relevantním narušení dodavatelského řetězce v daném termínu.

Pokud nastane nebo bezprostředně hrozí závažný nedostatek v souvislosti s krizí, může Komise vyzvat zastupující organizace nebo hospodářské subjekty v krizově relevantních dodavatelských řetězcích, aby jí ve stanovené lhůtě dobrovolně poskytly konkrétní informace o výrobních kapacitách a případných stávajících zásobách zboží krizově relevantní zboží a jeho součástí ve výrobních zařízeních Unie a zařízeních třetích zemí, která provozují, uzavírají s nimi smlouvy nebo od nich nakupují dodávky, jakož i informace o jakémkoli relevantním narušení dodavatelského řetězce v daném termínu.
  Komise zajistí, aby byla minimalizována administrativní a obchodní zátěž hospodářských subjektů, zejména malých a středních podniků, aby lhůty pro odpovědi byly realistické a obsah výzev byl odpovídající a nezbytně nutný.

Odůvodnění

Účelem je zamezit zbytečné zátěži pro podniky.

II.   POLITICKÁ DOPORUČENÍ

EVROPSKÝ VÝBOR REGIONŮ (VR),

| 1. | vítá, že Komise přišla s návrhem zavést nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu, aby bylo možné zajistit v případě budoucích krizí fungování vnitřního trhu, včetně volného pohybu osob; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že během pandemie COVID-19 bylo díky koordinovaným opatřením na úrovni EU možné opět zajistit svobody na jednotném trhu a že agrese Ruska proti Ukrajině, která je v rozporu s mezinárodním právem, ukázala, jak rychle se může objevit nová krize; |
| --- | --- |

2.

| 3. | upozorňuje na skutečnost, že krize mohou mít vážný dopad na vnitřní trh, a zdůrazňuje, že je důležité, aby opatření zaměřená na odstranění rozdílů na evropské, celostátní, regionální a místní úrovni vyplývajících z krize byla přijímána na základě skutečných potřeb a aby byla potřebám uzpůsobena také politika soudržnosti, která sleduje tentýž cíl – zvýšit odolnost vůči krizím; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znovu opakuje, že považuje za nutné chránit před krizemi zejména volný pohyb zboží, osob a služeb. Vyzdvihuje specifickou funkci příhraničních regionů pro fungující vnitřní trh; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zdůrazňuje, že se důsledky krize projevily především v oblastech uvedených v článku 174 Smlouvy o fungování Evropské unie, jelikož tyto oblasti musejí řešit i problémy související s jejich zeměpisnou polohou; |
| --- | --- |

5.

| 6. | domnívá se proto, že je zapotřebí robustní celkový krizový rámec EU pro jednotný trh, který by doplňoval platné i připravované odvětvové předpisy; |
| --- | --- |

6.

Správa hranic v rámci nástroje pro mimořádné situace na jednotném trhu

| 7. | poukazuje na skutečnost, že uzavíráním hranic, k němuž dochází v důsledku krizí, zejména pokud se jedná o uzavření jednostranné a náhlé, trpí především příhraniční regiony. To se týká veškeré přeshraniční spolupráce v oblastech jako vzdělávání, zdravotnictví, energetika, přeprava zboží, mobilita přeshraničních pracovníků, poskytování služeb i setkávání rodinných příslušníků a lidí obecně; |
| --- | --- |

7.

| 8. | upozorňuje zejména na to, že kvůli mnohakilometrovým frontám na hraničních přechodech nabývá kontrola hranic v podstatě charakteru uzavření hranic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vyzývá proto Evropskou komisi, aby do určité míry upřednostnila pravidla volného pohybu v rámci nástroje pro mimořádné situace na jednotném trhu před Schengenským hraničním kodexem, a bylo tak možné zaručit v dobách krize volný pohyb osob, služeb a zboží; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vyzývá Radu, aby po vstupu předmětného nařízení v platnost zahájila jednání s třetími zeměmi na vnějších hranicích EU, jejichž smyslem by bylo tato pravidla volného pohybu prosadit; |
| --- | --- |

10.

| 11. | v této souvislosti odkazuje na své stanovisko Revidovaná správa schengenského prostoru (1), v němž se požaduje, aby kontroly na vnitřních hranicích byly důsledně omezeny na maximální celkovou dobu 24 měsíců a aby se vysvětlilo, proč není vhodné přijmout alternativní opatření; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dále naléhá na Radu, aby přestala bránit zavedení evropského přeshraničního mechanismu (mechanismus řešení právních a správních překážek), aby mohla být na hranicích uplatňována nekomplikovaná mezistátní řešení; |
| --- | --- |

12.

Regionální pohled na nástroj pro mimořádné situace na jednotném trhu

| 13. | v zásadě vítá místní přístup návrhu i jeho přednostní zaměření na cestování a obchod. Zároveň však požaduje větší územní zaměření nástroje, aby se zajistila jeho účinnost v praxi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | proto požaduje stálou účast zástupců Evropského výboru regionů v poradní skupině; |
| --- | --- |

14.

| 15. | dále požaduje zapojení místních a regionálních orgánů do zřizování ústředních kontaktních kanceláří a rovný přístup k vnitrostátním ústředním kontaktním místům i k jednotnému kontaktnímu místu na úrovni EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | připomíná, že zboží určené (potenciálně) pro případy krizí je na vnitřním trhu nerovnoměrně rozloženo. Vyzdvihuje absolutní nutnost skutečné evropské solidarity, aby bylo možné zajistit distribuci tohoto zboží do silně postižených oblastí. |
| --- | --- |

16.

| 17. | V této souvislosti vítá zákaz omezování vývozu; navrhuje lepší sladění příslušných definic a kritérií v celém návrhu a zároveň větší zohlednění regionálních zájmů; |
| --- | --- |

17.

Správa nástroje pro mimořádné situace na jednotném trhu

| 18. | v této souvislosti zdůrazňuje, že je třeba upřesnit jednotlivé definice, aby bylo dosaženo právní jistoty a vyjasnilo se, za jakých podmínek a okolností a při jakých krizích bude nástroj pro mimořádné situace uplatňován; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vítá, že byl navržen systém semaforu se třemi fázemi: plánování pro nepředvídané události, dozor nad jednotným trhem a mimořádné situace na vnitřním trhu, což umožní lépe předcházet krizím, připravit se na ně a zvládnout je; |
| --- | --- |

19.

| 20. | výslovně vítá zaměření na výměnu informací, komunikaci a koordinaci mezi členskými státy a navrhuje vytvořit pro případ budoucích krizí společný on-line informační portál po vzoru platformy „Re-open EU“, která byla zřízena kvůli pandemii COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | zdůrazňuje, že je třeba zajistit doplňkovost a soudržnost s odvětvovými a dalšími obecnými předpisy, zejména s Schengenským hraničním kodexem, aby nevznikla ještě větší právní nejistota; |
| --- | --- |

21.

| 22. | připomíná zásadu subsidiarity a proporcionality a konstatuje, že návrh Komise je velmi obšírný. Proto zdůrazňuje, že musí být při uplatňování nástroje zaručena dostatečná kontrola a transparentnost, mj. kvůli kontrole a kompenzaci případného značného rozšíření pravomocí svěřených Komisi. Upozorňuje, že toho lze dosáhnout pouze pomocí jasných a jednoznačných kritérií a kvantifikovatelných limitních hodnot a při uplatnění řádného postupu, díky němuž bude zaručeno zapojení členských států a Evropského parlamentu, ale i parlamentů vnitrostátních a regionálních; |
| --- | --- |

22.

| 23. | zdůrazňuje, že všechna krizová opatření musí respektovat a zaručovat efektivní prosazování a plné dodržování pracovního práva a základních práv, včetně práv sociálních, pracovních a odborových; |
| --- | --- |

23.

| 24. | požaduje ověřit, zda je nutné a přiměřené sledovat dodavatelské řetězce, vyžadovat od podniků informace a určovat přednostní objednávky. Právě v dobách krize by totiž měla být dodatečná zátěž pro podniky, a zejména pro malé a střední podniky, minimalizována. Měly by být alespoň prodlouženy příliš krátké lhůty pro odpovědi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | vítá zkrácení lhůt pro posuzování shody strategicky důležitých produktů a navrhuje, aby k tomu došlo i u jiných skupin produktů; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vyzývá Evropskou komisi, aby zajistila transparentnost společného zadávání veřejných zakázek a vzala si ponaučení z chyb, k nimž došlo při uzavírání smluv s výrobci očkovacích látek proti COVID-19; |
| --- | --- |

26.

| 27. | v neposlední řadě vítá aktuální diskuse o posílení strategické soběstačnosti Evropy nezávisle na krizích a napjatě očekává, až Evropská komise předloží návrh právního aktu o kritických surovinách. V této souvislosti vyzývá Evropskou komisi, aby do svého legislativního návrhu zapracovala i návrhy, které VR předložil ve svém stanovisku ke kritickým surovinám (2). |
| --- | --- |

27.

V Bruselu dne 8. února 2023.

předseda Evropského výboru regionů

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Stanovisko Evropského výboru regionů Revidovaná správa schengenského prostoru (COR-2022-01129-00-01) (Úř. věst. C 498, 30.12.2022, s. 114).

1

(2)  Stanovisko Evropského výboru regionů – Akční plán pro kritické suroviny (COR-2020-04292-00-01) (Úř. věst. C 175, 7.5.2021, s. 10).

2

---