# Az Európai Unió C 211/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 211 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. június 16. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 211

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. június 16.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 211/01 | A Bizottság közleménye az uniós taxonómiai rendelet egyes jogi rendelkezéseinek értelmezéséről és végrehajtásáról, valamint a fenntartható finanszírozással kapcsolatos közzétételekről szóló rendelettel való kapcsolatról | 1 |
| 2023/C 211/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) (
  1
  ) | 6 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2023/C 211/01

A Bizottság közleménye az uniós taxonómiai rendelet egyes jogi rendelkezéseinek értelmezéséről és végrehajtásáról, valamint a fenntartható finanszírozással kapcsolatos közzétételekről szóló rendelettel való kapcsolatról

1

2023/C 211/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT) (
  1
  )

1

6

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 211/03 | Euroátváltási árfolyamok – 2023. június 15. | 7 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2023/C 211/04 | A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  ) | 8 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2023/C 211/03

Euroátváltási árfolyamok – 2023. június 15.

7

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2023/C 211/04

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója
  (Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

   (
  1
  )

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet

64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

1

8

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 211/05 | A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 9 |

V   Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2023/C 211/05

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2023.6.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az uniós taxonómiai rendelet egyes jogi rendelkezéseinek értelmezéséről és végrehajtásáról, valamint a fenntartható finanszírozással kapcsolatos közzétételekről szóló rendelettel való kapcsolatról

(2023/C 211/01)

A gyakran ismételt kérdéseket tartalmazó ezen dokumentum célja, hogy pontosítást nyújtson a gazdasági szereplőknek arról, hogy hogyan kell figyelembe venniük az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: taxonómiai rendelet) 18. cikke szerinti minimális biztosítékoknak való megfelelésre vonatkozó követelményeket. E dokumentum célja továbbá, hogy tisztázza az (EU) 2019/2088 rendelet (2), azaz a fenntartható finanszírozással kapcsolatos közzétételekről szóló rendelet (a továbbiakban: SFDR) szerinti, a taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységekbe és eszközökbe történő befektetések státuszát.

Az ebben a dokumentumban szereplő gyakran feltett kérdések pontosítást nyújtanak az alkalmazandó jogszabályok meglévő rendelkezéseivel kapcsolatban. Semmilyen módon nem terjesztik ki az említett jogszabályokból fakadó jogokat és kötelezettségeket, és nem vezetnek be további követelményeket az érintett gazdasági szereplők és az illetékes hatóságok számára. A gyakran feltett kérdések csupán arra szolgálnak, hogy segítsék a pénzügyi és a nem pénzügyi vállalkozásokat a releváns jogi rendelkezések végrehajtásában. Az uniós jog hitelt érdemlő értelmezése az Európai Unió Bíróságának kizárólagos hatáskörébe tartozik. Az ebben a közleményben ismertetett vélemények nem lehetnek befolyással az Európai Bizottságnak az Európai Unió Bírósága és a nemzeti bíróságok előtt esetleg képviselendő álláspontjára.

Tartalomjegyzék

| Az uniós taxonómiai rendelet szerinti minimális biztosítékok | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Milyen szerepet játszanak az uniós taxonómiai rendelet szerinti minimális biztosítékok? | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Hogyan határozza meg az uniós taxonómiai rendelet 18. cikke a minimális biztosítékokat? | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Melyek a legfőbb elvárások a vállalkozásokkal szemben a taxonómiai rendelet 18. cikke alapján? | 3 |
| --- | --- | --- |

3.

| Kapcsolódási pontok az SFDR-rel | 5 |
| --- | --- |

| 4. | A taxonómiához igazodó befektetések az SFDR értelmében vett „fenntartható befektetésnek” minősülnek-e? | 5 |
| --- | --- | --- |

4.

Az uniós taxonómiai rendelet szerinti minimális biztosítékok

1.   Milyen szerepet játszanak az uniós taxonómiai rendelet szerinti minimális biztosítékok?

A taxonómiai rendelet előírja, hogy egy gazdasági tevékenység csak akkor minősülhet környezeti szempontból fenntarthatónak, ha azt a 3. cikk (3) egyéb követelményeinek teljesítése mellett „a 18. cikkben megállapított minimális biztosítékokkal összhangban végzik”. Ez összhangban van a szociális jogok európai pillérében rögzített, a fenntartható és inkluzív növekedést támogató elvekkel, valamint a releváns nemzetközi minimális emberi jogi és munkajogi normákkal.

A minimális biztosítékok ezért a taxonómia szerves részét és a 3. cikkben meghatározott négy kritérium egyikét képezik, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a gazdasági tevékenységek környezeti szempontból fenntarthatónak minősüljenek. A minimális biztosítékok taxonómiai keretbe való belefoglalásának célja annak biztosítása, hogy a taxonómiához igazodónak tekintett gazdasági tevékenységeket végző szervezetek megfeleljenek bizonyos társadalmi és irányítási minimumstandardoknak.

Másként fogalmazva, a taxonómiai rendelet szerinti minimális biztosítékok azt hivatottak megakadályozni, hogy a tevékenységeket és befektetéseket „fenntarthatónak” tekintsék akkor, amikor azok a legfontosabb szociális elvek, valamint az emberi és munkajogok megsértésével járnak, vagy nem igazodnak a felelős üzleti magatartásra vonatkozó minimális szabályokhoz.

2.   Hogyan határozza meg az uniós taxonómiai rendelet 18. cikke a minimális biztosítékokat?

A taxonómiai rendelet 18. cikke konkrét követelményeket állapít meg a minimális biztosítékokra vonatkozóan, hivatkozva mind a 18. cikk (1) bekezdésében említett, a felelős üzleti magatartásra vonatkozó nemzetközi standardokra, mind pedig a 18. cikk (2) bekezdésében említett, az SFDR (4) szerinti „jelentős károkozás elkerülését célzó elvre”.

A 18. cikk (1) bekezdésének értelmében a minimális biztosítékok egy olyan vállalkozás által alkalmazott átvilágítási és korrekciós eljárások, amely gazdasági tevékenységet folytat annak érdekében, hogy biztosítsa az összhangot az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveivel és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekkel. Ez utóbbiak magukban foglalják a Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a munka világára vonatkozó alapvető elvekről és jogokról szóló nyilatkozatában azonosított tíz alapvető egyezményből (5) nyolcban, valamint az Emberi Jogok Nemzetközi Törvényében (6) rögzített elveket és jogokat.

Az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei a felelős üzleti magatartást és az ellátási lánc felelősségteljes kezelését érintő valamennyi tematikus területtel foglalkoznak. Az irányelvek azt is ajánlják, hogy a vállalkozások helyes vállalatirányítási gyakorlatokat alkalmazzanak, beleértve az OECD vállalatirányítási alapelveiben meghatározott átvilágítást (7) is.

Az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek i. magatartási normákat határoznak meg a vállalkozások számára az emberi jogok megsértésének megelőzése érdekében; és ii. a vállalkozások által folytatott gazdasági tevékenységekből eredő esetleges kockázatok kezelésével foglalkoznak. Az üzleti vállalkozásoknak az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos felelőssége nemzetközileg elismert jogokra terjed ki, melyek alatt legalább a tíz alapvető ILO-egyezményből nyolcban és az Emberi Jogok Nemzetközi Törvényében megállapított jogok értendők.

A 18. cikk (2) bekezdése közvetlen kapcsolatot teremt az SFDR 2. cikkének 17. pontjában szereplő „jelentős károkozás elkerülését célzó elvvel”. Ez biztosítja, hogy a szociális minimumkövetelményeket európai szinten határozzák meg, és hogy az európai jogszabályok következetesek legyenek.

Az SFDR „jelentős károkozás elkerülését célzó elvének” részleteit az Európai Bizottság által 2022 áprilisában elfogadott (EU) 2022/1288 felhatalmazáson alapuló rendelet határozza meg. E rendelet szerint annak közzétételén kívül, hogy a fenntartható befektetés összhangban van-e az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveivel és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekkel, az SFDR-ben foglalt „jelentős károkozás elkerülését célzó elv” alkalmazásához figyelembe kell venni a főbb káros hatásokra vonatkozó mutatók listáját. Az Európai Bizottság úgy véli, hogy a taxonómiai rendelet 18. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben a minimális biztosítékok és az SFDR-ben foglalt „jelentős károkozás elkerülését célzó elv” közötti kapcsolat legalább az SFDR felhatalmazáson alapuló rendelete I. mellékletének 1. táblázatában felsorolt társadalmi és munkavállalói kérdésekkel, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a korrupció elleni küzdelemmel és a megvesztegetés elleni küzdelemmel kapcsolatos, főbb káros hatásokra vonatkozó SFDR-mutatókon keresztül értelmezendő (8).

| Az 1. táblázat káros fenntarthatósági hatásokra vonatkozó mutatója | Mérőszám |
| --- | --- |
| Az ENSZ Globális Megállapodása elveinek és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveinek megsértése | Az ENSZ Globális Megállapodása elveinek vagy az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveinek megsértése kapcsán érintett, befektetést befogadó vállalkozásokba eszközölt befektetések aránya |
| Az ENSZ Globális Megállapodása elvei és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei betartásának nyomon követésére szolgáló eljárások és megfelelési mechanizmusok hiánya | Befektetést befogadó olyan vállalkozásokba eszközölt befektetések aránya, amelyeknél nem biztosított az ENSZ Globális Megállapodása elveinek vagy az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveinek való megfelelés nyomon követése vagy nem alkalmaznak az ENSZ Globális Megállapodása elvei vagy az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei megsértésével összefüggő panaszok kezelésére szolgáló mechanizmusokat |
| A nemek közötti kiigazítatlan bérkülönbség | A nemek közötti kiigazítatlan, átlagos bérkülönbség a befektetést befogadó vállalkozásoknál |
| Az igazgatótanácsok összetételének nemek szerinti megoszlása | Befektetést befogadó vállalkozásoknál a női és férfi igazgatótanácsi tagok átlagos aránya az összes igazgatótanácsi tag százalékában kifejezve |
| Vitatott fegyvereknek (gyalogsági aknáknak, kazettás lőszereknek, vegyi fegyvereknek és biológiai fegyvereknek) való kitettség | A vitatott fegyverek gyártásában vagy értékesítésében részt vevő, befektetést befogadó vállalkozásokba eszközölt befektetések aránya |

Az 1. táblázat káros fenntarthatósági hatásokra vonatkozó mutatója

Mérőszám

Az ENSZ Globális Megállapodása elveinek és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveinek megsértése

Az ENSZ Globális Megállapodása elveinek vagy az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveinek megsértése kapcsán érintett, befektetést befogadó vállalkozásokba eszközölt befektetések aránya

Az ENSZ Globális Megállapodása elvei és az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei betartásának nyomon követésére szolgáló eljárások és megfelelési mechanizmusok hiánya

Befektetést befogadó olyan vállalkozásokba eszközölt befektetések aránya, amelyeknél nem biztosított az ENSZ Globális Megállapodása elveinek vagy az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveinek való megfelelés nyomon követése vagy nem alkalmaznak az ENSZ Globális Megállapodása elvei vagy az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelvei megsértésével összefüggő panaszok kezelésére szolgáló mechanizmusokat

A nemek közötti kiigazítatlan bérkülönbség

A nemek közötti kiigazítatlan, átlagos bérkülönbség a befektetést befogadó vállalkozásoknál

Az igazgatótanácsok összetételének nemek szerinti megoszlása

Befektetést befogadó vállalkozásoknál a női és férfi igazgatótanácsi tagok átlagos aránya az összes igazgatótanácsi tag százalékában kifejezve

Vitatott fegyvereknek (gyalogsági aknáknak, kazettás lőszereknek, vegyi fegyvereknek és biológiai fegyvereknek) való kitettség

A vitatott fegyverek gyártásában vagy értékesítésében részt vevő, befektetést befogadó vállalkozásokba eszközölt befektetések aránya

3.   Melyek a legfőbb elvárások a vállalkozásokkal szemben a taxonómiai rendelet 18. cikke alapján?

A taxonómiához való igazodásukat közzétevő vállalkozásoknak értékelniük kell, hogy megfelelnek-e a taxonómiára vonatkozóan a 18. cikk (1) bekezdésében és a 18. cikk (2) bekezdésében meghatározott, minimális biztosítékokra vonatkozó követelményeknek.

A 18. cikk (1) bekezdésének értelmében azoknak a vállalkozásoknak, amelyek gazdasági tevékenységei taxonómiához igazodónak tekintendők, átvilágítási és korrekciós eljárásokkal kell rendelkezniük annak biztosítása céljából, hogy megfeleljenek az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveiben és az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvekben a felelős üzleti magatartásra vonatkozóan meghatározott standardoknak (lásd a 2. kérdést). Mindkét szöveg részletesen ismerteti, hogyan kell kidolgozni az átvilágítás elveit és azokat a gyakorlatban alkalmazni.

A 18. cikk (1) bekezdése szerinti központi követelmény, hogy a vállalkozásnak megfelelő eljárásokat kell alkalmaznia, beleértve a saját műveleteivel, értékláncaival és üzleti kapcsolataival összefüggő releváns tényleges és lehetséges káros hatások folyamatos azonosítására, megelőzésére, mérséklésére vagy megszüntetésére irányuló eljárásokat annak biztosítása érdekében, hogy tevékenységeiket e standardoknak megfelelően végezzék.

Előfordul, hogy megfelelő eljárások alkalmazása ellenére a vállalkozás nem képes kezelni bizonyos kockázatokat vagy megszüntetni bizonyos negatív hatásokat. Ez nem feltétlenül jelenti azt, hogy a vállalkozás nem felel meg a minimális biztosítékoknak, feltéve, hogy a vállalkozás egyértelműen nyilvánosságra hozta ezeket a lehetséges hatásokat, és ismertette, hogy mit tett azok azonosítása, megelőzése, mérséklése vagy megszüntetése érdekében, és miért nem tudott megszüntetni bizonyos hatásokat. Előfordulhatnak olyan esetek, amikor észszerű átvilágítási intézkedések ellenére sem tudják a vállalkozások megelőzni, megszüntetni vagy mérsékelni a kedvezőtlen hatásokat, amikor a vállalkozás értékláncát káros hatások érik.

Az átvilágítási és a korrekciós eljárások részeként a vállalkozásoknak a 18. cikk (2) bekezdése értelmében figyelembe kell venniük a 2. kérdésben említett, a társadalmi és munkavállalói kérdésekkel, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a korrupció elleni küzdelemmel és a megvesztegetés elleni küzdelemmel kapcsolatos, főbb káros hatásokra vonatkozó SFDR-mutatókat (9).

A 18. cikk (2) bekezdésének hatálya alá tartozó egyetlen kérdés, amelyre a 18. cikk (1) bekezdése kifejezetten nem terjed ki, az SFDR felhatalmazáson alapuló rendeletében (10) meghatározott vitatott fegyvereknek (gyalogsági aknáknak, kazettás lőszereknek, vegyi fegyvereknek és biológiai fegyvereknek) való kitettséggel kapcsolatos fő káros hatás. Ezért a 18. cikk (2) bekezdése értelmében a vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy az átvilágítási és a korrekciós eljárásaik lehetővé tegyék a vitatott fegyverek gyártásának vagy értékesítésének való tényleges vagy potenciális kitettség azonosítását, megelőzését, mérséklését vagy megszüntetését.

A 18. cikk (2) bekezdésének fent ismertetett rendelkezésein túl a taxonómiai rendelet nem tartalmaz további, a fegyverekkel vagy védelmi vonatkozású felszerelésekkel és technológiákkal kapcsolatos olyan megfontolásokat, amelyeket a minimális biztosítékok értékelésekor figyelembe kellene venni. Amint az az éghajlat-politikai uniós taxonómiáról szóló, felhatalmazáson alapuló jogi aktus egyes jogi rendelkezéseinek értelmezéséről és végrehajtásáról szóló bizottsági közleménytervezetben (11) szerepel, a Bizottság elismeri, hogy valamennyi stratégiai ágazat – köztük a védelmi ipar – számára biztosítani kell a finanszírozáshoz és a beruházásokhoz való hozzáférést, többek között a magánszektorból származó finanszírozáshoz és beruházásokhoz. Elismert tény, hogy a védelmi ipar létfontosságú hozzájárulást nyújt az Unió rezilienciájához és biztonságához, és ezáltal a békéhez és a társadalmi fenntarthatósághoz (12).

A társadalmi és munkavállalói kérdésekkel, az emberi jogok tiszteletben tartásával, a korrupció elleni küzdelemmel és a vesztegetés elleni küzdelemmel kapcsolatos SFDR-mutatók listája a fenntartható finanszírozással kapcsolatos felhatalmazáson alapuló jogi aktus esetleges jövőbeli felülvizsgálatával változhat. Ezért a vállalkozásoknak a 18. cikk (2) bekezdése szerint minden olyan kérdést is figyelembe kell venniük, amelyek a jövőben az SFDR káros hatásokra vonatkozó mutatói közé tartozhatnak.

A fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolásról szóló irányelvvel (13) (a továbbiakban: CSRD) összhangban történő jelentéstétel segíteni fogja a vállalkozásokat annak értékelésében, hogy megfelelnek-e a 18. cikk követelményeinek, és segíteni fogja a befektetőket abban, hogy megszerezzék a szükséges információkat a befektetést befogadó vállalkozásoktól (14). Az uniós taxonómiai rendelet 18. cikke nem ír elő további közzétételeket, ezért nincs átfedés a CSRD szerinti jelentéstételi követelményekkel.

A bevált gyakorlatokkal kapcsolatos további informális tanácsadásért kérjük a felhasználókat, hogy tanulmányozzák a fenntartható finanszírozással foglalkozó platform minimális biztosítékairól szóló zárójelentést, melyet 2022 októberében tettek közzé.

Kapcsolódási pontok az SFDR-rel

4.   A taxonómiához igazodó befektetések az SFDR értelmében vett „fenntartható befektetésnek” minősülnek-e?

A taxonómiai rendelet (19) preambulumbekezdése egyértelművé teszi, hogy az SFDR szerinti „fenntartható befektetések” magukban foglalják a taxonómiai rendelet értelmében vett „környezeti szempontból fenntartható gazdasági tevékenységekbe” történő befektetéseket is.

Annak meghatározásakor, hogy mi szükséges ahhoz, hogy egy tevékenység „környezeti szempontból fenntarthatónak” minősüljön, a 18. cikk (2) bekezdése kapcsolatot teremt a taxonómiai rendelet és a fenntartható finanszírozásról szóló rendelet között a taxonómiai rendeletben előírt egyik lépésen keresztül, mely a minimális biztosítékoknak való megfelelés. A fenti 1. és 2. kérdésre válaszképpen adott útmutatás értelmében „a jelentős károkozás elkerülését célzó elv” szociális elemei azon vállalkozások esetében teljesülnek szervezeti szinten, amelyek tevékenységeiket az uniós taxonómia szerint „környezeti szempontból fenntarthatóként” teszik közzé.

Továbbá a fenti 1. és 2. kérdéssel összefüggésben adott útmutatás szerint az SFDR-ben foglalt „jelentős károkozás elkerülését célzó elvet”, és az annak biztosítására vonatkozó követelményt, hogy a befektetést befogadó vállalkozás helyes vállalatirányítási gyakorlatokat kövessen, teljesítettnek kell tekinteni a taxonómiához igazodó gazdasági tevékenységekbe eszközölt befektetések esetében, mivel azok megfelelnek a taxonómiai rendelet szerinti minimális biztosítékoknak. Az SFDR 2. cikkének 17. pontjában említett helyes vállalatirányítási gyakorlat négy szempontja (nevezetesen a szilárd irányítási struktúrák, a munkavállalói kapcsolatok, az érintett személyzet javadalmazása és az adójogszabályok betartása (15)) teljesítettnek tekinthető az (EU) 2020/852 rendelet 18. cikkében említett rendelkezések alkalmazásával.

Ezért a taxonómiához igazodó „környezeti szempontból fenntartható” gazdasági tevékenységekbe történő befektetések automatikusan „fenntartható befektetéseknek” minősíthetők az SFDR szerinti termékszintű közzétételi követelményekkel összefüggésben. Ez azt jelenti, hogy a konkrét gazdasági tevékenységekbe történő befektetések fenntartható befektetéseknek tekinthetők.

Ha azonban egy pénzügyi piaci szereplő egy, a taxonómiához bizonyos mértékben igazodó vállalkozásba fektet be egy olyan finanszírozási eszközön keresztül (például általános tőkebefektetéssel vagy hitelnyújtással), amely nem írja elő a kapott források felhasználását, a pénzügyi piaci szereplőnek továbbra is ellenőriznie kell az SFDR szerinti további elemeket annak érdekében, hogy az érintett vállalkozásba történő teljes befektetést fenntartható befektetésnek lehessen tekinteni. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi piaci szereplőnek: i. ellenőriznie kell, hogy a vállalkozás többi gazdasági tevékenysége megfelel-e az SFDR-ben foglalt „jelentős károkozás elkerülését célzó elv” környezetvédelmi elemeinek, és ii. fel kell mérnie, hogy elégségesnek tartja-e a környezetvédelmi célkitűzéshez való hozzájárulást.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/852 rendelete (2020. június 18.) a fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról (HL L 198., 2020.6.22., 13. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).

(3)  A taxonómiai rendelet 3. cikkében meghatározott négy kritérium előírja, hogy a gazdasági tevékenység akkor minősül fenntarthatónak, ha: a) ezen gazdasági tevékenység a 10–16. cikknek megfelelően lényegesen hozzájárul a 9. cikkben meghatározott egy vagy több környezeti célkitűzéshez; b) ezen gazdasági tevékenység a 17. cikknek megfelelően nem sérti jelentősen a 9. cikkben meghatározott egyik környezeti célkitűzést sem; c) ezen gazdasági tevékenységet a 18. cikkben megállapított minimális biztosítékokkal összhangban végzik; d) ezen gazdasági tevékenység megfelel a Bizottság által a 10. cikk (3) bekezdésével, a 11. cikk (3) bekezdésével, a 12. cikk (2) bekezdésével, a 13. cikk (2) bekezdésével, a 14. cikk (2) bekezdésével vagy a 15. cikk (2) bekezdésével összhangban megállapított technikai vizsgálati kritériumoknak.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2088 rendelete (2019. november 27.) a pénzügyi szolgáltatási ágazatban a fenntarthatósággal kapcsolatos közzétételekről (HL L 317., 2019.12.9., 1. o.).

(5)  A Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményei a következők: Az egyesülési szabadságról és a szervezkedési jog védelméről szóló, 1948. évi 87. számú egyezmény; A szervezkedési és a kollektív tárgyalási jogról szóló 1949. évi 98. számú egyezmény; A kényszermunkáról szóló 1930. évi 29. számú egyezmény és annak 2014. évi jegyzőkönyve; A kényszermunka felszámolásáról szóló 1957. évi 105. számú egyezmény; A foglalkoztatás alsó korhatáráról szóló 1973. évi 138. számú egyezmény; A gyermekmunka legrosszabb formáiról szóló 1999. évi 182. számú egyezmény; Az egyenlő díjazásáról szóló 1951. évi 100. számú egyezmény; A foglalkoztatásból és a foglalkozásból eredő hátrányos megkülönböztetésről szóló 1958. évi 111. számú egyezmény.

(6)  Ez a következőket foglalja magában: Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata (1948); Nemzetközi egyezségokmány a polgári és politikai jogokról (1966); és a Nemzetközi egyezségokmány a gazdasági, szociális és kulturális jogokról (1966).

(7)  Lásd még a felelős üzleti magatartáshoz követendő kellő gondosságra vonatkozó OECD-útmutatást (2018) és az ágazati OECD-útmutatást, amelyek elérhetők a következő internetcímen: https://mneguidelines.oecd.org/mneguidelines/. Az útmutatások gyakorlati segítséget nyújtanak a vállalkozásoknak az OECD multinacionális vállalkozásokra vonatkozó irányelveinek végrehajtásához.

(8)  Az említett mutatók számítási módszere megtalálható az (EU) 2022/1288 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletében. Az (EU) 2022/1288 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 1. táblázatában szereplő „befektetést befogadó vállalkozás” kifejezés a taxonómiai rendeletben szereplő „vállalkozás” kifejezésnek felel meg.

(9)  Az említett mutatók számítási módszere megtalálható az (EU) 2022/1288 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 1. és 3. táblázatában (HL L 196., 2022.7.25., 1. o.).

(10)  A Bizottság (EU) 2022/1288 felhatalmazáson alapuló rendelete (2022. április 6.) az (EU) 2019/2088 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jelentős károkozás elkerülését célzó elvvel kapcsolatos információk tartalmát és megjelenítését részletesen meghatározó, valamint a fenntarthatósági mutatókkal és a fenntarthatóság szempontjából káros hatásokkal kapcsolatos információk tartalmát, módszertanát és megjelenítését, továbbá a környezeti és társadalmi jellemzők és a fenntartható befektetési célkitűzések előmozdításával kapcsolatos, a szerződéskötés előtti dokumentumokban, a weboldalakon és az időszakos jelentésekben szereplő információk tartalmát és megjelenítését meghatározó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 196., 2022.7.25., 1. o.).

(11)  11. kérdés: Hogyan alkalmazandó a fenntartható finanszírozási keret a védelmi ipar magánfinanszírozáshoz jutásával kapcsolatban?, 16. o.

(12)  Lásd a lőszergyártás támogatásáról szóló jogszabály létrehozásáról szóló bizottsági javaslatot, (ASAP), COM(2023) 237 final.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/2464 irányelve (2022. december 14.) az 537/2014/EU rendeletnek, a 2004/109/EK irányelvnek, a 2006/43/EK irányelvnek és 2013/34/EU irányelvnek a fenntarthatósággal kapcsolatos vállalati beszámolás tekintetében történő módosításáról (HL L 322., 2022.12.16, 15. o.).

(14)  A CSRD előírja, hogy azoknak a fenntarthatósági beszámolási standardoknak, amelyeket a vállalkozásoknak közzétételi kötelezettségük teljesítéséhez használniuk kell, tartalmazniuk kell azokat az információkat, amelyekre a pénzügyi piaci szereplőknek szükségük van ahhoz, hogy megfeleljenek az SFDR szerinti közzétételi kötelezettségeiknek. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy a vállalkozásoknak be kell jelenteniük az SFDR felhatalmazáson alapuló rendeletben előírt, főbb káros hatásokra vonatkozó mutatókat tükröző információkat. A 2013/34/EU irányelv 29b. cikke (5) bekezdésének b) pontja

„5. Az (1) bekezdés szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásakor a Bizottság a lehető legnagyobb mértékben figyelembe veszi a következőket: [...] b) azokat az információkat, amelyekre a pénzügyi piaci szereplőknek az (EU) 2019/2088 rendeletben és az említett rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározott közzétételi kötelezettségeik teljesítéséhez szükségük van.”

(15)  Az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek európai uniós jegyzékét 2023 februárjában frissítették. A jegyzék hasznos iránymutatással szolgál azon országok azonosításához, amelyek nem tettek eleget egy adott határidőn belül a jó adóügyi kormányzás kritériumainak való megfelelésre tett kötelezettségvállalásaiknak, illetve azon országok azonosításához, amelyek ezt megtagadták.

---

| 2023.6.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/6

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 211/02)

2023. június 12-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11107 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32023M11107 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 2023.6.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/7

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2023. június 15.

(2023/C 211/03)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0819 |
| JPY | Japán yen | 152,86 |
| DKK | Dán korona | 7,4523 |
| GBP | Angol font | 0,85555 |
| SEK | Svéd korona | 11,6206 |
| CHF | Svájci frank | 0,9761 |
| ISK | Izlandi korona | 149,30 |
| NOK | Norvég korona | 11,5025 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 23,751 |
| HUF | Magyar forint | 376,03 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,4693 |
| RON | Román lej | 4,9578 |
| TRY | Török líra | 25,6112 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5924 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4415 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,4661 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7559 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4543 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 387,60 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 19,9252 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7491 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 208,51 |
| MYR | Maláj ringgit | 5,0049 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,638 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 37,693 |
| BRL | Brazil real | 5,2244 |
| MXN | Mexikói peso | 18,5832 |
| INR | Indiai rúpia | 88,9825 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0819

JPY

Japán yen

152,86

DKK

Dán korona

7,4523

GBP

Angol font

0,85555

SEK

Svéd korona

11,6206

CHF

Svájci frank

0,9761

ISK

Izlandi korona

149,30

NOK

Norvég korona

11,5025

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

23,751

HUF

Magyar forint

376,03

PLN

Lengyel zloty

4,4693

RON

Román lej

4,9578

TRY

Török líra

25,6112

AUD

Ausztrál dollár

1,5924

CAD

Kanadai dollár

1,4415

HKD

Hongkongi dollár

8,4661

NZD

Új-zélandi dollár

1,7559

SGD

Szingapúri dollár

1,4543

KRW

Dél-Koreai won

1 387,60

ZAR

Dél-Afrikai rand

19,9252

CNY

Kínai renminbi

7,7491

IDR

Indonéz rúpia

16 208,51

MYR

Maláj ringgit

5,0049

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,638

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

37,693

BRL

Brazil real

5,2244

MXN

Mexikói peso

18,5832

INR

Indiai rúpia

88,9825

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 2023.6.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/8

---

A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH) szóló, 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet XIV. mellékletében felsorolt anyagok felhasználás céljából történő forgalomba hozatalának és/vagy felhasználásának engedélyezéséről szóló európai bizottsági határozatok összefoglalója

(Közzétéve az 1907/2006/EK rendelet (1)
  64. cikke (9) bekezdésének megfelelően)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2023/C 211/04)

Engedély megadásáról szóló határozat

| A határozat hivatkozási száma (2) | A határozat kelte | Az anyag neve | Az engedély jogosultja | Engedélyszám | Engedélyezett felhasználás | A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja | A határozat indokai |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3646 | 2023. június 9. | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált (4-terc-OPnEO)
  EK-szám: –; CAS-szám: – | Alexion Pharma International Operations Unlimited Company, College Business & Technology Park, Blanchardstown, D15 R925, Dublin 15, Írország | REACH/23/18/0 | Ipari felhasználás az olyan felnőtt betegek kezelésére szánt andexanet-alfa gyártása során történő vírusinaktiválásra, akiket közvetlen Xa-faktor (FXa) inhibitorral kezeltek, és akiknél életveszélyes vagy csillapíthatatlan vérzés miatt az antikoaguláció visszafordítására van szükség | 2030. december 31. | Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák. |

A határozat hivatkozási száma (2)

A határozat kelte

Az anyag neve

Az engedély jogosultja

Engedélyszám

Engedélyezett felhasználás

A felülvizsgálati időszak lejártának időpontja

A határozat indokai

C(2023) 3646

2023. június 9.

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoxilált (4-terc-OPnEO)

EK-szám: –; CAS-szám: –

Alexion Pharma International Operations Unlimited Company, College Business & Technology Park, Blanchardstown, D15 R925, Dublin 15, Írország

REACH/23/18/0

Ipari felhasználás az olyan felnőtt betegek kezelésére szánt andexanet-alfa gyártása során történő vírusinaktiválásra, akiket közvetlen Xa-faktor (FXa) inhibitorral kezeltek, és akiknél életveszélyes vagy csillapíthatatlan vérzés miatt az antikoaguláció visszafordítására van szükség

2030. december 31.

Az 1907/2006/EK rendelet 60. cikke (4) bekezdésének megfelelően az anyag felhasználásából származó társadalmi-gazdasági előnyök jelentősebbek, mint annak az emberi egészséget és a környezetet érintő kockázatai, továbbá nem állnak rendelkezésre megfelelő alternatív anyagok vagy technológiák.

---

(1)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(2)  A határozat az Európai Bizottság következő weboldalán érhető el: Authorisation (europa.eu).

---

V Hirdetmények

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 2023.6.16. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 211/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.6.16.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 211/9

---

A (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2023/C 211/05)

Ezen értesítés közzétételére a (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül sor.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Gigondas”

PDO-FR-A0143-AM03

Az értesítés időpontja: 2023.4.20.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   A földrajzi terület és a közvetlen szomszédságában lévő terület szövegezésbeli módosítása

A termékleírás I. fejezetének „Földrajzi terület és a közvetlenül szomszédos terület” című IV. szakasza változtatás nélkül kiegészül a hivatalos földrajzi kódexre (Code officiel géographique) való hivatkozással, amely országos szinten, megyénként állapítja meg és rögzíti a települések jegyzékét. Ennek a szövegezésbeli módosításnak köszönhetően a földrajzi terület megfeleltethető az INSEE által kiadott hivatalos földrajzi kódex 2022-ben hatályos változatának, valamint jogilag biztosítható a földrajzi terület körülhatárolása.

Az egységes dokumentum „Földrajzi terület” és „További feltételek – közvetlenül szomszédos terület” című pontja kiegészül ezzel a hivatkozással.

2.   A fehérborok előállításának feltételei

Az elnevezést kiterjesztik a fehérborok előállítására is, amelyek a termékleírásban a vörös- és rozé borok készítéséhez előírt fehérszőlő-fajtáknál már szereplő szőlőfajtákból készülnek. A Gigondas történelméről szóló különböző szövegek és a levéltárak szerint a bortermelők mindig is készítettek fehérborokat.

Az előállított bor leírását és az előállítási feltételeket beillesztették a termékleírásba és az egységes dokumentumba.

A termékleírás következő pontjai egészülnek ki:

| — | V. szakasz, szőlőfajták: meghatározásra került a fehérborok előállításához kiválasztott szőlőfajták jegyzéke;
  a clairette blanc B, bourboulenc B, clairette rose Rs, grenache blanc B, grenache gris, marsanne B, piquepoul blanc B és roussanne B fajták feltüntetésre kerülnek az egységes dokumentum „Borszőlőfajták” című pontjában.
  A viognier B és ugni blanc B fajták az egységes dokumentum „Másodlagos fajták” című pontjába kerülnek át. |
| --- | --- |

—

V. szakasz, szőlőfajták: meghatározásra került a fehérborok előállításához kiválasztott szőlőfajták jegyzéke;

a clairette blanc B, bourboulenc B, clairette rose Rs, grenache blanc B, grenache gris, marsanne B, piquepoul blanc B és roussanne B fajták feltüntetésre kerülnek az egységes dokumentum „Borszőlőfajták” című pontjában.

A viognier B és ugni blanc B fajták az egységes dokumentum „Másodlagos fajták” című pontjába kerülnek át.

| — | A IX. szakasz 1. pontjában („A szőlőfajták házasítása a borokban”) a clairette blanc szőlőfajta aránya legalább 70 %-ban kerül meghatározásra. Ezt a módosítást átvezették az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába. |
| --- | --- |

—

A IX. szakasz 1. pontjában („A szőlőfajták házasítása a borokban”) a clairette blanc szőlőfajta aránya legalább 70 %-ban kerül meghatározásra. Ezt a módosítást átvezették az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába.

| — | A X. szakaszban („Kapcsolat a földrajzi területtel”) a 2. pont („A termékek minőségére vonatkozó információk”) kiegészült a fehérborok érzékszervi leírásával. Ezt a leírást átvezették az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába. |
| --- | --- |

—

A X. szakaszban („Kapcsolat a földrajzi területtel”) a 2. pont („A termékek minőségére vonatkozó információk”) kiegészült a fehérborok érzékszervi leírásával. Ezt a leírást átvezették az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába.

| — | A VII. szakasz („A szőlő szüretelése, szállítása és érettsége”) 196 gramm/literben határozza meg a fehérborok előállításához használt fehérszőlő-fajták minimális cukortartalmát. Ez a rendelkezés nem érinti az egységes dokumentumot. |
| --- | --- |

—

A VII. szakasz („A szőlő szüretelése, szállítása és érettsége”) 196 gramm/literben határozza meg a fehérborok előállításához használt fehérszőlő-fajták minimális cukortartalmát. Ez a rendelkezés nem érinti az egységes dokumentumot.

| — | A termékleírás ugyanezen VII. szakasza 12 térfogatszázalékban rögzíti a fehérborok minimális természetes alkoholtartalmát, és ez a rendelkezés átkerül az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába. |
| --- | --- |

—

A termékleírás ugyanezen VII. szakasza 12 térfogatszázalékban rögzíti a fehérborok minimális természetes alkoholtartalmát, és ez a rendelkezés átkerül az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába.

| — | A fehérborok illósavtartalma legfeljebb 17,30 meq/liter, a termékleírás I. fejezetének IX. szakaszában („Feldolgozás és borkészítés”) meghatározottak szerint. Ezt a kritériumot átvezették az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába. |
| --- | --- |

—

A fehérborok illósavtartalma legfeljebb 17,30 meq/liter, a termékleírás I. fejezetének IX. szakaszában („Feldolgozás és borkészítés”) meghatározottak szerint. Ezt a kritériumot átvezették az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába.

| — | A VIII. szakasz („Hozam”) meghatározza a fehérborok hozamát, aminek értelmében a maximális hozam hektáronként 44 hl. Ezt a rendelkezést átvezették az egységes dokumentum „Maximális hozamok” című pontjába. |
| --- | --- |

—

A VIII. szakasz („Hozam”) meghatározza a fehérborok hozamát, aminek értelmében a maximális hozam hektáronként 44 hl. Ezt a rendelkezést átvezették az egységes dokumentum „Maximális hozamok” című pontjába.

3.   A vörösborok előállítási feltételeinek módosítása

| — | A metszésre vonatkozó szabályok:
  A termékleírás I. fejezete VI. szakaszának 1. pontja („A szőlőültetvény művelése”) a metszési szabályok kiegészítése érdekében módosult, így a syrah és a viognier szőlőfajták esetében lehetővé vált az egyszerű vagy a kettős Guyot-metszés.
  Ezeket a rendelkezéseket átvezették az egységes dokumentum „Borkészítési eljárások” című pontjába. |
| --- | --- |

—

A metszésre vonatkozó szabályok:

A termékleírás I. fejezete VI. szakaszának 1. pontja („A szőlőültetvény művelése”) a metszési szabályok kiegészítése érdekében módosult, így a syrah és a viognier szőlőfajták esetében lehetővé vált az egyszerű vagy a kettős Guyot-metszés.

Ezeket a rendelkezéseket átvezették az egységes dokumentum „Borkészítési eljárások” című pontjába.

| — | A fontosabb szőlőfajták jegyzéke:
  A termékleírás I. fejezetének V. szakaszában („Szőlőfajták”) a cinsaut a másodlagos szőlőfajták jegyzékéből átkerül a fontosabb szőlőfajták jegyzékébe. A termelők előnyösnek találják ezt a fajtát, mivel figyelemre méltó finomságot és könnyedséget kölcsönöz a boroknak anélkül, hogy megváltoztatná azok érzékszervi profilját. E módosítást átvezették az egységes dokumentum „Borszőlőfajták” című pontjába. |
| --- | --- |

—

A fontosabb szőlőfajták jegyzéke:

A termékleírás I. fejezetének V. szakaszában („Szőlőfajták”) a cinsaut a másodlagos szőlőfajták jegyzékéből átkerül a fontosabb szőlőfajták jegyzékébe. A termelők előnyösnek találják ezt a fajtát, mivel figyelemre méltó finomságot és könnyedséget kölcsönöz a boroknak anélkül, hogy megváltoztatná azok érzékszervi profilját. E módosítást átvezették az egységes dokumentum „Borszőlőfajták” című pontjába.

| — | A házasítási szabályok módosítása:
  A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 1. pontja („A szőlőfajták házasítása”) módosult, mivel a csoportosulás a grenache szőlőfajta arányának legalább 50 %-ra csökkentésével növelni kívánja a többi szőlőfajta arányát a vörös- és rozé borokban.
  A fehérborokban a clairette blanc fajta részarányát legalább 70 %-ban rögzítik. Ezeket a rendelkezéseket az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába is átvezették. |
| --- | --- |

—

A házasítási szabályok módosítása:

A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 1. pontja („A szőlőfajták házasítása”) módosult, mivel a csoportosulás a grenache szőlőfajta arányának legalább 50 %-ra csökkentésével növelni kívánja a többi szőlőfajta arányát a vörös- és rozé borokban.

A fehérborokban a clairette blanc fajta részarányát legalább 70 %-ban rögzítik. Ezeket a rendelkezéseket az egységes dokumentum „A bor(ok) leírása” című pontjába is átvezették.

| — | A vörösborok maximális almasavtartalmának 0,4 g/l-ről 0,3 g/l-re történő csökkentése.
  Ez az érték lehetővé teszi a malolaktikus fermentáció végének jobb meghatározását. A rendelkezést a termékleírás I. fejezetének IX. szakasza („Feldolgozás és borkészítés”) tartalmazza; az egységes dokumentum a vörösborok leírásáról szóló pontban módosult. |
| --- | --- |

—

A vörösborok maximális almasavtartalmának 0,4 g/l-ről 0,3 g/l-re történő csökkentése.

Ez az érték lehetővé teszi a malolaktikus fermentáció végének jobb meghatározását. A rendelkezést a termékleírás I. fejezetének IX. szakasza („Feldolgozás és borkészítés”) tartalmazza; az egységes dokumentum a vörösborok leírásáról szóló pontban módosult.

| — | A rozé és vörösborok érlelésére vonatkozó követelmény törlése:
  A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 2. pontja („Termékenkénti rendelkezések”) módosult az érlelési időpontok törlésével, amelyek a rozé borok esetében a szüretet követő január 1-jében, a vörösborok esetében pedig a szüretet követő január 15-ében voltak meghatározva. A csoportosulás el kívánja törölni ezt az érlelésre vonatkozó követelményt, amely nem indokolt az eredetmegjelöléssel ellátott borok előállításához, és az értékesítőknek megfelelve el kívánja kerülni a megkülönböztetéseket. Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot. |
| --- | --- |

—

A rozé és vörösborok érlelésére vonatkozó követelmény törlése:

A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 2. pontja („Termékenkénti rendelkezések”) módosult az érlelési időpontok törlésével, amelyek a rozé borok esetében a szüretet követő január 1-jében, a vörösborok esetében pedig a szüretet követő január 15-ében voltak meghatározva. A csoportosulás el kívánja törölni ezt az érlelésre vonatkozó követelményt, amely nem indokolt az eredetmegjelöléssel ellátott borok előállításához, és az értékesítőknek megfelelve el kívánja kerülni a megkülönböztetéseket. Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

| — | A kereskedelmi forgalomba hozatal időpontjának kiigazítása:
  A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 5. pontja („A termékek forgalmazására és kereskedelmi forgalomba hozatalára vonatkozó rendelkezések”) a rozé borok esetében a szüretet követő január 15-ét, a vörösborok esetében pedig január 31-ét határozza meg a forgalomba hozatal időpontjaként. Mivel az érlelési kötelezettséget eltörölték, a csoportosulás a rozé borok esetében december 15-re kívánja előrehozni a kereskedelmi forgalomba hozatal időpontját, a vörösborok esetében ugyanakkor nem változtat az időponton. Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot. |
| --- | --- |

—

A kereskedelmi forgalomba hozatal időpontjának kiigazítása:

A termékleírás I. fejezete IX. szakaszának 5. pontja („A termékek forgalmazására és kereskedelmi forgalomba hozatalára vonatkozó rendelkezések”) a rozé borok esetében a szüretet követő január 15-ét, a vörösborok esetében pedig január 31-ét határozza meg a forgalomba hozatal időpontjaként. Mivel az érlelési kötelezettséget eltörölték, a csoportosulás a rozé borok esetében december 15-re kívánja előrehozni a kereskedelmi forgalomba hozatal időpontját, a vörösborok esetében ugyanakkor nem változtat az időponton. Ez a módosítás nem érinti az egységes dokumentumot.

4.   Bejelentési kötelezettségek

A termékleírás II. fejezetének I. szakasza („Bejelentési kötelezettségek”) a következőképpen módosul:

| — | A kiszerelési nyilatkozat az ellenőrzési tervhez igazodik, és a kiszerelést követő 3 munkanapon belül közvetlenül az ellenőrző szervnek küldhető meg. |
| --- | --- |

—

A kiszerelési nyilatkozat az ellenőrzési tervhez igazodik, és a kiszerelést követő 3 munkanapon belül közvetlenül az ellenőrző szervnek küldhető meg.

| — | A visszalépési nyilatkozat felesleges. Törlésre került, mivel a borokra az eltérő előállítási feltételek miatt nem lehet az általánosabb „Côtes du Rhône” elnevezést használni. |
| --- | --- |

—

A visszalépési nyilatkozat felesleges. Törlésre került, mivel a borokra az eltérő előállítási feltételek miatt nem lehet az általánosabb „Côtes du Rhône” elnevezést használni.

Ezek a módosítások nem érintik az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   Elnevezés(ek)

Gigondas

2.   A földrajzi árujelző típusa

OEM – oltalom alatt álló eredetmegjelölés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

| 1. | Bor |
| --- | --- |

1.

4.   A bor(ok) leírásA

1.   Csendes rozé borok

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 12,5 %.

A kiszerelési műveletszakaszban: – az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 3 gramm/liter.

Az egyéb analitikai kritériumok megfelelnek az uniós szabályozásnak.

A vörös- és rozé borok főként grenache N, syrah N és mourvèdre N szőlőfajtából készülnek. A grenache N aránya a borokban legalább 50 %.

A grenache N szőlőfajta tanninokkal és lekerekítettséggel gazdagítja a házasításokat. A kis mennyiségekben használt syrah N szőlőfajta – mindamellett, hogy megőrzi a bor jellegét – fokozza a színt, az aromaintenzitást és az érlelhetőséget. Az erős antioxidáns hatású mourvèdre N szőlőfajta tökéletesen kiegészíti a grenache N-t. Emeli az aromagazdagságot, fűszeres jegyeket kölcsönöz a bornak és kiválóan alkalmas a fahordós érlelésre. A rozé bor a termelés nagyon kis hányadát teszi ki, de különleges figyelmet érdemel, különösen a szájban keltett telt íze miatt. Színe lilás árnyalatokban játszó, élénk rózsaszínű. Illatát a mandulás és párolt bogyósgyümölcsös bukéja teszi különlegessé. A szájban keltett íze egyszerre erőteljes és kiegyensúlyozott.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 14,5 |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | (milliekvivalens/liter) |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 14,28 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

14,5

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

(milliekvivalens/liter)

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

14,28

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

2.   Csendes vörösborok

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A borok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 12,5 %.

A kiszerelési műveletszakaszban:

| — | az almasavtartalom a kiszerelési műveletszakaszban legfeljebb 0,3 gramm/liter, |
| --- | --- |

—

az almasavtartalom a kiszerelési műveletszakaszban legfeljebb 0,3 gramm/liter,

| — | az összes polifenol-tartalom értéke legalább 45, |
| --- | --- |

—

az összes polifenol-tartalom értéke legalább 45,

| — | az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 3 gramm/liter. |
| --- | --- |

—

az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 3 gramm/liter.

Az egyéb analitikai kritériumok megfelelnek az uniós szabályozásnak.

A vörös- és rozé borok főként grenache N, syrah N és mourvèdre N szőlőfajtából készülnek. A grenache N aránya a borokban legalább 50 %.

A grenache N szőlőfajta tanninokkal és lekerekítettséggel gazdagítja a házasításokat. A kis mennyiségekben használt syrah N szőlőfajta – mindamellett, hogy megőrzi a bor jellegét – fokozza a színt, az aromaintenzitást és az érlelhetőséget. Az erős antioxidáns hatású mourvèdre N szőlőfajta tökéletesen kiegészíti a grenache N-t. Emeli az aromagazdagságot, fűszeres jegyeket kölcsönöz a bornak és kiválóan alkalmas a fahordós érlelésre. A vörösbor korral nemesedő bor, selyemfényű színe a rubintól a sötét gránátig terjed. A jó felépítésű, testes bor fiatalkorában nagyon érett piros és fekete gyümölcsös bukéval rendelkezik. Ez idővel a vadont idéző, avarra és szarvasgombára emlékeztető ízjegyekké alakul.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 14,5 |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | (milliekvivalens/liter) |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 17,30 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

14,5

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

(milliekvivalens/liter)

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

17,30

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

3.   Csendes fehérborok

TÖMÖR SZÖVEGES LEÍRÁS

A fehérborok térfogatszázalékban kifejezett minimális természetes alkoholtartalma 12 %.

Az erjeszthetőcukor-tartalom (glükóz- és fruktóztartalom) legfeljebb 3 gramm/liter.

Az egyéb analitikai kritériumok megfelelnek az uniós szabályozásnak.

A fehérborok legalább 70 %-ban clairette blanc fajtájú szőlőből vagy borokból készülnek.

A fehérborok három szektorban készülnek, amelyek ásványosságukkal és egyensúlyukkal jutnak kifejezésre; színük csillogó, halvány árnyalatú, zöldes tükröződésekkel, amelyek az érlelés nyomán valamivel intenzívebb és aranysárga árnyalatokat kaphatnak.

Magasabb fekvés esetén a fehérszőlő-fajtáknak – főként a clairette-nek – előnyére válik a lassú érettség, amely kiemeli a frissességet. Az ásványosságot a mészkő szubsztrátum határozza meg. E két elem kombinációja légies dimenziót eredményez a borokban.

A kollúviumok kúpján a fehérszőlő-fajták valamivel sűrűbb anyagúak lesznek, miközben itt is kifejezésre jut a Gigondasban mindenütt megtalálható mészkő.

A miocén kori homokban a fehérszőlő-fajták – különösen a clairette – sósságot és aromás összetettséget mutatnak.

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 14,5 |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális összes savtartalom | |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 17,30 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

14,5

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális összes savtartalom

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

17,30

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

5.   Borkészítési eljárások

5.1.   Konkrét borászati eljárások

1.   A szőlőültetvény művelése

Művelési gyakorlat

| — | A sorok közötti távolság legfeljebb 2,5 méter lehet. |
| --- | --- |

—

A sorok közötti távolság legfeljebb 2,5 méter lehet.

| — | Az egyes tőkék legfeljebb 2,50 négyzetméternyi területet foglalnak el. Ez a terület a sorok közötti távolság és a tőkék egyazon soron belüli térközeinek szorzataként kapható meg. |
| --- | --- |

—

Az egyes tőkék legfeljebb 2,50 négyzetméternyi területet foglalnak el. Ez a terület a sorok közötti távolság és a tőkék egyazon soron belüli térközeinek szorzataként kapható meg.

| — | Az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,80 méter és 1,25 méter között kell lennie. |
| --- | --- |

—

Az egy soron belül található szőlőtőkék közötti távolságnak 0,80 méter és 1,25 méter között kell lennie.

| — | A szőlőt rövidmetszéssel művelik (bakműveléssel vagy Royat-kordonműveléssel), legfeljebb 6 csap meghagyásával. Az egyes csapokon legfeljebb 2 rügy lehet. |
| --- | --- |

—

A szőlőt rövidmetszéssel művelik (bakműveléssel vagy Royat-kordonműveléssel), legfeljebb 6 csap meghagyásával. Az egyes csapokon legfeljebb 2 rügy lehet.

| — | A Royat-kordonművelés kialakításának vagy megújításának időszaka 2 évig tarthat. Ezen időszak alatt megengedett az egyszerű Guyot-metszés, a félszálvesszőn legfeljebb 8 rüggyel, valamint egy legfeljebb 2 rüggyel rendelkező csap meghagyásával, vagy a kettős Guyot-metszés két, 5 rüggyel rendelkező szálvesszővel és két ugarcsappal, rajtuk 2–2 rüggyel. |
| --- | --- |

—

A Royat-kordonművelés kialakításának vagy megújításának időszaka 2 évig tarthat. Ezen időszak alatt megengedett az egyszerű Guyot-metszés, a félszálvesszőn legfeljebb 8 rüggyel, valamint egy legfeljebb 2 rüggyel rendelkező csap meghagyásával, vagy a kettős Guyot-metszés két, 5 rüggyel rendelkező szálvesszővel és két ugarcsappal, rajtuk 2–2 rüggyel.

| — | A syrah N és a viognier B szőlőfajták egyszerű Guyot-metszéssel metszhetők, legfeljebb 8 rüggyel a félszálvesszőn és 1 vagy 2 csappal, amelyeken legfeljebb 2 rügy lehet. |
| --- | --- |

—

A syrah N és a viognier B szőlőfajták egyszerű Guyot-metszéssel metszhetők, legfeljebb 8 rüggyel a félszálvesszőn és 1 vagy 2 csappal, amelyeken legfeljebb 2 rügy lehet.

Az öntözés engedélyezhető.

2.   Borászati eljárások

Konkrét borászati eljárás

| — | Tilos a leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése, amelynek során a hőmérséklet 40 °C fölé emelkedik. |
| --- | --- |

—

Tilos a leszüretelt termés bármely olyan hőkezelése, amelynek során a hőmérséklet 40 °C fölé emelkedik.

| — | Tilos fadarabokat használni. |
| --- | --- |

—

Tilos fadarabokat használni.

| — | A rozé borok készítéséhez tilos borászati felhasználásra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve. |
| --- | --- |

—

A rozé borok készítéséhez tilos borászati felhasználásra szánt aktív szenet használni, akár önmagában, akár különféle készítményekbe keverve.

A fenti rendelkezéseken kívül a boroknak az alkalmazott borászati eljárások tekintetében meg kell felelniük az uniós szinten, valamint a mezőgazdaságról és a tengeri halászatról szóló törvénykönyvben meghatározott kötelezettségeknek.

5.2.   Maximális hozamok

| 1. | Vörös- és rozé borok
  Hektáronként 40 hektoliter |
| --- | --- |

1.

Vörös- és rozé borok

Hektáronként 40 hektoliter

| 2. | Fehérborok
  Hektáronként 44 hektoliter |
| --- | --- |

2.

Fehérborok

Hektáronként 44 hektoliter

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A szőlő szüretelése, a borok erjesztése, készítése és érlelése – a 2022. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – a Vaucluse megyében található Gigondas település területén történik.

7.   Borszőlőfajta (borszőlőfajták)

| | Bourboulenc B – Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B – Doucillon blanc

| | Cinsaut N – Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Clairette rose Rs |
| --- | --- |

Clairette rose Rs

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Mourvèdre N – Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – Monastrell

| | Piquepoul blanc B |
| --- | --- |

Piquepoul blanc B

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Syrah N – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – Shiraz

8.   A kapcsolat(ok) leírása

8.1.   A kapcsolathoz hozzájáruló természeti és emberi tényezők leírása

A „Gigondas” ellenőrzött eredetmegjelölés területe, amely a Rhône folyó völgyének déli részében fekvő és „Cru des Côtes du Rhône” néven ismert szőlőültetvények szívében található, elválaszthatatlanul összekapcsolódik az erózió hatására impozáns és látványos domborzati elemmé alakult Dentelles de Montmirail nevű különleges mészkőhegységgel. A földrajzi terület kizárólag a Vaucluse megyében található Gigondas települést foglalja magában. A szőlőültetvény 160 és 400 méter közötti tengerszint feletti magasságban helyezkedik el olyan területeken, amelyek tájolásukból adódóan védelmet biztosítanak a túl erős nyári napsütés ellen. Domboldali fekvése megvédi a ködöktől és a tavaszi fagyoktól, és minden évben egyenletes mennyiségű termést biztosít. Egymással ellentétes hatásokkal, a mediterrán nyári hőséggel és a misztrál erős széllökéseivel jellemzett éghajlata tipikus provence-i éghajlat. Mint általában az egész földközi-tengeri régióban, a tavaszi és az őszi napéjegyenlőség idején özönvízszerű esőzések lehetnek.

A Dentelles de Montmirail hegység lábánál elterülő Gigondas falu két évezred óta főként a szőlőből él. A 2. római légió katonáinak tulajdonítják az első szőlőbirtokok létrehozását. A XIX. században folyamatosan nőtt a „Gigondas” borok termelése és ismertsége. E hírnévnek köszönhetően az 1919. május 6-i törvény alapján már 1924 óta használják a borokhoz a „Gigondas” eredetmegjelölést.

Az eredetileg a „Côtes du Rhône” ellenőrzött eredetmegjelölés (1937. november 19-i rendelet) földrajzi területén belül nyilvántartott „Gigondas” megjelölés termékei hamar elismerést vívtak ki a borok minőségével és karakterességével. A település neve tehát már 1951-től természetes módon összeforrt a „Côtes du Rhône” ellenőrzött eredetmegjelölés nevével, a „Gigondas” ellenőrzött eredetmegjelölést pedig az 1971. január 6-i rendelettel ismerték el, és ezzel a „Crus des Côtes du Rhône” borok családjának része lett.

2009-ben a szőlőültetvények 1 230 hektár területet foglaltak el, az átlagosan termelt mennyiség pedig 32 500 hektoliter volt.

A borok három színben készülnek, a termelés 99 %-át kitevő vörösborokból, és kisebb mennyiségben rozé borokból és fehérborokból állnak. A borok 80 %-át magánpincészetekben állítják elő.

8.2.   Ok-okozati összefüggések

„Gigondas”, amelynek korábbi neve „Jucunditas” volt, ami latinul „örömöt és vidámságot” jelent, joggal tekinthető ideális településnek a nagyon karakteres és régóta elismert minőségű borok előállításához.

A település lakóközössége a régmúlt időkben is képes volt kiaknázni e terület természetes adottságait, amely nagyszerű terepet biztosít a szőlőtermesztéshez, és meg tudta őrizni a föld megmunkálásával előállított alapanyag eredetiségét.

A gyönyörű és az itt kialakult mezoklímának köszönhetően kedvező körülményeket is biztosító táj szívében, az örökzöld tölgyekkel és olajfákkal övezett területen belül a szőlőültetvényeket jó vízáteresztő képességű talajokra ültették, amelyek mérséklik az elfolyó víz által okozott eróziót és lehetővé teszik a gondosan kiválasztott parcellák gyors kiszáradását. A talajok általában a megfelelő vízháztartáshoz kedvező agyagos kötőanyagot és nagyon sok követ tartalmaznak, ami egyrészt hozzájárul a talaj száradásához, másrészt nagyon kedvező hőhatást fejt ki a szőlő érési szakaszában. A Rhône miatt kialakuló ködtakarók felett elhelyezkedő lejtők (160 és 400 méter közötti) tengerszint feletti magassága és lejtése (északi-északnyugati fekvése) mind a túlzott napsütéstől, mind a tavaszi fagyoktól megkíméli a területet.

Gigondas éghajlata tehát lehetővé teszi, hogy a település a provence-i éghajlat valamennyi előnyét élvezze: a napsütést, valamint a gombabetegségek kialakulását mérséklő és a szőlőszemek természetes koncentrációját elősegítő, hideg és száraz misztrál szelet, ugyanakkor a Dentelles de Montmirail hegylánca által nyújtott védelemnek köszönhetően nem kell annak hátrányait is viselnie.

Mindezek a tényezők, valamint a szőlőtermesztők munkája és szakértelme, amelyek különösen a szőlőfajták kiválasztásában és a kötelező válogatás megkövetelésén keresztül a gondos szüretelésben nyilvánulnak meg, két évezred óta lehetővé tették a „Gigondas” ellenőrzött eredetmegjelöléssel előállított borok elismerését, hírnevük növelését, és mindenekelőtt az egyedi karakterük megőrzését.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

A földrajzi terület közvetlen szomszédságában lévő terület

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A körülhatárolt földrajzi területen való előállítás tekintetében biztosított eltérés

A feltétel leírása:

A borok erjesztése, készítése és érlelése tekintetében biztosított eltérés kapcsán meghatározott, közvetlenül szomszédos terület – a 2022. évi hivatalos földrajzi kódex (Code officiel géographique) alapján – Vaucluse megye következő településeinek területét foglalja magában:

Aubignan, Le Barroux, Beaumes-de-Venise, Beaumont-du-Ventoux, Bédarrides, Bollène, Buisson, Caderousse, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caromb, Carpentras, Châteauneuf-du-Pape, Courthezon, Le Crestet, Entrechaux, Faucon, Jonquières, Lafare, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Loriol-du-Comtat, Malaucène, Mazan, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Puymeras, Rasteau, Roaix, La Roque-Alric, Sablet, Sainte-Cécile-les-Vignes, Saint-Hippolyte-le-Graveyron, Saint-Léger-du-Ventoux, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Sarrians, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vacqueyras, Vaison-la-Romaine, Vedène, Villedieu, Violès, Visan.

A címkén feltüntethető kiegészítő feliratok

Jogi keret:

Nemzeti jogszabályok

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

| a) | Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy:






  — | kataszteri területről van szó, |
| --- | --- | --- |

a)

Az ellenőrzött eredetmegjelölésű borok címkéjén pontosítható a kisebb földrajzi egység, feltéve, hogy:

—

kataszteri területről van szó,

| — | a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban. |
| --- | --- |

—

a terület neve szerepel a szüretelési nyilatkozatban.

| b) | Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok címkéjén feltüntethető a „Cru des Côtes du Rhône” vagy a „Vignobles de la Vallée du Rhône” nagyobb földrajzi egység is. A „Vignobles de la Vallée du Rhône” nagyobb földrajzi egység használatára vonatkozó feltételeket a különböző érintett érdekvédelmi és irányító szervezetek által aláírt egyezmény tartalmazza. |
| --- | --- |

b)

Az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok címkéjén feltüntethető a „Cru des Côtes du Rhône” vagy a „Vignobles de la Vallée du Rhône” nagyobb földrajzi egység is. A „Vignobles de la Vallée du Rhône” nagyobb földrajzi egység használatára vonatkozó feltételeket a különböző érintett érdekvédelmi és irányító szervezetek által aláírt egyezmény tartalmazza.

A termékleíráshoz vezető link

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ba4e714e-f1f5-476d-9097-07279359da1a

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---