# Az Európai Unió C 235/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 235 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. július 3. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 235

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. július 3.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2023/C 235/01 | Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában | 1 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2023/C 235/01

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2023/C 235/02 | C-626/21. sz. ügy, Funke: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Funke Sp. z o.o. kontra Landespolizeidirektion Wien (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – 2001/95/EK irányelv – 12. cikk és II. melléklet – Műszaki szabványok és szabályok – Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer – RAPEX – Iránymutatások – Veszélyes nem élelmiszer jellegű termékek – (EU) 2019/417 végrehajtási határozat – 765/2008/EK rendelet – 20. és 22. cikk – Az Európai Bizottságnak szóló értesítések – Közigazgatási határozat – Egyes pirotechnikai termékek értékesítésének tilalma és az eltávolítási kötelezettség – Az érintett termékek forgalmazójának az értesítések kiegészítésére irányuló kérelme – A kérelem elbírálására hatáskörrel rendelkező hatóság – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – Hatékony bírói jogvédelem) | 2 |
| 2023/C 235/03 | C-97/22. sz. ügy, DC [A szerződés teljesítése után történő elállás]: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Landgericht Essen [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DC kontra HJ (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 2011/83/EU irányelv – A 14. cikk (4) bekezdése a) pontjának i. alpontja és (5) bekezdése – Elállási jog az üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetén – Az érintett kereskedő (eladó vagy szolgáltató) tájékoztatási kötelezettségei – A fogyasztó tájékoztatásának e kereskedő (eladó vagy szolgáltató) általi elmulasztása – A fogyasztó kötelezettségei elállás esetén – A szerződés teljesítését követő elállás – Következmények) | 3 |
| 2023/C 235/04 | C-105/22. sz. ügy, Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie [Az exportált használt gépjárművek adóztatása]: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – P.M. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie (Előzetes döntéshozatal – Áruk szabad mozgása – Adórendelkezések – EUMSZ 110. cikk – Jövedéki adók – Valamely tagállamban nyilvántartásba vett gépjárműnek az Európai Gazdasági Térség (EGT) valamely államába történő kivitele – Az e gépjármű után megfizetett jövedéki adónak a gépjármű nyilvántartásba vétele szerinti tagállam területén történő használata időtartamával arányos mértékű visszatérítésének megtagadása – A jövedéki adó egyszeri megfizetésének elve és az arányosság elve) | 4 |
| 2023/C 235/05 | C-176/22. sz. ügy, BK és ZhP [Az alapeljárás részleges felfüggesztése]: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Spetsializiran nakazatelen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BK, ZhP elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Az Európai Unió Bíróságának alapokmánya – A 23. cikk első bekezdése – Az alapeljárásnak a Bíróság elé az EUMSZ 267. cikk alapján előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztő nemzeti bíróság általi felfüggesztése – A részleges felfüggesztés lehetősége) | 4 |
| 2023/C 235/06 | C-264/22. sz. ügy, Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Tribunal da Relação de Lisboa [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions (FGTI) kontra Victoria Seguros S. A. (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog – 864/2007/EK rendelet – A 4. cikk (1) bekezdése – A 15. cikk h) pontja – 19 cikk – Valamely tagállamban hajóval okozott baleset – Az e baleset károsultjának nyújtott kártérítés – A követelésnek egy másik tagállam joga szerint történő átszállása – A jogutód harmadik személy által előterjesztett megtérítés iránti kérelem – Alkalmazandó jog – Elévülés) | 5 |
| 2023/C 235/07 | C-365/22. sz. ügy, État belge [Héa – alkatrésznek értékesített gépjárművek]: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – IT kontra État belge (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – Az árrés adóztatására vonatkozó szabályozás – 311. cikk – A használt cikkek fogalma – Használatból kivont, alkatrésznek értékesített gépjárművek) | 5 |
| 2023/C 235/08 | C-418/22. sz. ügy, Cezam: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Tribunal de première instance du Luxembourg [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SA Cezam kontra État belge (Előzetes döntéshozatal – 2006/112/EK irányelv – Hozzáadottérték-adó (héa) – Héabevallási és -fizetési kötelezettség – 273. cikk – A kötelezettségek adóalany által történő be nem tartása esetére előírt szankciók – Az arányosság és a héasemlegesség elve – Héalevonási jog – A szankciók összeegyeztethetősége) | 6 |
| 2023/C 235/09 | C-690/22. sz. ügy, Shortcut: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. május 24-i végzése (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Shortcut – Consultadoria e Serviços de Tecnologias de Informação, Lda kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – A 178. cikk a) pontja – Levonási jog – A gyakorlás módjai – A 226. cikk 6. pontja – A számlán kötelezően feltüntetendő adatok – A nyújtott szolgáltatások mértéke és jellege – A nyújtott szolgáltatások általános leírását tartalmazó számlák) | 7 |
| 2023/C 235/10 | C-162/23. sz. ügy, Air France: A Bíróság elnökének 2023. április 24-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LN kontra Société Air France SA (Légi közlekedés – Átfoglaláshoz való jog – Az eredeti utazási tervvel időbeli kapcsolatban nem álló átfoglalást kérő utas) | 7 |
| 2023/C 235/11 | C-137/23. sz. ügy, Alsen: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2023. március 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra Staatsecretaris van Financiën | 8 |
| 2023/C 235/12 | C-143/23. sz. ügy, Mercedes-Benz Bank és Volkswagen Bank: A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2023. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TJ, KI, FA kontra Mercedes-Benz Bank AG, Volkswagen Bank GmbH | 8 |
| 2023/C 235/13 | C-158/23. sz. ügy, Keren: A Raad van State (Hollandia) által 2023. március 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – T. G. kontra Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid | 9 |
| 2023/C 235/14 | C-179/23. sz. ügy, Credidam: Az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Románia) által 2023. március 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam) kontra Guvernul României, Ministerul Finanțelor | 10 |
| 2023/C 235/15 | C-184/23. sz. ügy, Finanzamt T II: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2023. március 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzamt T kontra S | 10 |
| 2023/C 235/16 | C-187/23. sz. ügy, Albausy: Az Amtsgericht Lörrach (Németország) által 2023. március 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – hagyatéki eljárás, P. M. J. T. örökhagyó | 11 |
| 2023/C 235/17 | C-209/23. sz. ügy, RRC Sports: A Landgericht Mainz (Németország) által 2023. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FT és RRC Sports GmbH kontra Fédération internationale de football association (FIFA) | 11 |
| 2023/C 235/18 | C-225/23. sz. ügy, Pinta: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2023. április 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FR kontra Nemzeti Adó-és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 14 |
| 2023/C 235/19 | C-235/23. sz. ügy, Paolo Beltrami: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2023. április 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Paolo Beltrami S.p.A. kontra Comune di Milano | 15 |
| 2023/C 235/20 | C-244/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2023. április 17-én benyújtott fellebbezés | 16 |
| 2023/C 235/21 | C-245/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítélete ellen a Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) által 2023. április 17-én benyújtott fellebbezés | 17 |
| 2023/C 235/22 | C-246/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítélete ellen a Societatea Naţională Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia SA (AITTV) által 2023. április 17-én benyújtott fellebbezés | 18 |
| 2023/C 235/23 | C-247/23. sz. ügy, Deldits: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2023. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VP kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság | 19 |
| 2023/C 235/24 | C-248/23. sz. ügy, Novo Nordisk: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2023. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Novo Nordisk AS kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága | 20 |
| 2023/C 235/25 | C-249/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-354/21. sz., ClientEarth kontra Bizottság ügyben 2023. február 1-jén hozott ítélete ellen a ClientEarth AISBL által 2023. április 18-án benyújtott fellebbezés | 20 |
| 2023/C 235/26 | C-255/23. sz. ügy, AVVA és társai: Az Ekonomisko lietu tiesa (Lettország) által 2023. április 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A, B, C, D, F, E, G, SIA AVVA, SIA Liftu alianse elleni büntetőeljárás | 21 |
| 2023/C 235/27 | C-294/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-235/21. sz., Bolgár Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2023. március 8-án hozott ítélete ellen a Bolgár Köztársaság által 2023. május 8-án benyújtott fellebbezés | 21 |
| 2023/C 235/28 | C-297/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-324/21. sz., Harley-Davidson Europe és Neovia Logistics Services International kontra Bizottság ügyben 2023. március 1-jén hozott ítélete ellen a Harley-Davidson Europe Ltd és a Neovia Logistics Services International által 2023. május 11-én benyújtott fellebbezés | 22 |
| | Törvényszék |
| 2023/C 235/29 | T-312/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – EVH kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség) | 24 |
| 2023/C 235/30 | T-313/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Stadtwerke Leipzig kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség) | 24 |
| 2023/C 235/31 | T-314/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Stadtwerke Hameln kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság) | 25 |
| 2023/C 235/32 | T-315/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – TEAG kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség) | 26 |
| 2023/C 235/33 | T-316/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Naturstrom kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság) | 26 |
| 2023/C 235/34 | T-317/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – EnergieVerbund Dresden kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség) | 27 |
| 2023/C 235/35 | T-318/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – eins energie in sachsen kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság) | 28 |
| 2023/C 235/36 | T-319/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – GGEW kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség) | 28 |
| 2023/C 235/37 | T-320/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Mainova kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság) | 29 |
| 2023/C 235/38 | T-321/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – enercity kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság) | 30 |
| 2023/C 235/39 | T-322/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Stadtwerke Frankfurt am Main kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Elfogadhatatlanság) | 30 |
| 2023/C 235/40 | T-451/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Meta Platforms Ireland kontra Bizottság (Verseny – Az adatok piaca – Közigazgatási eljárás – Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése és 24. cikke (1) bekezdésének d) pontja – Információkérés – Virtuális adatszoba – Indokolási kötelezettség – Jogbiztonság – Védelemhez való jog – A kért információk szükségessége – Hatáskörrel való visszaélés – A magánélet tiszteletben tartásához való jog – Arányosság – A megfelelő ügyintézés elve – Szakmai titoktartás) | 31 |
| 2023/C 235/41 | T-452/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Meta Platforms Ireland kontra Bizottság (Verseny – Az adatok piaca – Közigazgatási eljárás – Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése és 24. cikke (1) bekezdésének d) pontja – Információkérés – Virtuális adatszoba – Indokolási kötelezettség – Jogbiztonság – Védelemhez való jog – A kért információk szükségessége – Hatáskörrel való visszaélés – A magánélet tiszteletben tartásához való jog – Arányosság – A megfelelő ügyintézés elve – Szakmai titoktartás) | 32 |
| 2023/C 235/42 | T-556/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Lyubetskaya kontra Tanács (Közös kül-és biztonságpolitika – A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépés korlátozása – A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele – Indokolási kötelezettség – Értékelési hiba – Arányosság) | 32 |
| 2023/C 235/43 | T-557/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Omeliyanyuk kontra Tanács (Közös kül-és biztonságpolitika – A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépés korlátozása – A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele – Indokolási kötelezettség – Értékelési hiba – Arányosság) | 33 |
| 2023/C 235/44 | T-579/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Gusachenka kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika – A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépés korlátozása – A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele – Értékelési hiba – Arányosság – Véleménynyilvánítási szabadság) | 33 |
| 2023/C 235/45 | T-580/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Haidukevich kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika – A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépés korlátozása – A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele – Indokolási kötelezettség – Értékelési hiba – Arányosság) | 34 |
| 2023/C 235/46 | T-685/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – IR kontra Bizottság (Közszolgálat – Tisztviselők – Szociális biztonság – A tisztviselők egészségbiztosítására vonatkozó közös szabályzat – A személyzeti szabályzat 72. cikke – Súlyos betegség – Az orvosi tanács véleménye – Indokolási kötelezettség) | 35 |
| 2023/C 235/47 | T-177/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Chambers és társai kontra Bizottság (Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Szerződéses alkalmazottak – A költségek megtérítése – Utazási költségek – Az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépésének következményei – Harmadik országban található származási hely – Az utazási költségek éves átalánymegtérítésének megszüntetése – Értékelési hiba – Egyenlő bánásmód) | 35 |
| 2023/C 235/48 | T-267/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Consulta kontra EUIPO – Karlinger (ACASA) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – ACASA európai uniós szóvédjegy – Feltétlen törlési ok – Megkülönböztető képesség hiánya – A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja] – Indokolási kötelezettség – A 2017/1001 rendelet 94. cikke) | 36 |
| 2023/C 235/49 | T-480/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Panicongelados-Massas Congeladas kontra EUIPO – Seder (panidor) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A panidor európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A korábbi ANIDOR nemzeti szóvédjegy – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) | 36 |
| 2023/C 235/50 | T-509/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Bimbo kontra EUIPO – Bottari Europe (BimboBIKE) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A BimboBIKE európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A korábbi BIMBO nemzeti szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Jóhírnév sérelme – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikkének (5) bekezdése) | 37 |
| 2023/C 235/51 | T-656/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN) (Európai uniós védjegy – A DEUTZER HAFEN európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja – Egyenlő bánásmód) | 38 |
| 2023/C 235/52 | T-657/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN KÖLN) (Európai uniós védjegy – A DEUTZER HAFEN KÖLN európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja – Egyenlő bánásmód) | 38 |
| 2023/C 235/53 | T-265/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 10-i végzése – PSCC 2012 kontra EUIPO – Starwood Hotels & Resorts Worldwide (LA BOTTEGA W) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – A bejelentési kérelem visszavonása – Okafogyottság) | 39 |
| 2023/C 235/54 | T-132/23. sz. ügy: 2023. március 13-án benyújtott kereset – Óbudai Egyetem kontra Tanács és Bizottság | 39 |
| 2023/C 235/55 | T-133/23. sz. ügy: 2023. március 13-án benyújtott kereset – Állatorvostudományi Egyetem kontra Tanács és Bizottság | 41 |
| 2023/C 235/56 | T-139/23. sz. ügy: 2023. március 13-án benyújtott kereset – Miskolci Egyetem kontra Tanács és Bizottság | 42 |
| 2023/C 235/57 | T-140/23. sz. ügy: 2023. március 13-án benyújtott kereset – Dunaújvárosi Egyetem kontra Tanács és Bizottság | 43 |
| 2023/C 235/58 | T-200/23. sz. ügy: 2023. április 17-én benyújtott kereset – Domingo Alonso Group contra EUIPO – Ald Automotive és Salvador Caetano Auto (my CARFLIX) | 44 |
| 2023/C 235/59 | T-206/23. sz. ügy: 2023. április 20-án benyújtott kereset – Laboratorios Ern contra EUIPO – Cannabinoids Spain (Sanoid) | 45 |
| 2023/C 235/60 | T-211/23. sz. ügy: 2023. április 23-án benyújtott kereset – Fractal Analytics contra EUIPO – Fractalia Remote Systems (FRACTALIA Remote Systems) | 46 |
| 2023/C 235/61 | T-214/23. sz. ügy: 2023. április 18-án benyújtott kereset – Greenpeace és társai kontra Bizottság | 46 |
| 2023/C 235/62 | T-215/23. sz. ügy: 2023. április 18-án benyújtott kereset – ClientEarth és társai kontra Bizottság | 48 |
| 2023/C 235/63 | T-224/23. sz. ügy: 2023. április 28-án benyújtott kereset – VY kontra Parlament | 49 |
| 2023/C 235/64 | T-226/23. sz. ügy: 2023. május 2-án benyújtott kereset – Neuraxpharm Pharmaceuticals kontra Bizottság | 50 |
| 2023/C 235/65 | T-228/23. sz. ügy: 2023. május 2-án benyújtott kereset – Zaklady Farmaceutyczne Polpharma kontra Bizottság | 51 |
| 2023/C 235/66 | T-234/23. sz. ügy: 2023. május 1-jén benyújtott kereset – WA kontra Bizottság | 52 |
| 2023/C 235/67 | T-235/23. sz. ügy: 2023. május 2-án benyújtott kereset – WB kontra Bizottság | 53 |
| 2023/C 235/68 | T-236/23. sz. ügy: 2023. május 2-án benyújtott kereset – WD kontra Bizottság | 54 |
| 2023/C 235/69 | T-237/23. sz. ügy: 2023. május 3-án benyújtott kereset – WE kontra Bizottság | 55 |
| 2023/C 235/70 | T-238/23. sz. ügy: 2023. május 4-én benyújtott kereset – WF kontra Bizottság | 56 |
| 2023/C 235/71 | T-240/23. sz. ügy: 2023. május 8-án benyújtott kereset – LichtBlick kontra Bizottság | 57 |
| 2023/C 235/72 | T-241/23. sz. ügy: 2023. május 8-án benyújtott kereset – WG kontra Bizottság | 58 |
| 2023/C 235/73 | T-242/23. sz. ügy: 2023. május 9-én benyújtott kereset – WH kontra Bizottság | 60 |
| 2023/C 235/74 | T-245/23. sz. ügy: 2023. május 12-én benyújtott kereset – Braunschweiger Versorgungs kontra EUIPO – B.F. Energy (BF energy) | 61 |
| 2023/C 235/75 | T-246/23. sz. ügy: 2023. május 8-án benyújtott kereset – Sky kontra EUIPO – Skyworks Solutions (SKYWORKS Sky5) | 62 |
| 2023/C 235/76 | T-248/23. sz. ügy: 2023. május 12-én benyújtott kereset – Bonami.CZ kontra EUIPO – Roval Print (Bonami) | 62 |
| 2023/C 235/77 | T-249/23. sz. ügy: 2023. május 13-án benyújtott kereset – WI kontra Bizottság | 63 |
| 2023/C 235/78 | T-250/23. sz. ügy: 2023. május 13-án benyújtott kereset – WJ kontra Bizottság | 64 |
| 2023/C 235/79 | T-251/23. sz. ügy: 2023. május 13-án benyújtott kereset – WK kontra Bizottság | 65 |
| 2023/C 235/80 | T-252/23. sz. ügy: 2023. május 14-én benyújtott kereset – WL kontra Bizottság | 66 |
| 2023/C 235/81 | T-253/23. sz. ügy: 2023. május 14-én benyújtott kereset – WM kontra Bizottság | 67 |
| 2023/C 235/82 | T-263/23. sz. ügy: 2023. május 16-án benyújtott kereset – Symrise kontra Bizottság | 69 |
| 2023/C 235/83 | T-265/23. sz. ügy: 2023. május 11-én benyújtott kereset – VDK kontra Bizottság | 69 |
| 2023/C 235/84 | T-269/23. sz. ügy: 2023. május 17-én benyújtott kereset – AirDoctor kontra EUIPO (AMAZING AIR) | 71 |
| 2023/C 235/85 | T-270/23. sz. ügy: 2023. május 18-án benyújtott kereset – Rosbank kontra Tanács | 71 |
| 2023/C 235/86 | T-271/23. sz. ügy: 2023. május 22-én benyújtott kereset – Alfa-bank kontra Tanács | 72 |
| 2023/C 235/87 | T-274/23. sz. ügy: 2023. május 19-én benyújtott kereset – Karadeniz kontra EUIPO – Cakmakci (Acapulco) | 73 |
| 2023/C 235/88 | T-279/23. sz. ügy: 2023. május 22-én benyújtott kereset – Sumol + Compal Marcas kontra EUIPO – Kåska (smål) | 74 |
| 2023/C 235/89 | T-283/23. sz. ügy: 2023. május 23-án benyújtott kereset – Aven kontra Tanács | 75 |
| 2023/C 235/90 | T-285/23. rovat: 2023. május 24-én benyújtott kereset – Volta Charging kontra EUIPO – The Paper & Office Equipment Spain Ass (VOLTA) | 76 |
| 2023/C 235/91 | T-762/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 16-i végzése – C&C IP UK kontra EUIPO – Tipico Group (t) | 76 |
| 2023/C 235/92 | T-378/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 16-i végzése – Diesel kontra EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans) | 77 |
| 2023/C 235/93 | T-379/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 16-i végzése – Diesel kontra EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans) | 77 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2023/C 235/02

C-626/21. sz. ügy, Funke: A Bíróság (ötödik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Funke Sp. z o.o. kontra Landespolizeidirektion Wien (Előzetes döntéshozatal – Jogszabályok közelítése – 2001/95/EK irányelv – 12. cikk és II. melléklet – Műszaki szabványok és szabályok – Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer – RAPEX – Iránymutatások – Veszélyes nem élelmiszer jellegű termékek – (EU) 2019/417 végrehajtási határozat – 765/2008/EK rendelet – 20. és 22. cikk – Az Európai Bizottságnak szóló értesítések – Közigazgatási határozat – Egyes pirotechnikai termékek értékesítésének tilalma és az eltávolítási kötelezettség – Az érintett termékek forgalmazójának az értesítések kiegészítésére irányuló kérelme – A kérelem elbírálására hatáskörrel rendelkező hatóság – Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke – Hatékony bírói jogvédelem)

2

2023/C 235/03

C-97/22. sz. ügy, DC [A szerződés teljesítése után történő elállás]: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Landgericht Essen [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DC kontra HJ (Előzetes döntéshozatal – Fogyasztóvédelem – 2011/83/EU irányelv – A 14. cikk (4) bekezdése a) pontjának i. alpontja és (5) bekezdése – Elállási jog az üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetén – Az érintett kereskedő (eladó vagy szolgáltató) tájékoztatási kötelezettségei – A fogyasztó tájékoztatásának e kereskedő (eladó vagy szolgáltató) általi elmulasztása – A fogyasztó kötelezettségei elállás esetén – A szerződés teljesítését követő elállás – Következmények)

3

2023/C 235/04

C-105/22. sz. ügy, Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie [Az exportált használt gépjárművek adóztatása]: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – P.M. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie (Előzetes döntéshozatal – Áruk szabad mozgása – Adórendelkezések – EUMSZ 110. cikk – Jövedéki adók – Valamely tagállamban nyilvántartásba vett gépjárműnek az Európai Gazdasági Térség (EGT) valamely államába történő kivitele – Az e gépjármű után megfizetett jövedéki adónak a gépjármű nyilvántartásba vétele szerinti tagállam területén történő használata időtartamával arányos mértékű visszatérítésének megtagadása – A jövedéki adó egyszeri megfizetésének elve és az arányosság elve)

4

2023/C 235/05

C-176/22. sz. ügy, BK és ZhP [Az alapeljárás részleges felfüggesztése]: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Spetsializiran nakazatelen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BK, ZhP elleni büntetőeljárás (Előzetes döntéshozatal – Az Európai Unió Bíróságának alapokmánya – A 23. cikk első bekezdése – Az alapeljárásnak a Bíróság elé az EUMSZ 267. cikk alapján előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztő nemzeti bíróság általi felfüggesztése – A részleges felfüggesztés lehetősége)

4

2023/C 235/06

C-264/22. sz. ügy, Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Tribunal da Relação de Lisboa [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions (FGTI) kontra Victoria Seguros S. A. (Előzetes döntéshozatal – Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés – A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog – 864/2007/EK rendelet – A 4. cikk (1) bekezdése – A 15. cikk h) pontja – 19 cikk – Valamely tagállamban hajóval okozott baleset – Az e baleset károsultjának nyújtott kártérítés – A követelésnek egy másik tagállam joga szerint történő átszállása – A jogutód harmadik személy által előterjesztett megtérítés iránti kérelem – Alkalmazandó jog – Elévülés)

5

2023/C 235/07

C-365/22. sz. ügy, État belge [Héa – alkatrésznek értékesített gépjárművek]: A Bíróság (nyolcadik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – IT kontra État belge (Előzetes döntéshozatal – Hozzáadottérték-adó (héa) – 2006/112/EK irányelv – Az árrés adóztatására vonatkozó szabályozás – 311. cikk – A használt cikkek fogalma – Használatból kivont, alkatrésznek értékesített gépjárművek)

5

2023/C 235/08

C-418/22. sz. ügy, Cezam: A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Tribunal de première instance du Luxembourg [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SA Cezam kontra État belge (Előzetes döntéshozatal – 2006/112/EK irányelv – Hozzáadottérték-adó (héa) – Héabevallási és -fizetési kötelezettség – 273. cikk – A kötelezettségek adóalany által történő be nem tartása esetére előírt szankciók – Az arányosság és a héasemlegesség elve – Héalevonási jog – A szankciók összeegyeztethetősége)

6

2023/C 235/09

C-690/22. sz. ügy, Shortcut: A Bíróság (hetedik tanács) 2023. május 24-i végzése (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Shortcut – Consultadoria e Serviços de Tecnologias de Informação, Lda kontra Autoridade Tributária e Aduaneira (Előzetes döntéshozatal – A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke – A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere – 2006/112/EK irányelv – A 178. cikk a) pontja – Levonási jog – A gyakorlás módjai – A 226. cikk 6. pontja – A számlán kötelezően feltüntetendő adatok – A nyújtott szolgáltatások mértéke és jellege – A nyújtott szolgáltatások általános leírását tartalmazó számlák)

7

2023/C 235/10

C-162/23. sz. ügy, Air France: A Bíróság elnökének 2023. április 24-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LN kontra Société Air France SA (Légi közlekedés – Átfoglaláshoz való jog – Az eredeti utazási tervvel időbeli kapcsolatban nem álló átfoglalást kérő utas)

7

2023/C 235/11

C-137/23. sz. ügy, Alsen: A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2023. március 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra Staatsecretaris van Financiën

8

2023/C 235/12

C-143/23. sz. ügy, Mercedes-Benz Bank és Volkswagen Bank: A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2023. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TJ, KI, FA kontra Mercedes-Benz Bank AG, Volkswagen Bank GmbH

8

2023/C 235/13

C-158/23. sz. ügy, Keren: A Raad van State (Hollandia) által 2023. március 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – T. G. kontra Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

9

2023/C 235/14

C-179/23. sz. ügy, Credidam: Az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Románia) által 2023. március 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam) kontra Guvernul României, Ministerul Finanțelor

10

2023/C 235/15

C-184/23. sz. ügy, Finanzamt T II: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2023. március 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzamt T kontra S

10

2023/C 235/16

C-187/23. sz. ügy, Albausy: Az Amtsgericht Lörrach (Németország) által 2023. március 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – hagyatéki eljárás, P. M. J. T. örökhagyó

11

2023/C 235/17

C-209/23. sz. ügy, RRC Sports: A Landgericht Mainz (Németország) által 2023. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FT és RRC Sports GmbH kontra Fédération internationale de football association (FIFA)

11

2023/C 235/18

C-225/23. sz. ügy, Pinta: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2023. április 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FR kontra Nemzeti Adó-és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

14

2023/C 235/19

C-235/23. sz. ügy, Paolo Beltrami: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2023. április 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Paolo Beltrami S.p.A. kontra Comune di Milano

15

2023/C 235/20

C-244/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2023. április 17-én benyújtott fellebbezés

16

2023/C 235/21

C-245/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítélete ellen a Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) által 2023. április 17-én benyújtott fellebbezés

17

2023/C 235/22

C-246/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítélete ellen a Societatea Naţională Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia SA (AITTV) által 2023. április 17-én benyújtott fellebbezés

18

2023/C 235/23

C-247/23. sz. ügy, Deldits: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2023. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VP kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

19

2023/C 235/24

C-248/23. sz. ügy, Novo Nordisk: A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2023. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Novo Nordisk AS kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

20

2023/C 235/25

C-249/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-354/21. sz., ClientEarth kontra Bizottság ügyben 2023. február 1-jén hozott ítélete ellen a ClientEarth AISBL által 2023. április 18-án benyújtott fellebbezés

20

2023/C 235/26

C-255/23. sz. ügy, AVVA és társai: Az Ekonomisko lietu tiesa (Lettország) által 2023. április 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A, B, C, D, F, E, G, SIA AVVA, SIA Liftu alianse elleni büntetőeljárás

21

2023/C 235/27

C-294/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (első tanács) T-235/21. sz., Bolgár Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2023. március 8-án hozott ítélete ellen a Bolgár Köztársaság által 2023. május 8-án benyújtott fellebbezés

21

2023/C 235/28

C-297/23. P. sz. ügy: A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-324/21. sz., Harley-Davidson Europe és Neovia Logistics Services International kontra Bizottság ügyben 2023. március 1-jén hozott ítélete ellen a Harley-Davidson Europe Ltd és a Neovia Logistics Services International által 2023. május 11-én benyújtott fellebbezés

22

Törvényszék

2023/C 235/29

T-312/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – EVH kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség)

24

2023/C 235/30

T-313/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Stadtwerke Leipzig kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség)

24

2023/C 235/31

T-314/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Stadtwerke Hameln kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság)

25

2023/C 235/32

T-315/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – TEAG kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség)

26

2023/C 235/33

T-316/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Naturstrom kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság)

26

2023/C 235/34

T-317/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – EnergieVerbund Dresden kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség)

27

2023/C 235/35

T-318/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – eins energie in sachsen kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság)

28

2023/C 235/36

T-319/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – GGEW kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – Kereshetőségi jog – Elfogadhatóság – Indokolási kötelezettség – Az egyetlen összefonódás fogalma – A hatékony bírói jogvédelemhez való jog – Meghallgatáshoz való jog – A piac meghatározása – Elemzési időszak – A piaci erő elemzése – Meghatározó befolyás – Nyilvánvaló értékelési hibák – Gondossági kötelezettség)

28

2023/C 235/37

T-320/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Mainova kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság)

29

2023/C 235/38

T-321/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – enercity kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Az aktív részvétel hiánya – Elfogadhatatlanság)

30

2023/C 235/39

T-322/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Stadtwerke Frankfurt am Main kontra Bizottság (Verseny – Összefonódások – Német villamosenergia-piac – Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat – Megsemmisítés iránti kereset – A kereshetőségi jog hiánya – Elfogadhatatlanság)

30

2023/C 235/40

T-451/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Meta Platforms Ireland kontra Bizottság (Verseny – Az adatok piaca – Közigazgatási eljárás – Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése és 24. cikke (1) bekezdésének d) pontja – Információkérés – Virtuális adatszoba – Indokolási kötelezettség – Jogbiztonság – Védelemhez való jog – A kért információk szükségessége – Hatáskörrel való visszaélés – A magánélet tiszteletben tartásához való jog – Arányosság – A megfelelő ügyintézés elve – Szakmai titoktartás)

31

2023/C 235/41

T-452/20. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Meta Platforms Ireland kontra Bizottság (Verseny – Az adatok piaca – Közigazgatási eljárás – Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése és 24. cikke (1) bekezdésének d) pontja – Információkérés – Virtuális adatszoba – Indokolási kötelezettség – Jogbiztonság – Védelemhez való jog – A kért információk szükségessége – Hatáskörrel való visszaélés – A magánélet tiszteletben tartásához való jog – Arányosság – A megfelelő ügyintézés elve – Szakmai titoktartás)

32

2023/C 235/42

T-556/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Lyubetskaya kontra Tanács (Közös kül-és biztonságpolitika – A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépés korlátozása – A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele – Indokolási kötelezettség – Értékelési hiba – Arányosság)

32

2023/C 235/43

T-557/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Omeliyanyuk kontra Tanács (Közös kül-és biztonságpolitika – A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépés korlátozása – A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele – Indokolási kötelezettség – Értékelési hiba – Arányosság)

33

2023/C 235/44

T-579/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Gusachenka kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika – A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépés korlátozása – A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele – Értékelési hiba – Arányosság – Véleménynyilvánítási szabadság)

33

2023/C 235/45

T-580/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Haidukevich kontra Tanács (Közös kül- és biztonságpolitika – A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések – A pénzeszközök befagyasztása – A tagállamok területére való belépés korlátozása – A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele – Indokolási kötelezettség – Értékelési hiba – Arányosság)

34

2023/C 235/46

T-685/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – IR kontra Bizottság (Közszolgálat – Tisztviselők – Szociális biztonság – A tisztviselők egészségbiztosítására vonatkozó közös szabályzat – A személyzeti szabályzat 72. cikke – Súlyos betegség – Az orvosi tanács véleménye – Indokolási kötelezettség)

35

2023/C 235/47

T-177/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Chambers és társai kontra Bizottság (Közszolgálat – Ideiglenes alkalmazottak – Szerződéses alkalmazottak – A költségek megtérítése – Utazási költségek – Az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépésének következményei – Harmadik országban található származási hely – Az utazási költségek éves átalánymegtérítésének megszüntetése – Értékelési hiba – Egyenlő bánásmód)

35

2023/C 235/48

T-267/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Consulta kontra EUIPO – Karlinger (ACASA) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – ACASA európai uniós szóvédjegy – Feltétlen törlési ok – Megkülönböztető képesség hiánya – A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja] – Indokolási kötelezettség – A 2017/1001 rendelet 94. cikke)

36

2023/C 235/49

T-480/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Panicongelados-Massas Congeladas kontra EUIPO – Seder (panidor) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A panidor európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A korábbi ANIDOR nemzeti szóvédjegy – Összetéveszthetőség – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja)

36

2023/C 235/50

T-509/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Bimbo kontra EUIPO – Bottari Europe (BimboBIKE) (Európai uniós védjegy – Felszólalási eljárás – A BimboBIKE európai uniós ábrás védjegy bejelentése – A korábbi BIMBO nemzeti szóvédjegy – Viszonylagos kizáró ok – Jóhírnév sérelme – Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikkének (5) bekezdése)

37

2023/C 235/51

T-656/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN) (Európai uniós védjegy – A DEUTZER HAFEN európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja – Egyenlő bánásmód)

38

2023/C 235/52

T-657/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN KÖLN) (Európai uniós védjegy – A DEUTZER HAFEN KÖLN európai uniós szóvédjegy bejelentése – Feltétlen kizáró ok – Leíró jelleg – Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja – Egyenlő bánásmód)

38

2023/C 235/53

T-265/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 10-i végzése – PSCC 2012 kontra EUIPO – Starwood Hotels & Resorts Worldwide (LA BOTTEGA W) (Európai uniós védjegy – Törlési eljárás – A bejelentési kérelem visszavonása – Okafogyottság)

39

2023/C 235/54

T-132/23. sz. ügy: 2023. március 13-án benyújtott kereset – Óbudai Egyetem kontra Tanács és Bizottság

39

2023/C 235/55

T-133/23. sz. ügy: 2023. március 13-án benyújtott kereset – Állatorvostudományi Egyetem kontra Tanács és Bizottság

41

2023/C 235/56

T-139/23. sz. ügy: 2023. március 13-án benyújtott kereset – Miskolci Egyetem kontra Tanács és Bizottság

42

2023/C 235/57

T-140/23. sz. ügy: 2023. március 13-án benyújtott kereset – Dunaújvárosi Egyetem kontra Tanács és Bizottság

43

2023/C 235/58

T-200/23. sz. ügy: 2023. április 17-én benyújtott kereset – Domingo Alonso Group contra EUIPO – Ald Automotive és Salvador Caetano Auto (my CARFLIX)

44

2023/C 235/59

T-206/23. sz. ügy: 2023. április 20-án benyújtott kereset – Laboratorios Ern contra EUIPO – Cannabinoids Spain (Sanoid)

45

2023/C 235/60

T-211/23. sz. ügy: 2023. április 23-án benyújtott kereset – Fractal Analytics contra EUIPO – Fractalia Remote Systems (FRACTALIA Remote Systems)

46

2023/C 235/61

T-214/23. sz. ügy: 2023. április 18-án benyújtott kereset – Greenpeace és társai kontra Bizottság

46

2023/C 235/62

T-215/23. sz. ügy: 2023. április 18-án benyújtott kereset – ClientEarth és társai kontra Bizottság

48

2023/C 235/63

T-224/23. sz. ügy: 2023. április 28-án benyújtott kereset – VY kontra Parlament

49

2023/C 235/64

T-226/23. sz. ügy: 2023. május 2-án benyújtott kereset – Neuraxpharm Pharmaceuticals kontra Bizottság

50

2023/C 235/65

T-228/23. sz. ügy: 2023. május 2-án benyújtott kereset – Zaklady Farmaceutyczne Polpharma kontra Bizottság

51

2023/C 235/66

T-234/23. sz. ügy: 2023. május 1-jén benyújtott kereset – WA kontra Bizottság

52

2023/C 235/67

T-235/23. sz. ügy: 2023. május 2-án benyújtott kereset – WB kontra Bizottság

53

2023/C 235/68

T-236/23. sz. ügy: 2023. május 2-án benyújtott kereset – WD kontra Bizottság

54

2023/C 235/69

T-237/23. sz. ügy: 2023. május 3-án benyújtott kereset – WE kontra Bizottság

55

2023/C 235/70

T-238/23. sz. ügy: 2023. május 4-én benyújtott kereset – WF kontra Bizottság

56

2023/C 235/71

T-240/23. sz. ügy: 2023. május 8-án benyújtott kereset – LichtBlick kontra Bizottság

57

2023/C 235/72

T-241/23. sz. ügy: 2023. május 8-án benyújtott kereset – WG kontra Bizottság

58

2023/C 235/73

T-242/23. sz. ügy: 2023. május 9-én benyújtott kereset – WH kontra Bizottság

60

2023/C 235/74

T-245/23. sz. ügy: 2023. május 12-én benyújtott kereset – Braunschweiger Versorgungs kontra EUIPO – B.F. Energy (BF energy)

61

2023/C 235/75

T-246/23. sz. ügy: 2023. május 8-án benyújtott kereset – Sky kontra EUIPO – Skyworks Solutions (SKYWORKS Sky5)

62

2023/C 235/76

T-248/23. sz. ügy: 2023. május 12-én benyújtott kereset – Bonami.CZ kontra EUIPO – Roval Print (Bonami)

62

2023/C 235/77

T-249/23. sz. ügy: 2023. május 13-án benyújtott kereset – WI kontra Bizottság

63

2023/C 235/78

T-250/23. sz. ügy: 2023. május 13-án benyújtott kereset – WJ kontra Bizottság

64

2023/C 235/79

T-251/23. sz. ügy: 2023. május 13-án benyújtott kereset – WK kontra Bizottság

65

2023/C 235/80

T-252/23. sz. ügy: 2023. május 14-én benyújtott kereset – WL kontra Bizottság

66

2023/C 235/81

T-253/23. sz. ügy: 2023. május 14-én benyújtott kereset – WM kontra Bizottság

67

2023/C 235/82

T-263/23. sz. ügy: 2023. május 16-án benyújtott kereset – Symrise kontra Bizottság

69

2023/C 235/83

T-265/23. sz. ügy: 2023. május 11-én benyújtott kereset – VDK kontra Bizottság

69

2023/C 235/84

T-269/23. sz. ügy: 2023. május 17-én benyújtott kereset – AirDoctor kontra EUIPO (AMAZING AIR)

71

2023/C 235/85

T-270/23. sz. ügy: 2023. május 18-án benyújtott kereset – Rosbank kontra Tanács

71

2023/C 235/86

T-271/23. sz. ügy: 2023. május 22-én benyújtott kereset – Alfa-bank kontra Tanács

72

2023/C 235/87

T-274/23. sz. ügy: 2023. május 19-én benyújtott kereset – Karadeniz kontra EUIPO – Cakmakci (Acapulco)

73

2023/C 235/88

T-279/23. sz. ügy: 2023. május 22-én benyújtott kereset – Sumol + Compal Marcas kontra EUIPO – Kåska (smål)

74

2023/C 235/89

T-283/23. sz. ügy: 2023. május 23-án benyújtott kereset – Aven kontra Tanács

75

2023/C 235/90

T-285/23. rovat: 2023. május 24-én benyújtott kereset – Volta Charging kontra EUIPO – The Paper & Office Equipment Spain Ass (VOLTA)

76

2023/C 235/91

T-762/21. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 16-i végzése – C&C IP UK kontra EUIPO – Tipico Group (t)

76

2023/C 235/92

T-378/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 16-i végzése – Diesel kontra EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans)

77

2023/C 235/93

T-379/22. sz. ügy: A Törvényszék 2023. május 16-i végzése – Diesel kontra EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans)

77

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/1

---

Az Európai Unió Bírósága utolsó kiadványai az Európai Unió Hivatalos Lapjában

(2023/C 235/01)

Utolsó kiadvány

HL C 223., 2023.6.26.

Korábbi közzétételek

HL C 216., 2023.6.19.

HL C 205., 2023.6.12.

HL C 189., 2023.5.30.

HL C 173., 2023.5.15.

HL C 164., 2023.5.8.

HL C 155., 2023.5.2.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/2

---

A Bíróság (ötödik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Verwaltungsgerichtshof [Ausztria] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Funke Sp. z o.o. kontra Landespolizeidirektion Wien

(C-626/21. sz. ügy, (1) Funke)

(Előzetes döntéshozatal - Jogszabályok közelítése - 2001/95/EK irányelv - 12. cikk és II. melléklet - Műszaki szabványok és szabályok - Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer – RAPEX - Iránymutatások - Veszélyes nem élelmiszer jellegű termékek - (EU) 2019/417 végrehajtási határozat - 765/2008/EK rendelet - 20. és 22. cikk - Az Európai Bizottságnak szóló értesítések - Közigazgatási határozat - Egyes pirotechnikai termékek értékesítésének tilalma és az eltávolítási kötelezettség - Az érintett termékek forgalmazójának az értesítések kiegészítésére irányuló kérelme - A kérelem elbírálására hatáskörrel rendelkező hatóság - Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke - Hatékony bírói jogvédelem)

(2023/C 235/02)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Funke Sp. z o.o.

Alperes: Landespolizeidirektion Wien

Rendelkező rész

| 1) | A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 20. és 22. cikkét, a 765/2008 rendelettel módosított, az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkét, illetve II. mellékletét, valamint az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló, 2018. november 8-i (EU) 2019/417 bizottsági végrehajtási határozat mellékletét
  a következőképpen kell értelmezni:
  azok jogot biztosítanak az olyan gazdasági szereplő, mint a 765/2008 rendelet 22. cikke alapján valamely tagállam által a Bizottságnak tett értesítésben említett termékek importőre számára, akinek érdekeit sértheti ezen értesítés, hogy az említett é kiegészítését kérje a bejelentő tagállam illetékes hatóságaitól. |
| --- | --- |

1)

A termékek forgalmazása tekintetében az akkreditálás és piacfelügyelet előírásainak megállapításáról és a 339/93/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. július 9-i 765/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 20. és 22. cikkét, a 765/2008 rendelettel módosított, az általános termékbiztonságról szóló, 2001. december 3-i 2001/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 12. cikkét, illetve II. mellékletét, valamint az általános termékbiztonságról szóló 2001/95/EK irányelv 12. cikke alapján létrehozott Európai Uniós Gyors Tájékoztatási Rendszer (RAPEX) és annak értesítési rendszere alkalmazására vonatkozó iránymutatások megállapításáról szóló, 2018. november 8-i (EU) 2019/417 bizottsági végrehajtási határozat mellékletét

a következőképpen kell értelmezni:

azok jogot biztosítanak az olyan gazdasági szereplő, mint a 765/2008 rendelet 22. cikke alapján valamely tagállam által a Bizottságnak tett értesítésben említett termékek importőre számára, akinek érdekeit sértheti ezen értesítés, hogy az említett é kiegészítését kérje a bejelentő tagállam illetékes hatóságaitól.

| 2) | A 765/2008 rendelet 20. és 22. cikkét, a 765/2008 rendelet által módosított 2001/95 irányelv 12. cikkét és II. mellékletét, valamint a 2019/417 végrehajtási határozat mellékletét az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkével összefüggésben
  a következőképpen kell értelmezni:
  az olyan gazdasági szereplőnek, mint a 765/2008 rendelet 22. cikke alapján tett értesítésben szereplő termékek importőrének, aki nem címzettje az ezen értesítés alapjául szolgáló intézkedésnek, és akinek az érdekeit az említett értesítés hiányos jellege sértheti, jogorvoslati lehetőséggel kell rendelkeznie a bejelentő tagállamban annak elérése érdekében, hogy az e tagállamot e tekintetben terhelő kötelezettségeket tiszteletben tartsák. |
| --- | --- |

2)

A 765/2008 rendelet 20. és 22. cikkét, a 765/2008 rendelet által módosított 2001/95 irányelv 12. cikkét és II. mellékletét, valamint a 2019/417 végrehajtási határozat mellékletét az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkével összefüggésben

a következőképpen kell értelmezni:

az olyan gazdasági szereplőnek, mint a 765/2008 rendelet 22. cikke alapján tett értesítésben szereplő termékek importőrének, aki nem címzettje az ezen értesítés alapjául szolgáló intézkedésnek, és akinek az érdekeit az említett értesítés hiányos jellege sértheti, jogorvoslati lehetőséggel kell rendelkeznie a bejelentő tagállamban annak elérése érdekében, hogy az e tagállamot e tekintetben terhelő kötelezettségeket tiszteletben tartsák.

---

(1)  HL C 37, 2022.1.24.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/3

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Landgericht Essen [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – DC kontra HJ

(C-97/22. sz. ügy, (1) DC [A szerződés teljesítése után történő elállás])

(Előzetes döntéshozatal - Fogyasztóvédelem - 2011/83/EU irányelv - A 14. cikk (4) bekezdése a) pontjának i. alpontja és (5) bekezdése - Elállási jog az üzlethelyiségen kívül kötött szerződések esetén - Az érintett kereskedő (eladó vagy szolgáltató) tájékoztatási kötelezettségei - A fogyasztó tájékoztatásának e kereskedő (eladó vagy szolgáltató) általi elmulasztása - A fogyasztó kötelezettségei elállás esetén - A szerződés teljesítését követő elállás - Következmények)

(2023/C 235/03)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Essen

Az alapeljárás felei

Felperes: DC

Alperes: HJ

Rendelkező rész

A fogyasztók jogairól, a 93/13/EGK tanácsi irányelv és az 1999/44/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 85/577/EGK tanácsi irányelv és a 97/7/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 14. cikke (4) bekezdése a) pontjának i. alpontját és (5) bekezdését

a következőképpen kell értelmezni:

az mentesíti a fogyasztót minden olyan kötelezettsége alól, hogy megfizesse az üzlethelyiségen kívül kötött szerződés teljesítéseként nyújtott szolgáltatás ellenértékét, ha az érintett kereskedő (eladó vagy szolgáltató) nem közölte vele az ezen 14. cikk (4) bekezdése a) pontjának i. alpontjában szereplő információkat, és e fogyasztó az elállási jogát e szerződés teljesítését követően gyakorolta.

---

(1)  HL C 165, 2022.04.19.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/4

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Naczelny Sąd Administracyjny [Lengyelország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – P.M. kontra Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie

(C-105/22. sz. ügy (1), Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie [Az exportált használt gépjárművek adóztatása])

(Előzetes döntéshozatal - Áruk szabad mozgása - Adórendelkezések - EUMSZ 110. cikk - Jövedéki adók - Valamely tagállamban nyilvántartásba vett gépjárműnek az Európai Gazdasági Térség (EGT) valamely államába történő kivitele - Az e gépjármű után megfizetett jövedéki adónak a gépjármű nyilvántartásba vétele szerinti tagállam területén történő használata időtartamával arányos mértékű visszatérítésének megtagadása - A jövedéki adó egyszeri megfizetésének elve és az arányosság elve)

(2023/C 235/04)

Az eljárás nyelve: lengyel

A kérdést előterjesztő bíróság

Naczelny Sąd Administracyjny

Az alapeljárás felei

Felperes: P.M.

Alperes: Dyrektor Izby Administracji Skarbowej w Warszawie

Rendelkező rész

Az elsődleges uniós jogot, különösen az EUMSZ 110. cikk első bekezdését, valamint a jövedéki adó egyszeri megfizetésének elvét és az arányosság elvét úgy kell értelmezni, hogy azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely az érintett tagállamban nyilvántartásban vett személygépkocsi kivitele esetén nem írja elő az e gépjármű után az e tagállamban megfizetett jövedéki adónak az említett gépjármű e tagállam területén történő használatának időtartamával arányos összegben történő visszatérítését.

---

(1)  HL C 207., 2022.5.23.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/4

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Spetsializiran nakazatelen sad [Bulgária] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – BK, ZhP elleni büntetőeljárás

(C-176/22. sz. ügy, (1) BK és ZhP [Az alapeljárás részleges felfüggesztése])

(Előzetes döntéshozatal - Az Európai Unió Bíróságának alapokmánya - A 23. cikk első bekezdése - Az alapeljárásnak a Bíróság elé az EUMSZ 267. cikk alapján előzetes döntéshozatal iránti kérelmet terjesztő nemzeti bíróság általi felfüggesztése - A részleges felfüggesztés lehetősége)

(2023/C 235/05)

Az eljárás nyelve: bolgár

A kérdést előterjesztő bíróság

Spetsializiran nakazatelen sad

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

BK, ZhP

Az eljárásban részt vesz: Spetsializirana prokuratura

Rendelkező rész

Az Európai Unió Bírósága alapokmányának 23. cikkét úgy kell értelmezni, hogy azzal nem ellentétes, ha az EUMSZ 267. cikk alapján előzetes döntéshozatal iránti kérelmet előterjesztő nemzeti bíróság az alapeljárásnak csak azt a részét függeszti fel, amelyet a Bíróság e kérelemre adott válasza érinthet.

---

(1)  HL C 191., 2022.5.10.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/5

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Tribunal da Relação de Lisboa [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions (FGTI) kontra Victoria Seguros S. A.

(C-264/22. sz. ügy, (1) Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions)

(Előzetes döntéshozatal - Polgári ügyekben folytatott igazságügyi együttműködés - A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jog - 864/2007/EK rendelet - A 4. cikk (1) bekezdése - A 15. cikk h) pontja - 19 cikk - Valamely tagállamban hajóval okozott baleset - Az e baleset károsultjának nyújtott kártérítés - A követelésnek egy másik tagállam joga szerint történő átszállása - A jogutód harmadik személy által előterjesztett megtérítés iránti kérelem - Alkalmazandó jog - Elévülés)

(2023/C 235/06)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal da Relação de Lisboa

Az alapeljárás felei

Felperes: Fonds de Garantie des Victimes des Actes de Terrorisme et d’Autres Infractions (FGTI)

Alperes: Victoria Seguros S. A.

Rendelkező rész

A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról („Róma II”) szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkének (1) bekezdését, 15. cikkének h) pontját és 19. cikkét

a következőképpen kell értelmezni:

a károsult jogaiba lépő harmadik személy károkozóval szembeni keresetére irányadó, ezen belül az e kereset elévülésének szabályait meghatározó jog főszabály szerint az e kár bekövetkezésének helye szerinti ország joga.

---

(1)  HL C 284., 2022.7.25.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/5

---

A Bíróság (nyolcadik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Cour de cassation [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – IT kontra État belge

(C-365/22. sz. ügy, (1) État belge [Héa – alkatrésznek értékesített gépjárművek])

(Előzetes döntéshozatal - Hozzáadottérték-adó (héa) - 2006/112/EK irányelv - Az árrés adóztatására vonatkozó szabályozás - 311. cikk - A „használt cikkek” fogalma - Használatból kivont, alkatrésznek értékesített gépjárművek)

(2023/C 235/07)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Cour de cassation

Az alapeljárás felei

Felperes: IT

Alperes: État belge

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 311. cikke (1) bekezdésének 1. pontját

a következőképpen kell értelmezni:

azok a használatból véglegesen kivont gépjárművek, amelyeket egy vállalkozás az ezen irányelv 314. cikkében említett személyektől szerez meg, és amelyeket anélkül szántak „alkatrésznek” való értékesítésre, hogy azokból az alkatrészeket kiszerelték volna, az említett irányelv 311. cikke (1) bekezdésének 1. pontja értelmében vett használt cikkeknek minősülnek, amennyiben – egyfelől – azok olyan elemeket tartalmaznak, amelyek oly módon őrizték meg azokat a funkcióikat, amelyekkel új állapotban rendelkeztek, hogy azokat aktuális vagy felújítás utáni állapotukban újból használni lehessen, másfelől pedig, ha megállapításra kerül, hogy e gépjárművek saját gazdasági körforgásukban maradtak az alkatrészek ilyen újbóli használatának ténye okán.

---

(1)  HL C 380, 2022.10.3.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/6

---

A Bíróság (kilencedik tanács) 2023. május 17-i ítélete (a Tribunal de première instance du Luxembourg [Belgium] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – SA Cezam kontra État belge

(C-418/22. sz. ügy, (1) Cezam)

(Előzetes döntéshozatal - 2006/112/EK irányelv - Hozzáadottérték-adó (héa) - Héabevallási és -fizetési kötelezettség - 273. cikk - A kötelezettségek adóalany által történő be nem tartása esetére előírt szankciók - Az arányosság és a héasemlegesség elve - Héalevonási jog - A szankciók összeegyeztethetősége)

(2023/C 235/08)

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunal de première instance du Luxembourg

Az alapeljárás felei

Felperes: SA Cezam

Alperes: État belge

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 273. cikkét, valamint az arányosság és az adósemlegesség elvét

a következőképpen kell értelmezni:

azokkal nem ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amelynek értelmében a hozzáadottérték-adó (héa) államkincstár részére történő bevallására és megfizetésére vonatkozó kötelezettség elmulasztását azon héaösszeg 20 %-ának megfelelő átalánybírsággal szankcionálják, amelyet a levonható héa beszámítása előtt kellett volna megfizetni, a kérdést előterjesztő bíróság által az alapügyben kiszabott bírság arányosságát illetően elvégzendő vizsgálatra is figyelemmel.

---

(1)  HL C 359., 2022.9.19.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/7

---

A Bíróság (hetedik tanács) 2023. május 24-i végzése (a Supremo Tribunal Administrativo [Portugália] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Shortcut – Consultadoria e Serviços de Tecnologias de Informação, Lda kontra Autoridade Tributária e Aduaneira

(C-690/22. sz. ügy, (1) Shortcut)

(Előzetes döntéshozatal - A Bíróság eljárási szabályzatának 99. cikke - A hozzáadottérték-adó (héa) közös rendszere - 2006/112/EK irányelv - A 178. cikk a) pontja - Levonási jog - A gyakorlás módjai - A 226. cikk 6. pontja - A számlán kötelezően feltüntetendő adatok - A nyújtott szolgáltatások mértéke és jellege - A nyújtott szolgáltatások általános leírását tartalmazó számlák)

(2023/C 235/09)

Az eljárás nyelve: portugál

A kérdést előterjesztő bíróság

Supremo Tribunal Administrativo

Az alapeljárás felei

Felperes: Shortcut – Consultadoria e Serviços de Tecnologias de Informação, Lda

Alperes: Autoridade Tributária e Aduaneira

Rendelkező rész

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv 178. cikkének a) pontját, 219. cikkét és 226. cikkének 6. pontját

a következőképpen kell értelmezni:

azokkal ellentétes az, ha a nemzeti adóhatóság azzal az indokkal tagadhatja meg a hozzáadottérték-adó levonásához való jogot, hogy az olyan adatokat tartalmazó számlák, mint az „alkalmazásfejlesztési szolgáltatások”, nem felelnek meg az ezen utóbbi rendelkezésben előírt alaki követelményeknek.

---

(1)  A benyújtás időpontja: 2022.11.9.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/7

---

A Bíróság elnökének 2023. április 24-i végzése (a Landgericht Düsseldorf [Németország] előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – LN kontra Société Air France SA

(C-162/23. sz. ügy (1), Air France)

(Légi közlekedés - Átfoglaláshoz való jog - Az eredeti utazási tervvel időbeli kapcsolatban nem álló átfoglalást kérő utas)

(2023/C 235/10)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Düsseldorf

Az alapeljárás felei

Felperes: LN

Alperes: Société Air France SA

Rendelkező rész

A Bíróság elnöke elrendelte a C-162/23. sz. ügy törlését.

---

(1)  A benyújtás napja: 2023.3.16.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/8

---

A Hoge Raad der Nederlanden (Hollandia) által 2023. március 7-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – X kontra Staatsecretaris van Financiën

(C-137/23. sz. ügy, Alsen (1))

(2023/C 235/11)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Hoge Raad der Nederlanden

Az alapeljárás felei

Felperes: X

Alperes: Staatsecretaris van Financiën

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni a 2003/96 irányelv (2) 14. cikke (1) bekezdésének c) pontját, hogy az e rendelkezésben előírt adómentesség alkalmazandó olyan energiatermékekre, amelyek esetében megállapítást nyer, hogy azokat az Unió belvizein történő hajózás során hajók meghajtására használják fel – még ha ezen energiatermékek (a jelen esetben gázolaj) e felhasználás során nem tartalmazzák is a Solvent Yellow 124 jelölőanyag minimálisan szükséges mennyiségét –, ha az adóhatóságnak nincs tudomása egy vagy több, arra utaló valószínűsítő körülményről, hogy a hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője, illetve a hajó fedélzetén tartózkodó képviselője (a hajóparancsnok) a birtokában lévő gázolaj tekintetében a jövedéki adóval kapcsolatos adócsalásban, adóval való visszaélésben vagy adókikerülésben vesz részt? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni a 2003/96 irányelv (2) 14. cikke (1) bekezdésének c) pontját, hogy az e rendelkezésben előírt adómentesség alkalmazandó olyan energiatermékekre, amelyek esetében megállapítást nyer, hogy azokat az Unió belvizein történő hajózás során hajók meghajtására használják fel – még ha ezen energiatermékek (a jelen esetben gázolaj) e felhasználás során nem tartalmazzák is a Solvent Yellow 124 jelölőanyag minimálisan szükséges mennyiségét –, ha az adóhatóságnak nincs tudomása egy vagy több, arra utaló valószínűsítő körülményről, hogy a hajó tulajdonosa vagy üzemeltetője, illetve a hajó fedélzetén tartózkodó képviselője (a hajóparancsnok) a birtokában lévő gázolaj tekintetében a jövedéki adóval kapcsolatos adócsalásban, adóval való visszaélésben vagy adókikerülésben vesz részt?

| 2) | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2008/118 irányelv (3) 7. cikkének (2) bekezdését, hogy amennyiben megállapítást nyer, hogy egy belvízi hajó bunkertartálya kizárólag olyan üzemanyag-értékesítőtől származó gázolajat tartalmaz, aki az adóhatóság engedélyével jövedékiadó-mentesen bocsáthatja szabad forgalomba ezt a gázolajat, úgy önmagában az a körülmény, hogy a gázolaj nem tartalmazza a Solvent Yellow 124 jelölőanyag minimálisan szükséges mennyiségét, azt jelenti, hogy a jövedékiadó-fizetési kötelezettség kizárólag e gázolaj említett irányelv 7. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, időben korábbi szabad forgalomba bocsátásnak az időpontjában keletkezett? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: úgy kell-e értelmezni a 2008/118 irányelv (3) 7. cikkének (2) bekezdését, hogy amennyiben megállapítást nyer, hogy egy belvízi hajó bunkertartálya kizárólag olyan üzemanyag-értékesítőtől származó gázolajat tartalmaz, aki az adóhatóság engedélyével jövedékiadó-mentesen bocsáthatja szabad forgalomba ezt a gázolajat, úgy önmagában az a körülmény, hogy a gázolaj nem tartalmazza a Solvent Yellow 124 jelölőanyag minimálisan szükséges mennyiségét, azt jelenti, hogy a jövedékiadó-fizetési kötelezettség kizárólag e gázolaj említett irányelv 7. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, időben korábbi szabad forgalomba bocsátásnak az időpontjában keletkezett?

| 3) | Ha a második kérdésre nemleges választ kell adni, és amennyiben ezért a 2008/118 irányelv 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja is alkalmazandó ebben a helyzetben: ellentétes-e az arányosság uniós jogi elvével, hogy a 2008/118 irányelv 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján felmerült jövedéki adót az említett irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján akkor is a jövedéki termékeket birtokló hajóparancsnoktól szedik be, ha e személynek nem volt oka kételkedni abban, hogy a gázolajat az uniós jogi és nemzeti rendelkezésekkel összhangban jövedékiadó-mentesen értékesítették? |
| --- | --- |

3)

Ha a második kérdésre nemleges választ kell adni, és amennyiben ezért a 2008/118 irányelv 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja is alkalmazandó ebben a helyzetben: ellentétes-e az arányosság uniós jogi elvével, hogy a 2008/118 irányelv 7. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján felmerült jövedéki adót az említett irányelv 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján akkor is a jövedéki termékeket birtokló hajóparancsnoktól szedik be, ha e személynek nem volt oka kételkedni abban, hogy a gázolajat az uniós jogi és nemzeti rendelkezésekkel összhangban jövedékiadó-mentesen értékesítették?

| 4) | Jelentőséggel bír-e a harmadik kérdésre adandó válasz szempontjából, hogy a hajóparancsnok nem munkaviszony keretében látja el feladatát, hanem a hajó tulajdonosa is egyben? |
| --- | --- |

4)

Jelentőséggel bír-e a harmadik kérdésre adandó válasz szempontjából, hogy a hajóparancsnok nem munkaviszony keretében látja el feladatát, hanem a hajó tulajdonosa is egyben?

---

(1)  A jelen ügy neve fiktív. Az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.

(2)  Az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelv (HL 2003. L 283., 51. o.; magyar nyelvű különkiadás 9. fejezet, 1. kötet, 405. o.).

(3)  A jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (HL 2009. L 9., 12. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/8

---

A Landgericht Ravensburg (Németország) által 2023. március 9-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – TJ, KI, FA kontra Mercedes-Benz Bank AG, Volkswagen Bank GmbH

(C-143/23. sz. ügy, Mercedes-Benz Bank és Volkswagen Bank)

(2023/C 235/12)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Ravensburg

Az alapeljárás felei

Felperesek: TJ, KI, FA

Alperesek: Mercedes-Benz Bank AG, Volkswagen Bank GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Összeegyeztethető-e az uniós joggal, különösen a 2008/48/EK irányelv (1) 14. cikkének (1) bekezdésével, ha egy hagyományos üzlethelyiségben megkötött, gépjármű értékesítésére vonatkozó adásvételi szerződéshez kapcsolt fogyasztói hitelmegállapodás esetében, amelytől a fogyasztó elállt, a finanszírozott gépjármű értékcsökkenéséért a fogyasztó által a hitelezőnek a finanszírozott gépjármű visszaszolgáltatásakor fizetendő térítés összegét úgy számítják ki, hogy a gépjármű visszaszolgáltatásának időpontjában érvényes kereskedői vételárat levonják a gépjármű fogyasztó általi megvásárlásának időpontjában érvényes kereskedői vételárból? |
| --- | --- |

1)

Összeegyeztethető-e az uniós joggal, különösen a 2008/48/EK irányelv (1) 14. cikkének (1) bekezdésével, ha egy hagyományos üzlethelyiségben megkötött, gépjármű értékesítésére vonatkozó adásvételi szerződéshez kapcsolt fogyasztói hitelmegállapodás esetében, amelytől a fogyasztó elállt, a finanszírozott gépjármű értékcsökkenéséért a fogyasztó által a hitelezőnek a finanszírozott gépjármű visszaszolgáltatásakor fizetendő térítés összegét úgy számítják ki, hogy a gépjármű visszaszolgáltatásának időpontjában érvényes kereskedői vételárat levonják a gépjármű fogyasztó általi megvásárlásának időpontjában érvényes kereskedői vételárból?

| 2) | Teljes harmonizációs célú szabályozásnak, és ezért a tagállamok számára kötelezően alkalmazandónak minősül-e a 2008/48/EK irányelv 14. cikke (3) bekezdése b) pontjának első mondatában foglalt, a gépjármű adásvételi szerződéshez kapcsolt fogyasztói hitelmegállapodásokra vonatkozó rendelkezés?
  Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdésre adandó nemleges válasz esetén: |
| --- | --- |

2)

Teljes harmonizációs célú szabályozásnak, és ezért a tagállamok számára kötelezően alkalmazandónak minősül-e a 2008/48/EK irányelv 14. cikke (3) bekezdése b) pontjának első mondatában foglalt, a gépjármű adásvételi szerződéshez kapcsolt fogyasztói hitelmegállapodásokra vonatkozó rendelkezés?

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett második kérdésre adandó nemleges válasz esetén:

| 3) | Összeegyeztethető-e az uniós joggal, különösen a 2008/48/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdésével, ha a gépjármű értékesítésére vonatkozó adásvételi szerződéshez kapcsolt fogyasztói hitelmegállapodástól való elállást követően az adósnak a kölcsönnek a finanszírozott jármű eladója részére történő kifizetése és a gépjárműnek a hitelezőnek (vagy eladónak) történő visszaszolgáltatása közötti időszakra meg kell fizetnie a szerződésben megállapított hitelkamatot? |
| --- | --- |

3)

Összeegyeztethető-e az uniós joggal, különösen a 2008/48/EK irányelv 14. cikkének (1) bekezdésével, ha a gépjármű értékesítésére vonatkozó adásvételi szerződéshez kapcsolt fogyasztói hitelmegállapodástól való elállást követően az adósnak a kölcsönnek a finanszírozott jármű eladója részére történő kifizetése és a gépjárműnek a hitelezőnek (vagy eladónak) történő visszaszolgáltatása közötti időszakra meg kell fizetnie a szerződésben megállapított hitelkamatot?

---

(1)  A fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2008. L 133., 66. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/9

---

A Raad van State (Hollandia) által 2023. március 15-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – T. G. kontra Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

(C-158/23. sz. ügy, Keren (1))

(2023/C 235/13)

Az eljárás nyelve: holland

A kérdést előterjesztő bíróság

Raad van State

Az alapeljárás felei

Fellebbező: T. G.

Ellenérdekű fél a fellebbezési eljárásban: Minister van Sociale Zaken en Werkgelegenheid

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Úgy kell-e értelmezni az elismerési irányelv (2) 34. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, mint amilyen a Wet inburgering (beilleszkedésről szóló törvény) 7b. cikke, amely a menedékjogra jogosultakat pénzbírsággal sújtható beilleszkedési vizsga letételére kötelezi? |
| --- | --- |

1)

Úgy kell-e értelmezni az elismerési irányelv (2) 34. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti rendelkezés, mint amilyen a Wet inburgering (beilleszkedésről szóló törvény) 7b. cikke, amely a menedékjogra jogosultakat pénzbírsággal sújtható beilleszkedési vizsga letételére kötelezi?

| 2) | Úgy kell-e értelmezni az elismerési irányelv 34. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a menedékjogra jogosult főszabály szerint maga viseli az integrációt elősegítő programok teljes költségét? |
| --- | --- |

2)

Úgy kell-e értelmezni az elismerési irányelv 34. cikkét, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely szerint a menedékjogra jogosult főszabály szerint maga viseli az integrációt elősegítő programok teljes költségét?

| 3) | Releváns-e a második kérdés megválaszolása szempontjából, hogy a menedékjogra jogosult állami kölcsönt kaphat az integrációt elősegítő programok költségeinek kifizetésére, és elengedik e kölcsönt, ha az érintett időben teljesíti a beilleszkedési vizsgát, vagy időben mentesül, illetve felmentést kap a beilleszkedési kötelezettség alól? |
| --- | --- |

3)

Releváns-e a második kérdés megválaszolása szempontjából, hogy a menedékjogra jogosult állami kölcsönt kaphat az integrációt elősegítő programok költségeinek kifizetésére, és elengedik e kölcsönt, ha az érintett időben teljesíti a beilleszkedési vizsgát, vagy időben mentesül, illetve felmentést kap a beilleszkedési kötelezettség alól?

| 4) | Ha az elismerési irányelv 34. cikke lehetővé teszi, hogy a menedékjogra jogosultat pénzbírsággal sújtható beilleszkedési vizsga letételére és az integrációt elősegítő programok teljes költségének viselésére kötelezzék, akkor a visszafizetendő kölcsön összege – esetleg a pénzbírsággal együtt számítva –befolyásolja-e az elismerési irányelv 34. cikke céljának elérését és hatékony érvényesülését? |
| --- | --- |

4)

Ha az elismerési irányelv 34. cikke lehetővé teszi, hogy a menedékjogra jogosultat pénzbírsággal sújtható beilleszkedési vizsga letételére és az integrációt elősegítő programok teljes költségének viselésére kötelezzék, akkor a visszafizetendő kölcsön összege – esetleg a pénzbírsággal együtt számítva –befolyásolja-e az elismerési irányelv 34. cikke céljának elérését és hatékony érvényesülését?

---

(1)  A jelen ügy neve fiktív, az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.

(2)  A harmadik országbeli állampolgárok és hontalan személyek nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésére, az egységes menekült- vagy kiegészítő védelmet biztosító jogállásra, valamint a nyújtott védelem tartalmára vonatkozó szabályokról szóló, 2011. december 13-i 2011/95/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2011. L 337., 9. o.; helyesbítések: HL 2017. L 167., 58. o.; HL 2019. L 19., 20. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/10

---

Az Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (Románia) által 2023. március 21-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam) kontra Guvernul României, Ministerul Finanțelor

(C-179/23. sz. ügy, Credidam)

(2023/C 235/14)

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie

Az alapeljárás felei

Felülvizsgálati kérelmet előterjesztő felek – alperesek: Guvernul României, Ministerul Finanțelor

Ellenérdekű fél a felülvizsgálati eljárásban – Felperes: Centrul Român pentru Administrarea Drepturilor Artiștilor Interpreți (Credidam)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A 2006/112/EK irányelv (1) (a továbbiakban: héairányelv) 24. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének c) pontja értelmében vett szolgáltatásnyújtásnak minősül-e a közös jogkezelő szervezeteknek a szerzői jogok és szomszédos jogok jogosultjai tekintetében a díjazás beszedésére, elosztására és kifizetésére irányuló tevékenysége, amelynek ellentételezéseként az említett szervezetek jutalékot kapnak? |
| --- | --- |

1)

A 2006/112/EK irányelv (1) (a továbbiakban: héairányelv) 24. cikkének (1) bekezdése és 25. cikkének c) pontja értelmében vett szolgáltatásnyújtásnak minősül-e a közös jogkezelő szervezeteknek a szerzői jogok és szomszédos jogok jogosultjai tekintetében a díjazás beszedésére, elosztására és kifizetésére irányuló tevékenysége, amelynek ellentételezéseként az említett szervezetek jutalékot kapnak?

| 2) | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén a közös jogkezelő szervezeteknek a jogosultak tekintetében végzett tevékenysége akkor is a héairányelv értelmében vett szolgáltatásnyújtásnak minősül-e, ha megállapítható, hogy azok a jogosultak, akiknek javára a közös jogkezelő szervezetek a díjazást beszedik, nem nyújtanak szolgáltatást a díjazás megfizetésére kötelezett felhasználók részére? |
| --- | --- |

2)

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén a közös jogkezelő szervezeteknek a jogosultak tekintetében végzett tevékenysége akkor is a héairányelv értelmében vett szolgáltatásnyújtásnak minősül-e, ha megállapítható, hogy azok a jogosultak, akiknek javára a közös jogkezelő szervezetek a díjazást beszedik, nem nyújtanak szolgáltatást a díjazás megfizetésére kötelezett felhasználók részére?

---

(1)  A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (HL 2006 L 347., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/10

---

A Bundesfinanzhof (Németország) által 2023. március 22-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Finanzamt T kontra S

(C-184/23. sz. ügy, Finanzamt T II)

(2023/C 235/15)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzhof

Az alapeljárás felei

Felperes: Finanzamt T

Alperes: S

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Azt eredményezi-e több személy 77/388/EGK irányelv (1) 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint egyetlen adóalannyá történő összevonása, hogy az e személyek közötti, ellenszolgáltatás fejében teljesített szolgáltatásnyújtások nem tartoznak ezen irányelv 2. cikkének 1. pontja szerint a hozzáadottérték-adó hatálya alá? |
| --- | --- |

1)

Azt eredményezi-e több személy 77/388/EGK irányelv (1) 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerint egyetlen adóalannyá történő összevonása, hogy az e személyek közötti, ellenszolgáltatás fejében teljesített szolgáltatásnyújtások nem tartoznak ezen irányelv 2. cikkének 1. pontja szerint a hozzáadottérték-adó hatálya alá?

| 2) | Az e személyek közötti, ellenszolgáltatás fejében nyújtott szolgáltatások mindenképpen a hozzáadottérték-adó hatálya alá tartoznak-e, ha a szolgáltatás igénybevevője nem (vagy csak részben) jogosult az előzetesen felszámított adó levonására, mivel ellenkező esetben fennáll az adóbevétel-kiesés veszélye? |
| --- | --- |

2)

Az e személyek közötti, ellenszolgáltatás fejében nyújtott szolgáltatások mindenképpen a hozzáadottérték-adó hatálya alá tartoznak-e, ha a szolgáltatás igénybevevője nem (vagy csak részben) jogosult az előzetesen felszámított adó levonására, mivel ellenkező esetben fennáll az adóbevétel-kiesés veszélye?

---

(1)  A tagállamok forgalmi adóra vonatkozó jogszabályainak összehangolásáról – közös hozzáadottértékadó-rendszer: egységes adóalap megállapításról szóló, 1977. május 1-i 77/388/EGK hatodik tanácsi irányelv (HL 1977. L 145., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/11

---

Az Amtsgericht Lörrach (Németország) által 2023. március 23-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – hagyatéki eljárás, P. M. J. T. örökhagyó

(C-187/23. sz. ügy, Albausy (1))

(2023/C 235/16)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Amtsgericht Lörrach

Az alapeljárás felei

Felek: E. V. G.-T., P. T., F. T., G. T

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| a) | Úgy kell-e értelmezni az európai öröklési rendelet (2) 67. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontját, hogy az magára az európai öröklési bizonyítvány kiállítására irányuló eljárásban előterjesztett kifogásokra is vonatkozik, és a bíróság nem vizsgálhatja azokat, és nem csak a más eljárásokban előterjesztett kifogásokra vonatkozik? |
| --- | --- |

a)

Úgy kell-e értelmezni az európai öröklési rendelet (2) 67. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontját, hogy az magára az európai öröklési bizonyítvány kiállítására irányuló eljárásban előterjesztett kifogásokra is vonatkozik, és a bíróság nem vizsgálhatja azokat, és nem csak a más eljárásokban előterjesztett kifogásokra vonatkozik?

| b) | Ha az a) pontra igenlő a válasz: Úgy kell-e értelmezni az európai öröklési rendelet 67. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontját, hogy az európai öröklési bizonyítványt akkor sem lehet kiállítani, ha az európai öröklési bizonyítvány kiállítása iránti eljárásban kifogást emeltek, de azt a német jog szerinti öröklési bizonyítvány iránti eljárásban már megvizsgálták? |
| --- | --- |

b)

Ha az a) pontra igenlő a válasz: Úgy kell-e értelmezni az európai öröklési rendelet 67. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontját, hogy az európai öröklési bizonyítványt akkor sem lehet kiállítani, ha az európai öröklési bizonyítvány kiállítása iránti eljárásban kifogást emeltek, de azt a német jog szerinti öröklési bizonyítvány iránti eljárásban már megvizsgálták?

| c) | Ha az a) pontra igenlő a válasz: Úgy kell-e értelmezni az európai öröklési rendelet 67. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontját, hogy azon akkor is bármely kifogás értendő, ha azt megalapozatlanul terjesztették elő, és erről a tényről nem kell formális bizonyítást lefolytatni? |
| --- | --- |

c)

Ha az a) pontra igenlő a válasz: Úgy kell-e értelmezni az európai öröklési rendelet 67. cikke (1) bekezdése második albekezdésének a) pontját, hogy azon akkor is bármely kifogás értendő, ha azt megalapozatlanul terjesztették elő, és erről a tényről nem kell formális bizonyítást lefolytatni?

| d) | Ha az a) pontra nemleges a válasz: Milyen formában kell a bíróságnak megadnia azokat az okokat, amelyek alapján a bíróság elutasította a kifogásokat és kiállította az európai öröklési bizonyítványt? |
| --- | --- |

d)

Ha az a) pontra nemleges a válasz: Milyen formában kell a bíróságnak megadnia azokat az okokat, amelyek alapján a bíróság elutasította a kifogásokat és kiállította az európai öröklési bizonyítványt?

---

(1)  A jelen ügy neve fiktív, nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.

(2)  Az öröklési ügyekre irányadó joghatóságról, az alkalmazandó jogról, az öröklési ügyekben hozott határozatok elismeréséről és végrehajtásáról, valamint az öröklési ügyekben kiállított közokiratok elfogadásáról és végrehajtásáról, valamint az európai öröklési bizonyítvány bevezetéséről szóló, 2012. július 4-i 650/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2012. L 201., 107. o.; helyesbítések: HL 2012. L 344., 3. o., HL 2013. L 60., 140. o., HL 2019. L 243., 9. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/11

---

A Landgericht Mainz (Németország) által 2023. március 31-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FT és RRC Sports GmbH kontra Fédération internationale de football association (FIFA)

(C-209/23. sz. ügy, RRC Sports)

(2023/C 235/17)

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landgericht Mainz

Az alapeljárás felei

Felperesek: FT, RRC Sports GmbH

Alperes: Fédération internationale de football association (FIFA)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 101. cikkét (kartelltilalom), az EUMSZ 102. cikket (az erőfölénnyel való visszaélés tilalma) és az EUMSZ 56. cikket (a szolgáltatásnyújtás szabadsága), valamint az általános adatvédelmi rendelet (1) 6. cikkét, hogy azokkal ellentétes az olyan szabályozás, amelyet egy olyan nemzetközi sportszövetség (a jelen esetben: a FIFA) fogad el, amely az érintett sportág (a jelen esetben: labdarúgás) 211 nemzeti sportszövetségét tömöríti, és amelynek előírásai ezért mindenesetre az érintett sportág nemzeti professzionális ligáiban tevékenykedő szereplők (a jelen esetben: egyesületek [minek körében egyesületek alatt a tőkeegyesítő társaság formájában működő labdarúgóklubokat is érteni kell], játékosok [akik egyesületi tagok] és játékosügynökök) többségére kötelezőek, és amely szabályozás a következő tartalommal bír:

| 1) | tilos a játékosügynökök javára az átigazolási díjnak vagy az adott játékos éves díjazásának a százalékában meghatározott maximumot meghaladó díjban megállapodni vagy részükre ilyen díjat fizetni,
  amint azt a FIFA Football Agent Regulations (FFAR) 15. cikkének 2. bekezdése előírja, |
| --- | --- |

1)

tilos a játékosügynökök javára az átigazolási díjnak vagy az adott játékos éves díjazásának a százalékában meghatározott maximumot meghaladó díjban megállapodni vagy részükre ilyen díjat fizetni,

amint azt a FIFA Football Agent Regulations (FFAR) 15. cikkének 2. bekezdése előírja,

| 2) | tilos, hogy harmadik felek fizessék meg a játékosügynök szerződéses partnere részére a játékosügynöki szerződés alapján esedékes díjat,
  amint azt az FFAR 14. cikkének 2. és 3. bekezdése előírja, |
| --- | --- |

2)

tilos, hogy harmadik felek fizessék meg a játékosügynök szerződéses partnere részére a játékosügynöki szerződés alapján esedékes díjat,

amint azt az FFAR 14. cikkének 2. és 3. bekezdése előírja,

| 3) | tilos az egyesületek számára, hogy azokban az esetekben, amelyekben a játékosügynök az átvevő egyesület és a játékos képviseletében is eljár, a játékos és az egyesület által fizetendő díj teljes összegének 50 %-át meghaladó összeget fizessenek a játékosügynök szolgáltatásaiért,
  amint azt az FFAR 14. cikkének 10. bekezdése előírja, |
| --- | --- |

3)

tilos az egyesületek számára, hogy azokban az esetekben, amelyekben a játékosügynök az átvevő egyesület és a játékos képviseletében is eljár, a játékos és az egyesület által fizetendő díj teljes összegének 50 %-át meghaladó összeget fizessenek a játékosügynök szolgáltatásaiért,

amint azt az FFAR 14. cikkének 10. bekezdése előírja,

| 4) | a játékosügynöki szolgáltatások nyújtásának feltételét képező játékosügynöki engedély megadásához a kérelmezőnek alá kell vetnie magát a nemzetközi sportszövetség belső szabályozásainak (a jelen esetben: az FFAR-nak, a FIFA alapszabályának, a FIFA fegyelmi szabályzatának, a FIFA etikai kódexének, a játékosok jogállásáról és átigazolásáról szóló FIFA-szabályzatnak, valamint a szervek és testületek alapszabályainak, szabályzatainak, irányelveinek és határozatainak) és a nemzetközi sportszövetség, valamint a konföderációk és a tagszövetségek joghatóságának,
  amint azt az FFAR-nak a FIFA alapszabálya 8. cikkének 3. bekezdésével, 57. cikkének 1. bekezdésével, valamint 58. cikkének 1. és 2. bekezdésével, a FIFA fegyelmi szabályzata 5. cikkének a) pontjával, 49. cikkével, valamint 53. cikkének 3. bekezdésével és az etikai kódex 4. cikkének 2. bekezdésével, valamint 82. cikkének 1. bekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikkének 2. bekezdése, 16. cikke 2. bekezdésének b) pontja és 20. cikke előírja, |
| --- | --- |

4)

a játékosügynöki szolgáltatások nyújtásának feltételét képező játékosügynöki engedély megadásához a kérelmezőnek alá kell vetnie magát a nemzetközi sportszövetség belső szabályozásainak (a jelen esetben: az FFAR-nak, a FIFA alapszabályának, a FIFA fegyelmi szabályzatának, a FIFA etikai kódexének, a játékosok jogállásáról és átigazolásáról szóló FIFA-szabályzatnak, valamint a szervek és testületek alapszabályainak, szabályzatainak, irányelveinek és határozatainak) és a nemzetközi sportszövetség, valamint a konföderációk és a tagszövetségek joghatóságának,

amint azt az FFAR-nak a FIFA alapszabálya 8. cikkének 3. bekezdésével, 57. cikkének 1. bekezdésével, valamint 58. cikkének 1. és 2. bekezdésével, a FIFA fegyelmi szabályzata 5. cikkének a) pontjával, 49. cikkével, valamint 53. cikkének 3. bekezdésével és az etikai kódex 4. cikkének 2. bekezdésével, valamint 82. cikkének 1. bekezdésével összefüggésben értelmezett 4. cikkének 2. bekezdése, 16. cikke 2. bekezdésének b) pontja és 20. cikke előírja,

| 5) | a játékosügynöki engedély megadása olyan feltételekhez van kötve, amelyek szerint bűnösséget megállapító ítélet vagy büntetőeljárásban létrejött egyezség, illetve valamely hatóság vagy sportszövetség általi legalább kétéves eltiltás, felfüggesztés, törlés vagy egyéb kizárás esetén véglegesen kizárt az engedély megadása, anélkül, hogy lehetőség lenne az engedély későbbi megadására,
  amint azt az FFAR 5. cikke 1. bekezdése a) pontjának ii. és iii. alpontja előírja, |
| --- | --- |

5)

a játékosügynöki engedély megadása olyan feltételekhez van kötve, amelyek szerint bűnösséget megállapító ítélet vagy büntetőeljárásban létrejött egyezség, illetve valamely hatóság vagy sportszövetség általi legalább kétéves eltiltás, felfüggesztés, törlés vagy egyéb kizárás esetén véglegesen kizárt az engedély megadása, anélkül, hogy lehetőség lenne az engedély későbbi megadására,

amint azt az FFAR 5. cikke 1. bekezdése a) pontjának ii. és iii. alpontja előírja,

| 6) | tilos a játékosügynökök számára átigazolási és/vagy munkaszerződés megkötésével összefüggésben játékosügynöki vagy egyéb szolgáltatásokat nyújtani az alábbiak részére, és tőlük ezért díjazásban részesülni






  a) | az átadó egyesület és az átvevő egyesület, |
| --- | --- | --- |

6)

tilos a játékosügynökök számára átigazolási és/vagy munkaszerződés megkötésével összefüggésben játékosügynöki vagy egyéb szolgáltatásokat nyújtani az alábbiak részére, és tőlük ezért díjazásban részesülni

a)

az átadó egyesület és az átvevő egyesület,

| b) | az átadó egyesület és a játékos, |
| --- | --- |

b)

az átadó egyesület és a játékos,

| c) | az érdekelt összes fél (az átadó egyesület, az átvevő egyesület és a játékos), |
| --- | --- |

c)

az érdekelt összes fél (az átadó egyesület, az átvevő egyesület és a játékos),

amint azt az FFAR 12. cikkének 8. és 9. bekezdése előírja, illetve

| 6a) | tilos a játékosügynökök számára átigazolási és/vagy munkaszerződés megkötésével összefüggésben egy kapcsolódó játékosügynökkel közösen játékosügynöki vagy egyéb szolgáltatásokat nyújtani az alábbiak részére, és tőlük ezért díjazásban részesülni






  a) | az átadó egyesület és az átvevő egyesület, |
| --- | --- | --- |

6a)

tilos a játékosügynökök számára átigazolási és/vagy munkaszerződés megkötésével összefüggésben egy kapcsolódó játékosügynökkel közösen játékosügynöki vagy egyéb szolgáltatásokat nyújtani az alábbiak részére, és tőlük ezért díjazásban részesülni

a)

az átadó egyesület és az átvevő egyesület,

| b) | az átadó egyesület és a játékos, |
| --- | --- |

b)

az átadó egyesület és a játékos,

| c) | az érdekelt összes fél (az átadó egyesület, az átvevő egyesület és a játékos), |
| --- | --- |

c)

az érdekelt összes fél (az átadó egyesület, az átvevő egyesület és a játékos),

ha a kapcsolódó játékosügynök fogalma magában foglalja a „connected football agent” fogalmának az FFAR-ban szereplő meghatározása (FFAR, 6. o., iv. pont) szerinti együttműködést,

amint azt az FFAR-nak a „connected football agent” fogalmának az FFAR 6. oldalán a iv. pontban szereplő meghatározásával összefüggésben értelmezett 12. cikkének 10. bekezdése előírja,

| 7) | tilos a játékosügynökök számára olyan egyesülettel, játékossal, a nemzetközi sportszövetség olyan tagszövetségével vagy úgynevezett single-entity-league-et szervező olyan jogi személlyel kapcsolatba lépni vagy ügynöki szerződést kötni, aki, illetve amely jogosult játékosügynököt szerződtetni, és aki, illetve amely kizárólagos szerződést kötött egy másik játékosügynökkel,
  amint azt az FFAR 16. cikke 1. bekezdésének b) és c) pontja előírja, |
| --- | --- |

7)

tilos a játékosügynökök számára olyan egyesülettel, játékossal, a nemzetközi sportszövetség olyan tagszövetségével vagy úgynevezett single-entity-league-et szervező olyan jogi személlyel kapcsolatba lépni vagy ügynöki szerződést kötni, aki, illetve amely jogosult játékosügynököt szerződtetni, és aki, illetve amely kizárólagos szerződést kötött egy másik játékosügynökkel,

amint azt az FFAR 16. cikke 1. bekezdésének b) és c) pontja előírja,

| 8) | valamennyi játékosügynök nevét és részletes adatait, az általuk képviselt ügyfelek nevét, az egyes megbízók részére nyújtott játékosügynöki szolgáltatásokat és/vagy a játékosügynök közreműködésével végrehajtott valamennyi tranzakció részleteit, beleértve a játékosügynök részére fizetendő díj összegét is, fel kell tölteni a nemzetközi sportszövetség platformjára, és ezen információkat részlegesen hozzáférhetővé teszik a többi egyesület, játékos és játékosügynök számára,
  amint azt az FFAR 19. cikke előírja, |
| --- | --- |

8)

valamennyi játékosügynök nevét és részletes adatait, az általuk képviselt ügyfelek nevét, az egyes megbízók részére nyújtott játékosügynöki szolgáltatásokat és/vagy a játékosügynök közreműködésével végrehajtott valamennyi tranzakció részleteit, beleértve a játékosügynök részére fizetendő díj összegét is, fel kell tölteni a nemzetközi sportszövetség platformjára, és ezen információkat részlegesen hozzáférhetővé teszik a többi egyesület, játékos és játékosügynök számára,

amint azt az FFAR 19. cikke előírja,

| 9) | tilos a játékosügynöki szolgáltatásokért fizetendő díjról más módon megállapodni, mint kizárólag a játékos díjazása vagy az átigazolási díj alapján,
  amint azt az FFAR 15. cikkének 1. bekezdése előírja, |
| --- | --- |

9)

tilos a játékosügynöki szolgáltatásokért fizetendő díjról más módon megállapodni, mint kizárólag a játékos díjazása vagy az átigazolási díj alapján,

amint azt az FFAR 15. cikkének 1. bekezdése előírja,

| 10) | vélelmezendő, hogy a játékosügynök vagy a hozzá kapcsolódó játékosügynök által a játékosügynöki szolgáltatás nyújtását megelőzően vagy azt követően 24 hónappal az azon tranzakcióban érintett ügyfél részére nyújtott egyéb szolgáltatások, amelyhez a játékosügynöki szolgáltatásokat nyújtották, a játékosügynöki szolgáltatások részét képezik, és amennyiben a vélelem nem dönthető meg, úgy az egyéb szolgáltatásokért fizetett díjakat a játékosügynöki szolgáltatás díjazása részének kell tekinteni,
  amint azt az FFAR 15. cikkének 3. és 4. bekezdése előírja, |
| --- | --- |

10)

vélelmezendő, hogy a játékosügynök vagy a hozzá kapcsolódó játékosügynök által a játékosügynöki szolgáltatás nyújtását megelőzően vagy azt követően 24 hónappal az azon tranzakcióban érintett ügyfél részére nyújtott egyéb szolgáltatások, amelyhez a játékosügynöki szolgáltatásokat nyújtották, a játékosügynöki szolgáltatások részét képezik, és amennyiben a vélelem nem dönthető meg, úgy az egyéb szolgáltatásokért fizetett díjakat a játékosügynöki szolgáltatás díjazása részének kell tekinteni,

amint azt az FFAR 15. cikkének 3. és 4. bekezdése előírja,

| 11) | a játékosügynök százalékosan meghatározandó díjának összege csak a játékos részére ténylegesen fizetett fizetésen alapulhat,
  amint azt az FFAR 14. cikkének 7. és 12. bekezdése előírja, |
| --- | --- |

11)

a játékosügynök százalékosan meghatározandó díjának összege csak a játékos részére ténylegesen fizetett fizetésen alapulhat,

amint azt az FFAR 14. cikkének 7. és 12. bekezdése előírja,

| 12) | a játékosügynökök kötelesek az alábbi információkat a nemzetközi sportszövetség rendelkezésére bocsátani:






  a) | a megkötéstől számított 14 napon belül: az ügyféllel a képviseleti szerződésen kívül létrejött minden – többek között egyéb szolgáltatásokra vonatkozó – megállapodás, valamint a platformon kért információk, |
| --- | --- | --- |

12)

a játékosügynökök kötelesek az alábbi információkat a nemzetközi sportszövetség rendelkezésére bocsátani:

a)

a megkötéstől számított 14 napon belül: az ügyféllel a képviseleti szerződésen kívül létrejött minden – többek között egyéb szolgáltatásokra vonatkozó – megállapodás, valamint a platformon kért információk,

| b) | a díj megfizetésétől számított 14 napon belül: a platformon kért információk, |
| --- | --- |

b)

a díj megfizetésétől számított 14 napon belül: a platformon kért információk,

| c) | a képviseleti szerződésen kívül az ügyféllel kötött bármely megállapodáshoz kapcsolódó díj megfizetésétől számított 14 napon belül: a platformon kért információk, |
| --- | --- |

c)

a képviseleti szerződésen kívül az ügyféllel kötött bármely megállapodáshoz kapcsolódó díj megfizetésétől számított 14 napon belül: a platformon kért információk,

| d) | a megállapodás létrejöttétől számított 14 napon belül: a játékosügynökök között egyes szolgáltatások nyújtására létrejött együttműködési, illetve a játékosügynöki szolgáltatások bármely részéből származó bevétel vagy nyereség megosztására vonatkozó szerződés vagy egyéb megállapodás, |
| --- | --- |

d)

a megállapodás létrejöttétől számított 14 napon belül: a játékosügynökök között egyes szolgáltatások nyújtására létrejött együttműködési, illetve a játékosügynöki szolgáltatások bármely részéből származó bevétel vagy nyereség megosztására vonatkozó szerződés vagy egyéb megállapodás,

| e) | amennyiben ügyleteiket ügynökségen keresztül bonyolítják, az ügynökség bevonásával létrejött első tranzakciótól számított 14 napon belül: azoknak a játékosügynököknek a száma, akik ugyanazt az ügynökséget veszik igénybe ügyleteik lebonyolítására, valamint az ügynökség valamennyi munkavállalójának neve, |
| --- | --- |

e)

amennyiben ügyleteiket ügynökségen keresztül bonyolítják, az ügynökség bevonásával létrejött első tranzakciótól számított 14 napon belül: azoknak a játékosügynököknek a száma, akik ugyanazt az ügynökséget veszik igénybe ügyleteik lebonyolítására, valamint az ügynökség valamennyi munkavállalójának neve,

amint azt az FFAR 16. cikke 2. bekezdése j) pontjának ii–v. alpontja és k) pontjának ii. alpontja előírja,

| 13) | tilos az egyesületek számára a játékosügynökökkel a játékos egyesülethez közvetítése ellenében olyan díjazásban vagy díjazási elemekben megállapodni, vagy részükre olyan díjazást vagy díjazási elemeket fizetni, amelyek számítási alapja (többek között) az egyesület által a játékos további átigazolásából származóan kapott jövőbeni átigazolási kompenzációktól függ,
  amint azt a játékosok jogállásáról és átigazolásáról szóló FIFA-szabályzat (FIFA RSTP) 18ter. cikke 1. bekezdésének első fordulata és az FFAR 16. cikke 3. bekezdésének e) pontja előírja? |
| --- | --- |

13)

tilos az egyesületek számára a játékosügynökökkel a játékos egyesülethez közvetítése ellenében olyan díjazásban vagy díjazási elemekben megállapodni, vagy részükre olyan díjazást vagy díjazási elemeket fizetni, amelyek számítási alapja (többek között) az egyesület által a játékos további átigazolásából származóan kapott jövőbeni átigazolási kompenzációktól függ,

amint azt a játékosok jogállásáról és átigazolásáról szóló FIFA-szabályzat (FIFA RSTP) 18ter. cikke 1. bekezdésének első fordulata és az FFAR 16. cikke 3. bekezdésének e) pontja előírja?

---

(1)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016. L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 314., 72. o.; HL 2018. L 127., 2. o.; HL 2021. L 74., 35. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/14

---

A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2023. április 11-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – FR kontra Nemzeti Adó-és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-225/23. sz. ügy, Pinta (1))

(2023/C 235/18)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: FR

Alperes: Nemzeti Adó-és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Akként kell-e értelmezni az Európai közösségek Tanácsa 78/660/EGK irányelvének (2) (a továbbiakban: negyedik irányelv) hatályát megállapító, Az Európai Gazdasági közösség létrehozásáról szóló Szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 54. cikk (3) bekezdés g) pontját és az 58. cikkét, hogy a negyedik irányelv hatálya a magánszemély adózókra nem terjed ki, csak az 58. cikk szerinti társaságokra? |
| --- | --- |

1)

Akként kell-e értelmezni az Európai közösségek Tanácsa 78/660/EGK irányelvének (2) (a továbbiakban: negyedik irányelv) hatályát megállapító, Az Európai Gazdasági közösség létrehozásáról szóló Szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 54. cikk (3) bekezdés g) pontját és az 58. cikkét, hogy a negyedik irányelv hatálya a magánszemély adózókra nem terjed ki, csak az 58. cikk szerinti társaságokra?

| 2) | Amennyiben a válasz igen, az azt jelenti-e, hogy a negyedik irányelv hatályából következően az irányelv könyvvezetési, bizonylat kiállítási, iratmegőrzési és közzétételei kötelezettségeket előíró rendelkezései nem alkalmazhatók a magánszemélyekre, vagyis az abban előírt kötelezettségek csak a hatálya alá tartozó társaságokra vonatkoznak, így a magánszemély adózón e kötelezettségek nem kérhetők számon, és a terhére sem értékelhetők a magánszemély adózók adókötelezettsége betartásának vizsgálatára irányuló adóigazgatási, illetőleg bírósági eljárás során? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben a válasz igen, az azt jelenti-e, hogy a negyedik irányelv hatályából következően az irányelv könyvvezetési, bizonylat kiállítási, iratmegőrzési és közzétételei kötelezettségeket előíró rendelkezései nem alkalmazhatók a magánszemélyekre, vagyis az abban előírt kötelezettségek csak a hatálya alá tartozó társaságokra vonatkoznak, így a magánszemély adózón e kötelezettségek nem kérhetők számon, és a terhére sem értékelhetők a magánszemély adózók adókötelezettsége betartásának vizsgálatára irányuló adóigazgatási, illetőleg bírósági eljárás során?

| 3) | A fenti kérdésektől függetlenül, megfelel-e a negyedik irányelv 2., 31., 47., 48. és 51. cikkeiben előírt számviteli alapelveknek, a közzétételi kötelezettség céljának és funkciójának, továbbá az Európai Unió Alapjogi Charta (a továbbiakban: Charta) 47. cikke szerinti általános jogelveként elismert tisztességes eljáráshoz való jognak, valamint a jogbiztonság és az arányosság alapelvének a tagállami adóhatóság azon eljárása, hogy kizárólag azon ok miatt állapít meg a számviteli törvény rendelkezései alapján a magánszemély adózó terhére adókülönbözetet, mert a magánszemély adózó rajta kívülálló okok miatt nem tudja egy tőle az adóellenőrzés időpontjában már független, illetőleg törölt gazdasági társaság számviteli iratainak összességét az adóhatóság rendelkezésére bocsátani annak igazolására, hogy e társaságoknál viselt korábbi tisztségéből kifolyólag, illetőleg megállapodás alapján felvett, vagy magánszámlájára átutalt készpénzt a gazdasági társaságok pénztárába befizette, így az adóhatóság olyan cég számviteli dokumentumainak hiányát, illetőleg nem megfelelő voltát értékeli a magánszemély adózó terhére, amelyekkel az adóellenőrzés időpontjában objektív akadályok miatt nem rendelkezhet, továbbá amelyek létére és kiállításának módjára ráhatása nem volt? |
| --- | --- |

3)

A fenti kérdésektől függetlenül, megfelel-e a negyedik irányelv 2., 31., 47., 48. és 51. cikkeiben előírt számviteli alapelveknek, a közzétételi kötelezettség céljának és funkciójának, továbbá az Európai Unió Alapjogi Charta (a továbbiakban: Charta) 47. cikke szerinti általános jogelveként elismert tisztességes eljáráshoz való jognak, valamint a jogbiztonság és az arányosság alapelvének a tagállami adóhatóság azon eljárása, hogy kizárólag azon ok miatt állapít meg a számviteli törvény rendelkezései alapján a magánszemély adózó terhére adókülönbözetet, mert a magánszemély adózó rajta kívülálló okok miatt nem tudja egy tőle az adóellenőrzés időpontjában már független, illetőleg törölt gazdasági társaság számviteli iratainak összességét az adóhatóság rendelkezésére bocsátani annak igazolására, hogy e társaságoknál viselt korábbi tisztségéből kifolyólag, illetőleg megállapodás alapján felvett, vagy magánszámlájára átutalt készpénzt a gazdasági társaságok pénztárába befizette, így az adóhatóság olyan cég számviteli dokumentumainak hiányát, illetőleg nem megfelelő voltát értékeli a magánszemély adózó terhére, amelyekkel az adóellenőrzés időpontjában objektív akadályok miatt nem rendelkezhet, továbbá amelyek létére és kiállításának módjára ráhatása nem volt?

| 4) | Értelmezhetők-e a negyedik irányelv preambulum bekezdései, valamint a 2., 31., 47., 48. és 51. cikkei akként, hogy az e cikkekben foglalt kötelezettségek teljesítése törvényi vélelmet keletkeztet arra, hogy a közzétett éves pénzügyi kimutatásokban foglaltak megfelelnek a számviteli alapelveknek, így különösen a valódiság elvének és a bizonylati elvnek és az azokon alapuló számviteli dokumentumoknak? |
| --- | --- |

4)

Értelmezhetők-e a negyedik irányelv preambulum bekezdései, valamint a 2., 31., 47., 48. és 51. cikkei akként, hogy az e cikkekben foglalt kötelezettségek teljesítése törvényi vélelmet keletkeztet arra, hogy a közzétett éves pénzügyi kimutatásokban foglaltak megfelelnek a számviteli alapelveknek, így különösen a valódiság elvének és a bizonylati elvnek és az azokon alapuló számviteli dokumentumoknak?

| 5) | Megfelel-e a negyedik irányelv 2., 31., 47., 48. és 51. cikkeinek, a Charta 47. cikke szerinti tisztességes eljáráshoz való jognak, valamint a jogbiztonság, az uniós jog elsőbbsége és tényleges érvényesülése alapelvének az az eljárás, melyben az adóhatóság a nélkül, hogy a negyedik irányelv rendelkezéseinek betartásához fűződő törvényi vélelmet megdöntené, nem fogadja el önmagában hitelt érdemlő bizonyítékként a számviteli előírásoknak megfelelőn kiállított egyes számviteli bizonylatokat? |
| --- | --- |

5)

Megfelel-e a negyedik irányelv 2., 31., 47., 48. és 51. cikkeinek, a Charta 47. cikke szerinti tisztességes eljáráshoz való jognak, valamint a jogbiztonság, az uniós jog elsőbbsége és tényleges érvényesülése alapelvének az az eljárás, melyben az adóhatóság a nélkül, hogy a negyedik irányelv rendelkezéseinek betartásához fűződő törvényi vélelmet megdöntené, nem fogadja el önmagában hitelt érdemlő bizonyítékként a számviteli előírásoknak megfelelőn kiállított egyes számviteli bizonylatokat?

| 6) | Megfelel-e a negyedik irányelv 2., 31., 47., 48. és 51. cikkeinek, valamint a Charta 47. cikke szerinti tisztességes eljáráshoz való jognak és a jogbiztonság alapelvének az az eljárás, melyben az adóhatóság nem fogadja el a társaság közzétett éves pénzügyi kimutatásait a magánszemély adózó által becsatolt, alakilag megfelelő számviteli dokumentumok (pénztárbizonylatok) és az azokat alátámasztó tanúvallomások és nyilatkozatok kontrolladataként arra hivatkozással, hogy azok önmagukban nem elégségesek, mert az eljárás tárgyát képező pénzmozgások hitelt érdemlő igazolásához a társaság vizsgált adóévre vonatkozó teljes könyvelési iratanyaga szükséges? Levonható-e olyan következtetés a negyedik irányelv fent hivatkozott cikkeiből, hogy az azok alapján vezetett teljes könyvelési iratanyag bizonyító ereje a társaság bankszámlájáról felvett pénztári befizetések igazolása tekintetében nagyobb, mint a negyedik irányelv 48. és 51. cikkeinek megfelelően közzétett éves beszámolóé, illetőleg az ugyanazon számviteli előírások szerint kiállított egyes bevételi pénztárbizonylatoké? |
| --- | --- |

6)

Megfelel-e a negyedik irányelv 2., 31., 47., 48. és 51. cikkeinek, valamint a Charta 47. cikke szerinti tisztességes eljáráshoz való jognak és a jogbiztonság alapelvének az az eljárás, melyben az adóhatóság nem fogadja el a társaság közzétett éves pénzügyi kimutatásait a magánszemély adózó által becsatolt, alakilag megfelelő számviteli dokumentumok (pénztárbizonylatok) és az azokat alátámasztó tanúvallomások és nyilatkozatok kontrolladataként arra hivatkozással, hogy azok önmagukban nem elégségesek, mert az eljárás tárgyát képező pénzmozgások hitelt érdemlő igazolásához a társaság vizsgált adóévre vonatkozó teljes könyvelési iratanyaga szükséges? Levonható-e olyan következtetés a negyedik irányelv fent hivatkozott cikkeiből, hogy az azok alapján vezetett teljes könyvelési iratanyag bizonyító ereje a társaság bankszámlájáról felvett pénztári befizetések igazolása tekintetében nagyobb, mint a negyedik irányelv 48. és 51. cikkeinek megfelelően közzétett éves beszámolóé, illetőleg az ugyanazon számviteli előírások szerint kiállított egyes bevételi pénztárbizonylatoké?

---

(1)  A jelen ügy neve fiktív. Az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.

(2)  A Tanács negyedik irányelve (1978. július 25.) a Szerződés 54. cikke (3) bekezdésének g) pontja alapján meghatározott jogi formájú társaságok éves beszámolójáról (HL 1978., L 222., 11. o., magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 21. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/15

---

A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2023. április 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Paolo Beltrami S.p.A. kontra Comune di Milano

(C-235/23. sz. ügy, Paolo Beltrami)

(2023/C 235/19)

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Felperes: Paolo Beltrami S.p.A.

Alperes: Comune di Milano

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Ellentétes-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 16., 49., 50. és 52. cikkével, az emberi jogok európai egyezménye – EJEE 7. kiegészítő jegyzőkönyvének 4. cikkével, az EUSZ 6. cikkel, az arányosságnak, a versenynek, a letelepedés és a szolgáltatásnyújtás szabadságának az EUMSZ 49., 50., 54. és 56. cikkben foglalt elvével a (2006. évi 163. sz. decreto legislativo [felhatalmazáson alapuló törvényerejű rendelet] 75. cikkében foglalt) olyan nemzeti szabályozás, amely egy gazdasági szereplőnek az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződés odaítélésére vonatkozó eljárásból való kizárása automatikus következményeként az ideiglenes biztosíték [ajánlatkérő hatóság általi] beszedésének alkalmazását írja elő, függetlenül attól a körülménytől, hogy e gazdasági szereplőnek ítélték-e oda a szerződést vagy sem?

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/16

---

A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2023. április 17-én benyújtott fellebbezés

(C-244/23. P. sz. ügy)

(2023/C 235/20)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: I. Georgiopoulos, F. Tomat meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Carpatair SA, Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.), Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia” SA (AITTV)

A fellebbező kérelmei

A felperes azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítéletét annyiban, amennyiben az helyt adott az ezen ügyben hivatkozott második jogalapnak, és megállapította, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia” SA (AITTV) és a Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) nem biztosított előnyt a Wizz Air számára; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítéletét annyiban, amennyiben az helyt adott az ezen ügyben hivatkozott második jogalapnak, és megállapította, hogy a Bizottság tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia” SA (AITTV) és a Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) nem biztosított előnyt a Wizz Air számára;

| — | utasítsa el a T-522/20. sz. ügyben előterjesztett második jogalapot, és |
| --- | --- |

—

utasítsa el a T-522/20. sz. ügyben előterjesztett második jogalapot, és

| — | a Carpatair SA-t kötelezze mindkét eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Carpatair SA-t kötelezze mindkét eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A megtámadott ítéletben a Törvényszék megsemmisítette az SA. 31662 – Románia által a temesvári nemzetközi repülőtér javára végrehajtott C/2011 (ex NN/2011) – Wizz Air állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozat (1) 2. cikkét, amennyiben az megállapította, hogy a 2010. évi légiforgalmi tájékoztató kiadványban szereplő repülőtéri díjak és a Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia” SA (AITTV) és Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) 2008-ban (beleértve a 2010. évi módosító megállapodásokat is) nem minősül állami támogatásnak.

A Bizottság egyetlen jogalapra hivatkozik a megtámadott ítélet elleni fellebbezésének alátámasztására.

A fellebbezés jogalapja: A megtámadott ítélet 179–201. pontjában a Törvényszék az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során tévesen alkalmazta a jogot, megsértette az indokolási kötelezettségét az elégtelen és ellentmondásos indokolás, a határozat téves olvasata és értelmezése miatt. E jogalap öt részből áll:

| — | Első rész: A megtámadott ítélet 186–192. pontjában a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során, különösen a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását illetően. A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy az előzetes értékelés hiánya önmagában meghatározó tényező ezen elv alkalmazása szempontjából. |
| --- | --- |

—

Első rész: A megtámadott ítélet 186–192. pontjában a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során, különösen a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását illetően. A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor úgy ítélte meg, hogy az előzetes értékelés hiánya önmagában meghatározó tényező ezen elv alkalmazása szempontjából.

| — | Második rész: A megtámadott ítélet 186–192. pontjában a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során, különösen a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását illetően, amikor elutasította az intézkedés elfogadásáról szóló döntés meghozatalának időpontjában rendelkezésre álló adatok és előrelátható fejlemények alapján utólag rekonstruált előzetes jövedelmezőségi elemzések relevanciáját. |
| --- | --- |

—

Második rész: A megtámadott ítélet 186–192. pontjában a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során, különösen a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását illetően, amikor elutasította az intézkedés elfogadásáról szóló döntés meghozatalának időpontjában rendelkezésre álló adatok és előrelátható fejlemények alapján utólag rekonstruált előzetes jövedelmezőségi elemzések relevanciáját.

| — | Harmadik rész: A megtámadott ítélet 179–185. pontjában a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során, különösen a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását és az ezen elv alkalmazásához szükséges bizonyíték típusát illetően. Ezenkívül a megtámadott ítélet 182. és 184. pontjában a Törvényszék nem teljesítette indokolási kötelezettségét, mivel elégtelen és ellentmondásos érvelést követett. |
| --- | --- |

—

Harmadik rész: A megtámadott ítélet 179–185. pontjában a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során, különösen a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását és az ezen elv alkalmazásához szükséges bizonyíték típusát illetően. Ezenkívül a megtámadott ítélet 182. és 184. pontjában a Törvényszék nem teljesítette indokolási kötelezettségét, mivel elégtelen és ellentmondásos érvelést követett.

| — | Negyedik rész: A megtámadott ítélet 186–192. pontjában a Törvényszék az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során tévesen alkalmazta a jogot, különösen a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását és az intézkedés elfogadását követő körülmények relevanciáját illetően. A Törvényszék nem tett különbséget az intézkedés elfogadását követő elemek és az ezen intézkedés elfogadását követően készített gazdasági tanulmányok és elemzések között, amelyek azonban az intézkedés végrehajtásáról szóló döntés meghozatalának időpontjában rendelkezésre álló adatokon és előrelátható fejleményeken alapultak. Ezenkívül a megtámadott ítélet 196. és 197. pontjában a Törvényszék elferdítette és tévesen értelmezte az SA. 31662 állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

—

Negyedik rész: A megtámadott ítélet 186–192. pontjában a Törvényszék az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során tévesen alkalmazta a jogot, különösen a piacgazdasági szereplő elvének alkalmazását és az intézkedés elfogadását követő körülmények relevanciáját illetően. A Törvényszék nem tett különbséget az intézkedés elfogadását követő elemek és az ezen intézkedés elfogadását követően készített gazdasági tanulmányok és elemzések között, amelyek azonban az intézkedés végrehajtásáról szóló döntés meghozatalának időpontjában rendelkezésre álló adatokon és előrelátható fejleményeken alapultak. Ezenkívül a megtámadott ítélet 196. és 197. pontjában a Törvényszék elferdítette és tévesen értelmezte az SA. 31662 állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozatot.

| — | Ötödik rész: A megtámadott ítélet 193. és 195. pontjában a Törvényszék az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során tévesen alkalmazta a jogot, megsértette az indokolási kötelezettségét, mivel elégtelen és ellentmondásos érvelést követett, valamint tévesen mutatta be és tévesen értelmezte az SA. 31662 állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozatot. |
| --- | --- |

—

Ötödik rész: A megtámadott ítélet 193. és 195. pontjában a Törvényszék az EUMSZ 107. cikk (1) bekezdésének értelmezése során tévesen alkalmazta a jogot, megsértette az indokolási kötelezettségét, mivel elégtelen és ellentmondásos érvelést követett, valamint tévesen mutatta be és tévesen értelmezte az SA. 31662 állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozatot.

Végül a Törvényszék indokolatlanul kiterjesztette a 2008. évi megállapodások tekintetében levont következtetéseket a 2010. évi módosító megállapodásokra. A megtámadott ítélet 170–198. pontjában szereplő megállapítások kizárólag a 2008. évi megállapodásokra vonatkoznak. Ezen ítélet 199. pontja és rendelkező részének 1. pontja azonban a 2010. évi módosító megállapodásokra is hivatkozik; e hivatkozásokat nem támasztják alá a megtámadott ítéletben szereplő megállapítások. Ennélfogva a megtámadott ítélet sérti az indokolási kötelezettséget.

---

(1)  HL 2021. L 308., 1. o.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/17

---

A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítélete ellen a Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) által 2023. április 17-én benyújtott fellebbezés

(C-245/23. P. sz. ügy)

(2023/C 235/21)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.) (képviselők: E. Vahida avocat, S. Rating abogado, I.-G. Metaxas-Maranghidis Δικηγόρος)

A többi fél az eljárásban: Carpatair SA, Európai Bizottság, Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia” SA (AITTV)

A fellebbező kérelmei

A felllebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-522/20. sz., Carpatair SA kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-522/20. sz., Carpatair SA kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítéletét;

| — | utasítsa el a Carpatair által SA. 31662 – Románia által a temesvári nemzetközi repülőtér javára végrehajtott C/2011 (ex NN/2011) – Wizz Air állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozat (1) megsemmisítése iránt benyújtott keresetet, és |
| --- | --- |

—

utasítsa el a Carpatair által SA. 31662 – Románia által a temesvári nemzetközi repülőtér javára végrehajtott C/2011 (ex NN/2011) – Wizz Air állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozat (1) megsemmisítése iránt benyújtott keresetet, és

| — | a Carpatairt kötelezze saját költségei, valamint a Wizz Air részéről mind a Törvényszék, mind a Bíróság előtti eljárás során felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Carpatairt kötelezze saját költségei, valamint a Wizz Air részéről mind a Törvényszék, mind a Bíróság előtti eljárás során felmerült költségek viselésére.

Másodlagosan:

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-522/20. sz., Carpatair SA kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-522/20. sz., Carpatair SA kontra Európai Bizottság ügyben hozott ítéletét;

| — | utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé újbóli határozathozatal céljából, és |
| --- | --- |

—

utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé újbóli határozathozatal céljából, és

| — | jelenleg ne határozzon az elsőfokú eljárás és a fellebbezés költségeiről. |
| --- | --- |

—

jelenleg ne határozzon az elsőfokú eljárás és a fellebbezés költségeiről.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező azt állítja, hogy a megtámadott ítéletet a következő okok miatt hatályon kívül kell helyezni.

| — | Az első fellebbezési jogalap: a Törvényszék elferdítette a bizonyítékokat, és lényeges eljárási szabályt sértett meg a Wizz Air és a repülőtér közötti 2008. és 2010. évi megállapodások, valamint a Carpatair által állítólagosan elszenvedett jelentős következmények közötti okozati összefüggés fennállására vonatkozó következtetéseivel. |
| --- | --- |

—

Az első fellebbezési jogalap: a Törvényszék elferdítette a bizonyítékokat, és lényeges eljárási szabályt sértett meg a Wizz Air és a repülőtér közötti 2008. és 2010. évi megállapodások, valamint a Carpatair által állítólagosan elszenvedett jelentős következmények közötti okozati összefüggés fennállására vonatkozó következtetéseivel.

| — | Második fellebbezési jogalap: a Törvényszék nem indokolta meg, hogy a Carpatairt jelentős hatás érte a 2010. évi légiforgalmi tájékoztató kiadvány, valamint azt, hogy a Carpatair ezen intézkedés tekintetében kereshetőségi joggal rendelkezett. |
| --- | --- |

—

Második fellebbezési jogalap: a Törvényszék nem indokolta meg, hogy a Carpatairt jelentős hatás érte a 2010. évi légiforgalmi tájékoztató kiadvány, valamint azt, hogy a Carpatair ezen intézkedés tekintetében kereshetőségi joggal rendelkezett.

| — | A harmadik fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy téves a Bizottság azon következtetése, amely szerint a 2010. évi légiforgalmi tájékoztató kiadvány nem szelektív. |
| --- | --- |

—

A harmadik fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy téves a Bizottság azon következtetése, amely szerint a 2010. évi légiforgalmi tájékoztató kiadvány nem szelektív.

| — | Negyedik fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a 2008. és 2010. évi megállapodások jövedelmezőségéről szóló, előzetes adatokon alapuló utólagos jelentés nem releváns. |
| --- | --- |

—

Negyedik fellebbezési jogalap: a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor megállapította, hogy a 2008. és 2010. évi megállapodások jövedelmezőségéről szóló, előzetes adatokon alapuló utólagos jelentés nem releváns.

---

(1)  HL 2021. L 308., 1. o.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/18

---

A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-522/20. sz., Carpatair kontra Bizottság ügyben 2023. február 8-án hozott ítélete ellen a Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia” SA (AITTV) által 2023. április 17-én benyújtott fellebbezés

(C-246/23. P. sz. ügy)

(2023/C 235/22)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: Societatea Naţională „Aeroportul Internaţional Timişoara – Traian Vuia” SA (AITTV) (képviselők: V. Power, R. Hourihan solicitors)

A többi fél az eljárásban: Carpatair SA, European Commission, Wizz Air Hungary Légiközlekedési Zrt. (Wizz Air Hungary Zrt.)

A fellebbező kérelmei

| — | helyezze hatályon kívül a Törvényszék ítéletét és utasítsa el a Carpatair által a határozat (1) ellen benyújtott megsemmisítés iránti keresetet, valamint maga határozzon a Carpatair kérelmének teljes elutasításáról (beleértve annak harmadik és negyedik jogalapját is, amelyeket a Törvényszék nem bírált el), vagy utalja vissza az ügyet új határozathozatalra a Törvényszék elé, és |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Törvényszék ítéletét és utasítsa el a Carpatair által a határozat (1) ellen benyújtott megsemmisítés iránti keresetet, valamint maga határozzon a Carpatair kérelmének teljes elutasításáról (beleértve annak harmadik és negyedik jogalapját is, amelyeket a Törvényszék nem bírált el), vagy utalja vissza az ügyet új határozathozatalra a Törvényszék elé, és

| — | az ügynek a Törvényszék elé történő visszautalása esetén a Carpatair és az AITTV költségeinek kérdéséről jelenleg ne határozzon, vagy ha a tisztelt Bíróság maga határoz az ügy érdemében, a Carpatairt kötelezze saját költségeinek, valamint az AITTV első fokon és a fellebbezés keretében felmerült költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az ügynek a Törvényszék elé történő visszautalása esetén a Carpatair és az AITTV költségeinek kérdéséről jelenleg ne határozzon, vagy ha a tisztelt Bíróság maga határoz az ügy érdemében, a Carpatairt kötelezze saját költségeinek, valamint az AITTV első fokon és a fellebbezés keretében felmerült költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező azt állítja, hogy a megtámadott ítéletet az alábbi indokok alapján hatályon kívül kell helyezni, mivel:

| 1. | jogalap – tévesen alkalmazta a jogot, amikor a Carpatair keresetét elfogadhatónak minősítette annak ellenére, hogy a vitatott megállapodások nem „érintették jelentősen” a Carpatairt; |
| --- | --- |

1.

jogalap – tévesen alkalmazta a jogot, amikor a Carpatair keresetét elfogadhatónak minősítette annak ellenére, hogy a vitatott megállapodások nem „érintették jelentősen” a Carpatairt;

| 2. | jogalap – tévesen alkalmazta a jogot, amikor azt állapította meg, hogy a megállapodások szelektívek voltak; |
| --- | --- |

2.

jogalap – tévesen alkalmazta a jogot, amikor azt állapította meg, hogy a megállapodások szelektívek voltak;

| 3. | jogalap – tévesen alkalmazta a jogot, amikor elutasította az előzetes értékelés elfogadhatóságát; |
| --- | --- |

3.

jogalap – tévesen alkalmazta a jogot, amikor elutasította az előzetes értékelés elfogadhatóságát;

| 4. | jogalap – figyelmen kívül hagyta a releváns megfontolásokat (például amikor az Oxera-jelentést „nem relevánsnak” minősítette), valamint |
| --- | --- |

4.

jogalap – figyelmen kívül hagyta a releváns megfontolásokat (például amikor az Oxera-jelentést „nem relevánsnak” minősítette), valamint

| 5. | jogalap – nem vette kellőképpen figyelembe a Bizottság, a Wizz Air és az AITTV által arra vonatkozóan benyújtott bizonyítékokat, hogy a megállapodások megkötése idején nem állt fenn érdemi verseny a Wizz Air és a Carpatair. |
| --- | --- |

5.

jogalap – nem vette kellőképpen figyelembe a Bizottság, a Wizz Air és az AITTV által arra vonatkozóan benyújtott bizonyítékokat, hogy a megállapodások megkötése idején nem állt fenn érdemi verseny a Wizz Air és a Carpatair.

---

(1)  SA. 31662 – Románia által a temesvári nemzetközi repülőtér javára végrehajtott C/2011 (ex NN/2011) – Wizz Air állami támogatásról szóló, 2020. február 24-i (EU) 2021/1428 bizottsági határozat (HL 2021. L 308., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/19

---

A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2023. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – VP kontra Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

(C-247/23. sz. ügy, Deldits (1))

(2023/C 235/23)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: VP

Alperes: Országos Idegenrendészeti Főigazgatóság

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | A GDPR (2) 16. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy a tagállami jog szerint nyilvántartásokat kezelő hatóság az érintetti joggyakorlásra tekintettel köteles helyesbíteni a hatóság által nyilvántartott, az érintett személy nemére vonatkozó személyes adatot, amennyiben az a nyilvántartásban történt rögzítés óta megváltozott, ezáltal nem felel meg a GDPR 5. cikk (1) bekezdés d) pontjában lefektetett pontosság elvének? |
| --- | --- |

1)

A GDPR (2) 16. cikkét úgy kell-e értelmezni, hogy a tagállami jog szerint nyilvántartásokat kezelő hatóság az érintetti joggyakorlásra tekintettel köteles helyesbíteni a hatóság által nyilvántartott, az érintett személy nemére vonatkozó személyes adatot, amennyiben az a nyilvántartásban történt rögzítés óta megváltozott, ezáltal nem felel meg a GDPR 5. cikk (1) bekezdés d) pontjában lefektetett pontosság elvének?

| 2) | Az 1. kérdésre adott igen válasz esetén úgy kell-e értelmezni a GDPR 16. cikkét, hogy a nemére vonatkozó adat helyesbítését kérelmező személytől elvárja, hogy helyesbítés iránti igényét bizonyítékokkal támassza alá? |
| --- | --- |

2)

Az 1. kérdésre adott igen válasz esetén úgy kell-e értelmezni a GDPR 16. cikkét, hogy a nemére vonatkozó adat helyesbítését kérelmező személytől elvárja, hogy helyesbítés iránti igényét bizonyítékokkal támassza alá?

| 3) | A 2. kérdésre adott igen válasz esetén úgy kell-e értelmezni a GDPR 16. cikkét, hogy a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy átesett nemátalakító műtéten? |
| --- | --- |

3)

A 2. kérdésre adott igen válasz esetén úgy kell-e értelmezni a GDPR 16. cikkét, hogy a kérelmezőnek igazolnia kell, hogy átesett nemátalakító műtéten?

---

(1)  A jelen ügy neve fiktív. Az nem egyezik az eljárásban részt vevő egyetlen fél valódi nevével sem.

(2)  A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016., L 119., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/20

---

A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2023. április 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Novo Nordisk AS kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

(C-248/23. sz. ügy, Novo Nordisk)

(2023/C 235/24)

Az eljárás nyelve: magyar

A kérdést előterjesztő bíróság

Fővárosi Törvényszék

Az alapeljárás felei

Felperes: Novo Nordisk AS

Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (1) 90. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal összeegyeztethetetlen az alapügyben szóban forgó nemzeti szabályozás, amely szerint a jogszabály alapján az állami egészségbiztosító részére a közfinanszírozásban részesülő gyógyszerkészítményekért kapott árbevételéből befizetéseket teljesítő gyógyszeripari vállalkozás nem jogosult az adóalap utólagos csökkentésére arra való tekintettel, hogy a befizetésekre jogszabály alapján kerül sor, a befizetési kötelezettség alapja csökkenthető a támogatásvolumen-szerződés alapján teljesített befizetésekkel és a vállalkozás egészségügyi ágazatot érintő kutatás-fejlesztésre elszámolt ráfordításaival, a teljesítendő pénzösszeget az állami adóhatóság szedi be, aki azt haladéktalanul továbbutalja az állami egészségbiztosító részére?

---

(1)  HL 2006., L 347., 1. o.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/20

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-354/21. sz., ClientEarth kontra Bizottság ügyben 2023. február 1-jén hozott ítélete ellen a ClientEarth AISBL által 2023. április 18-án benyújtott fellebbezés

(C-249/23. P. sz. ügy)

(2023/C 235/25)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbező: ClientEarth AISBL (képviselők: O. W. Brouwer és T. C. van Helfteren advocaten)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

| — | hozzon jogerős ítéletet és semmisítse meg az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) alapján kért egyes dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadásáról szóló, 2021. április 7-i C(2021) 4348 final bizottsági határozatot, vagy másodlagosan |
| --- | --- |

—

hozzon jogerős ítéletet és semmisítse meg az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) alapján kért egyes dokumentumokhoz való hozzáférés megtagadásáról szóló, 2021. április 7-i C(2021) 4348 final bizottsági határozatot, vagy másodlagosan

| — | utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé a Bíróság ítéletével összhangban lévő ítélet meghozatala céljából; és |
| --- | --- |

—

utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé a Bíróság ítéletével összhangban lévő ítélet meghozatala céljából; és

| — | a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére, beleértve bármely beavatkozó fél költségeit is. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére, beleértve bármely beavatkozó fél költségeit is.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezése alátámasztása érdekében a fellebbező két jogalapra hivatkozik.

Első jogalap: a Törvényszék ítéletének indokolása ellentmondásos, az ítélet a bizonyítékok téves értékelésén, valamint téves jogalkalmazáson alapul az annak értékelésére szolgáló jogi mérce alkalmazása tekintetében, hogy fennáll-e olyan nyomós közérdek, amely az 1049/2001 rendelet 4. cikkének (2) bekezdése értelmében igazolhatja a hozzáférhetővé tételt.

Második jogalap: a Törvényszék ítéletének indokolása elégtelen a nyomós közérdek fennállásának elutasításával kapcsolatban.

---

(1)  HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/21

---

Az Ekonomisko lietu tiesa (Lettország) által 2023. április 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – A, B, C, D, F, E, G, SIA AVVA, SIA Liftu alianse elleni büntetőeljárás

(C-255/23. sz. ügy, AVVA és társai)

(2023/C 235/26)

Az eljárás nyelve: lett

A kérdést előterjesztő bíróság

Ekonomisko lietu tiesa

Az alap-büntetőeljárás résztvevői

A, B, C, D, F, E, G, SIA AVVA, SIA Liftu alianse

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1) | Megenged-e a 2014/41 irányelv (1) 1. cikkének (1) bekezdése, 6. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 24. cikke (1) bekezdésének második albekezdése egy olyan tagállami szabályozást, amely európai nyomozási határozat kibocsátása nélkül teszi lehetővé egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező személynek a bírósági eljárás lefolytatásában videokonferencia segítségével, vádlotti minőségben történő részvételét, ha a vádlott meghallgatására – azaz a bizonyításfelvételre – a bírósági eljárás ezen szakaszában nem kerül sor, feltéve, hogy az eljárásért felelős személynek az ügyre vonatkozó bírósági eljárás helye szerinti tagállamban lehetősége van arra, hogy technikai eszközök útján megállapítsa a másik tagállamban tartózkodó személy személyazonosságát, és e személy védelemhez való joga, valamint tolmács segítsége biztosított? |
| --- | --- |

1)

Megenged-e a 2014/41 irányelv (1) 1. cikkének (1) bekezdése, 6. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 24. cikke (1) bekezdésének második albekezdése egy olyan tagállami szabályozást, amely európai nyomozási határozat kibocsátása nélkül teszi lehetővé egy másik tagállamban lakóhellyel rendelkező személynek a bírósági eljárás lefolytatásában videokonferencia segítségével, vádlotti minőségben történő részvételét, ha a vádlott meghallgatására – azaz a bizonyításfelvételre – a bírósági eljárás ezen szakaszában nem kerül sor, feltéve, hogy az eljárásért felelős személynek az ügyre vonatkozó bírósági eljárás helye szerinti tagállamban lehetősége van arra, hogy technikai eszközök útján megállapítsa a másik tagállamban tartózkodó személy személyazonosságát, és e személy védelemhez való joga, valamint tolmács segítsége biztosított?

| 2) | Amennyiben az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre igenlő választ kell adni, a meghallgatandó személy hozzájárulása lehet-e követelménye – illetve önálló vagy kiegészítő előfeltétele – annak, hogy a meghallgatandó személy videokonferencia segítségével részt vehessen az említett bírósági eljárás lefolytatásában, amelyben nem kerül sor bizonyításfelvételre, ha az eljárásért felelős személynek az ügyre vonatkozó bírósági eljárás helye szerinti tagállamban lehetősége van arra, hogy technikai eszközök útján megállapítsa a másik tagállamban tartózkodó személy személyazonosságát, és ha biztosított e személy védelemhez való joga és tolmács segítsége? |
| --- | --- |

2)

Amennyiben az előzetes döntéshozatalra előterjesztett első kérdésre igenlő választ kell adni, a meghallgatandó személy hozzájárulása lehet-e követelménye – illetve önálló vagy kiegészítő előfeltétele – annak, hogy a meghallgatandó személy videokonferencia segítségével részt vehessen az említett bírósági eljárás lefolytatásában, amelyben nem kerül sor bizonyításfelvételre, ha az eljárásért felelős személynek az ügyre vonatkozó bírósági eljárás helye szerinti tagállamban lehetősége van arra, hogy technikai eszközök útján megállapítsa a másik tagállamban tartózkodó személy személyazonosságát, és ha biztosított e személy védelemhez való joga és tolmács segítsége?

---

(1)  A büntetőügyekben kibocsátott európai nyomozási határozatról szóló, 2014. április 3-i 2014/41/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2014. L 130., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/21

---

A Törvényszék (első tanács) T-235/21. sz., Bolgár Köztársaság kontra Európai Bizottság ügyben 2023. március 8-án hozott ítélete ellen a Bolgár Köztársaság által 2023. május 8-án benyújtott fellebbezés

(C-294/23. P. sz. ügy)

(2023/C 235/27)

Az eljárás nyelve: bolgár

Felek

Fellebbező: Bolgár Köztársaság (képviselők: T. Mitova és S. Ruseva meghatalmazottak)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbező kérelmei

| — | teljes egészében helyezze hatályon kívül a Bulgária kontra Bizottság ügyben 2023. március 8-án hozott ítéletet (T-235/21, EU:T:2023:105), és hozzon végleges ítéletet, vagy másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé határozathozatalra; és |
| --- | --- |

—

teljes egészében helyezze hatályon kívül a Bulgária kontra Bizottság ügyben 2023. március 8-án hozott ítéletet (T-235/21, EU:T:2023:105), és hozzon végleges ítéletet, vagy másodlagosan utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé határozathozatalra; és

| — | a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a jelen eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Fellebbezésének alátámasztására a fellebbező két fellebbezési jogalapra hivatkozik:

| 1. | A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az 1306/2013/EU rendelet (1) 52. cikke (3) bekezdésének és a 908/2014/EU rendeletnek (2) az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkének (1) bekezdésével és 54. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 34. cikkének értelmezése során, és megsértette az EUMSZ 296. cikkben előírt indokolási kötelezettséget, a megfelelő ügyintézés és a lojális együttműködés elvét, és arra a téves következtetésre jutott, hogy tiszteletben tartották a Bolgár Köztársaság védelemhez való jogát és a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás által nyújtott eljárási garanciákat, valamint az aktusok indokolására vonatkozó kötelezettséget, a megfelelő ügyintézés és a lojális együttműködés elvét. Az ítélet indokolása elégtelen és nem megfelelő, mivel a Törvényszék nem értékelte a bolgár államnak a jogvitára vonatkozó valamennyi tényét és nyilatkozatát. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az 1306/2013/EU rendelet (1) 52. cikke (3) bekezdésének és a 908/2014/EU rendeletnek (2) az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkének (1) bekezdésével és 54. cikkének (5) bekezdésével összefüggésben értelmezett 34. cikkének értelmezése során, és megsértette az EUMSZ 296. cikkben előírt indokolási kötelezettséget, a megfelelő ügyintézés és a lojális együttműködés elvét, és arra a téves következtetésre jutott, hogy tiszteletben tartották a Bolgár Köztársaság védelemhez való jogát és a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás által nyújtott eljárási garanciákat, valamint az aktusok indokolására vonatkozó kötelezettséget, a megfelelő ügyintézés és a lojális együttműködés elvét. Az ítélet indokolása elégtelen és nem megfelelő, mivel a Törvényszék nem értékelte a bolgár államnak a jogvitára vonatkozó valamennyi tényét és nyilatkozatát.

| 2. | A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (5) bekezdése – 1306/2013 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett – a) és b) pontjának az értelmezése során azáltal, hogy úgy ítélte meg, hogy a jelen ügyben az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében előírt 18 hónapos határidő „akkor kezdődött el, amikor a kifizető ügynökség megkapta a végleges OLAF-jelentéseket”. Amit a Törvényszék a T-235/21. sz. ügyben hozott ítélet 76–78. pontjában kifejtett, ellentétes azon állandó ítélkezési gyakorlattal, miszerint az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkében előírt szabályszerűségi záróelszámolási eljárás kontradiktórius, és a közigazgatási eljárás keretében kicserélt különböző dokumentumok a szabályszerűségi záróelszámolási határozatok előkészítő dokumentumai. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke (5) bekezdése – 1306/2013 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett – a) és b) pontjának az értelmezése során azáltal, hogy úgy ítélte meg, hogy a jelen ügyben az 1306/2013/EU rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében előírt 18 hónapos határidő „akkor kezdődött el, amikor a kifizető ügynökség megkapta a végleges OLAF-jelentéseket”. Amit a Törvényszék a T-235/21. sz. ügyben hozott ítélet 76–78. pontjában kifejtett, ellentétes azon állandó ítélkezési gyakorlattal, miszerint az 1306/2013/EU rendelet 52. cikkében előírt szabályszerűségi záróelszámolási eljárás kontradiktórius, és a közigazgatási eljárás keretében kicserélt különböző dokumentumok a szabályszerűségi záróelszámolási határozatok előkészítő dokumentumai.

---

(1)  A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 347., 549. o.; helyesbítések: HL 2016. L 130., 6. o.; HL 2017. L 327., 83. o.; HL 2018. L 233., 3. o.).

(2)  Az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2014. augusztus 6-i 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL 2014. L 255., 59. o., helyesbítés: HL 2015. L 114., 25. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/22

---

A Törvényszék (kibővített nyolcadik tanács) T-324/21. sz., Harley-Davidson Europe és Neovia Logistics Services International kontra Bizottság ügyben 2023. március 1-jén hozott ítélete ellen a Harley-Davidson Europe Ltd és a Neovia Logistics Services International által 2023. május 11-én benyújtott fellebbezés

(C-297/23. P. sz. ügy)

(2023/C 235/28)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: Harley-Davidson Europe Ltd és Neovia Logistics Services International (képviselők: E. Righini avvocato és S. Völcker Rechtsanwalt)

A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság

A fellebbezők kérelmei

A fellebbezők azt kérik, hogy a Bíróság:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott ítéletet;

| — | semmisítse meg a megtámadott határozatot; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a megtámadott határozatot; és

| — | a Bizottságot kötelezze a Bíróság és a Törvényszék előtt a fellebbezők részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a Bíróság és a Törvényszék előtt a fellebbezők részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

| 1. | Az első, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) (a továbbiakban: UCC-DA) 33. cikkének a Törvényszék általi értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazásra alapított jogalap. A Törvényszék elmulasztotta értékelni az UCC-DA 33. cikkének célját és szövegösszefüggését, méltánytalanul megsértette a kereskedők azon jogát, hogy a gyártási műveleteik áthelyezésével az Európai Unió kereskedelempolitikai intézkedéseire reagáljanak, és tévesen értelmezte a bizonyítási teher fellebbezőkre való áthárításához szükséges bizonyítási szintet. |
| --- | --- |

1.

Az első, az (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) (a továbbiakban: UCC-DA) 33. cikkének a Törvényszék általi értelmezésével kapcsolatos téves jogalkalmazásra alapított jogalap. A Törvényszék elmulasztotta értékelni az UCC-DA 33. cikkének célját és szövegösszefüggését, méltánytalanul megsértette a kereskedők azon jogát, hogy a gyártási műveleteik áthelyezésével az Európai Unió kereskedelempolitikai intézkedéseire reagáljanak, és tévesen értelmezte a bizonyítási teher fellebbezőkre való áthárításához szükséges bizonyítási szintet.

| 2. | A második, a Törvényszék azon következtetésével kapcsolatos téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amely szerint az UCC-DA 33. cikke nem lépi túl az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU rendelet (2) 62. cikke által a Bizottságra ruházott felhatalmazás korlátait. |
| --- | --- |

2.

A második, a Törvényszék azon következtetésével kapcsolatos téves jogalkalmazásra alapított jogalap, amely szerint az UCC-DA 33. cikke nem lépi túl az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU rendelet (2) 62. cikke által a Bizottságra ruházott felhatalmazás korlátait.

| 3. | A harmadik, a fellebbezők megfelelő ügyintézéshez való jogának megsértésére alapított jogalap. A Törvényszék tévesen hagyta helyben a megtámadott határozatot annak ellenére, hogy megállapította a fellebbezők meghallgatáshoz való jogának megsértését, és tévesen állapította meg, hogy a Bizottság eljárásának időtartama, beleértve a hivatalos eljárás megindítására rendelkezésre álló időszakot is, nem volt túlzott mértékű, megsértve ezzel az észszerű határidő elvét és a fellebbezők jogos bizalmát. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, a fellebbezők megfelelő ügyintézéshez való jogának megsértésére alapított jogalap. A Törvényszék tévesen hagyta helyben a megtámadott határozatot annak ellenére, hogy megállapította a fellebbezők meghallgatáshoz való jogának megsértését, és tévesen állapította meg, hogy a Bizottság eljárásának időtartama, beleértve a hivatalos eljárás megindítására rendelkezésre álló időszakot is, nem volt túlzott mértékű, megsértve ezzel az észszerű határidő elvét és a fellebbezők jogos bizalmát.

---

(1)  A 952/2013 rendeletnek az Uniós Vámkódex egyes rendelkezéseire vonatkozó részletes szabályok tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2015. július 28-i (EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (HL 2015. L 343., 1. o.; helyesbítések: HL 2016. L 87., 35. o.; HL 2017. L 101., 164. o.; HL 2018. L 192., 62. o.).

(2)  Az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 269., 1. o.; helyesbítések: HL 2013. L 287., 90.; HL 2016. L 267., 2. o.; HL 2018. L 173., 35. o.).

---

Törvényszék

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/24

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – EVH kontra Bizottság

(T-312/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - Kereshetőségi jog - Elfogadhatóság - Indokolási kötelezettség - Az »egyetlen összefonódás« fogalma - A hatékony bírói jogvédelemhez való jog - Meghallgatáshoz való jog - A piac meghatározása - Elemzési időszak - A piaci erő elemzése - Meghatározó befolyás - Nyilvánvaló értékelési hibák - Gondossági kötelezettség”)

(2023/C 235/29)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: EVH GmbH (Halle an der Saale, Németország) (képviselők: I. Zenke és T. Heymann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: T. Funke és A. Dlouhy ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Az EVH GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az EVH GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 247., 2020.7.27.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/24

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Stadtwerke Leipzig kontra Bizottság

(T-313/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - Kereshetőségi jog - Elfogadhatóság - Indokolási kötelezettség - Az »egyetlen összefonódás« fogalma - A hatékony bírói jogvédelemhez való jog - Meghallgatáshoz való jog - A piac meghatározása - Elemzési időszak - A piaci erő elemzése - Meghatározó befolyás - Nyilvánvaló értékelési hibák - Gondossági kötelezettség”)

(2023/C 235/30)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Stadtwerke Leipzig GmbH (Lipcse, Németország) (képviselők: I. Zenke és T. Heymann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: T. Funke és A. Dlouhy ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Stadtwerke Leipzig GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Stadtwerke Leipzig GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 247., 2020.7.27.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/25

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Stadtwerke Hameln kontra Bizottság

(T-314/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - A kereshetőségi jog hiánya - Az aktív részvétel hiánya - Elfogadhatatlanság”)

(2023/C 235/31)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Stadtwerke Hameln Weserbergland GmbH, korábban GWS Stadtwerke Hameln GmbH (Hameln, Németország) (képviselők: I. Zenke és T. Heymann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: T. Funke és A. Dlouhy ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Stadtwerke Hameln Weserbergland GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Stadtwerke Hameln Weserbergland GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 247., 2020.7.27.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/26

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – TEAG kontra Bizottság

(T-315/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - Kereshetőségi jog - Elfogadhatóság - Indokolási kötelezettség - Az »egyetlen összefonódás« fogalma - A hatékony bírói jogvédelemhez való jog - Meghallgatáshoz való jog - A piac meghatározása - Elemzési időszak - A piaci erő elemzése - Meghatározó befolyás - Nyilvánvaló értékelési hibák - Gondossági kötelezettség”)

(2023/C 235/32)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: TEAG Thüringer Energie AG (Erfurt, Németország) (képviselők: I. Zenke és T. Heymann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: T. Funke és A. Dlouhy ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A TEAG Thüringer Energie AG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A TEAG Thüringer Energie AG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 247., 2020.7.27.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/26

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Naturstrom kontra Bizottság

(T-316/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - A kereshetőségi jog hiánya - Az aktív részvétel hiánya - Elfogadhatatlanság”)

(2023/C 235/33)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Naturstrom AG (Düsseldorf, Németország) (képviselők: I. Zenke és T. Heymann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: T. Funke és A. Dlouhy ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Naturstrom AG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Naturstrom AG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 247., 2020.7.27.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/27

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – EnergieVerbund Dresden kontra Bizottság

(T-317/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - Kereshetőségi jog - Elfogadhatóság - Indokolási kötelezettség - Az »egyetlen összefonódás« fogalma - A hatékony bírói jogvédelemhez való jog - Meghallgatáshoz való jog - A piac meghatározása - Elemzési időszak - A piaci erő elemzése - Meghatározó befolyás - Nyilvánvaló értékelési hibák - Gondossági kötelezettség”)

(2023/C 235/34)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: EnergieVerbund Dresden GmbH (Drezda, Németország) (képviselők: I. Zenke és T. Heymann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: T. Funke és A. Dlouhy ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Az EnergieVerbund Dresden GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az EnergieVerbund Dresden GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 240., 2020.7.20.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/28

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – eins energie in sachsen kontra Bizottság

(T-318/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - A kereshetőségi jog hiánya - Az aktív részvétel hiánya - Elfogadhatatlanság”)

(2023/C 235/35)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: eins energie in sachsen GmbH & Co. KG (Chemnitz, Németország) (képviselők: I. Zenke és T. Heymann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: T. Funke és A. Dlouhy ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | Az eins energie in sachsen GmbH & Co. KG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az eins energie in sachsen GmbH & Co. KG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 240., 2020.7.20.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/28

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – GGEW kontra Bizottság

(T-319/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - Kereshetőségi jog - Elfogadhatóság - Indokolási kötelezettség - Az »egyetlen összefonódás« fogalma - A hatékony bírói jogvédelemhez való jog - Meghallgatáshoz való jog - A piac meghatározása - Elemzési időszak - A piaci erő elemzése - Meghatározó befolyás - Nyilvánvaló értékelési hibák - Gondossági kötelezettség”)

(2023/C 235/36)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: GGEW, Gruppen-Gas- und Elektrizitätswerk Bergstraße AG (Bensheim, Németország) (képviselők: I. Zenke és T. Heymann ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: T. Funke és A. Dlouhy ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A GGEW, Gruppen-Gas- und Elektrizitätswerk Bergstraße AG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A GGEW, Gruppen-Gas- und Elektrizitätswerk Bergstraße AG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 240., 2020.7.20.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/29

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Mainova kontra Bizottság

(T-320/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - A kereshetőségi jog hiánya - Az aktív részvétel hiánya - Elfogadhatatlanság”)

(2023/C 235/37)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Mainova AG (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: C. Schalast és H. Löschan ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: F. Haus és F. Schmidt ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Mainova AG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Mainova AG maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 247., 2020.7.27.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/30

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – enercity kontra Bizottság

(T-321/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - A kereshetőségi jog hiánya - Az aktív részvétel hiánya - Elfogadhatatlanság”)

(2023/C 235/38)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: enercity AG (Hannover, Németország) (képviselők: C. Schalast és H. Löschan ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: F. Haus és F. Schmidt ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | Az enercity AG viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

Az enercity AG viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 247., 2020.7.27.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/30

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Stadtwerke Frankfurt am Main kontra Bizottság

(T-322/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Összefonódások - Német villamosenergia-piac - Az összefonódást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánító határozat - Megsemmisítés iránti kereset - A kereshetőségi jog hiánya - Elfogadhatatlanság”)

(2023/C 235/39)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH (Frankfurt am Main, Németország) (képviselők: C. Schalast és H. Löschan ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Meessen és I. Zaloguin meghatalmazottak, segítőik: F. Haus és F. Schmidt ügyvédek)

Az alperest támogató beavatkozó felek: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselők: J. Möller és S. Costanzo meghatalmazottak), E.ON SE (Essen, Németország) (képviselők: C. Grave, C. Barth és D.-J. dos Santos Goncalves ügyvédek), RWE AG (Essen) (képviselők: U. Scholz, J. Siegmund és J. Ziebarth ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes az összefonódást (M.8871 – RWE/E.ON Assets ügy) a belső piaccal és az EGT-Megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánító, 2019. február 26-i C(2019) 1711 final bizottsági határozat (HL 2020. C 111., 1. o.) megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet mint elfogadhatatlant elutasítja.

| 2) | A Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket. |
| --- | --- |

2)

A Stadtwerke Frankfurt am Main Holding GmbH maga viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság, az E.ON SE és az RWE AG részéről felmerült költségeket.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 247., 2020.7.27.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/31

---

A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Meta Platforms Ireland kontra Bizottság

(T-451/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Az adatok piaca - Közigazgatási eljárás - Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése és 24. cikke (1) bekezdésének d) pontja - Információkérés - Virtuális adatszoba - Indokolási kötelezettség - Jogbiztonság - Védelemhez való jog - A kért információk szükségessége - Hatáskörrel való visszaélés - A magánélet tiszteletben tartásához való jog - Arányosság - A megfelelő ügyintézés elve - Szakmai titoktartás”)

(2023/C 235/40)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Meta Platforms Ireland Ltd, korábban Facebook Ireland Ltd (Dublin, Írország) (képviselők: D. Jowell KC, D. Bailey barrister, J. Aitken, D. Das, S. Malhi, R. Haria és M. Quayle solicitors, valamint T. Oeyen ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Conte, C. Urraca Caviedes és C. Sjödin meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó fél: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselő: S. Costanzo meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes a 2020. december 11-i C(2020) 9231 final bizottsági határozattal módosított, az 1/2003/EK tanácsi rendelet 18. cikke (3) bekezdésének és 24. cikke (1) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40628 – „A Facebook adatkezelési gyakorlatai” ügy) 2020. május 4-én hozott C(2020) 3011 final bizottsági határozat megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Meta Platforms Ireland Ltd viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárás költségeit is. |
| --- | --- |

2)

A Meta Platforms Ireland Ltd viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárás költségeit is.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 287., 2020.8.31.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/32

---

A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Meta Platforms Ireland kontra Bizottság

(T-452/20. sz. ügy) (1)

(„Verseny - Az adatok piaca - Közigazgatási eljárás - Az 1/2003/EK rendelet 18. cikkének (3) bekezdése és 24. cikke (1) bekezdésének d) pontja - Információkérés - Virtuális adatszoba - Indokolási kötelezettség - Jogbiztonság - Védelemhez való jog - A kért információk szükségessége - Hatáskörrel való visszaélés - A magánélet tiszteletben tartásához való jog - Arányosság - A megfelelő ügyintézés elve - Szakmai titoktartás”)

(2023/C 235/41)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Meta Platforms Ireland Ltd, korábban Facebook Ireland Ltd (Dublin, Írország) (képviselők: D. Jowell KC, D. Bailey barrister, J. Aitken, D. Das, S. Malhi, R. Haria, M. Quayle solicitors és T. Oeyen ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Conte, C. Urraca Caviedes és C. Sjödin meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó fél: Németországi Szövetségi Köztársaság (képviselő: S. Costanzo meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikkre alapított keresetében a felperes a 2020. december 11-i C(2020) 9229 final bizottsági határozattal módosított, az 1/2003/EK tanácsi rendelet 18. cikke (3) bekezdésének és 24. cikke (1) bekezdése d) pontjának alkalmazására vonatkozó eljárásban (AT.40684 – „Facebook Marketplace” ügy) 2020. május 4-én hozott C(2020) 3013 final bizottsági határozat megsemmisítését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Meta Platforms Ireland Ltd viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárás költségeit is. |
| --- | --- |

2)

A Meta Platforms Ireland Ltd viseli saját költségeit, valamint az Európai Bizottság részéről felmerült költségeket, ideértve az ideiglenes intézkedés iránti eljárás költségeit is.

| 3) | A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

3)

A Németországi Szövetségi Köztársaság maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 287., 2020.8.31.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/32

---

A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Lyubetskaya kontra Tanács

(T-556/21. sz. ügy) (1)

(„Közös kül-és biztonságpolitika - A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - A tagállamok területére való belépés korlátozása - A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele - Indokolási kötelezettség - Értékelési hiba - Arányosság”)

(2023/C 235/42)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Sviatlana Lyubetskaya (Minszk, Belarusz) (képviselő: D. Litvinski ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M.-C. Cadilhac és S. Saez Moreno meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A felperes az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a fehéroroszországi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (KKBP) 2021/1002 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2021. L 219 I., 70. o.; helyesbítés: HL 2022. L 323., 106. o.), valamint a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (EU) 2021/997 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2021. L 219 I., 3. o.; helyesbítés: HL 2022. L 323., 107. o.) megsemmisítését kéri a rá vonatkozó részében.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Sviatlana Lyubetskayát kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Sviatlana Lyubetskayát kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 11., 2022.1.10.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/33

---

A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Omeliyanyuk kontra Tanács

(T-557/21. sz. ügy) (1)

(„Közös kül-és biztonságpolitika - A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - A tagállamok területére való belépés korlátozása - A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele - Indokolási kötelezettség - Értékelési hiba - Arányosság”)

(2023/C 235/43)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Aleksandr Omeliyanyuk (Minszk, Belarusz) (képviselő: D. Litvinski ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: M.-C. Cadilhac és S. Saez Moreno meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A felperes az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a fehéroroszországi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (KKBP) 2021/1002 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2021. L 219 I., 70. o.; helyesbítés: HL 2022. L 323., 106. o.), valamint a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (EU) 2021/997 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2021. L 219 I., 3. o.; helyesbítés: HL 2022. L 323., 107. o.) megsemmisítését kéri a rá vonatkozó részében.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Aleksandr Omeliyanyukot kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Aleksandr Omeliyanyukot kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 11., 2022.1.10.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/33

---

A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Gusachenka kontra Tanács

(T-579/21. sz. ügy) (1)

(„Közös kül- és biztonságpolitika - A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - A tagállamok területére való belépés korlátozása - A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele - Értékelési hiba - Arányosság - Véleménynyilvánítási szabadság”)

(2023/C 235/44)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Siarhei Gusachenka (Minszk, Belarusz) (képviselő: D. Litvinski ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. Limonet és V. Piessevaux meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A felperes az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a fehéroroszországi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (KKBP) 2021/1002 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2021. L 219 I., 70. o.; helyesbítés: HL 2022. L 323., 106. o.), valamint a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (EU) 2021/997 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2021. L 219 I., 3. o.; helyesbítés: HL 2022. L 323., 107. o.) megsemmisítését kéri a rá vonatkozó részében.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Siarhei Gusachenkát kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Siarhei Gusachenkát kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 11., 2022.1.10.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/34

---

A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Haidukevich kontra Tanács

(T-580/21. sz. ügy) (1)

(„Közös kül- és biztonságpolitika - A belarusz helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedések - A pénzeszközök befagyasztása - A tagállamok területére való belépés korlátozása - A felperes nevének az érintett személyek, szervezetek és szervek jegyzékébe való felvétele - Indokolási kötelezettség - Értékelési hiba - Arányosság”)

(2023/C 235/45)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Aleh Haidukevich (Semkino, Belarusz) (képviselő: D. Litvinski ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa (képviselők: S. Lejeune, E. d’Ursel és V. Piessevaux meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A felperes az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a fehéroroszországi helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2012/642/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (KKBP) 2021/1002 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2021. L 219 I., 70. o.; helyesbítés: HL 2022. L 323., 106. o.), valamint a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet 8a. cikke (1) bekezdésének végrehajtásáról szóló, 2021. június 21-i (EU) 2021/997 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2021. L 219 I., 3. o.; helyesbítés: HL 2022. L 323., 107. o.) megsemmisítését kéri a rá vonatkozó részében.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Aleh Haidukevichcset kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Aleh Haidukevichcset kötelezi a saját költségein felül az Európai Unió Tanácsa részéről felmerült költségek viselésére.

---

(1)  HL C 11., 2022.1.10.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/35

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – IR kontra Bizottság

(T-685/21. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Tisztviselők - Szociális biztonság - A tisztviselők egészségbiztosítására vonatkozó közös szabályzat - A személyzeti szabályzat 72. cikke - Súlyos betegség - Az orvosi tanács véleménye - Indokolási kötelezettség”)

(2023/C 235/46)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: IR (képviselők: S. Pappas és A. Pappas avocats)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: L. Hohenecker és L. Vernier meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 270. cikken alapuló keresetében a felperes a 2020. december 11-i azon határozat megsemmisítését kéri, amelyben az Európai Bizottság elutasította a fia betegségére vonatkozóan a súlyos betegség elismerésének meghosszabbítása iránti kérelmet.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék megsemmisíti a 2020. december 11-i azon határozatot, amelyben az Európai Bizottság elutasította IR fiának betegségére vonatkozóan a súlyos betegség elismerésének meghosszabbítása iránti kérelmet. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék megsemmisíti a 2020. december 11-i azon határozatot, amelyben az Európai Bizottság elutasította IR fiának betegségére vonatkozóan a súlyos betegség elismerésének meghosszabbítása iránti kérelmet.

| 2) | A Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 11., 2022.1.10.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/35

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Chambers és társai kontra Bizottság

(T-177/22. sz. ügy) (1)

(„Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - Szerződéses alkalmazottak - A költségek megtérítése - Utazási költségek - Az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépésének következményei - Harmadik országban található származási hely - Az utazási költségek éves átalánymegtérítésének megszüntetése - Értékelési hiba - Egyenlő bánásmód”)

(2023/C 235/47)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperesek: Alexander Chambers (Barcelona, Spanyolország) és az ítélet mellékletében felsorolt 9 másik felperes (képviselő: N. de Montigny ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: T. Bohr és M. Brauhoff meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A felperesek az EUMSZ 270. cikkére alapított keresetükben a 2021. június havi illetménykimutatásuk megsemmisítését kérik annyiban, amennyiben az alapján megállapítható, hogy a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból történő kilépését (azaz a Brexitet) követően már nem voltak jogosultak a munkavégzési helyéről a származási helyére történő utazás költségeinek éves átalánymegtérítésére.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék Alexander Chambers-t és a mellékletben felsorolt többi felperest kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék Alexander Chambers-t és a mellékletben felsorolt többi felperest kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 222., 2022.6.7.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/36

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Consulta kontra EUIPO – Karlinger (ACASA)

(T-267/22. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - ACASA európai uniós szóvédjegy - Feltétlen törlési ok - Megkülönböztető képesség hiánya - A 40/94/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja [jelenleg az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontja] - Indokolási kötelezettség - A 2017/1001 rendelet 94. cikke”)

(2023/C 235/48)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Consulta GmbH (Cham, Svájc) (képviselők: M. Kinkeldey és S. Brandstätter ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: M. Eberl és E. Nicolás Gómez meghatalmazottak)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Mario Karlinger (Sölden, Ausztria) (képviselők: M. Mungenast és K. Riedmüller ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsa 2022. január 24-én hozott határozatának (R 487/2021-1. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A Törvényszék a Consulta GmbH-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a Consulta GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 257., 2022.7.4.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/36 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/36

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – Panicongelados-Massas Congeladas kontra EUIPO – Seder (panidor)

(T-480/22. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A panidor európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A korábbi ANIDOR nemzeti szóvédjegy - Összetéveszthetőség - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja”)

(2023/C 235/49)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Panicongelados-Massas Congeladas, SA (Leiria, Portugália) (képviselő: I. Monteiro Alves ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: A. Ringelhann és V. Ruzek meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Seder Establishment Limited (Mriehel Birkirkara, Málta)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) második fellebbezési tanácsa 2022. május 11-i határozatának (R 1946/2021-2. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Mindegyik fél maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

2)

Mindegyik fél maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 359., 2022.09.19.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/37

---

A Törvényszék 2023. május 24-i ítélete – Bimbo kontra EUIPO – Bottari Europe (BimboBIKE)

(T-509/22. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Felszólalási eljárás - A BimboBIKE európai uniós ábrás védjegy bejelentése - A korábbi BIMBO nemzeti szóvédjegy - Viszonylagos kizáró ok - Jóhírnév sérelme - Az (EU) 2017/1001 rendelet 8. cikkének (5) bekezdése”)

(2023/C 235/50)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Bimbo, SA (Madrid, Spanyolország) (képviselő: J. Carbonell Callicó ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: D. Gája meghatalmazott)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban: Bottari Europe Srl (Pomponesco, Olaszország)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) első fellebbezési tanácsa 2022. június 16-i határozatának (R 2110/2021-1. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | Mindegyik fél maga viseli saját költségeit. |
| --- | --- |

2)

Mindegyik fél maga viseli saját költségeit.

---

(1)  HL C 389., 2022.10.10.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/38

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN)

(T-656/22. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - A DEUTZER HAFEN európai uniós szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja - Egyenlő bánásmód”)

(2023/C 235/51)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH (Köln, Németország) (képviselők: G. Simon és L. Daams ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: T. Klee meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa 2022. augusztus 24-én hozott határozatának (R 2195/2021-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) saját maguk viselik a költségeiket. |
| --- | --- |

2)

A moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) saját maguk viselik a költségeiket.

---

(1)  HL C 472., 2022.12.12.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/38

---

A Törvényszék 2023. május 17-i ítélete – moderne Stadt kontra EUIPO (DEUTZER HAFEN KÖLN)

(T-657/22. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - A DEUTZER HAFEN KÖLN európai uniós szóvédjegy bejelentése - Feltétlen kizáró ok - Leíró jelleg - Az (EU) 2017/1001 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének c) pontja - Egyenlő bánásmód”)

(2023/C 235/52)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH (Köln, Németország) (képviselők: G. Simon és L. Daams ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselő: T. Klee meghatalmazott)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) ötödik fellebbezési tanácsa 2022. augusztus 24-én hozott határozatának (R 2196/2021-5. sz. ügy) hatályon kívül helyezését kéri.

Az ítélet rendelkező része

| 1) | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1)

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2) | A moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) saját maguk viselik a költségeiket. |
| --- | --- |

2)

A moderne Stadt Gesellschaft zur Förderung des Städtebaues und der Gemeindeentwicklung mbH és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) saját maguk viselik a költségeiket.

---

(1)  HL C 472., 2022.12.12.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/39

---

A Törvényszék 2023. május 10-i végzése – PSCC 2012 kontra EUIPO – Starwood Hotels & Resorts Worldwide (LA BOTTEGA W)

(T-265/22. sz. ügy) (1)

(„Európai uniós védjegy - Törlési eljárás - A bejelentési kérelem visszavonása - Okafogyottság”)

(2023/C 235/53)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: PSCC 2012 Srl (Róma, Olaszország) (képviselők: P. Alessandrini és E. Montelione ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) (képviselők: G. Predonzani és R. Raponi meghatalmazottak)

A másik fél az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban, beavatkozó fél a Törvényszék előtti eljárásban: Starwood Hotels & Resorts Worldwide LLC (Bethesda, Maryland, Amerikai Egyesült Államok) (képviselők: P. Roncaglia, M. Boletto és N. Parrotta ügyvédek)

Az ügy tárgya

Az EUMSZ 263. cikken alapuló keresetével a felperes az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) második fellebbezési tanácsa 2022. február 24-i határozatának (R 621/2019-2. sz. ügy) hatályon kívül helyezését és megváltoztatását kéri.

A végzés rendelkező része

| 1) | A keresetről már nem szükséges határozni. |
| --- | --- |

1)

A keresetről már nem szükséges határozni.

| 2) | A Törvényszék a PSCC 2012 Srl-t és a Starwood Hotels & Resorts Worldwide LLC-t kötelezi saját költségeik, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) költségeinek fele-fele arányban történő viselésére. |
| --- | --- |

2)

A Törvényszék a PSCC 2012 Srl-t és a Starwood Hotels & Resorts Worldwide LLC-t kötelezi saját költségeik, valamint az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO) költségeinek fele-fele arányban történő viselésére.

---

(1)  HL C 257., 2022.07.04.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/39

---

2023. március 13-án benyújtott kereset – Óbudai Egyetem kontra Tanács és Bizottság

(T-132/23. sz. ügy)

(2023/C 235/54)

Az eljárás nyelve: angol.

Felek

Felperes: Óbudai Egyetem (Budapest, Magyarország) (képviselik: Łuszcz V. és Bendzsel-Varga K. ügyvédek)

Alperesek: az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (1) 2. cikke (2) bekezdésének a „semmilyen, az ilyen közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott jogi személlyel” szövegű részét és a 2022/2506 határozat e rendelkezését a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (1) 2. cikke (2) bekezdésének a „semmilyen, az ilyen közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott jogi személlyel” szövegű részét és a 2022/2506 határozat e rendelkezését a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg J. Hahn és M. Gabriel biztosoknak a 2022. december 15-i határozat magyar közérdekű vagyonkezelő alapítványokra történő alkalmazásáról szóló, 2023. január 26-i közös nyilatkozatát a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg J. Hahn és M. Gabriel biztosoknak a 2022. december 15-i határozat magyar közérdekű vagyonkezelő alapítványokra történő alkalmazásáról szóló, 2023. január 26-i közös nyilatkozatát a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg a felperest érintő részükben a Bizottság 2023. január 20-i, február 21-i és március 3-i azon közleményeit, amelyeket az említett közös nyilatkozatban hivatkozott ERASMUS+ és Horizon Europe honlapokon „kizáró nyilatkozatok” és „gyakran ismétlődő kérdések” formájában tett; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest érintő részükben a Bizottság 2023. január 20-i, február 21-i és március 3-i azon közleményeit, amelyeket az említett közös nyilatkozatban hivatkozott ERASMUS+ és Horizon Europe honlapokon „kizáró nyilatkozatok” és „gyakran ismétlődő kérdések” formájában tett;

| — | semmisítse meg a felperest érintő részében a Bizottság azon határozatát, amely az EIT Manufacturing által 2023. február 2-án a Project Action to Boost Ecosystem Impact through Cross-partner Learning konzorcium koordinátora részére küldött elektronikus levélben szerepel; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest érintő részében a Bizottság azon határozatát, amely az EIT Manufacturing által 2023. február 2-án a Project Action to Boost Ecosystem Impact through Cross-partner Learning konzorcium koordinátora részére küldött elektronikus levélben szerepel;

| — | a Tanácsot és a Bizottságot, valamint az e keresettel szembeni bármely beavatkozót kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot és a Bizottságot, valamint az e keresettel szembeni bármely beavatkozót kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a feltételrendszerről szóló rendeletnek, (2) a megfelelő indokolás kötelezettségének, az arányosság elvének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének, valamint a 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a megsértésére vonatkozik.






  — | A felperes szerint a Bizottság és a Tanács i. nem bizonyította, hogy a jogsértés releváns az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szempontjából, és nem bizonyította a jogsértés és az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekei védelmének súlyos kockázata közötti tényleges kapcsolatot; ii. nem bizonyította az intézkedés arányosságát a feltételrendszerről szóló rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A felperes szerint továbbá a Bizottság és a Tanács mérlegelési hibát követett el, megsértette a feltételrendszerről szóló rendeletet, és e tekintetben megsértette a megfelelő indokolásra vonatkozó kötelezettséget. A felperes ezenkívül jogellenességi kifogást emel a feltételrendszerről szóló rendelettel szemben annyiban, amennyiben e rendelet kizárja a vitatott határozat hatálya alóli egyedi mentesítéseket. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap a feltételrendszerről szóló rendeletnek, (2) a megfelelő indokolás kötelezettségének, az arányosság elvének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének, valamint a 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a megsértésére vonatkozik.

—

A felperes szerint a Bizottság és a Tanács i. nem bizonyította, hogy a jogsértés releváns az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szempontjából, és nem bizonyította a jogsértés és az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekei védelmének súlyos kockázata közötti tényleges kapcsolatot; ii. nem bizonyította az intézkedés arányosságát a feltételrendszerről szóló rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A felperes szerint továbbá a Bizottság és a Tanács mérlegelési hibát követett el, megsértette a feltételrendszerről szóló rendeletet, és e tekintetben megsértette a megfelelő indokolásra vonatkozó kötelezettséget. A felperes ezenkívül jogellenességi kifogást emel a feltételrendszerről szóló rendelettel szemben annyiban, amennyiben e rendelet kizárja a vitatott határozat hatálya alóli egyedi mentesítéseket.

| 2. | A második jogalap az ártatlanság vélelme, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az ártatlanság vélelme, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére vonatkozik.

| 3. | A harmadik jogalap a torzításmentes piacon történő működéshez való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének az EUMSZ 101–108. cikkel együttes olvasata) megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a torzításmentes piacon történő működéshez való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének az EUMSZ 101–108. cikkel együttes olvasata) megsértésére vonatkozik.

| 4. | A negyedik jogalap a jogbiztonsághoz való jog, a jogos bizalom és lényeges eljárási követelmények megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a jogbiztonsághoz való jog, a jogos bizalom és lényeges eljárási követelmények megsértésére vonatkozik.

Az első, a második és a negyedik jogalapjával összefüggésben a felperes jogellenességi kifogást emel a feltételrendszerről szóló rendelettel szemben annyiban, amennyiben e rendelet kizárja a vitatott határozat hatálya alóli egyedi mentesítéseket.

---

(1)  Az uniós költségvetésnek a jogállamisági elvek magyarországi megsértésével szembeni védelmét szolgáló intézkedésekről szóló, 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2022. L 325., 94. o.).

(2)  Az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020. L 433 I., 1. o.; helyesbítés: HL 2021. L 137., 22. o.; HL 2021. L 373., 94. o.).

(3)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/41

---

2023. március 13-án benyújtott kereset – Állatorvostudományi Egyetem kontra Tanács és Bizottság

(T-133/23. sz. ügy)

(2023/C 235/55)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Állatorvostudományi Egyetem (Budapest, Magyarország) (képviselik: Łuszcz V. és Bendzsel-Varga K. ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (1) 2. cikke (2) bekezdésének a „semmilyen, az ilyen közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott jogi személlyel” szövegű részét és a 2022/2506 határozat e rendelkezését a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (1) 2. cikke (2) bekezdésének a „semmilyen, az ilyen közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott jogi személlyel” szövegű részét és a 2022/2506 határozat e rendelkezését a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg J. Hahn és M. Gabriel biztosoknak a 2022. december 15-i határozat magyar közérdekű vagyonkezelő alapítványokra történő alkalmazásáról szóló, 2023. január 26-i közös nyilatkozatát a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg J. Hahn és M. Gabriel biztosoknak a 2022. december 15-i határozat magyar közérdekű vagyonkezelő alapítványokra történő alkalmazásáról szóló, 2023. január 26-i közös nyilatkozatát a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg a felperest érintő részükben a Bizottság 2023. január 20-i, február 21-i és március 3-i azon közleményeit, amelyeket az említett közös nyilatkozatban hivatkozott ERASMUS+ és Horizon Europe honlapokon „kizáró nyilatkozatok” és „gyakran ismétlődő kérdések” formájában tett; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest érintő részükben a Bizottság 2023. január 20-i, február 21-i és március 3-i azon közleményeit, amelyeket az említett közös nyilatkozatban hivatkozott ERASMUS+ és Horizon Europe honlapokon „kizáró nyilatkozatok” és „gyakran ismétlődő kérdések” formájában tett;

| — | – semmisítse meg a felperest érintő részében a Bizottság azon határozatát, amely az Európai Egészségügyi és Digitális Végrehajtó Ügynökség (HADEA) 2023. január 25-én a Project Digital Europe project in the field of informational technology and food science (TRACE4EU) konzorcium koordinátora részére küldött elektronikus levélben szerepel; |
| --- | --- |

—

– semmisítse meg a felperest érintő részében a Bizottság azon határozatát, amely az Európai Egészségügyi és Digitális Végrehajtó Ügynökség (HADEA) 2023. január 25-én a Project Digital Europe project in the field of informational technology and food science (TRACE4EU) konzorcium koordinátora részére küldött elektronikus levélben szerepel;

| — | a Tanácsot és a Bizottságot, valamint az e keresettel szembeni bármely beavatkozót kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot és a Bizottságot, valamint az e keresettel szembeni bármely beavatkozót kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a feltételrendszerről szóló rendeletnek, (2) a megfelelő indokolás kötelezettségének, az arányosság elvének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének, valamint a 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a megsértésére vonatkozik.






  — | A felperes szerint a Bizottság és a Tanács i. nem bizonyította, hogy a jogsértés releváns az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szempontjából, és nem bizonyította a jogsértés és az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekei védelmének súlyos kockázata közötti tényleges kapcsolatot; ii. nem bizonyította az intézkedés arányosságát a feltételrendszerről szóló rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A felperes szerint továbbá a Bizottság és a Tanács mérlegelési hibát követett el, megsértette a feltételrendszerről szóló rendeletet, és e tekintetben megsértette a megfelelő indokolásra vonatkozó kötelezettséget. A felperes ezenkívül jogellenességi kifogást emel a feltételrendszerről szóló rendelettel szemben annyiban, amennyiben e rendelet kizárja a vitatott határozat hatálya alóli egyedi mentesítéseket. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap a feltételrendszerről szóló rendeletnek, (2) a megfelelő indokolás kötelezettségének, az arányosság elvének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének, valamint a 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a megsértésére vonatkozik.

—

A felperes szerint a Bizottság és a Tanács i. nem bizonyította, hogy a jogsértés releváns az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szempontjából, és nem bizonyította a jogsértés és az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekei védelmének súlyos kockázata közötti tényleges kapcsolatot; ii. nem bizonyította az intézkedés arányosságát a feltételrendszerről szóló rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A felperes szerint továbbá a Bizottság és a Tanács mérlegelési hibát követett el, megsértette a feltételrendszerről szóló rendeletet, és e tekintetben megsértette a megfelelő indokolásra vonatkozó kötelezettséget. A felperes ezenkívül jogellenességi kifogást emel a feltételrendszerről szóló rendelettel szemben annyiban, amennyiben e rendelet kizárja a vitatott határozat hatálya alóli egyedi mentesítéseket.

| 2. | A második jogalap az ártatlanság vélelme, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az ártatlanság vélelme, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére vonatkozik.

| 3. | A harmadik jogalap a torzításmentes piacon történő működéshez való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének az EUMSZ 101–108. cikkel együttes olvasata) megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a torzításmentes piacon történő működéshez való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének az EUMSZ 101–108. cikkel együttes olvasata) megsértésére vonatkozik.

| 4. | A negyedik jogalap a jogbiztonsághoz való jog, a jogos bizalom és lényeges eljárási követelmények megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a jogbiztonsághoz való jog, a jogos bizalom és lényeges eljárási követelmények megsértésére vonatkozik.

Az első, a második és a negyedik jogalapjával összefüggésben a felperes jogellenességi kifogást emel a feltételrendszerről szóló rendelettel szemben annyiban, amennyiben e rendelet kizárja a vitatott határozat hatálya alóli egyedi mentesítéseket.

---

(1)  Az uniós költségvetésnek a jogállamisági elvek magyarországi megsértésével szembeni védelmét szolgáló intézkedésekről szóló, 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2022. L 325., 94. o.).

(2)  Az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020. L 433 I., 1. o.; helyesbítés: HL 2021. L 137., 22. o.; HL 2021. L 373., 94. o.).

(3)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/42

---

2023. március 13-án benyújtott kereset – Miskolci Egyetem kontra Tanács és Bizottság

(T-139/23. sz. ügy)

(2023/C 235/56)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Miskolci Egyetem (Miskolc, Magyarország) (képviselik: Łuszcz V. és Bendzsel-Varga K. ügyvédek)

Alperes: az Európai Bizottság és az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (1) 2. cikke (2) bekezdésének a „semmilyen, az ilyen közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott jogi személlyel” szövegű részét és a 2022/2506 határozat e rendelkezését a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (1) 2. cikke (2) bekezdésének a „semmilyen, az ilyen közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott jogi személlyel” szövegű részét és a 2022/2506 határozat e rendelkezését a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg J. Hahn és M. Gabriel biztosoknak a 2022. december 15-i határozat magyar közérdekű vagyonkezelő alapítványokra történő alkalmazásáról szóló, 2023. január 26-i közös nyilatkozatát a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg J. Hahn és M. Gabriel biztosoknak a 2022. december 15-i határozat magyar közérdekű vagyonkezelő alapítványokra történő alkalmazásáról szóló, 2023. január 26-i közös nyilatkozatát a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg a felperest érintő részükben a Bizottság 2023. január 20-i, február 21-i és március 3-i azon közleményeit, amelyeket az említett közös nyilatkozatban hivatkozott ERASMUS+ és Horizon Europe honlapokon „kizáró nyilatkozatok” és „gyakran ismétlődő kérdések” formájában tett; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest érintő részükben a Bizottság 2023. január 20-i, február 21-i és március 3-i azon közleményeit, amelyeket az említett közös nyilatkozatban hivatkozott ERASMUS+ és Horizon Europe honlapokon „kizáró nyilatkozatok” és „gyakran ismétlődő kérdések” formájában tett;

| — | semmisítse meg a felperest érintő részében a Bizottság azon határozatát, amely az EACEA 2023. február 2-án a Project Enhancing sport organisations and management konzorcium koordinátora részére küldött levélben szerepel; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest érintő részében a Bizottság azon határozatát, amely az EACEA 2023. február 2-án a Project Enhancing sport organisations and management konzorcium koordinátora részére küldött levélben szerepel;

| — | a Tanácsot és a Bizottságot, valamint az e keresettel szembeni bármely beavatkozót kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot és a Bizottságot, valamint az e keresettel szembeni bármely beavatkozót kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (a feltételrendszerről szóló rendelet) (2), a megfelelő indokolás kötelezettségének, az arányosság elvének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének, valamint a 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a megsértésére vonatkozik.






  — | A felperes szerint a Bizottság és a Tanács i. nem bizonyította, hogy a jogsértés releváns az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szempontjából, és nem bizonyította a jogsértés és az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekei védelmének súlyos kockázata közötti tényleges kapcsolatot; ii. nem bizonyította az intézkedés arányosságát a feltételrendszerről szóló rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A felperes szerint továbbá a Bizottság és a Tanács mérlegelési hibát követett el, megsértette a feltételrendszerről szóló rendeletet, és e tekintetben megsértette a megfelelő indokolásra vonatkozó kötelezettséget. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap a 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (a feltételrendszerről szóló rendelet) (2), a megfelelő indokolás kötelezettségének, az arányosság elvének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének, valamint a 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a megsértésére vonatkozik.

—

A felperes szerint a Bizottság és a Tanács i. nem bizonyította, hogy a jogsértés releváns az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szempontjából, és nem bizonyította a jogsértés és az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekei védelmének súlyos kockázata közötti tényleges kapcsolatot; ii. nem bizonyította az intézkedés arányosságát a feltételrendszerről szóló rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A felperes szerint továbbá a Bizottság és a Tanács mérlegelési hibát követett el, megsértette a feltételrendszerről szóló rendeletet, és e tekintetben megsértette a megfelelő indokolásra vonatkozó kötelezettséget.

| 2. | A második jogalap az ártatlanság vélelme, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az ártatlanság vélelme, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére vonatkozik.

| 3. | A harmadik jogalap a torzításmentes piacon történő működéshez való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének az EUMSZ 101-108. cikkel együttes olvasata) megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a torzításmentes piacon történő működéshez való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének az EUMSZ 101-108. cikkel együttes olvasata) megsértésére vonatkozik.

| 4. | A negyedik jogalap a jogbiztonsághoz való jog, a jogos bizalom és lényeges eljárási követelmények megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a jogbiztonsághoz való jog, a jogos bizalom és lényeges eljárási követelmények megsértésére vonatkozik.

Az első, a második és a negyedik jogalapjával összefüggésben a felperes jogellenességi kifogást emel a feltételrendszerről szóló rendelettel szemben annyiban, amennyiben e rendelet kizárja a vitatott határozat hatálya alóli egyedi mentesítéseket.

---

(1)  Az uniós költségvetésnek a jogállamisági elvek magyarországi megsértésével szembeni védelmét szolgáló intézkedésekről szóló, 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2022. L 325., 94. o.).

(2)  Az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020. L 433 I., 1. o.; helyesbítés: HL 2021. L 137., 22. o.; HL 2021. L 373., 94. o.).

(3)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.)

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/43

---

2023. március 13-án benyújtott kereset – Dunaújvárosi Egyetem kontra Tanács és Bizottság

(T-140/23. sz. ügy)

(2023/C 235/57)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Dunaújvárosi Egyetem (Dunaújváros, Magyarország) (képviselik: Łuszcz V. és Bendzsel-Varga K. ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa és az Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (1) 2. cikke (2) bekezdésének a „semmilyen, az ilyen közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott jogi személlyel” szövegű részét és a 2022/2506 határozat e rendelkezését a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (1) 2. cikke (2) bekezdésének a „semmilyen, az ilyen közérdekű vagyonkezelő alapítvány által fenntartott jogi személlyel” szövegű részét és a 2022/2506 határozat e rendelkezését a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg J. Hahn és M. Gabriel biztosoknak a 2022. december 15-i határozat magyar közérdekű vagyonkezelő alapítványokra történő alkalmazásáról szóló, 2023. január 26-i közös nyilatkozatát a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg J. Hahn és M. Gabriel biztosoknak a 2022. december 15-i határozat magyar közérdekű vagyonkezelő alapítványokra történő alkalmazásáról szóló, 2023. január 26-i közös nyilatkozatát a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg a felperest érintő részükben a Bizottság 2023. január 20-i, február 21-i és március 3-i azon közleményeit, amelyeket az említett közös nyilatkozatban hivatkozott ERASMUS+ és Horizon Europe honlapokon „kizáró nyilatkozatok” és „gyakran ismétlődő kérdések” formájában tett; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest érintő részükben a Bizottság 2023. január 20-i, február 21-i és március 3-i azon közleményeit, amelyeket az említett közös nyilatkozatban hivatkozott ERASMUS+ és Horizon Europe honlapokon „kizáró nyilatkozatok” és „gyakran ismétlődő kérdések” formájában tett;

| — | a Tanácsot és a Bizottságot, valamint az e keresettel szembeni bármely beavatkozót kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot és a Bizottságot, valamint az e keresettel szembeni bármely beavatkozót kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap a 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (a feltételrendszerről szóló rendelet), (2) a megfelelő indokolás kötelezettségének, az arányosság elvének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének, valamint a 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a megsértésére vonatkozik.






  — | A felperes szerint a Bizottság és a Tanács i. nem bizonyította, hogy a jogsértés releváns az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szempontjából, és nem bizonyította a jogsértés és az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekei védelmének súlyos kockázata közötti tényleges kapcsolatot; ii. nem bizonyította az intézkedés arányosságát a feltételrendszerről szóló rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A felperes szerint továbbá a Bizottság és a Tanács mérlegelési hibát követett el, megsértette a feltételrendszerről szóló rendeletet, és e tekintetben megsértette a megfelelő indokolásra vonatkozó kötelezettséget. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első jogalap a 2020. december 16-i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (a feltételrendszerről szóló rendelet), (2) a megfelelő indokolás kötelezettségének, az arányosság elvének, az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének, valamint a 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) a megsértésére vonatkozik.

—

A felperes szerint a Bizottság és a Tanács i. nem bizonyította, hogy a jogsértés releváns az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekeinek védelme szempontjából, és nem bizonyította a jogsértés és az uniós költségvetéssel való hatékony és eredményes pénzgazdálkodás vagy az Unió pénzügyi érdekei védelmének súlyos kockázata közötti tényleges kapcsolatot; ii. nem bizonyította az intézkedés arányosságát a feltételrendszerről szóló rendelet 5. cikke (3) bekezdésének megfelelően. A felperes szerint továbbá a Bizottság és a Tanács mérlegelési hibát követett el, megsértette a feltételrendszerről szóló rendeletet, és e tekintetben megsértette a megfelelő indokolásra vonatkozó kötelezettséget.

| 2. | A második jogalap az ártatlanság vélelme, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az ártatlanság vélelme, az egyenlő bánásmód és a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének megsértésére vonatkozik.

| 3. | A harmadik jogalap a torzításmentes piacon történő működéshez való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének az EUMSZ 101–108. cikkel együttes olvasata) megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a torzításmentes piacon történő működéshez való jog (az Európai Unió Alapjogi Chartája 16. cikkének az EUMSZ 101–108. cikkel együttes olvasata) megsértésére vonatkozik.

| 4. | A negyedik jogalap a jogbiztonsághoz való jog, a jogos bizalom és lényeges eljárási követelmények megsértésére vonatkozik. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap a jogbiztonsághoz való jog, a jogos bizalom és lényeges eljárási követelmények megsértésére vonatkozik.

Az első, a második és a negyedik jogalapjával összefüggésben a felperes jogellenességi kifogást emel a feltételrendszerről szóló rendelettel szemben annyiban, amennyiben e rendelet kizárja a vitatott határozat hatálya alóli egyedi mentesítéseket.

---

(1)  Az uniós költségvetésnek a jogállamisági elvek magyarországi megsértésével szembeni védelmét szolgáló intézkedésekről szóló, 2022. december 15-i (EU) 2022/2506 tanácsi végrehajtási határozat (HL 2022. L 325., 94. o.).

(2)  Az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 16 i (EU, Euratom) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020. L 433 I., 1. o.; helyesbítés: HL 2021. L 137., 22. o.; HL 2021. L 373., 94. o.).

(3)  Az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2018. július 18-i (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2018. L 193., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/44

---

2023. április 17-én benyújtott kereset – Domingo Alonso Group contra EUIPO – Ald Automotive és Salvador Caetano Auto (my CARFLIX)

(T-200/23. sz. ügy)

(2023/C 235/58)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Domingo Alonso Group, SL (Las Palmas de Gran Canaria, Spanyolország) (képviselő: J. García Domínguez ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A többi fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Ald Automotive, SA (Majadahonda, Spanyolország), Salvador Caetano Auto (SGPS), SA (Vila Nova de Gaia, Portugália)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultjai: a felperes Domingo Alonso Group, SL és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél Salvador Caetano Auto (SGPS), SA

A vitatott védjegy: my CARFLIX európai uniós ábrás védjegy – 18 124 505. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2022. október 24-én hozott határozata (R 2213/2021-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot, és rendelkezzen a jelen keresettel és az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti korábbi eljárással kapcsolatban felmerült költségek viseléséről.

Jogalap

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összefüggésben értelmezett 60. cikke (1) bekezdésének megsértése.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/45

---

2023. április 20-án benyújtott kereset – Laboratorios Ern contra EUIPO – Cannabinoids Spain (Sanoid)

(T-206/23. sz. ügy)

(2023/C 235/59)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Laboratorios Ern, SA (Barcelona, Spanyolország) (képviselő: T. González Martínez ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Cannabinoids Spain SLU (Córdoba, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: Sanoid európai uniós ábrás védjegy – 18 091 726. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2023. február 3-án hozott határozata (R 1024/2022-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | utasítsa el a 18 091 726. sz. Sanoid védjegy lajstromozását a 3., 5., 31., 32., 35., 41., 42. és 44. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában; |
| --- | --- |

—

utasítsa el a 18 091 726. sz. Sanoid védjegy lajstromozását a 3., 5., 31., 32., 35., 41., 42. és 44. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások vonatkozásában;

| — | az EUIPO-t és adott esetben a beavatkozó felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és adott esetben a beavatkozó felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/46

---

2023. április 23-án benyújtott kereset – Fractal Analytics contra EUIPO – Fractalia Remote Systems (FRACTALIA Remote Systems)

(T-211/23. sz. ügy)

(2023/C 235/60)

A keresetlevél nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Fractal Analytics, Inc. (New York, New York, Egyesült Államok) (képviselő: J. Güell Serra ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Fractalia Remote Systems, SL (Madrid, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: FRACTALIA Remote Systems európai uniós ábrás védjegy – 5 106 406. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2023. január 30-án hozott határozata (R 858/2022-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t ás az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t ás az EUIPO fellebbezési tanácsa előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 19. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdésének a) pontjával és az (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 19. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett (EU) 2018/625 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 27. cikke (4) bekezdésének megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 10. cikke (3) bekezdésének megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának és 10. cikke (3) bekezdésének megsértése.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/46 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/46

---

2023. április 18-án benyújtott kereset – Greenpeace és társai kontra Bizottság

(T-214/23. sz. ügy)

(2023/C 235/61)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Greenpeace eV (Hamburg, Németország) és további 7 felperes (képviselő: R. Verheyen ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság 2023. február 6-i, a felperesek belső felülvizsgálat iránti kérelmét elutasító határozatát; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2023. február 6-i, a felperesek belső felülvizsgálat iránti kérelmét elutasító határozatát;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek tizennégy jogalapra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a 2023. február 6-i keltezésű bizottsági határozat (a továbbiakban: megtámadott határozat) téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 19. cikke (1) bekezdése f) pontjának értelmezése kapcsán azt illetően, hogy a technikai vizsgálati kritériumoknak meggyőző tudományos eredményeken és az elővigyázatosság elvén kell alapulniuk. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a 2023. február 6-i keltezésű bizottsági határozat (a továbbiakban: megtámadott határozat) téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 19. cikke (1) bekezdése f) pontjának értelmezése kapcsán azt illetően, hogy a technikai vizsgálati kritériumoknak meggyőző tudományos eredményeken és az elővigyázatosság elvén kell alapulniuk.

A nukleáris tevékenységek kapcsán

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt az érvet, hogy az atomenergiára vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok nem felelnek meg a 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, „az ágazatban vagy iparágban fennálló legjobb teljesítmény” követelményének. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt az érvet, hogy az atomenergiára vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok nem felelnek meg a 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerinti, „az ágazatban vagy iparágban fennálló legjobb teljesítmény” követelményének.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint az (EU) 2022/1214 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) foglalt követelmény nem felel meg a 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének („klímasemleges gazdaságra való átállás”). |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint az (EU) 2022/1214 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (2) foglalt követelmény nem felel meg a 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének („klímasemleges gazdaságra való átállás”).

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint az atomenergia a 2020/852 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében véve nem járul hozzá lényegesen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint az atomenergia a 2020/852 rendelet 11. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében véve nem járul hozzá lényegesen az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodáshoz.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, értékelési hibákat és/vagy elégtelen indokolást tartalmaz, amennyiben elutasítja azt az érvet, hogy a nukleáris tevékenységek nem felelnek meg a 2020/852 rendelet 3., 9. és 17. cikke szerinti „nem sérti jelentősen” követelménynek. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, értékelési hibákat és/vagy elégtelen indokolást tartalmaz, amennyiben elutasítja azt az érvet, hogy a nukleáris tevékenységek nem felelnek meg a 2020/852 rendelet 3., 9. és 17. cikke szerinti „nem sérti jelentősen” követelménynek.

| 6. | A hatodik, alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, értékelési hibákat és/vagy elégtelen indokolást tartalmaz, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, hogy sérült a 2020/852 rendelet 3. cikkének c) pontja és 18. cikke szerinti, a nukleáris tevékenységekre vonatkozó minimális biztosítékok követelménye. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, értékelési hibákat és/vagy elégtelen indokolást tartalmaz, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, hogy sérült a 2020/852 rendelet 3. cikkének c) pontja és 18. cikke szerinti, a nukleáris tevékenységekre vonatkozó minimális biztosítékok követelménye.

A fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységek kapcsán

| 7. | A hetedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt az érvet, amely szerint a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységek tekintetében megállapított kibocsátási küszöbértékek ellentétben állnak a 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének követelményeivel. |
| --- | --- |

7.

A hetedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt az érvet, amely szerint a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységek tekintetében megállapított kibocsátási küszöbértékek ellentétben állnak a 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének követelményeivel.

| 8. | A nyolcadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységek beillesztése akadályozná a 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti, az alacsony karbon-intenzitású alternatívák kidolgozását és bevezetését. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységek beillesztése akadályozná a 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti, az alacsony karbon-intenzitású alternatívák kidolgozását és bevezetését.

| 9. | A kilencedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a fosszilis gázokra vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok ellentétben állnak a 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti azon kitétellel, hogy nem létezik alacsony karbon-intenzitású alternatíva. |
| --- | --- |

9.

A kilencedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a fosszilis gázokra vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok ellentétben állnak a 2020/852 rendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti azon kitétellel, hogy nem létezik alacsony karbon-intenzitású alternatíva.

| 10. | A tizedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységek fenntarthatóként való besorolása ellentétben áll a 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének c) pontjában foglalt azon kitétellel, hogy a tevékenység nem vezet a karbonintenzív technológiákhoz kapcsolódó eszközökbe való bezáródáshoz. |
| --- | --- |

10.

A tizedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységek fenntarthatóként való besorolása ellentétben áll a 2020/852 rendelet 10. cikke (2) bekezdésének c) pontjában foglalt azon kitétellel, hogy a tevékenység nem vezet a karbonintenzív technológiákhoz kapcsolódó eszközökbe való bezáródáshoz.

| 11. | A tizenegyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységekre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok nem felelnek meg a 2020/852 rendelet 3., 9. és 17. cikke szerinti „nem sérti jelentősen” követelménynek. |
| --- | --- |

11.

A tizenegyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységekre vonatkozó technikai vizsgálati kritériumok nem felelnek meg a 2020/852 rendelet 3., 9. és 17. cikke szerinti „nem sérti jelentősen” követelménynek.

További jogalapok

| 12. | A tizenkettedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a Bizottság tévesen nem végzett éghajlati következetesség vizsgálatot, illetve hatásvizsgálatot. |
| --- | --- |

12.

A tizenkettedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja azt a jogalapot, amely szerint a Bizottság tévesen nem végzett éghajlati következetesség vizsgálatot, illetve hatásvizsgálatot.

| 13. | A tizenharmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja a platformmal és a tagállami szakértői csoporttal való hatékony konzultációval kapcsolatos érveket. |
| --- | --- |

13.

A tizenharmadik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson és/vagy értékelési hibákon alapul, amennyiben elutasítja a platformmal és a tagállami szakértői csoporttal való hatékony konzultációval kapcsolatos érveket.

| 14. | A tizennegyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben elutasítja az EUMSZ 290. cikk (1) bekezdésének való meg nem felelésre vonatkozó érveket. |
| --- | --- |

14.

A tizennegyedik, arra alapított jogalap, hogy a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, amennyiben elutasítja az EUMSZ 290. cikk (1) bekezdésének való meg nem felelésre vonatkozó érveket.

---

(1)  A fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020. L 198., 13. o.; helyesbítés: HL 2022. L 156., 159. o.).

(2)  Az (EU) 2021/2139 felhatalmazáson alapuló rendeletnek egyes energiaágazatbeli gazdasági tevékenységek tekintetében, valamint az (EU) 2021/2178 felhatalmazáson alapuló rendeletnek az ezekre a gazdasági tevékenységekre vonatkozó különös közzétételek tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. március 9-i (EU) 2022/1214 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (HL 2022. L 188., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/48

---

2023. április 18-án benyújtott kereset – ClientEarth és társai kontra Bizottság

(T-215/23. sz. ügy)

(2023/C 235/62)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: ClientEarth (Ixelles, Belgium), Fédération Européenne pour le Transport et l’Environnement (Ixelles), WWF European Policy Programme (Brüsszel, Belgium), Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland (Berlin, Németország) (képviselők: F. Logue solicitor és J. MacLeod barrister-at-law)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperesek azt kérik, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a Bizottság 2023. február 8-i levelében megküldött határozatát, amelyben a Bizottság elutasította a felperesek által az 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 10. cikke alapján 2022. szeptember 9-én benyújtott belső felülvizsgálat iránti kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2023. február 8-i levelében megküldött határozatát, amelyben a Bizottság elutasította a felperesek által az 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 10. cikke alapján 2022. szeptember 9-én benyújtott belső felülvizsgálat iránti kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a feleperesek részéről a jelen eljárásban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a feleperesek részéről a jelen eljárásban felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetük alátámasztása érdekében a felperesek az alábbi jogalapokra hivatkoznak.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen utasította el azon érveket, amelyek szerint az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 6. cikkének (4) bekezdésében megkövetelt éghajlati következetesség vizsgálatot kellett volna végezni, amire nem került sor. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévesen utasította el azon érveket, amelyek szerint az (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 6. cikkének (4) bekezdésében megkövetelt éghajlati következetesség vizsgálatot kellett volna végezni, amire nem került sor.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévedett a az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 19. cikkét illetően, nemcsak annak átfogó elemzésekor, hanem az alábbiak tekintetében is:






  — | a „meggyőző tudományos eredmények[re] és az elővigyázatosság elvé[re]” vonatkozó követelmény értelmezése és értékelése; |
| --- | --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévedett a az (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 19. cikkét illetően, nemcsak annak átfogó elemzésekor, hanem az alábbiak tekintetében is:

—

a „meggyőző tudományos eredmények[re] és az elővigyázatosság elvé[re]” vonatkozó követelmény értelmezése és értékelése;

| — | a gazdasági tevékenységek életciklusa; és |
| --- | --- |

—

a gazdasági tevékenységek életciklusa; és

| — | a meg nem térülő eszközök, és a kibocsátások bezáródása. |
| --- | --- |

—

a meg nem térülő eszközök, és a kibocsátások bezáródása.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévedett a tevékenységek átállási tevékenységként való minősítését övező hibák tekintetében, többek között azáltal, hogy tévedett az alábbiakkal kapcsolatban:






  — | a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységek átállási tevékenységként történő besorolása; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévedett a tevékenységek átállási tevékenységként való minősítését övező hibák tekintetében, többek között azáltal, hogy tévedett az alábbiakkal kapcsolatban:

—

a fosszilis gázokkal összefüggő tevékenységek átállási tevékenységként történő besorolása;

| — | az üvegházhatásúgáz-kibocsátás küszöbértékeinek meghatározása; |
| --- | --- |

—

az üvegházhatásúgáz-kibocsátás küszöbértékeinek meghatározása;

| — | az alternatív technológiák hozzájárulása; |
| --- | --- |

—

az alternatív technológiák hozzájárulása;

| — | az üvegházhatásúgáz-kibocsátás fokozatos megszüntetése; és |
| --- | --- |

—

az üvegházhatásúgáz-kibocsátás fokozatos megszüntetése; és

| — | alacsony karbon-intenzitású alternatívák kidolgozása és bevezetése. |
| --- | --- |

—

alacsony karbon-intenzitású alternatívák kidolgozása és bevezetése.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévedett a „nem sérti jelentősen” a 2020/852 rendeletben meghatározott hat környezeti célkitűzést kitételt illetően. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy a Bizottság tévedett a „nem sérti jelentősen” a 2020/852 rendeletben meghatározott hat környezeti célkitűzést kitételt illetően.

---

(1)  A környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek az uniós intézményekre és szervekre való alkalmazásáról szóló, 2006. szeptember 6-i 1367/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 246., 13. o.).

(2)  A klímasemlegesség elérését célzó keret létrehozásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról szóló, 2021. június 30-i (EU) 2021/1119 európai parlamenti és tanácsi rendelet (európai klímarendelet) (HL 2021. L 243., 1. o.).

(3)  A fenntartható befektetések előmozdítását célzó keret létrehozásáról, valamint az (EU) 2019/2088 rendelet módosításáról szóló, 2020. június 18-i (EU) 2020/852 európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2020. L 198., 13. o.; helyesbítés: HL 2022. L 156., 159. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/49 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/49

---

2023. április 28-án benyújtott kereset – VY kontra Parlament

(T-224/23. sz. ügy)

(2023/C 235/63)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: VY (képviselők: L. Levi és P. Baudoux ügyvédek)

Alperes: Európai Parlament

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a jelen keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

következésképpen:

| — | semmisítse meg a 2022. június 9-i, a felperest a munkaszerződésének megszűntetéséről értesítő határozatot, továbbá – amennyiben szükséges – a 2023. január 23-án kézbesített 2023. január 17-i, a felperes 2022. június 9-i határozattal szembeni panaszát elutasító határozatot; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. június 9-i, a felperest a munkaszerződésének megszűntetéséről értesítő határozatot, továbbá – amennyiben szükséges – a 2023. január 23-án kézbesített 2023. január 17-i, a felperes 2022. június 9-i határozattal szembeni panaszát elutasító határozatot;

| — | kötelezze az alperest a felperes kárának megtérítésére; |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest a felperes kárának megtérítésére;

| — | kötelezze az alperest az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az indokolással kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibán és az arányosság elvének megsértésén alapul. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az indokolással kapcsolatos nyilvánvaló értékelési hibán és az arányosság elvének megsértésén alapul.

| 2. | A második jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének, különösen a meghallgatáshoz való jog, az indokolási kötelezettség, az adminisztráció pártatlanságára vonatkozó követelmény tiszteletben tartásának megsértésén és a gondossági kötelezettség megsértésén alapul. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap az Európai Unió Alapjogi Chartája 41. cikkének, különösen a meghallgatáshoz való jog, az indokolási kötelezettség, az adminisztráció pártatlanságára vonatkozó követelmény tiszteletben tartásának megsértésén és a gondossági kötelezettség megsértésén alapul.

| 3. | A harmadik jogalap a gondoskodási kötelezettség megsértésén alapul. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap a gondoskodási kötelezettség megsértésén alapul.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/50 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/50

---

2023. május 2-án benyújtott kereset – Neuraxpharm Pharmaceuticals kontra Bizottság

(T-226/23. sz. ügy)

(2023/C 235/64)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Neuraxpharm Pharmaceuticals SL (Barcelona, Spanyolország) (képviselők: K. Roox, T. De Meese, J. Stuyck, M. Van Nieuwenborgh és N. Dumont ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a megsemmisítés iránti kérelmét elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a megsemmisítés iránti kérelmét elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | semmisítse meg a Bizottság 2023. március 17-i levelében [hivatkozási szám: SANTE.DDG1.B.5/AL/mmc (2023) 2915367] foglalt bizottsági határozatot, valamint az e határozatot fenntartó és/vagy felváltó minden későbbi határozatot, ideértve az ebből eredő szabályozási aktusokat is, a felperest érintő részükben; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2023. március 17-i levelében [hivatkozási szám: SANTE.DDG1.B.5/AL/mmc (2023) 2915367] foglalt bizottsági határozatot, valamint az e határozatot fenntartó és/vagy felváltó minden későbbi határozatot, ideértve az ebből eredő szabályozási aktusokat is, a felperest érintő részükben;

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a felperesnek megadott forgalombahozatali engedély megváltoztatását és/vagy visszavonását illetően a fent említett, 2023. március 17-i bizottsági határozattal (a továbbiakban: megtámadott határozat) összefüggésben a hatáskör hiányára és hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, a felperesnek megadott forgalombahozatali engedély megváltoztatását és/vagy visszavonását illetően a fent említett, 2023. március 17-i bizottsági határozattal (a továbbiakban: megtámadott határozat) összefüggésben a hatáskör hiányára és hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap.

| 2. | A második, lényeges eljárási szabályok megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott határozatnak nincs jogalapja, és megsértette a felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerinti meghallgatáshoz való jogát. |
| --- | --- |

2.

A második, lényeges eljárási szabályok megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott határozatnak nincs jogalapja, és megsértette a felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerinti meghallgatáshoz való jogát.

| 3. | A harmadik, a Szerződések, illetve az alkalmazásukra vonatkozó egyéb jogszabályok megsértésére alapított jogalap:






  — | a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, mivel a Bizottság tévesen értelmezte a Bíróság 2023. március 16-i Bizottság és társai kontra Pharmaceutical Works Polpharma ítéletének (C-438/21 P-C-440/21 P, EU:C:2023:213) hatályát, és nem vette figyelembe az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottságának felülvizsgálatát; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a Szerződések, illetve az alkalmazásukra vonatkozó egyéb jogszabályok megsértésére alapított jogalap:

—

a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, mivel a Bizottság tévesen értelmezte a Bíróság 2023. március 16-i Bizottság és társai kontra Pharmaceutical Works Polpharma ítéletének (C-438/21 P-C-440/21 P, EU:C:2023:213) hatályát, és nem vette figyelembe az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottságának felülvizsgálatát;

| — | a megtámadott határozat sérti a védelemhez való jogot és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke szerinti tisztességes eljáráshoz való jogot; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozat sérti a védelemhez való jogot és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke szerinti tisztességes eljáráshoz való jogot;

| — | a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét;

| — | a megtámadott határozat sérti a felperes jogos elvárásait, ideértve a dimetil-fumarát generikus gyógyszerkészítmények beszerzését illetően a hivatalokkal, gyártókkal, beszállítókkal, szállítmányozási vállaltokkal és a kórházakkal, illetve a betegekkel szembeni kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozat sérti a felperes jogos elvárásait, ideértve a dimetil-fumarát generikus gyógyszerkészítmények beszerzését illetően a hivatalokkal, gyártókkal, beszállítókkal, szállítmányozási vállaltokkal és a kórházakkal, illetve a betegekkel szembeni kötelezettségeit;

| — | a megtámadott határozat sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében rögzített tulajdonhoz való jogot. |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozat sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében rögzített tulajdonhoz való jogot.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/51 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/51

---

2023. május 2-án benyújtott kereset – Zaklady Farmaceutyczne Polpharma kontra Bizottság

(T-228/23. sz. ügy)

(2023/C 235/65)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Zaklady Farmaceutyczne Polpharma S. A. (Starogard Gdański, Lengyelország) (képviselők: K. Roox, T. De Meese, J. Stuyck és M. Van Nieuwenborgh ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a megsemmisítés iránti keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a megsemmisítés iránti keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | semmisítse meg a Bizottság 2023. március 17-i levelében [hivatkozási szám: SANTE.DDG1.B.5/AL/mmc (2023) 2915860] foglalt bizottsági határozatot, valamint az e határozatot fenntartó és/vagy felváltó minden későbbi határozatot, ideértve az ebből eredő szabályozási aktusokat is, a felperest érintő részükben; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a Bizottság 2023. március 17-i levelében [hivatkozási szám: SANTE.DDG1.B.5/AL/mmc (2023) 2915860] foglalt bizottsági határozatot, valamint az e határozatot fenntartó és/vagy felváltó minden későbbi határozatot, ideértve az ebből eredő szabályozási aktusokat is, a felperest érintő részükben;

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a felperesnek megadott forgalombahozatali engedély megváltoztatását és/vagy visszavonását illetően a fent említett, 2023. március 17-i bizottsági határozattal (a továbbiakban: megtámadott határozat) összefüggésben a hatáskör hiányára és hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, a felperesnek megadott forgalombahozatali engedély megváltoztatását és/vagy visszavonását illetően a fent említett, 2023. március 17-i bizottsági határozattal (a továbbiakban: megtámadott határozat) összefüggésben a hatáskör hiányára és hatáskörrel való visszaélésre alapított jogalap.

| 2. | A második, lényeges eljárási szabályok megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott határozatnak nincs jogalapja, és megsértette a felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerinti meghallgatáshoz való jogát. |
| --- | --- |

2.

A második, lényeges eljárási szabályok megsértésére alapított jogalap, mivel a megtámadott határozatnak nincs jogalapja, és megsértette a felperesnek az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikke szerinti meghallgatáshoz való jogát.

| 3. | A harmadik, a Szerződések, illetve az alkalmazásukra vonatkozó egyéb jogszabályok megsértésére alapított jogalap:






  — | a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, mivel a Bizottság tévesen értelmezte a Bíróság 2023. március 16-i Bizottság és társai kontra Pharmaceutical Works Polpharma ítéletének (C-438/21 P-C-440/21 P, EU:C:2023:213) hatályát, és nem vette figyelembe az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottságának felülvizsgálatát; |
| --- | --- | --- |

3.

A harmadik, a Szerződések, illetve az alkalmazásukra vonatkozó egyéb jogszabályok megsértésére alapított jogalap:

—

a megtámadott határozat téves jogalkalmazáson alapul, mivel a Bizottság tévesen értelmezte a Bíróság 2023. március 16-i Bizottság és társai kontra Pharmaceutical Works Polpharma ítéletének (C-438/21 P-C-440/21 P, EU:C:2023:213) hatályát, és nem vette figyelembe az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottságának felülvizsgálatát;

| — | a megtámadott határozat sérti a védelemhez való jogot és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke szerinti tisztességes eljáráshoz való jogot; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozat sérti a védelemhez való jogot és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke szerinti tisztességes eljáráshoz való jogot;

| — | a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozat sérti a jogbiztonság elvét;

| — | a megtámadott határozat sérti a felperes jogos elvárásait, ideértve a dimetil-fumarát generikus gyógyszerkészítmények beszerzését illetően a hivatalokkal, gyártókkal, beszállítókkal, szállítmányozási vállaltokkal és a kórházakkal, illetve a betegekkel szembeni kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozat sérti a felperes jogos elvárásait, ideértve a dimetil-fumarát generikus gyógyszerkészítmények beszerzését illetően a hivatalokkal, gyártókkal, beszállítókkal, szállítmányozási vállaltokkal és a kórházakkal, illetve a betegekkel szembeni kötelezettségeit;

| — | a megtámadott határozat sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében rögzített tulajdonhoz való jogot. |
| --- | --- |

—

a megtámadott határozat sérti az Európai Unió Alapjogi Chartájának 17. cikkében rögzített tulajdonhoz való jogot.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/52

---

2023. május 1-jén benyújtott kereset – WA kontra Bizottság

(T-234/23. sz. ügy)

(2023/C 235/66)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WA (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 11-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 11-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 11-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 11-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/53 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/53

---

2023. május 2-án benyújtott kereset – WB kontra Bizottság

(T-235/23. sz. ügy)

(2023/C 235/67)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WB (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 10-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 10-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 10-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 10-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/54 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/54

---

2023. május 2-án benyújtott kereset – WD kontra Bizottság

(T-236/23. sz. ügy)

(2023/C 235/68)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WD (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 14-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 14-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 14-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 14-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/55 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/55

---

2023. május 3-án benyújtott kereset – WE kontra Bizottság

(T-237/23. sz. ügy)

(2023/C 235/69)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WE (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 12-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 12-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 12-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 12-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/56 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/56

---

2023. május 4-én benyújtott kereset – WF kontra Bizottság

(T-238/23. sz. ügy)

(2023/C 235/70)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WF (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. március 6-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 6-án benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. március 6-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 6-án benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/57 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/57

---

2023. május 8-án benyújtott kereset – LichtBlick kontra Bizottság

(T-240/23. sz. ügy)

(2023/C 235/71)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: LichtBlick SE (Hamburg, Németország) (képviselők: C. von Hammerstein, P. Roegele és H. Schutte ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az alperes 2022. december 21-i határozatát (State Aid SA.104606 (2222/N) – Germany, TCF-közlemény: Temporary cost containment of natural gas, heat and electricity price increases), amennyiben a Gesetz zur Einführung einer Strompreisbremse und zur Änderung weiterer energierechtlicher Bestimmungen (a villamosenergia-árfék bevezetéséről és egyéb energiajogi rendelkezések módosításáról szóló német törvény) alapján a töltőpont-üzemeltetők javára a harmadik felek által a töltőpontnál felhasznált töltőáram költségeinek enyhítése érdekében nyújtott támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az alperes 2022. december 21-i határozatát (State Aid SA.104606 (2222/N) – Germany, TCF-közlemény: Temporary cost containment of natural gas, heat and electricity price increases), amennyiben a Gesetz zur Einführung einer Strompreisbremse und zur Änderung weiterer energierechtlicher Bestimmungen (a villamosenergia-árfék bevezetéséről és egyéb energiajogi rendelkezések módosításáról szóló német törvény) alapján a töltőpont-üzemeltetők javára a harmadik felek által a töltőpontnál felhasznált töltőáram költségeinek enyhítése érdekében nyújtott támogatásokat a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánította;

| — | az alperest kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes öt jogalapra hivatkozik.

| 1. | Első jogalap
  Első jogalapjával a felperes arra hivatkozik, hogy a Bizottság komoly nehézségek ellenére sem indította meg az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. Az alperes figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy a villamosenergia-árfékről szóló német törvény által előírt támogatási program a töltőpontok üzemeltetőit is előnyben részesíti, holott az ő esetükben nem végső fogyasztókról, hanem energiakereskedőkről van szó. |
| --- | --- |

1.

Első jogalap

Első jogalapjával a felperes arra hivatkozik, hogy a Bizottság komoly nehézségek ellenére sem indította meg az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti hivatalos vizsgálati eljárást. Az alperes figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy a villamosenergia-árfékről szóló német törvény által előírt támogatási program a töltőpontok üzemeltetőit is előnyben részesíti, holott az ő esetükben nem végső fogyasztókról, hanem energiakereskedőkről van szó.

| 2. | Második jogalap
  A második jogalappal a felperes arra hivatkozik, hogy az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti fő vizsgálati eljárást azon az alapon kellett volna megindítani, hogy a teljes körű vizsgálat során a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy miközben a töltőpontok üzemeltetői, amelyek egyszerre a töltőáram szolgáltatói és kereskedői, támogatásban részesülhetnek, a tisztán töltőáram-kereskedők, mint amilyen a felperes is, azonban nem. |
| --- | --- |

2.

Második jogalap

A második jogalappal a felperes arra hivatkozik, hogy az EUMSZ 108. cikk (2) bekezdése szerinti fő vizsgálati eljárást azon az alapon kellett volna megindítani, hogy a teljes körű vizsgálat során a Bizottságnak meg kellett volna állapítania, hogy miközben a töltőpontok üzemeltetői, amelyek egyszerre a töltőáram szolgáltatói és kereskedői, támogatásban részesülhetnek, a tisztán töltőáram-kereskedők, mint amilyen a felperes is, azonban nem.

| 3. | Harmadik jogalap
  Harmadik jogalapjával a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes jogsértő módon nyilvánította az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek a villamosenergia-árfékről szóló törvény által a töltőpont-üzemeltetők javára előírt támogatási programot. A TCF-közleményből kitűnik, hogy az Ukrajna elleni orosz agresszív háború nyomán a villamos energia árának rendkívül komoly emelkedése következtében felmerülő többletköltségek ellentételezésére nyújtott támogatás csak akkor egyeztethető össze az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének b) pontjával, ha létezik olyan mechanizmus, amely biztosítja, hogy a támogatásból azok is részesüljenek, akiket valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar érint. Nincs ilyen mechanizmus a töltőpontok üzemeltetőinek nyújtott támogatást illetően. |
| --- | --- |

3.

Harmadik jogalap

Harmadik jogalapjával a felperes arra hivatkozik, hogy az alperes jogsértő módon nyilvánította az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek a villamosenergia-árfékről szóló törvény által a töltőpont-üzemeltetők javára előírt támogatási programot. A TCF-közleményből kitűnik, hogy az Ukrajna elleni orosz agresszív háború nyomán a villamos energia árának rendkívül komoly emelkedése következtében felmerülő többletköltségek ellentételezésére nyújtott támogatás csak akkor egyeztethető össze az EUMSZ 107. cikk (3) bekezdésének b) pontjával, ha létezik olyan mechanizmus, amely biztosítja, hogy a támogatásból azok is részesüljenek, akiket valamely tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar érint. Nincs ilyen mechanizmus a töltőpontok üzemeltetőinek nyújtott támogatást illetően.

| 4. | Negyedik jogalap
  A negyedik jogalappal a felperes arra hivatkozik, hogy a villamosenergia-árfékről szóló német törvény által a töltőpont-üzemeltetők számára előírt támogatási program összeegyeztethetetlen a belső piaccal, mivel igazoló ok nélkül torzítja a versenyt egyrészt a tisztán töltőáram-kereskedők, másrészt a töltőpontok üzemeltetői között. A villamosenergia-árfékről szóló törvényben előírt támogatási program csak azokat a villamosenergia-kereskedőket részesítette előnyben, amelyek egyidejűleg töltőpontokat is üzemeltetnek. Ezzel szemben a tisztán töltőáram-kereskedők nem részesültek támogatásban a villamosenergia-árfékről szóló törvény alapján. A töltőállomások üzemeltetői így versenyelőnyhöz jutottak a tisztán villamosenergia-kereskedőkkel szemben. |
| --- | --- |

4.

Negyedik jogalap

A negyedik jogalappal a felperes arra hivatkozik, hogy a villamosenergia-árfékről szóló német törvény által a töltőpont-üzemeltetők számára előírt támogatási program összeegyeztethetetlen a belső piaccal, mivel igazoló ok nélkül torzítja a versenyt egyrészt a tisztán töltőáram-kereskedők, másrészt a töltőpontok üzemeltetői között. A villamosenergia-árfékről szóló törvényben előírt támogatási program csak azokat a villamosenergia-kereskedőket részesítette előnyben, amelyek egyidejűleg töltőpontokat is üzemeltetnek. Ezzel szemben a tisztán töltőáram-kereskedők nem részesültek támogatásban a villamosenergia-árfékről szóló törvény alapján. A töltőállomások üzemeltetői így versenyelőnyhöz jutottak a tisztán villamosenergia-kereskedőkkel szemben.

| 5. | Ötödik jogalap
  Ötödik jogalapjával a felperes arra hivatkozik, hogy a töltőáram-támogatás ellentétes az (EU) 2019/944 irányelvvel (1), mivel e támogatás az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 3. pontja szerinti jogellenes fikción alapul, amely szerint a töltőpontok üzemeltetői végső fogyasztók, noha ténylegesen az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 57. pontja értelmében vett villamosenergia-ipari vállalkozások, és az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 12. pontja értelmében vett ellátási feladatokat végeznek. A kizárólag a töltőpont-üzemeltetőknek, nem pedig a tisztán töltőáram-kereskedőknek nyújtott szelektív támogatás révén torzul a verseny, megsértve ezzel az (EU) 2019/944 irányelv 3. cikkének (4) bekezdését és 5. cikkének (1) bekezdését. |
| --- | --- |

5.

Ötödik jogalap

Ötödik jogalapjával a felperes arra hivatkozik, hogy a töltőáram-támogatás ellentétes az (EU) 2019/944 irányelvvel (1), mivel e támogatás az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 3. pontja szerinti jogellenes fikción alapul, amely szerint a töltőpontok üzemeltetői végső fogyasztók, noha ténylegesen az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 57. pontja értelmében vett villamosenergia-ipari vállalkozások, és az (EU) 2019/944 irányelv 2. cikkének 12. pontja értelmében vett ellátási feladatokat végeznek. A kizárólag a töltőpont-üzemeltetőknek, nem pedig a tisztán töltőáram-kereskedőknek nyújtott szelektív támogatás révén torzul a verseny, megsértve ezzel az (EU) 2019/944 irányelv 3. cikkének (4) bekezdését és 5. cikkének (1) bekezdését.

---

(1)  A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2012/27/EU irányelv módosításáról szóló, 2019. június 5-i (EU) 2019/944 európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL 2019. L 158., 125. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/58

---

2023. május 8-án benyújtott kereset – WG kontra Bizottság

(T-241/23. sz. ügy)

(2023/C 235/72)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WG (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 11-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 11-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 11-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 11-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/60 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/60

---

2023. május 9-én benyújtott kereset – WH kontra Bizottság

(T-242/23. sz. ügy)

(2023/C 235/73)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WH (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 14-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 14-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 14-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 14-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott. A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/61 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/61

---

2023. május 12-én benyújtott kereset – Braunschweiger Versorgungs kontra EUIPO – B.F. Energy (BF energy)

(T-245/23. sz. ügy)

(2023/C 235/74)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Braunschweiger Versorgungs AG & Co. KG (Braunschweig, Németország) (képviselő: C. Drzymalla ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: B.F. Energy Srl (Róma, Olaszország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: BF energy európai uniós védjegy – 18 336 443. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2023. február 17-én hozott határozata (R 1646/2022-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | utasítsa el a szóban forgó védjegy lajstromozása iránti kérelmet |
| --- | --- |

—

utasítsa el a szóban forgó védjegy lajstromozása iránti kérelmet

| — | az EUIPO-t és az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére, a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségeket is beleértve. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére, a fellebbezési tanács előtti eljárásban felmerült költségeket is beleértve.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése a nagyközönség által tanúsított figyelem szintjére tekintettel; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése a nagyközönség által tanúsított figyelem szintjére tekintettel;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése a megjelölések vizuális, hangzásbeli és fogalmi hasonlóságára tekintettel; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése a megjelölések vizuális, hangzásbeli és fogalmi hasonlóságára tekintettel;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése az összetéveszthetőség átfogó értékelésére tekintettel. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése az összetéveszthetőség átfogó értékelésére tekintettel.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/62

---

2023. május 8-án benyújtott kereset – Sky kontra EUIPO – Skyworks Solutions (SKYWORKS Sky5)

(T-246/23. sz. ügy)

(2023/C 235/75)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Sky Ltd (Isleworth, Egyesült Királyság) (képviselő: A. Zalewska-Orabona ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Skyworks Solutions, Inc. (Wilmington, Delaware, Egyesült Államok)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: a SKYWORKS Sky5 európai uniós szóvédjegy bejelentése – 17 936 585. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2023. február 11-én hozott határozata (R 2461/2020-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t és az eljárásba való beavatkozása esetén a beavatkozó felet kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és az eljárásba való beavatkozása esetén a beavatkozó felet kötelezze a felperes részéről felmerült költségek viselésére.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 46. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjával, valamint 8. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának, 8. cikke (5) bekezdésének, 8. cikke (2) bekezdése c) pontjának és 8. cikke (4) bekezdésének megsértése, amennyiben a fellebbezési tanács megállapította, hogy az Egyesült Királyság tekintetében fennálló korábbi jogok már nem képeznek érvényes jogalapot az EUIPO előtti kontradiktórius eljárásokban; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 46. cikke (1) bekezdésének a) és c) pontjával, valamint 8. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának, 8. cikke (5) bekezdésének, 8. cikke (2) bekezdése c) pontjának és 8. cikke (4) bekezdésének megsértése, amennyiben a fellebbezési tanács megállapította, hogy az Egyesült Királyság tekintetében fennálló korábbi jogok már nem képeznek érvényes jogalapot az EUIPO előtti kontradiktórius eljárásokban;

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 8. cikke (5) bekezdésének megsértése, amennyiben a fellebbezési tanács megállapította, hogy a korábbi európai uniós védjegyek használatára, fokozott megkülönböztető képességére és/vagy jóhírnevére vonatkozó bizonyítékokat ki kell zárni a felszólalási eljárásból, amennyiben ezek a bizonyítékok az Egyesült Királyság területére vonatkoznak. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 8. cikke (5) bekezdésének megsértése, amennyiben a fellebbezési tanács megállapította, hogy a korábbi európai uniós védjegyek használatára, fokozott megkülönböztető képességére és/vagy jóhírnevére vonatkozó bizonyítékokat ki kell zárni a felszólalási eljárásból, amennyiben ezek a bizonyítékok az Egyesült Királyság területére vonatkoznak.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/62 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/62

---

2023. május 12-én benyújtott kereset – Bonami.CZ kontra EUIPO – Roval Print (Bonami)

(T-248/23. sz. ügy)

(2023/C 235/76)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Bonami.CZ, a.s. (Prága, Cseh Köztársaság) (képviselő: M.-G. Marinescu ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: SC Roval Print SRL (Galati, Románia)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a felperes

A vitatott védjegy: Bonami európai uniós szóvédjegy – 18 009 799. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2023. február 23-án hozott határozata (R 1291/2022-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és teljes egészében utasítsa el a felszólalást; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot és teljes egészében utasítsa el a felszólalást;

| — | az EUIPO-t és a beavatkozó felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és a beavatkozó felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok

| — | A felszólalás (online) indokolásával kapcsolatos eljárási követelmények megsértése; |
| --- | --- |

—

A felszólalás (online) indokolásával kapcsolatos eljárási követelmények megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/63

---

2023. május 13-án benyújtott kereset – WI kontra Bizottság

(T-249/23. sz. ügy)

(2023/C 235/77)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WI (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 10-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 10-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 10-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 10-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat objektív igazolás hiányában.
  A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat objektív igazolás hiányában.

A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/64

---

2023. május 13-án benyújtott kereset – WJ kontra Bizottság

(T-250/23. sz. ügy)

(2023/C 235/78)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WJ (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 11-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 11-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 11-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 11-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott.
  A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott.

A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/65

---

2023. május 13-án benyújtott kereset – WK kontra Bizottság

(T-251/23. sz. ügy)

(2023/C 235/79)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WK (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 8-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 8-án benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 8-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 8-án benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott.
  A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott.

A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/66 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/66

---

2023. május 14-én benyújtott kereset – WL kontra Bizottság

(T-252/23. sz. ügy)

(2023/C 235/80)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WL (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 és az EPSO AD/380/19-AD9 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 8-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 8-án benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 8-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 8-án benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat a szükséges előfeltételek hiányában.
  A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat a szükséges előfeltételek hiányában.

A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/67

---

2023. május 14-én benyújtott kereset – WM kontra Bizottság

(T-253/23. sz. ügy)

(2023/C 235/81)

Az eljárás nyelve: olasz

Felek

Felperes: WM (képviselő: M. Velardo ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. május 5-i azon határozatot, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 versenyvizsga tartaléklistájára; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2022. július 15-i határozatot, amellyel elutasították az azon határozat felülvizsgálata iránti kérelmet, amellyel a felperest nem vették fel az EPSO/AD/380/19-AD7 versenyvizsga tartaléklistájára;

| — | semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 10-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 10-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a kinevezésre jogosult hatóság 2023. február 10-i, az EPSO több mint négy hónapos hallgatását követően fiktíven született határozatait, amelyekkel az elutasította a személyzeti szabályzat 90. cikkének (2) bekezdése alapján 2022. október 10-én benyújtott jogorvoslati kérelmet; és

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hét jogalapra hivatkozik.

| — | Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették. |
| --- | --- |

—

Első, az európai intézmények nyelvhasználati szabályaira irányadó jogszabályi rendelkezések megsértésére alapított jogalap. Az írásbeli és szóbeli vizsgának anyanyelvétől eltérő nyelven (angolul és franciául) történő lefolytatása akadályozta kompetenciáinak helyes értékelését, mert a vizsgák eredménye a nyelvismeret szintjétől is függött. Ezzel a személyzeti szabályzat 27. cikkét is megsértették.

| — | Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott.
  A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát. |
| --- | --- |

—

Második, a pályázók közötti egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a pályázók objektív értékelésének hiányára (Glantenay ítélkezési gyakorlat) és a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első és harmadik bekezdésének és megsértésére alapított jogalap. Néhányan ugyanis megismételték az írásbeli vizsgákat, amelyek nehézségi szintje jelentős csökkenést mutatott.

A pályázók közötti, a vizsgák folyamán az assessment centerben végzett összehasonlítást megváltoztatták, mert a felvételi bizottság előzetesen nem vizsgálta meg a Talent Screenerben foglalt nyilatkozatok helytállóságát.

| — | Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta. |
| --- | --- |

—

Harmadik, az indokolási kötelezettségnek és az eljárás felei egyenlősége ehhez kapcsolódó elvének (az Alapjogi Charta 47. cikke) a megsértésére alapított jogalap, mert a felpereseknek nem állt módjukban megismerni a versenyvizsgáról való kizárásuk teljes indokolását a kereset benyújtását megelőzően. Ez a fegyveregyenlőség elvének a megsértését is maga után vonta.

| — | Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma. |
| --- | --- |

—

Negyedik, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke ötödik és hatodik bekezdésének megsértésére alapított jogalap, amennyiben a felvételi bizottság által összeállított tartaléklista nem tartalmazott legalább kétszer annyi nevet, mint a betöltendő beosztások száma.

| — | Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva. |
| --- | --- |

—

Ötödik, a versenyvizsga-felhívásnak, a személyzeti szabályzat III. melléklete 5. cikke első bekezdésének megsértésére és ebből következő nyilvánvaló értékelési hibára alapított jogalap, mivel az AD7-es versenyvizsgán értékelték a pályázók vezetői képességeit, jóllehet ez a szempont csak az AD9-es versenyvizsgának van fenntartva.

| — | Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át. |
| --- | --- |

—

Hatodik, a Di Prospero kontra Bizottság ítélkezési gyakorlatban foglalt elvek megsértésére, valamint a személyzeti szabályzat 27. cikkének és az egyenlőség elvénének a megsértésére alapított jogalap, amennyiben a versenyfelhívás nem tette lehetővé az AD7 és AD9 versenyvizsgán egyaránt való részvételt, és néhány olyan pályázót, akik az AD9-re jelentkeztek, hivatalból az AD7-es listára helyeztek át.

| — | Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt. |
| --- | --- |

—

Hetedik, a pályázók közötti egyenlőség elvének megsértésére és az értékelések objektivitásának hiányára alapított jogalap, a felvételi bizottság állandóságának hiánya, a felvételi bizottság összetételében történt gyakori változások és az elnök részéről történő „shadowing” hiánya miatt.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/69

---

2023. május 16-án benyújtott kereset – Symrise kontra Bizottság

(T-263/23. sz. ügy)

(2023/C 235/82)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Symrise AG (Holzminden, Németország) (képviselők: T. Kuhn, M. Rust, T.-M. Wienke, L. Bär és J. Jourdan ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2023. február 10-i C (2023) 1103 végleges bizottsági határozatot, amely az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 20. cikkének (4) bekezdése alapján helyszíni vizsgálatot rendelt el a Symrise AG-vel, valamint az annak közvetlen és közvetett irányítása alatt álló valamennyi leányvállalatával szemben (AT.40826 – Rose ügy); |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2023. február 10-i C (2023) 1103 végleges bizottsági határozatot, amely az 1/2003/EK tanácsi rendelet (1) 20. cikkének (4) bekezdése alapján helyszíni vizsgálatot rendelt el a Symrise AG-vel, valamint az annak közvetlen és közvetett irányítása alatt álló valamennyi leányvállalatával szemben (AT.40826 – Rose ügy);

| — | a Bizottságot kötelezze az eljárás valamennyi költségének viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze az eljárás valamennyi költségének viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap azon alapul, hogy megsértették a felperesnek az Alapjogi Charta 7. cikkében biztosított, a magánlakás és a magánélet tiszteletben tartásához fűződő alapvető jogait. A felperes azt állítja, hogy a vele szemben helyszíni vizsgálatot elrendelő határozat egyrészt önkényes, mivel a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére olyan, kellően komoly valószínűsítő körülmények, amelyek alapján feltételezhető lett volna, hogy a felperes részt vett volna a versenyjog bármilyen megsértésében, másrészt pedig e határozat aránytalanul beavatkozik a magánlakás és a magánélet tiszteletben tartásához fűződő alapvető jogaiba, mivel nem tartalmaz semmilyen időbeli korlátozást. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap azon alapul, hogy megsértették a felperesnek az Alapjogi Charta 7. cikkében biztosított, a magánlakás és a magánélet tiszteletben tartásához fűződő alapvető jogait. A felperes azt állítja, hogy a vele szemben helyszíni vizsgálatot elrendelő határozat egyrészt önkényes, mivel a Bizottságnak nem álltak rendelkezésére olyan, kellően komoly valószínűsítő körülmények, amelyek alapján feltételezhető lett volna, hogy a felperes részt vett volna a versenyjog bármilyen megsértésében, másrészt pedig e határozat aránytalanul beavatkozik a magánlakás és a magánélet tiszteletben tartásához fűződő alapvető jogaiba, mivel nem tartalmaz semmilyen időbeli korlátozást.

| 2. | A második jogalap azon alapul, hogy megsértették az 1/2003/EK rendelet 20. cikkének (4) bekezdését és a Bizottságnak az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. A felperes azt állítja, hogy a határozat sérti a Bizottság azon kötelezettségét, hogy világosan és pontosan meghatározza a helyszíni vizsgálat tárgyát, megsértve az 1/2003/EK rendelet 20. cikkének (4) bekezdését, valamint a Bizottság azon kötelezettségét, hogy a határozataiban világos indokolást fejtsen ki. Közelebbről, a határozat megszövegezése olyan volt, hogy nem tette lehetővé a felperes számára a helyszíni vizsgálat terjedelmének megértését, ennélfogva pedig a védelemhez való jogának gyakorlását. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap azon alapul, hogy megsértették az 1/2003/EK rendelet 20. cikkének (4) bekezdését és a Bizottságnak az EUMSZ 296. cikk (2) bekezdése szerinti indokolási kötelezettségét. A felperes azt állítja, hogy a határozat sérti a Bizottság azon kötelezettségét, hogy világosan és pontosan meghatározza a helyszíni vizsgálat tárgyát, megsértve az 1/2003/EK rendelet 20. cikkének (4) bekezdését, valamint a Bizottság azon kötelezettségét, hogy a határozataiban világos indokolást fejtsen ki. Közelebbről, a határozat megszövegezése olyan volt, hogy nem tette lehetővé a felperes számára a helyszíni vizsgálat terjedelmének megértését, ennélfogva pedig a védelemhez való jogának gyakorlását.

---

(1)  A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL 2003. L 1., 1. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/69 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/69

---

2023. május 11-én benyújtott kereset – VDK kontra Bizottság

(T-265/23. sz. ügy)

(2023/C 235/83)

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Verband der Deutschen Kutter- und Küstenfischer e.V. (VDK) (Hamburg, Németország) (képviselő: M. Waller ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | az (EU) 2017/118 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a Sylter Aussenriff, a Borkum-zátonygrund, a Doggerbank és az Östliche Deutsche Bucht, valamint a Klaverbank, a Friese Front és a Centrale Oestergronden területekre vonatkozó állományvédelmi intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. december 8-i (EU) 2023/340 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) nyilvánítsa semmisnek; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/118 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a Sylter Aussenriff, a Borkum-zátonygrund, a Doggerbank és az Östliche Deutsche Bucht, valamint a Klaverbank, a Friese Front és a Centrale Oestergronden területekre vonatkozó állományvédelmi intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló, 2022. december 8-i (EU) 2023/340 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet (1) nyilvánítsa semmisnek;

| — | az alperest kötelezze az eljárás költségeinek a viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest kötelezze az eljárás költségeinek a viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes két jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a Szerződések megsértésére alapított jogalap
  A felperes szerint a megtámadott rendelet sérti az EU-Szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott arányosság elvét. Különösen:






  — | A megtámadott rendelet már semmilyen jogszerű célt nem követ az általa védeni kívánt „zátony” élőhelytípus (1170. kód) védelmére tekintettel. A „zátony” élőhelytípus Németország által elfogadott, az élőhelyvédelmi irányelv I. mellékletében szereplő meghatározása túlságosan homályos. A Bizottság tévesen nem vitatta e meghatározást. |
| --- | --- | --- |

1.

Az első, a Szerződések megsértésére alapított jogalap

A felperes szerint a megtámadott rendelet sérti az EU-Szerződés 5. cikkének (4) bekezdésében meghatározott arányosság elvét. Különösen:

—

A megtámadott rendelet már semmilyen jogszerű célt nem követ az általa védeni kívánt „zátony” élőhelytípus (1170. kód) védelmére tekintettel. A „zátony” élőhelytípus Németország által elfogadott, az élőhelyvédelmi irányelv I. mellékletében szereplő meghatározása túlságosan homályos. A Bizottság tévesen nem vitatta e meghatározást.

| — | A megtámadott rendeletben előírt halászati korlátozások által érintett területek túl nagy területet fednek le, és túllépik az élőhelyek védelméhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

—

A megtámadott rendeletben előírt halászati korlátozások által érintett területek túl nagy területet fednek le, és túllépik az élőhelyek védelméhez szükséges mértéket.

| — | Amennyiben a rendelet a „fajban gazdag kavicsos, durva homokos és kagylós-kavicsos tengeri és tengerparti területek” élőhelytípus védelmére irányul, a felperes úgy véli, hogy nem bizonyított, hogy ezen élőhelytípusok védelme érdekében szükséges a halászat korlátozása. |
| --- | --- |

—

Amennyiben a rendelet a „fajban gazdag kavicsos, durva homokos és kagylós-kavicsos tengeri és tengerparti területek” élőhelytípus védelmére irányul, a felperes úgy véli, hogy nem bizonyított, hogy ezen élőhelytípusok védelme érdekében szükséges a halászat korlátozása.

| — | A megtámadott rendeletben meghatározott halászati korlátozások megfelelőségének vizsgálata annál is inkább lehetetlen, mivel hiányosak a Németország által biztosított állománygazdálkodási intézkedések szakmai alapjai. A Bizottság tévesen nem vitatta azokat. |
| --- | --- |

—

A megtámadott rendeletben meghatározott halászati korlátozások megfelelőségének vizsgálata annál is inkább lehetetlen, mivel hiányosak a Németország által biztosított állománygazdálkodási intézkedések szakmai alapjai. A Bizottság tévesen nem vitatta azokat.

| — | Ezenkívül a Sylter Aussenriff keleti részén a rákfélék hagyományos halászata tekintetében bizonyos fogási korlátoktól való eltéréseket ír elő, az élőhelyekre hasonló hatást gyakorló más halászati technikák esetében azonban nem. |
| --- | --- |

—

Ezenkívül a Sylter Aussenriff keleti részén a rákfélék hagyományos halászata tekintetében bizonyos fogási korlátoktól való eltéréseket ír elő, az élőhelyekre hasonló hatást gyakorló más halászati technikák esetében azonban nem.

| — | Ezenkívül az Amrum Bank 55 %-os lezárása semmi esetre sem igazolható a rákhalászatot illetően. A rákhalászat homokos altalajra gyakorolt hatását különböző kutatások kellőképpen tanulmányozzák. A homokpad élőhelyre gyakorolt jelentős hatások e tekintetben ki vannak zárva. |
| --- | --- |

—

Ezenkívül az Amrum Bank 55 %-os lezárása semmi esetre sem igazolható a rákhalászatot illetően. A rákhalászat homokos altalajra gyakorolt hatását különböző kutatások kellőképpen tanulmányozzák. A homokpad élőhelyre gyakorolt jelentős hatások e tekintetben ki vannak zárva.

| — | A Sylter Aussenriff halászati korlátozások alól mentesített egy részét illetően nem áll fenn szakmai indok, és ez a terület egészére nézve megkérdőjelezi a halászati korlátozásokat. |
| --- | --- |

—

A Sylter Aussenriff halászati korlátozások alól mentesített egy részét illetően nem áll fenn szakmai indok, és ez a terület egészére nézve megkérdőjelezi a halászati korlátozásokat.

| 2. | A második, a hatáskör hiányára alapított jogalap
  A felperes szerint, mivel a megtámadott felhatalmazáson alapuló rendelet tárgya a „fajban gazdag kavicsos, durva homokos és kagylós-kavicsos területek” élőhelytípus védelme, ez nem tartozik a 2008/56/EK irányelv (2) 13. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 1380/2013/EU rendelet (3) 11. cikkének (2) bekezdésében előírt hatásköri keret hatálya alá, mivel ez az élőhelytípus nem szerepel a nemzeti intézkedési programban, és az egyébként nem tartozik a 2008/56/EK irányelv 13. cikkének (4) bekezdésében említett védett területek alá sem. |
| --- | --- |

2.

A második, a hatáskör hiányára alapított jogalap

A felperes szerint, mivel a megtámadott felhatalmazáson alapuló rendelet tárgya a „fajban gazdag kavicsos, durva homokos és kagylós-kavicsos területek” élőhelytípus védelme, ez nem tartozik a 2008/56/EK irányelv (2) 13. cikkének (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett 1380/2013/EU rendelet (3) 11. cikkének (2) bekezdésében előírt hatásköri keret hatálya alá, mivel ez az élőhelytípus nem szerepel a nemzeti intézkedési programban, és az egyébként nem tartozik a 2008/56/EK irányelv 13. cikkének (4) bekezdésében említett védett területek alá sem.

---

(1)  HL 2023. L 48., 1. o.

(2)  A tengeri környezetvédelmi politika területén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2008. június 17-i 2008/56/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv) (HL 2008. L 164. 19. o.).

(3)  A közös halászati politikáról, az 1954/2003/EK és az 1224/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2371/2002/EK és a 639/2004/EK tanácsi rendelet és a 2004/585/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2013. L 354., 22. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/71

---

2023. május 17-én benyújtott kereset – AirDoctor kontra EUIPO (AMAZING AIR)

(T-269/23. sz. ügy)

(2023/C 235/84)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: AirDoctor LLC (Sherman Oaks, Kalifornia, Egyesült Államok) (képviselő: K. Rantala ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy: AMAZING AIR európai uniós szóvédjegy – 18 716 085. sz. védjegybejelentés

A megtámadott határozat: az EUIPO negyedik fellebbezési tanácsának 2023. március 8-án hozott határozata (R 2299/2022-4. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összefüggésben értelmezett 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/71

---

2023. május 18-án benyújtott kereset – Rosbank kontra Tanács

(T-270/23. sz. ügy)

(2023/C 235/85)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Rosbank PAO (Moszkva, Oroszország) (képviselő: A. Genko ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | nyilvánítsa a megsemmisítés iránti keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak, következésképpen: |
| --- | --- |

—

nyilvánítsa a megsemmisítés iránti keresetét elfogadhatónak és megalapozottnak, következésképpen:

| — | semmisítse meg az (EU) 2023/429 végrehajtási rendelettel (HL 2023. L 59. I., 278. o.) 2023. február 25-én módosított, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendeletet annyiban, amennyiben az a 199. számú sorban felveszi a felperes nevét a szankcióval sújtott szervezetek jegyzékébe; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az (EU) 2023/429 végrehajtási rendelettel (HL 2023. L 59. I., 278. o.) 2023. február 25-én módosított, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendeletet annyiban, amennyiben az a 199. számú sorban felveszi a felperes nevét a szankcióval sújtott szervezetek jegyzékébe;

| — | semmisítse meg a (KKBP) 2023/432 tanácsi határozattal (HL 2023. L 59. I., 437. o.) 2023. február 25-én módosított, 2014. március 17-i 2014/145/KKBP tanácsi határozatot annyiban, amennyiben az a 199. számú sorban felveszi a felperes nevét a szankcióval sújtott szervezetek jegyzékébe; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a (KKBP) 2023/432 tanácsi határozattal (HL 2023. L 59. I., 437. o.) 2023. február 25-én módosított, 2014. március 17-i 2014/145/KKBP tanácsi határozatot annyiban, amennyiben az a 199. számú sorban felveszi a felperes nevét a szankcióval sújtott szervezetek jegyzékébe;

| — | semmisítse meg a felperest érintő részében az (EU) 2022/330 rendelettel (HL 2022. L 51., 1. o.) 2022. február 25-én módosított, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendeletet, amelyet az előbbi rendelet olyan új kritériummal egészített ki, amely lehetővé teszi, hogy szankcióval sújtsák „azon vezető üzletembereket, illetve jogi személyeket, szervezeteket vagy szerveket, akik vagy amelyek [...] [az] Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykednek”, |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest érintő részében az (EU) 2022/330 rendelettel (HL 2022. L 51., 1. o.) 2022. február 25-én módosított, 2014. március 17-i 269/2014/EU tanácsi rendeletet, amelyet az előbbi rendelet olyan új kritériummal egészített ki, amely lehetővé teszi, hogy szankcióval sújtsák „azon vezető üzletembereket, illetve jogi személyeket, szervezeteket vagy szerveket, akik vagy amelyek [...] [az] Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykednek”,

| — | semmisítse meg a felperest érintő részében a 2022. február 25-i (KKBP) 2022/329 tanácsi határozattal (HL 2022. L 50., 1. o.) módosított, 2014. március 17-i 2014/145/KKBP tanácsi határozatot, amelyet az előbbi rendelet olyan új kritériummal egészített ki, amely lehetővé teszi, hogy szankcióval sújtsák „[az] [...] Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletemberek[et]”; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a felperest érintő részében a 2022. február 25-i (KKBP) 2022/329 tanácsi határozattal (HL 2022. L 50., 1. o.) módosított, 2014. március 17-i 2014/145/KKBP tanácsi határozatot, amelyet az előbbi rendelet olyan új kritériummal egészített ki, amely lehetővé teszi, hogy szankcióval sújtsák „[az] [...] Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletemberek[et]”;

| — | semmisítse meg a fenntartásról szóló jogi aktusokat a felperest érintő részükben; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a fenntartásról szóló jogi aktusokat a felperest érintő részükben;

| — | a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Tanácsot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresetének alátámasztása érdekében a felperes nyolc jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első jogalap az indokolás hiányán alapul. A Tanács nem terjesztett elő egyetlen olyan egyedi, sajátos és konkrét indokot sem, amely lehetővé tenné azt, hogy a felperest a vele szemben alkalmazott kritérium szerint minősítsék, amely kritérium alapján szankcióval sújthatók „[az] [...] Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletemberek”. |
| --- | --- |

1.

Az első jogalap az indokolás hiányán alapul. A Tanács nem terjesztett elő egyetlen olyan egyedi, sajátos és konkrét indokot sem, amely lehetővé tenné azt, hogy a felperest a vele szemben alkalmazott kritérium szerint minősítsék, amely kritérium alapján szankcióval sújthatók „[az] [...] Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykedő vezető üzletemberek”.

| 2. | A második jogalap értékelési hibán alapul. A felperes arra hivatkozik, hogy az indokolás téves állításokat tartalmaz, és a bizonyítékokat tartalmazó iratok nem támasztanak alá olyan tényeket, amelyek a szankciót indokolnák. Ezenfelül nem bizonyított az Oroszországi Föderáció kormányának forrásaihoz való jelentős hozzájárulás. Végezetül a Tanács elavult tényekre hivatkozott. |
| --- | --- |

2.

A második jogalap értékelési hibán alapul. A felperes arra hivatkozik, hogy az indokolás téves állításokat tartalmaz, és a bizonyítékokat tartalmazó iratok nem támasztanak alá olyan tényeket, amelyek a szankciót indokolnák. Ezenfelül nem bizonyított az Oroszországi Föderáció kormányának forrásaihoz való jelentős hozzájárulás. Végezetül a Tanács elavult tényekre hivatkozott.

| 3. | A harmadik jogalap hatáskörrel való visszaélésen alapul. A Tanács bizonyítékokat tartalmazó iratai azt támasztják alá, hogy ezen intézkedés révén harmadik természetes személyt szankcionálnak, és általánosabban azt, hogy az intézkedés célja az orosz vagyoni eszközök európai szankcionálása, nem pedig a felperessel szembeni szankció alkalmazása. |
| --- | --- |

3.

A harmadik jogalap hatáskörrel való visszaélésen alapul. A Tanács bizonyítékokat tartalmazó iratai azt támasztják alá, hogy ezen intézkedés révén harmadik természetes személyt szankcionálnak, és általánosabban azt, hogy az intézkedés célja az orosz vagyoni eszközök európai szankcionálása, nem pedig a felperessel szembeni szankció alkalmazása.

| 4. | A negyedik jogalap az arányosság elvének azáltal való megsértésén alapul, hogy a harmadik személyek tekintetében aránytalan hatások jelentkeznek, és a szankció nem felelhet meg a 269/2014 rendelet céljainak. |
| --- | --- |

4.

A negyedik jogalap az arányosság elvének azáltal való megsértésén alapul, hogy a harmadik személyek tekintetében aránytalan hatások jelentkeznek, és a szankció nem felelhet meg a 269/2014 rendelet céljainak.

| 5. | Az ötödik jogalap a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének azáltal való megsértésén alapul, hogy a harmadik személyek tekintetében aránytalan hatások jelentkeznek, és a szankció nem felelhet meg a 269/2014 rendelet céljainak. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik jogalap a hátrányos megkülönböztetés tilalma elvének azáltal való megsértésén alapul, hogy a harmadik személyek tekintetében aránytalan hatások jelentkeznek, és a szankció nem felelhet meg a 269/2014 rendelet céljainak.

| 6. | A hatodik jogalap az alapvető jogoknak és különösen a tulajdonhoz való jognak a túlzott megsértésén alapul. |
| --- | --- |

6.

A hatodik jogalap az alapvető jogoknak és különösen a tulajdonhoz való jognak a túlzott megsértésén alapul.

| 7. | A hetedik jogalap a szóban forgó intézkedéseknél kevésbé korlátozó intézkedések elfogadásának lehetőségén alapul. |
| --- | --- |

7.

A hetedik jogalap a szóban forgó intézkedéseknél kevésbé korlátozó intézkedések elfogadásának lehetőségén alapul.

| 8. | A nyolcadik jogalap a 269/2014 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének g) pontjába beillesztett, szervezetekre vonatkozó kritériummal kapcsolatos járulékos jogellenességi kifogáson alapul. A felperes a kritérium és az elérni kívánt cél közötti kellő kapcsolat hiányára, valamint az Unió alapvető elveinek, és különösen az egyenlőség elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a megsértésére hivatkozik. |
| --- | --- |

8.

A nyolcadik jogalap a 269/2014 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének g) pontjába beillesztett, szervezetekre vonatkozó kritériummal kapcsolatos járulékos jogellenességi kifogáson alapul. A felperes a kritérium és az elérni kívánt cél közötti kellő kapcsolat hiányára, valamint az Unió alapvető elveinek, és különösen az egyenlőség elvének és a hátrányos megkülönböztetés tilalmának a megsértésére hivatkozik.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/72

---

2023. május 22-én benyújtott kereset – Alfa-bank kontra Tanács

(T-271/23. sz. ügy)

(2023/C 235/86)

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperes: Alfa-Bank JSC (Moszkva, Oroszország) (képviselő: B. Malmendier ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg a 2014. március 17-i 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2023. február 25-i (KKBP) 2023/432 tanácsi határozat (1) 198. pontját; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2014. március 17-i 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2023. február 25-i (KKBP) 2023/432 tanácsi határozat (1) 198. pontját;

| — | semmisítse meg a 2014. március 17-i 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2023. február 25-i (EU) 2023/429 tanácsi végrehajtási rendelet (2) 198. pontját; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg a 2014. március 17-i 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2023. február 25-i (EU) 2023/429 tanácsi végrehajtási rendelet (2) 198. pontját;

| — | az Európai Unió Tanácsát kötelezze az eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

az Európai Unió Tanácsát kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes a keresetének alátámasztása érdekében hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, arra alapított jogalap, hogy a Tanács tévesen értékelte a tényeket, ami ahhoz vezetett, hogy a felperest észszerűtlenül minősítették olyan személynek, aki a következőképpen meghatározott kategóriába tartozik: „azon vezető üzletemberek, illetve jogi személyek, szervezetek vagy szervek, akik vagy amelyek a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykednek, valamint a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek”. |
| --- | --- |

1.

Az első, arra alapított jogalap, hogy a Tanács tévesen értékelte a tényeket, ami ahhoz vezetett, hogy a felperest észszerűtlenül minősítették olyan személynek, aki a következőképpen meghatározott kategóriába tartozik: „azon vezető üzletemberek, illetve jogi személyek, szervezetek vagy szervek, akik vagy amelyek a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős Oroszországi Föderáció kormányának jelentős bevételi forrást biztosító gazdasági ágazatokban tevékenykednek, valamint a velük kapcsolatban álló természetes vagy jogi személyek, szervezetek vagy szervek”.

| 2. | A második, arra alapított jogalap, hogy a Tanács jogilag megalapozatlanul írt elő gazdasági korlátozó intézkedéseket a felperessel, a hozzá „kapcsolódó személyekkel” és ügyfeleivel szemben. |
| --- | --- |

2.

A második, arra alapított jogalap, hogy a Tanács jogilag megalapozatlanul írt elő gazdasági korlátozó intézkedéseket a felperessel, a hozzá „kapcsolódó személyekkel” és ügyfeleivel szemben.

| 3. | A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem rendelkezik olyan bizonyítékokkal, amelyek teljesek, megbízhatóak és elegendőek a korlátozó intézkedéseknek a felperessel és a hozzá kapcsolódó személyekkel szembeni alkalmazására vonatkozó indokok igazolásához. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács nem rendelkezik olyan bizonyítékokkal, amelyek teljesek, megbízhatóak és elegendőek a korlátozó intézkedéseknek a felperessel és a hozzá kapcsolódó személyekkel szembeni alkalmazására vonatkozó indokok igazolásához.

| 4. | A negyedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették az arányosság elvét és az alapvető jogokat, különösen a tulajdonhoz való jogot, a gazdasági vagy kereskedelmi tevékenység szabad gyakorlásához való jogot és a jóhírnév védelméhez való jogot. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, arra alapított jogalap, hogy megsértették az arányosság elvét és az alapvető jogokat, különösen a tulajdonhoz való jogot, a gazdasági vagy kereskedelmi tevékenység szabad gyakorlásához való jogot és a jóhírnév védelméhez való jogot.

| 5. | Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy hiányoznak a jogi kapcsolatok fennállására, valamint a felperes és a hozzá kapcsolódó személyek közötti kapcsolatok relevanciájára és típusára vonatkozó bizonyítékok. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, arra alapított jogalap, hogy hiányoznak a jogi kapcsolatok fennállására, valamint a felperes és a hozzá kapcsolódó személyek közötti kapcsolatok relevanciájára és típusára vonatkozó bizonyítékok.

| 6. | A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács megsértette a szankciók külpolitikai célkitűzése és a felperes gazdasági jogainak korlátozása közötti egyensúlyt, következésképpen hozzájárult az Oroszországi Föderáció népességének elszegényedéséhez. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, arra alapított jogalap, hogy a Tanács megsértette a szankciók külpolitikai célkitűzése és a felperes gazdasági jogainak korlátozása közötti egyensúlyt, következésképpen hozzájárult az Oroszországi Föderáció népességének elszegényedéséhez.

---

(1)  Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló, 2023. február 25-i (KKBP) 2023/432 tanácsi határozat (HL 2023. LI 59., 437. o.).

(2)  Az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2023. február 25-i (EU) 2023/429 tanácsi végrehajtási rendelet (HL 2023. LI 59., 278. o.).

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/73 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/73

---

2023. május 19-én benyújtott kereset – Karadeniz kontra EUIPO – Cakmakci (Acapulco)

(T-274/23. sz. ügy)

(2023/C 235/87)

A keresetlevél nyelve: német

Felek

Felperes: Taha Karadeniz (Dinslaken, Németország) (képviselő: J. Schmidt ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Ayhan Cakmakci (Bochum, Németország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a felperes

A vitatott védjegy: az Acapulco európai uniós szóvédjegy – 18 125 766. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2023. február 14-én hozott határozata (R 691/2022-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, a felszólalási eljárás során felmerült költségeket is beleértve. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a költségek viselésére, a felszólalási eljárás során felmerült költségeket is beleértve.

Jogalapok

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése; |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése c) pontjának megsértése;

| — | az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/74

---

2023. május 22-én benyújtott kereset – Sumol + Compal Marcas kontra EUIPO – Kåska (smål)

(T-279/23. sz. ügy)

(2023/C 235/88)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Sumol + Compal Marcas SA (Carnaxide, Portugália) (képviselő: R. Milhões ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Kåska Oy (Helsinki, Finnország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy bejelentője: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: a smål európai uniós ábrás védjegy bejelentése – 18 442 375. sz. védjegybejelentés

Az EUIPO előtti eljárás: felszólalási eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO ötödik fellebbezési tanácsának 2023. március 1-jén hozott határozata (R 2295/2022-5. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | helyezze hatályon kívül a felszólalási osztálynak a B 3 150 396. sz. felszólalási eljárásban 2022. szeptember 23-án hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a felszólalási osztálynak a B 3 150 396. sz. felszólalási eljárásban 2022. szeptember 23-án hozott határozatát;

| — | az EUIPO-t és az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t és az eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése és helytelen alkalmazása. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése és helytelen alkalmazása.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/75 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/75

---

2023. május 23-án benyújtott kereset – Aven kontra Tanács

(T-283/23. sz. ügy)

(2023/C 235/89)

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Petr Aven (Klauģulejas, Lettország) (képviselők: T. Marembert és A. Bass ügyvédek)

Alperes: az Európai Unió Tanácsa

Kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | semmisítse meg az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló 2023. március 13-i (KKBP) 2023/572 tanácsi határozatot (1) a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 2014/145/KKBP határozat módosításáról szóló 2023. március 13-i (KKBP) 2023/572 tanácsi határozatot (1) a felperest érintő részében;

| — | semmisítse meg az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2023. március 13-i (EU) 2023/571 tanácsi végrehajtási rendeletet (2) a felperest érintő részében; |
| --- | --- |

—

semmisítse meg az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések miatti korlátozó intézkedésekről szóló 269/2014/EU rendelet végrehajtásáról szóló, 2023. március 13-i (EU) 2023/571 tanácsi végrehajtási rendeletet (2) a felperest érintő részében;

| — | kötelezze a Tanácsot a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze a Tanácsot a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Keresete alátámasztása érdekében a felperes hat jogalapra hivatkozik.

| 1. | Az első, a lényeges eljárási szabályok és az időszakos felülvizsgálati kötelezettség megsértésére alapított jogalap. |
| --- | --- |

1.

Az első, a lényeges eljárási szabályok és az időszakos felülvizsgálati kötelezettség megsértésére alapított jogalap.

| 2. | A második, értékelési hibára alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács indokolásában szereplő állítások egyike sem bizonyított, és hogy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések és politikák aktív támogatására vonatkozó kritérium, azaz a 2014/145/KKBP határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett kritérium nem teljesül. |
| --- | --- |

2.

A második, értékelési hibára alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács indokolásában szereplő állítások egyike sem bizonyított, és hogy az Ukrajna területi integritását, szuverenitását és függetlenségét aláásó vagy fenyegető intézkedések és politikák aktív támogatására vonatkozó kritérium, azaz a 2014/145/KKBP határozat 2. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett kritérium nem teljesül.

| 3. | A harmadik, értékelési hibára alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács indokolásában szereplő állítások egyike sem bizonyított, és hogy nem teljesült a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős orosz döntéshozóknak nyújtott aktív anyagi vagy pénzügyi támogatásra, illetve az ugyanezen döntéshozók által állítólagosan szerzett előnyre vonatkozó kritérium, azaz a 2014/145/KKBP határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett kritérium. |
| --- | --- |

3.

A harmadik, értékelési hibára alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a Tanács indokolásában szereplő állítások egyike sem bizonyított, és hogy nem teljesült a Krím annektálásáért és Ukrajna destabilizálásáért felelős orosz döntéshozóknak nyújtott aktív anyagi vagy pénzügyi támogatásra, illetve az ugyanezen döntéshozók által állítólagosan szerzett előnyre vonatkozó kritérium, azaz a 2014/145/KKBP határozat 2. cikke (1) bekezdésének d) pontjában említett kritérium.

| 4. | A negyedik, a 2014/145/KKBP határozat 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjában foglalt kritérium jogellenességére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a hivatkozott kritériumnak nincs jogalapja. |
| --- | --- |

4.

A negyedik, a 2014/145/KKBP határozat 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjában foglalt kritérium jogellenességére alapított jogalap. A felperes azt állítja, hogy a hivatkozott kritériumnak nincs jogalapja.

| 5. | Az ötödik, a 2014/145/KKBP határozat 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjában foglalt kritérium jogellenességére alapított jogalap. A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy az említett kritérium sérti az arányosság elvét. |
| --- | --- |

5.

Az ötödik, a 2014/145/KKBP határozat 2. cikke (1) bekezdésének g) pontjában foglalt kritérium jogellenességére alapított jogalap. A felperes e tekintetben arra hivatkozik, hogy az említett kritérium sérti az arányosság elvét.

| 6. | A hatodik, értékelési hibára alapított jogalap arra vonatkozik, hogy a Tanács nem bizonyította, hogy a felperes vezető üzletember lenne, vagy hogy a bankszektor jelentős bevételi forrást biztosítana az Orosz Föderáció kormánya számára. Végül a felperes azt állítja, hogy közel egy éve nem folytatott tevékenységet az orosz bankszektorban. |
| --- | --- |

6.

A hatodik, értékelési hibára alapított jogalap arra vonatkozik, hogy a Tanács nem bizonyította, hogy a felperes vezető üzletember lenne, vagy hogy a bankszektor jelentős bevételi forrást biztosítana az Orosz Föderáció kormánya számára. Végül a felperes azt állítja, hogy közel egy éve nem folytatott tevékenységet az orosz bankszektorban.

---

(1)  HL 2023. L 75. I., 134. o.

(2)  HL 2023. L 75. I., 1. o.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/76

---

2023. május 24-én benyújtott kereset – Volta Charging kontra EUIPO – The Paper & Office Equipment Spain Ass (VOLTA)

(T-285/23. rovat)

(2023/C 235/90)

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Volta Charging LLC (San Francisco, Kalifornia, Egyesült Államok) (képviselő: T. Stein ügyvéd)

Alperes: az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala (EUIPO)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: The Paper & Office Equipment Spain Ass, SA (Arrankudiaga, Spanyolország)

Az EUIPO előtti eljárás adatai

A vitatott védjegy jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél

A vitatott védjegy: VOLTA európai uniós szóvédjegy – 17630252. sz. európai uniós védjegy

Az EUIPO előtti eljárás: törlési eljárás

A megtámadott határozat: az EUIPO második fellebbezési tanácsának 2023. március 6-án hozott határozata (R 1860/2022-2. sz. ügy)

Kereseti kérelmek

A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a megtámadott határozatot;

| — | teljes egészében visszavonja a 17630252. sz. VOLTA védjegyoltalmat; |
| --- | --- |

—

teljes egészében visszavonja a 17630252. sz. VOLTA védjegyoltalmat;

| — | az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről a Törvényszék és a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az EUIPO-t kötelezze a felperes részéről a Törvényszék és a fellebbezési tanács előtti eljárással kapcsolatban felmerült költségek viselésére.

Jogalap

| — | Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése. |
| --- | --- |

—

Az (EU) 2017/1001 európai parlamenti és tanácsi rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett 58. cikke (1) bekezdése a) pontjának megsértése.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/76

---

A Törvényszék 2023. május 16-i végzése – C&C IP UK kontra EUIPO – Tipico Group (t)

(T-762/21. sz. ügy) (1)

(2023/C 235/91)

Az eljárás nyelve: angol

A hatodik tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 64., 2022.2.7.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/77

---

A Törvényszék 2023. május 16-i végzése – Diesel kontra EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans)

(T-378/22. sz. ügy) (1)

(2023/C 235/92)

Az eljárás nyelve: angol

A második tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 311., 2022.8.16.

---

| 2023.7.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 235/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.7.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 235/77

---

A Törvényszék 2023. május 16-i végzése – Diesel kontra EUIPO – Lidl Stiftung (Joggjeans)

(T-379/22. sz. ügy) (1)

(2023/C 235/93)

Az eljárás nyelve: angol

A második tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 311., 2022.8.16.

---