# Úřední věstník C 146/27.

| | ISSN 1977-0863 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 146 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Ročník 6627. dubna 2023 |

ISSN 1977-0863

Úřední věstník

Evropské unie

C 146

České vydání

Informace a oznámení

Ročník 6627. dubna 2023

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | USNESENÍ |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 576. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 22. 2. 2023–23. 2. 2023 |
| 2023/C 146/01 | Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ukrajina – rok po ruské invazi – pohled evropské občanské společnosti | 1 |
| | STANOVISKA |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 576. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 22. 2. 2023–23. 2. 2023 |
| 2023/C 146/02 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Energetická politika a trh práce: dopad na zaměstnanost v regionech procházejících transformací energetiky (stanovisko z vlastní iniciativy) | 4 |
| 2023/C 146/03 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Podpora vývoje na trhu práce – jak udržet zaměstnatelnost, zvýšit produktivitu a rozvíjet dovednosti, zejména v malých a středních podnicích (stanovisko z vlastní iniciativy) | 15 |

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

576. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

2023/C 146/01

Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Ukrajina – rok po ruské invazi – pohled evropské občanské společnosti

1

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

576. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

2023/C 146/02

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Energetická politika a trh práce: dopad na zaměstnanost v regionech procházejících transformací energetiky (stanovisko z vlastní iniciativy)

4

2023/C 146/03

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Podpora vývoje na trhu práce – jak udržet zaměstnatelnost, zvýšit produktivitu a rozvíjet dovednosti, zejména v malých a středních podnicích (stanovisko z vlastní iniciativy)

15

---

| | III   Přípravné akty |
| --- | --- |
| | Evropský hospodářský a sociální výbor |
| | 576. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 22. 2. 2023–23. 2. 2023 |
| 2023/C 146/04 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k nařízení evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 260/2012 a (EU) 2021/1230, pokud jde o okamžité úhrady v eurech (COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD)) | 23 |
| 2023/C 146/05 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o shromažďování a sdílení údajů týkajících se služeb v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování a o změně nařízení (EU) 2018/1724 (COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD)) | 29 |
| 2023/C 146/06 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o čištění městských odpadních vod [COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)] | 35 |
| 2023/C 146/07 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, směrnice 2006/118/ES o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu a směrnice 2008/105/ES o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky (COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD)) | 41 |
| 2023/C 146/08 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu [COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD)] | 46 |
| 2023/C 146/09 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Sdělení o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU (COM(2022) 583 final) | 53 |
| 2023/C 146/10 | Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance Roční analýza udržitelného růstu 2023 [COM(2022) 780 final] | 59 |

III   Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

576. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

2023/C 146/04

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k nařízení evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 260/2012 a (EU) 2021/1230, pokud jde o okamžité úhrady v eurech (COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD))

(COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD))

23

2023/C 146/05

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o shromažďování a sdílení údajů týkajících se služeb v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování a o změně nařízení (EU) 2018/1724 (COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD))

(COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD))

29

2023/C 146/06

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o čištění městských odpadních vod [COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)]

[COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)]

35

2023/C 146/07

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, směrnice 2006/118/ES o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu a směrnice 2008/105/ES o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky (COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

41

2023/C 146/08

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu [COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD)]

[COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD)]

46

2023/C 146/09

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Sdělení o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU (COM(2022) 583 final)

(COM(2022) 583 final)

53

2023/C 146/10

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance Roční analýza udržitelného růstu 2023 [COM(2022) 780 final]

[COM(2022) 780 final]

59

---

| | Opravy |
| --- | --- |
| 2023/C 146/11 | Oprava podnadpisu 575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022-15. 12. 2022 v oddílu I (Usnesení, doporučení a stanoviska), pod nadpisem Evropský hospodářský a sociální výbor ( Úř. věst. C 140, 21.4.2023 ) | 65 |
| 2023/C 146/12 | Oprava podnadpisu 575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 v oddílu III (Přípravné akty), pod nadpisem Evropský hospodářský a sociální výbor( Úř. věst. C 140, 21.4.2023 ) | 66 |

Opravy

2023/C 146/11

Oprava podnadpisu 575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022-15. 12. 2022 v oddílu I (Usnesení, doporučení a stanoviska), pod nadpisem Evropský hospodářský a sociální výbor ( Úř. věst. C 140, 21.4.2023 )

( Úř. věst. C 140, 21.4.2023 )

65

2023/C 146/12

Oprava podnadpisu 575. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 14. 12. 2022–15. 12. 2022 v oddílu III (Přípravné akty), pod nadpisem Evropský hospodářský a sociální výbor( Úř. věst. C 140, 21.4.2023 )

( Úř. věst. C 140, 21.4.2023 )

66

---

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

USNESENÍ

Evropský hospodářský a sociální výbor

576. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/1

---

Usnesení Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Ukrajina – rok po ruské invazi – pohled evropské občanské společnosti“

(2023/C 146/01)

| Zpravodajové: | Stefano MALLIA


  Oliver RÖPKE


  Séamus BOLAND |
| --- | --- |

Zpravodajové:

Stefano MALLIA

Oliver RÖPKE

Séamus BOLAND

| Právní základ | čl. 52 odst. 4 jednacího řádu |
| --- | --- |
| Přijato na plenárním zasedání | 23.2.2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 160/1/4 |

Právní základ

čl. 52 odst. 4 jednacího řádu

Přijato na plenárním zasedání

23.2.2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

160/1/4

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR (EHSV),

Přistoupení Ukrajiny k EU

| 1. | upozorňuje, že Ukrajinci i nadále pokládají své životy při hájení demokracie a že je nutné praktickým a relevantním způsobem zohlednit záměr této země stát se členským státem EU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zdůrazňuje, že proces rozšíření je prospěšný pro obě strany. Umožňuje totiž posílit stabilitu a geopolitické postavení EU a podpořit mír, hodnoty Unie a blahobyt jejích obyvatel (1) a přináší všem výhody díky rozsáhlejšímu jednotnému trhu. Na straně Ukrajiny pak zároveň pomůže posílit demokracii, právní stát a lidská práva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zdůrazňuje, že EU si musí v souvislosti s přistoupením Ukrajiny počínat jednotně, a doporučuje uplatnit stejný postup jako v případě jiných východoevropských zemí, které do EU vstoupily v letech 2004–2013. To znamená, že bude nezbytné vytvořit na příslušných ministerstvech pracovní skupiny pro evropskou integraci, jejichž úkolem bude zaškolit úředníky ve věci harmonizace se standardy, normami a postupy EU a celkově s unijním acquis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poukazuje na to, že byť bude třeba dodržet pravidla procesu přistoupení k EU, je zjevné, že v případě Ukrajiny (jakož i všech kandidátských zemí ze západního Balkánu a oblasti Východního partnerství) musí být tento proces veden co nejpraktičtějším způsobem a musí se opírat o provádění příslušných reforem v oblasti demokracie, právního státu, lidských práv, základních svobod, tržní ekonomiky a přejímání acquis EU; |
| --- | --- |

4.

Zvláštní mezinárodní tribunál pro zločin agrese vůči Ukrajině a sankce vůči Ruské federaci

| 5. | plně podporuje usnesení, v němž Evropský parlament vyzval ke zřízení zvláštního mezinárodního tribunálu pro zločin agrese vůči Ukrajině (2). Tento tribunál by měl být vytvořen v úzké spolupráci s Mezinárodním trestním soudem a OSN. EHSV rovněž vyzývá EU, aby se ujala vedoucí role v rámci mezinárodní pomoci při vyšetřování válečných zločinů, zločinů proti lidskosti a zločinu genocidy; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podporuje usnesení Evropského parlamentu o uznání Ruské federace za stát, který podporuje terorismus (3). Vítá zejména výzvu, aby EU a její členské státy vypracovaly právní rámec EU pro označení států za „státy, které podporují terorismus“ a „státy, které využívají teroristické prostředky“. Na základě tohoto rámce by mělo být možné zavést ve vztahu k těmto zemím důrazná omezující opatření v hospodářské, politické, sociální a kulturní oblasti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podporuje návrh zařadit Wagnerovu skupinu na seznam teroristů vedený EU; |
| --- | --- |

7.

Nutnost nepolevit v poskytování pomoci Ukrajině

| 8. | zdůrazňuje, že pokud by Ukrajina ve válce proti Rusku prohrála, mělo by to katastrofální důsledky pro demokracii na celém světě. EU musí učinit maximum pro to, aby poskytování pomoci Ukrajině neztratilo na intenzitě. Evropská unie je mírovým projektem, a jako taková má morální povinnost všemožně Ukrajinu podporovat, dokud to bude nezbytné, mj. prostřednictvím humanitární pomoci a infrastruktury; |
| --- | --- |

8.

Rekonstrukce a obnova Ukrajiny

| 9. | upozorňuje, že EU musí již dnes začít připravovat plány a nástroje, které budou zapotřebí při rekonstrukci Ukrajiny. Vytvoření mnohostranné platformy pro koordinaci dárců pomoci Ukrajině je jednoznačným dokladem toho, že mezinárodní společenství stojí a bude i nadále stát za Ukrajinou. Bude však nutné nezaměřovat se v rámci této platformy pouze na krátkodobou pomoc a věnovat stejnou pozornost dlouhodobé rekonstrukci této země; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zdůrazňuje, že plány rekonstrukce a obnovy ukrajinského území a ukrajinské společnosti by měly zahrnovat vytvoření spravedlivých pracovních podmínek, prosazování pracovního práva, podporu důstojné práce a práva na bezpečné a zdravé pracovní prostředí a zajištění možností vzdělávání pro všechny; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zdůrazňuje, že proces rekonstrukce Ukrajiny bude nesmírně náročný a že je nutné podniknout již teď veškeré nezbytné kroky, aby mohli Ukrajinci po skončení války co nejdříve začít znovu normálně žít a vybudovat si konkurenceschopnou ekonomiku, která projde ekologickou, digitální a spravedlivou transformací a přinese všem Ukrajincům prosperitu. V rámci těchto kroků je třeba podpořit také vytváření pracovních míst, která na Ukrajině v důsledku ruské invaze zanikla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vyzývá k tomu, aby byli do přípravy, realizace a monitorování plánů rekonstrukce a obnovy zapojeni sociální partneři. Tímto způsobem bude možné zaručit transparentnost a spravedlnost a rovněž to, že budou zdroje putovat tam, kde jsou nejvíce zapotřebí; |
| --- | --- |

12.

| 13. | připomíná, že je ve společném zájmu EU i Ukrajiny poskytnout pomoc všem kategoriím a typům ukrajinských podniků, aby dokázaly přestát válku a položit v průběhu rekonstrukce základy, na kterých bude možné vystavět prosperující ekonomiku. Kromě Programu pro jednotný trh musí mít Ukrajina možnost zapojit se i do jiných důležitých programů EU. Podniky potřebují soustavná a vylepšená podpůrná opatření v oblasti sdílení poznatků, logistiky a přístupu k přímému a nepřímému financování; |
| --- | --- |

13.

| 14. | žádá, aby byl na Ukrajině v podmínkách stanného práva obnoven sociální dialog, a to i přes potíže, které s tím mohou být spojeny. Sociální dialog je stěžejním prvkem úmluv Mezinárodní organizace práce (MOP) a dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou a bude představovat jeden z hlavních nástrojů, s jejichž pomocí budou vláda, zaměstnavatelé a pracovníci vést konzultace k otázkám souvisejícím s hospodářskou a sociální rekonstrukcí země; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hodnotí kladně, že byly na Ukrajině uzavřeny tripartitní dohody ohledně reforem pracovního práva a že mají být vylepšeny právní předpisy týkající se kolektivního vyjednávání. Zdůrazňuje, že je nezbytné zapojit ukrajinské experty a experty z MOP a EU do zavádění mezinárodních pracovních norem a sociálních a pracovních záruk; |
| --- | --- |

15.

Podpora občanské společnosti a mezilidských kontaktů

| 16. | oceňuje solidaritu, již prokázaly organizace občanské společnosti v EU a na Ukrajině, které lidem prchajícím před válkou poskytly bezprostřední pomoc a podporu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zdůrazňuje, že je důležité vytvořit mechanismus EU, který bude posilovat ukrajinskou občanskou společnost prostřednictvím financování a také podporou jejího zapojení do sítí občanské společnosti EU. Zvláštní pozornost je třeba věnovat zajištění a koordinaci finanční a administrativní pomoci Platformě občanské společnosti EU–Ukrajina, která byla zřízena v rámci dohody o přidružení mezi EU a Ukrajinou, a dalším ukrajinským organizacím občanské společnosti, včetně zastřešujících sítí se sídlem v Bruselu a organizací ukrajinské diaspory; |
| --- | --- |

17.

| 18. | žádá, aby byly do rozpočtu programu Erasmus+ na rok 2024 zahrnuty dodatečné prostředky, které budou speciálně určeny Ukrajině a díky nimž se do tohoto programu bude moci zapojit dalších 1 000 účastníků z Ukrajiny, což podpoří navazování a upevňování kontaktů mezi občanskou společností v EU a na Ukrajině. Pokud by mladí lidé z Ukrajiny mohli touto formou absolvovat stáže a výměny v EHSV a v jiných orgánech a institucích EU, umožnilo by jim to uvědomit si sociální a hospodářský přínos evropské integrace. |
| --- | --- |

18.

V Bruselu dne 23. února 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Článek 3 Smlouvy o Evropské unii.

1

(2)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 19. ledna 2023 o zřízení tribunálu pro zločin agrese vůči Ukrajině (2022/3017(RSP)).

2

(3)  Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. listopadu 2022 o uznání Ruské federace za stát, který podporuje terorismus (2022/2896(RSP)).

3

---

STANOVISKA

Evropský hospodářský a sociální výbor

576. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/4

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu „Energetická politika a trh práce: dopad na zaměstnanost v regionech procházejících transformací energetiky“

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2023/C 146/02)

| Zpravodajka: | Maria del Carmen Barrera Chamorro |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Maria del Carmen Barrera Chamorro

| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20.1.2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 52 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 30.1.2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 22.2.2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 123/43/20 |

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20.1.2022

Právní základ

čl. 52 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

30.1.2023

Přijato na plenárním zasedání

22.2.2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

123/43/20

1.   Závěry a doporučení

| 1.1 | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) konstatuje, že zesílení negativních dopadů klimatické krize, jakož i nejistota a krize vyplývající z nové geopolitické situace a situace na trhu s energií vyžadují, aby Evropská unie radikálně urychlila přechod na čistou energii a posílila energetickou nezávislost Evropy ve vztahu k nespolehlivým dodavatelům a nestabilním fosilním palivům. Vítá proto plány Evropské komise určené pro tyto účely (např. plán REPowerEU a jeho dodatečné financování prostřednictvím Nástroje pro oživení a odolnost). |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EHSV rovněž upozorňuje, že environmentální rizika (klimatická krize) a rizika energetická (závislost na energii z fosilních zdrojů) různými způsoby ovlivňují hospodářské činnosti a všechna související politická opatření. Mají značný dopad na ty nejzranitelnější regiony, hospodářská odvětví, pracovníky a skupiny obyvatelstva, který má různé podoby. EHSV se proto domnívá, že je nezbytné věnovat zvláštní pozornost regionům zapojeným do spravedlivé transformace, kde existuje těsnější provázanost mezi rozvojem odvětví energetiky a požadavky trhu práce a kde budou zapotřebí konkrétní politická opatření. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Nejdůvěryhodnější studie v tomto ohledu ukazují, že úspěch ekologické transformace obecně, a zejména transformace energetiky, by mohl zvýšit HDP (některé studie odhadují jeho nárůst o 5,6 % do roku 2050), úroveň zaměstnanosti (MOP a agentura IRENA odhadují, že počet vytvořených pracovních míst bude oproti počtu míst, jež zaniknou, čtyřnásobný) a její kvalitu, neboť bude vyžadována vyšší kvalifikace. Snížení cen energie díky navýšení dostupných zdrojů energie, zejména obnovitelných, identifikovaných a podporovaných prostřednictvím vhodné zelené taxonomie EU, zlepší přístup k těmto službám a také výrobu, přičemž dojde k vytvoření více pracovních míst. Delokalizace pracovních míst vytvořených v odvětví obnovitelných energií je obtížnější, což bude přínosem pro mnoho regionů, zejména pro ty, kterým ve větší míře hrozí vylidňování. Rovněž by měly být zohledněny pozitivní účinky, jež budou mít na zdraví změny v oblasti pracovního prostředí. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EHSV je však velmi znepokojen závažnými negativními krátkodobými a střednědobými dopady transformace energetiky na hospodářství, zaměstnanost a společnost, umocněnými současnou geopolitickou krizí v podobě války na Ukrajině a ekonomickou situací (vysokou inflací). Nárůst cen energií postihl nejzranitelnější domácnosti i mnoho podniků v celé EU. Vysoké účty za energie zvyšují náklady podniků a mají dopad na úroveň jejich výroby a zaměstnanosti, přičemž jsou tyto podniky nuceny plánovat restrukturalizaci. To dokazuje, že energetická politika a její proměny mají zásadní vliv na přizpůsobení a rovnováhu klíčových aktérů trhu práce – zaměstnance i zaměstnavatele. Je proto třeba energetický trh velice brzy stabilizovat a jeho budoucnost řídit pomocí nových pravidel, jež by měla propojit souběžnou ekologickou a digitální transformaci, odolnost a konkurenceschopnost. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Za účelem nápravy nebo zmírnění těchto negativních dopadů transformace energetiky v současném kontextu nových událostí EHSV navrhuje, aby členské státy uvážily vhodné způsoby, jak do regulačních rámců a politik v oblasti životního prostředí a energetiky lépe začlenit politiky v oblasti trhu práce (udržitelné pobídky pro kvalitní zaměstnanost jako přidaná hodnota transformace energetiky; finanční prostředky na sdílení nákladů na restrukturalizační procesy, ať už dočasné nebo trvalé; odborné rekvalifikační programy pro zlepšení zaměstnatelnosti v dekarbonizovaném hospodářství atd.), jakož i politiky sociálního zabezpečení (záruky všeobecného přístupu k energetickým službám, zajištění přístupu k náhradnímu příjmu a přiměřenému minimálnímu příjmu atd.). Toto začlenění v rámci vnitrostátních opatření k provedení akčního plánu pro evropský pilíř sociálních práv by mělo být vždy prováděno prostřednictvím sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání, aniž by byla dotčena nezávislost a rozmanitost různých systémů pracovněprávních vztahů jednotlivých států. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Vzhledem k větší složitosti těchto výzev EHSV navrhuje, aby byly v rámci obnovené politiky soudržnosti (hospodářské, sociální a územní) upřednostněny vzájemné vazby mezi otázkami transformace energetiky, trhů práce a regionálního rozvoje. Jakkoli vztah mezi energetickou politikou EU a trhem práce v regionálním kontextu platí pro všechny regiony v EU, za zvláštní případ lze považovat regiony zapojené do spravedlivé transformace, jež vykazují výrazný podíl konvenční energetiky s dopadem na návazná průmyslová odvětví. Za tímto účelem by měly být zohledněny užitečné ukazatele, jako je ukazatel potenciálu dekarbonizace z hlediska zaměstnanosti (DEP). EHSV znovu potvrzuje své přesvědčení, že má-li být účinně dosaženo cílů politiky v oblasti klimatu a cílů transformace energetiky, je třeba účinněji používat mechanismus pro spravedlivou transformaci a zohlednit při tom tempo slučitelné se situací malých i velkých podniků. Za těchto podmínek je nutno vypracovat další doplňková opatření na regionální úrovni, aby bylo zachováno co nejvíce pracovních míst a aby bylo zajištěno, že nová pracovní místa budou kvalitní, a to vždy za skutečného nebo účinného využití sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání a zapojení subjektů sociální ekonomiky. Komise by měla toto posílení sociálního rozměru podporovat. Veškerá zvažovaná opatření či politiky je vždy nutno formulovat tak, aby odpovídala povaze vnitrostátních systémů pracovněprávních vztahů i úlohám, pravomocem a autonomii sociálních partnerů. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EHSV vyzývá Komisi a Parlament, členské státy a regiony EU, aby inovativnějším a účinnějším způsobem zapojovaly sociální partnery a další organizace občanské společnosti do navrhování a provádění politik v oblasti transformace energetiky s vysokou přidanou hodnotou z hlediska zaměstnanosti a sociální ochrany, jakož i do jejich monitorování a hodnocení. V případových studiích provedených v tomto ohledu byla zřejmá územní nerovnováha v této oblasti. Vyzývá proto Komisi a členské státy, aby prostřednictvím sociálního dialogu a zapojení sociální ekonomiky přijaly opatření s cílem usnadnit vyváženější územní a sociálně-ekonomický rozvoj. Lze například podporovat procesy konzultace a případně sociální pakty k zajištění hospodářské, pracovní a sociálně spravedlivé transformace energetiky. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EHSV uznává potřebu posílit politiky v oblasti veřejných i soukromých investic, jakož i politiky sociálních kompenzací, a to vzhledem k probíhající geopolitické krizi a jejím negativním dopadům na konkurenceschopnost velkých podniků EU a na malé a střední podniky, jakož i na nejzranitelnější domácnosti. Kromě jiných mechanismů se podporuje využívání plánu REPowerEU v rámci Nástroje pro oživení a odolnost, aby se stabilizovaly tržní podmínky a zajistily všeobecné dodávky evropským občanům. Tuto nezbytnost a naléhavost je třeba řešit pomocí více hospodářských a sociálních investičních opatření (například prostřednictvím podpor určených ke kompenzaci vyšších nákladů podniků, zajištění zdrojů v zájmu předcházení energetické chudobě atd.), aniž by se však snížily cíle stanovené pro oblast dekarbonizace, protože další zpomalení by mělo ve střednědobém a dlouhodobém horizontu nepříznivější účinky než jejich zrychlení. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EHSV se domnívá, že jak velké podniky, tak malé a střední podniky hrají důležitou úlohu při plnění cíle transformace energetiky, a to díky náročným podmínkám týkajícím se prosazování udržitelných kvalitních pracovních míst a sociální ochrany, a pro zajištění všeobecného přístupu k energetickým službám (například prostřednictvím předcházení energetické chudobě). Aby však bylo možné čelit největším obtížím, s nimiž se potýkají malé a střední podniky, EHSV vyzývá ke zlepšení programů pro přístup malých a středních podniků k financování, a to tím, že tyto programy budou zrychleny a zjednodušeny, přičemž budou zajištěny stálé podpůrné a doprovodné služby. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EHSV rovněž doporučuje posílit účast prozumentů (pasivních spotřebitelů energie, kteří se coby výrobci energie z obnovitelných zdrojů stávají aktivními občany) a občanů (energetických komunit) s cílem urychlit transformaci energetiky v Evropě. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EHSV má za to, že územní plány transformace energetiky by měly být doprovázeny příslušnými úmluvami nebo dohodami o spravedlivých sociálních konzultacích Díky nim se vytváření a zachování udržitelných kvalitních pracovních míst a podpora lidí stanou nezbytnými podmínkami při navrhování, provádění a hodnocení plánovaných opatření, a to i v souvislosti s financováním čerpaným za účelem podpory transformace energetiky. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Současné zkušenosti se sociálním dialogem a kolektivním vyjednáváním v kontextu transformace energetiky na úrovni makropolitik však pozitivní nejsou. Ve většině zemí je zapojení sociálních partnerů do navrhování, provádění a tvorby politik souvisejících se souběžnou transformací (digitální a zelenou) považováno za nedostatečné. |
| --- | --- |

1.12

2.   Souvislosti a hlavní prvky

| 2.1 | EHSV pozitivně hodnotí skutečnost, že EU je předním světovým emitentem, jenž přijal závazek dosáhnout do roku 2050 klimatické neutrality, obnovený na konferenci COP27 (7.–8. listopadu 2022) navzdory pochybnostem dalších velkých světových emitentů. Zdůrazňuje však, že účinnost opatření přijatých za účelem dekarbonizace evropského hospodářství a energetického systému EU, jež má proběhnout v nadcházejících letech, se projeví nejen dosažením tohoto environmentálního cíle, ale také tím, zda bude transformace spravedlivá pro všechny a přispěje tak k podpoře udržitelné a prosperující společnosti s moderní a konkurenceschopnou ekonomikou účinně využívající zdroje a vysokou úrovní kvalitní zaměstnanosti. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | EHSV ve svém stanovisku Strategická vize pro transformaci energetiky v zájmu dosažení strategické autonomie EU (1) uznává příležitosti k úspěchu procesu dekarbonizace energetiky. Varuje však také před sociálními a hospodářskými riziky vyplývajícími ze současné energetické krize. Dočasné problémy, které vytvářejí další tlak a ztěžují plnění stanovených cílů v oblasti dekarbonizace (válka na Ukrajině, inflační krize atd.), jsou umocněny strukturálními problémy, jako je změna klimatu, jejichž negativní dopady na EU a její regiony jsou stále viditelnější. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EHSV si je vědom toho, že vysoké ceny plynu a elektřiny mají závažný dopad na všechny podniky i na nejzranitelnější domácnosti. Inflační spirála vede k uzavírání průmyslových závodů (např. Slovalco na Slovensku) a poškozuje také konkurenceschopnost mnoha podniků. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EHSV rovněž bere na vědomí zprávy nadace Eurofound (2), podle nichž se zvýšila energetická chudoba. Ačkoli členské státy výrazně zvýšily úsilí o zavedení sociálních opatření ke zmírnění socioekonomických dopadů nových krizí a mimořádných událostí, tato opatření se ukázala být nedostatečná. Proto je důležité posílit sociální cíle. Jak zdůraznila agentura EEA, návrh a provádění balíčků politik a opatření v oblasti zmírňování změny klimatu musí zohlednit, kde k sociálním dopadům dochází a jak je učinit spravedlivější tam, kde jsou nevyhnutelné (Exploring the social challenges of low carbon energy policies in Europe (Prozkoumání sociálních výzev politik v oblasti nízkouhlíkové energetiky v Evropě), říjen 2021 (3)). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | V souvislosti s novými mimořádnými situacemi EHSV požaduje, aby byla rozšířena a posílena zvláštní opatření EU a členských států, s cílem kompenzovat nejškodlivější hospodářské a sociální dopady a dopady na zaměstnanost vyplývající z plnění ambiciózních cílů v oblasti klimatu, aniž by tím byly současně tyto cíle zpochybněny. Domnívá se rovněž, že by měly být zasazeny do politik soudržnosti. EHSV již tento důraz na politiky soudržnosti v rámci politik EU v oblasti klimatu kladl ve svém stanovisku (ECO/579 (4)), a to s cílem podtrhnout význam opatření, jež mají podnikům pomoci přizpůsobit se požadavkům vyplývajícím z transformace energetiky, včetně restrukturalizací, a předcházet energetické chudobě. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Pokud jde o strukturálnější hledisko, cílem balíčku opatření „Fit for 55“ je revidovat a aktualizovat právní předpisy EU a zahájit iniciativy, které mají zajistit, aby byly politiky EU v souladu s cíli v oblasti klimatu dohodnutými Radou a Evropským parlamentem, jak slíbila Zelená dohoda pro Evropu a jak je závazně stanoveno v evropských právních předpisech v oblasti klimatu. EHSV se proto domnívá, že politiky týkající se boje proti klimatické krizi mohou vést k zásadním změnám v hospodářství a v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobém horizontu pak k sociálním otřesům, s dopadem na blahobyt a na zaměstnanost, zejména v některých regionech. Navíc stejně jako nelze dosáhnout sociálního pokroku bez silné hospodářské výkonnosti, nelze dosáhnout ani udržitelného hospodářského růstu, aniž by byla zajištěna ekologická transformace a transformace energetiky, která bude sociálně spravedlivá a spravedlivá z hlediska práce. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Dopady na trhy práce budou o mnoho výraznější v některých sektorech a regionech s uhlíkově náročnými odvětvími, která by mohla ukončit svou činnost. Potřeba urychlit transformaci energetiky musí být doprovázena „mechanismem pro spravedlivou transformaci“. Vzhledem k tomu, že pozitivní důsledky nenastanou automaticky, EHSV je přesvědčen, že má-li být transformace energetiky úspěšná, je nezbytné navrhnout a provést inkluzivní investiční politiky (podmíněné podporou udržitelných důstojných pracovních míst), do nichž bude zapojena společnost, přičemž bude zahrnut hlas zaměstnanců a jejich zastoupení na makroúrovni (EU a členské státy), na střední úrovni (odvětví) a na mikroúrovni (podniky, místní jednotky). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | V tomto nejistém a měnícím se prostředí považuje EHSV rámce energetické unie a Zelené dohody pro Evropu za správné, ale nedostatečné pro provádění politik v oblasti klimatu a energetiky, které by zajistily sociální a regionální soudržnost prostřednictvím intenzivních investic do technologických inovací, tvorby udržitelných kvalitních pracovních míst, posílení lidského kapitálu a vytváření regionálního sociálního kapitálu. EHSV vybízí, aby byly za tímto účelem využívány osvědčené postupy (5). Připomíná, že existují různé strategie, například projekty výstavby solárních zařízení v bývalých oblastech těžby hnědého uhlí v Portugalsku a Řecku nebo vysoce strategicky zaměřená podpora prozumentů v Litvě. EHSV konstatuje, že tyto zkušenosti stále nepředstavují obecně rozšířenou nebo dominantní praxi. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Podle zprávy vypracované na žádost Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku Evropského parlamentu se náklady vzniklé v důsledku nedostatečných ambicí v rámci těchto politik spravedlivé transformace evropské energetiky odhadují na 5,6 % HDP EU v roce 2050. EHSV sdílí názor, že aby bylo možné těmto nákladům předejít, bude nutné zajistit výsledek spravedlivé transformace, a to i pokud jde o zaměstnanost. Zpráva doporučuje a kvantifikuje několik opatření EU za tímto účelem (6):






  — | ambiciózní úrovně financování EU vedle zdrojů členských států na podporu inovací v oblasti technologií čisté energie. EHSV se již v tomto smyslu vyjádřil ve svém stanovisku INT/913; |
| --- | --- | --- |

2.9

—

ambiciózní úrovně financování EU vedle zdrojů členských států na podporu inovací v oblasti technologií čisté energie. EHSV se již v tomto smyslu vyjádřil ve svém stanovisku INT/913;

| — | celosvětové vedoucí postavení EU v mnohostranné spolupráci při transformaci energetiky by přineslo 94 miliard EUR ročně; |
| --- | --- |

—

celosvětové vedoucí postavení EU v mnohostranné spolupráci při transformaci energetiky by přineslo 94 miliard EUR ročně;

| — | nařízení o taxonomii EU by pomohlo zvýšit HDP EU o 39 miliard EUR ročně, a to díky upřesnění toho, co znamenají odpovědné investice do energetiky, a díky tomu, že by podpořilo správu v oblasti životního prostředí a sociálních věcí. |
| --- | --- |

—

nařízení o taxonomii EU by pomohlo zvýšit HDP EU o 39 miliard EUR ročně, a to díky upřesnění toho, co znamenají odpovědné investice do energetiky, a díky tomu, že by podpořilo správu v oblasti životního prostředí a sociálních věcí.

| 2.10 | EHSV se domnívá, že zásadní součástí řešení pro zajištění konkurenceschopného, klimaticky neutrálního, oběhového a inkluzivního hospodářství v EU jsou nejen velké podniky, ale i malé a střední podniky. Měly by být vytvořeny a zachovány vhodné podmínky financování a podpory. Měla by být zajištěna větší přístupnost financování pro malé a střední podniky pomocí zjednodušených a přizpůsobených správních postupů. Vytvoření podpůrných služeb pro malé a střední podniky usnadní efektivní přístup k těmto opatřením a podpoří vytváření udržitelných podnikatelských ekosystémů ve všech regionech EU (NUTS I, II a III), nejen v těch, které jsou v současné době označovány za území zapojená do spravedlivé transformace (přibližně sto regionů NUTS III a 31 regionů NUTS II) (7). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | EHSV vítá zřízení Fondu pro spravedlivou transformaci a Sociálního fondu pro klimatická opatření (8). Je však přesvědčen, že tyto fondy nebudou poskytovat veškerou finanční podporu potřebnou k řešení sociálně-ekonomických dopadů a dopadů na zaměstnanost sociálně odpovědným způsobem. EHSV zdůrazňuje, že spravedlivá transformace energetiky nespočívá pouze ve financování, ale zahrnuje také cíl vytvářet kvalitní pracovní místa, posilovat demokratickou účast (i v rámci podniků), a to za respektování autonomie a rozmanitosti vnitrostátních systémů průmyslových vztahů, a zachovávat a dále zvyšovat konkurenceschopnost evropských podniků. EHSV vyzývá k přijetí specifických opatření na všech úrovních, rovněž v rámci fungování evropského semestru, s cílem zvýšit zapojení místních a regionálních orgánů a sociálních partnerů. Domnívá se také, že je nezbytné požadovat mechanismy pro sledování a hodnocení řádného využívání finančních prostředků určených na spravedlivou transformaci energetiky, a to prostřednictvím ověřování toho, zda podniky čerpající tyto prostředky naplňují cíle stanovené v sociální a pracovní oblasti. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | EHSV vyzývá Komisi, aby při posuzování vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jakož i v územních plánech spravedlivé transformace členských států posílila cíle v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, jako jsou:






  — | zahrnutí aktivních politik zaměstnanosti, které usnadní přechod mezi zaměstnáními, a to prostřednictvím rekvalifikací a investic v oblasti vzdělávání týkajících se vysoce kvalitních zelených pracovních míst, |
| --- | --- | --- |

2.12

—

zahrnutí aktivních politik zaměstnanosti, které usnadní přechod mezi zaměstnáními, a to prostřednictvím rekvalifikací a investic v oblasti vzdělávání týkajících se vysoce kvalitních zelených pracovních míst,

| — | podpora osob, které přišly o práci v důsledku dekarbonizace, pomocí finančních prostředků pocházejících od států a podniků, které jsou příjemci, s cílem zajistit, aby transformace energetiky mohla mít pozitivní bilanci v oblasti zaměstnanosti, |
| --- | --- |

—

podpora osob, které přišly o práci v důsledku dekarbonizace, pomocí finančních prostředků pocházejících od států a podniků, které jsou příjemci, s cílem zajistit, aby transformace energetiky mohla mít pozitivní bilanci v oblasti zaměstnanosti,

| — | rozvoj regionálního hospodářského potenciálu souvisejícího s energií z obnovitelných zdrojů, jakož i nových forem účasti na výrobě elektřiny (např. zakládání družstev pro vlastní spotřebu s kapacitou vytvářet přebytky pro společnost; podpora samostatné výdělečné činnosti v rámci výroby energie z obnovitelných zdrojů atd.), |
| --- | --- |

—

rozvoj regionálního hospodářského potenciálu souvisejícího s energií z obnovitelných zdrojů, jakož i nových forem účasti na výrobě elektřiny (např. zakládání družstev pro vlastní spotřebu s kapacitou vytvářet přebytky pro společnost; podpora samostatné výdělečné činnosti v rámci výroby energie z obnovitelných zdrojů atd.),

| — | účinný boj proti energetické chudobě. V evropském pilíři sociálních práv je stanovena záruka přístupu k energetickým službám pro všechny obyvatele (zásada 20). |
| --- | --- |

—

účinný boj proti energetické chudobě. V evropském pilíři sociálních práv je stanovena záruka přístupu k energetickým službám pro všechny obyvatele (zásada 20).

EHSV se domnívá, že pro dosažení těchto ambiciózních cílů je nezbytné podporovat rozvoj územních plánů zaměstnanosti a odborné způsobilosti pro budoucnost, a to s aktivním zapojením všech zúčastněných stran, zejména sociálních partnerů.

3.   Souvislosti a hlavní přínosy mezinárodních vědeckých důkazů o dopadech spravedlivé transformace energetiky na zaměstnanost

| 3.1 | EHSV konstatuje, že nahrazení konvenčních elektráren na fosilní paliva obnovitelnými zdroji může ovlivnit zaměstnanost různými způsoby. Mohla by vzniknout nová zelená pracovní místa v odvětví energie z obnovitelných zdrojů a rovněž by mohla být přesunuta zaměstnanost v jiných odvětvích. Je třeba vzít v potaz možné zvýšení cen energií, které by mohlo potlačit poptávku po pracovní síle v energeticky náročných odvětvích a snížit kupní sílu domácností. Data potvrzují, že energetická politika zaměřená na obnovitelné zdroje vytváří, ničí nebo přetváří pracovní místa v průmyslových zemích. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EHSV konstatuje, že neexistuje úplný vědecký konsensus ohledně konečné bilance, pokud jde o zaměstnanost v souvislosti s transformací energetiky. Některé studie poukazují na případy, kdy nebyl zaznamenán žádný čistý růst zaměstnanosti (případ Polska) nebo jen velmi skromný růst (případ Německa). MOP však odhaduje, že dekarbonizace hospodářství povede ke ztrátě přibližně 6 milionů pracovních míst, nicméně nově vytvořená pracovní místa se v zemích agentury IRENA zvýší v roce 2030 na čtyřnásobek, a to z 11 na 43 milionů (9). Ve všech scénářích agentury IEA poroste zaměstnanost v oblasti výroby čisté energie, což vynahradí ztrátu pracovních míst v odvětvích fosilních paliv. Podle scénáře nulových čistých emisí do roku 2050 změní 16 milionů pracovníků svou úlohu, přičemž získá úlohu novou související s čistou energií. Zpráva USEER (2022) (10) pro USA předpovídá podobný vývoj: zaměstnanost v oblasti energetiky vzrostla o 4 % v oblasti čisté energie (pouze 2,8 % celkové zaměstnanosti). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EHSV poukazuje na řadu nevyvážeností. Nová pracovní místa spojená s čistou energií nejsou vždy na stejném místě jako pracovní místa, která jimi mají být nahrazena, a vyžadují nové dovednosti. Vnitrostátní právní předpisy a související energetické politiky by se proto měly zaměřit na zajištění toho, aby budování kapacit pro transformaci bylo úspěšné a přineslo co největší prospěch většině. V odvětví energie z obnovitelných zdrojů je navíc podíl žen na pracovní síle (32 %) vyšší než v jiných částech odvětví energetiky. Nicméně v odvětví větrné energetiky je to necelých 21 %, což ukazuje, že v tomto sektoru genderové stereotypy i nadále existují. Vnitrostátní právní předpisy a jejich prováděcí politiky proto musí klást důraz na cíle rovnosti žen a mužů v rámci těchto nových pracovních míst. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Dle EHSV je nezbytné uznat, že transformace energetiky není pouze otázkou technologií a veřejných a soukromých investic, ale představuje zásadní globální sociální výzvu. Proto musí být zaručena a podporována účast občanské společnosti uživatelů a pracovní společnosti výrobců (podniků a pracovníků, a to přímo i prostřednictvím jejich zástupců). Klimatické aspekty musí být zohledněny v rámci všech druhů politik a rozhodnutí. EHSV se dále domnívá, že ty by měly být koncipovány prostřednictvím postupů sociální konzultace a případně z nich vyplývajících dohod mezi orgány na všech úrovních, sociálními partnery – přičemž by měla být vždy respektována autonomie a rozmanitost pracovněprávních vztahů v jednotlivých státech – a dalšími organizacemi zastupujícími občanskou společnost, s cílem dosáhnout inkluzivní transformace energetiky pro pracovníky, spotřebitele a širokou veřejnost. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EHSV konstatuje, že z přezkumu vědecké literatury a zkušeností z jednotlivých případů, některých úspěšných a jiných neúspěšných, vyplývá, že neexistuje jediný předem stanovený postup transformace a že dopad, jaký má transformace energetiky na pracovní místa a pracoviště, závisí na sociálních podmínkách, za jakých jsou zaváděny technologie a prováděny změny v rámci transformace energetiky. Údaje z případových studií na úrovni podniků (např. Renault, Siemens Energy (11)) ukazují, že v případě zapojení zaměstnanců vedlo přijetí změn k pozitivním výsledkům (vyšší pracovní způsobilost, produktivita a kvalita výrobků). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Závěry o sociálním dialogu a kolektivním vyjednávání v kontextu transformace energetiky na úrovni makropolitik však pozitivní nejsou. Ve většině zemí je zapojení sociálních partnerů do navrhování, provádění a tvorby politik souvisejících se souběžnou transformací (digitální a zelenou) považováno za nedostatečné. Podle zkušeností některých zemí může tento nedostatek vyplývat ze dvou základních výzev, jimž čelí sociální partneři:






  — | institucionální rámce jsou sice značně rozmanité, všechny však postrádají opatření na podporu sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání při stanovování sociálních a pracovních práv spojených se spravedlivou energetickou transformací (např. Itálie, Španělsko, Polsko, Německo atd.), |
| --- | --- | --- |

3.6

—

institucionální rámce jsou sice značně rozmanité, všechny však postrádají opatření na podporu sociálního dialogu a kolektivního vyjednávání při stanovování sociálních a pracovních práv spojených se spravedlivou energetickou transformací (např. Itálie, Španělsko, Polsko, Německo atd.),

| — | partneři nemají dostatečnou kapacitu pro náležité zapojení do diskusí o budoucnosti práce v oblasti transformace energetiky, formulaci priorit a účinné naplňování svých plánů. A to navzdory tomu, že na vnitrostátní úrovni existují legislativní zkušenosti, jako je například ta španělská týkající se podpory „dohod o sociálním partnerství“ v zájmu spravedlivé transformace energetiky (zákon č. 7/2021). |
| --- | --- |

—

partneři nemají dostatečnou kapacitu pro náležité zapojení do diskusí o budoucnosti práce v oblasti transformace energetiky, formulaci priorit a účinné naplňování svých plánů. A to navzdory tomu, že na vnitrostátní úrovni existují legislativní zkušenosti, jako je například ta španělská týkající se podpory „dohod o sociálním partnerství“ v zájmu spravedlivé transformace energetiky (zákon č. 7/2021).

4.   Obecné připomínky

| 4.1 | EHSV bere na vědomí analýzy, které ukazují, že jak politické, tak právní nástroje EU mohou být důležité pro řešení výzev, jež přináší transformace energetiky z hospodářského a sociálního hlediska a z hlediska spravedlivé práce. Domnívá se však také, že stávající nástroje (např. směrnice o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo směrnice o obecném rámci pro informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci), které jsou provedeny ve všech členských státech, je třeba účinně uplatňovat a prosazovat. EHSV požaduje, aby byly na různých příslušných úrovních podpořeny a přijaty nejvhodnější reformy zaměřené na posílení sociálního dialogu a zahrnutí kolektivního vyjednávání do těchto procesů spravedlivé transformace energetiky, s cílem podpořit pozitivní rovnováhu, pokud jde o vytváření udržitelných pracovních míst a ochranu pracovníků, a zároveň zachovat odpovídající hospodářskou a podnikatelskou strukturu ve všech členských státech a regionech a současně vždy řádně respektovat autonomii sociálních partnerů. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Zkušenosti rovněž ukazují, že hospodářské změny a změny ve strukturách zaměstnanosti vyplývající z transformace energetiky jsou z hlediska spravedlivé sociální a profesní transformace někdy úspěšné a někdy neúspěšné, podle toho, zda se dbá na to, aby byl při přesunu pracovních míst z činností, které jsou kvůli své uhlíkové stopě neudržitelné, do jiných udržitelných pracovních míst, podstatně zachován objem zaměstnanosti. Interakce mezi energetickou politikou a politikou zaměstnanosti má rovněž dopad na širší regionální prostředí nebo kontext a vytváří příležitosti i rizika (např. výkupní ceny; nárůst cen energií, který ohrožuje pracovní místa v průmyslu, jako v případě Německa a Španělska). EHSV konstatuje, že v některých regionech, například v těžební oblasti severního Španělska, jsou zkušenosti takové, že nových pracovních míst vzniklých v důsledku transformace energetiky výrazně méně a jsou spojena s nižšími mzdami než místa předchozí. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Z globálnějšího pohledu EHSV konstatuje, že podle nejdůvěryhodnějších studií pracuje přibližně 45 % pracovníků v odvětví energetiky na světě v povoláních vyžadujících vysoce odborné dovednosti, zatímco obecně v hospodářství takových pracovních míst existuje necelých 25 %. Tato možnost však neexistuje všude a je třeba více usilovat o zajištění spravedlivé transformace zaměřené na lidi, a to v zájmu dotčených pracovníků, aby se zabránilo tomu, že v celkovém součtu bude výsledkem dekarbonizace čistá nezaměstnanost, jako je tomu v případě Polska. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EHSV je přesvědčen, že – jak vyplývá ze zpráv (12) agentury IRENA a MOP – potenciál energie z obnovitelných zdrojů pro vytváření udržitelné důstojné práce je jasným ukazatelem toho, že udržitelnost životního prostředí a tvorba pracovních míst se vzájemně nevylučují. Mohou a měly by se vzájemně doplňovat, a to díky vytvoření vhodných právních, politických a finančních podmínek, které budou vyžadovat náležitou odpovědnost všech podniků přijímajících finanční prostředky a zajišťovat zapojení všech zúčastněných stran (územních celků, sociálních partnerů a občanů) do jejich správy. |
| --- | --- |

4.4

5.   Konkrétní připomínky

| 5.1 | EHSV konstatuje, že energetický průmysl bude mít v rámci hospodářství stále strategičtější postavení, neboť je klíčovou hnací silou pro všechna odvětví. V současném kontextu krize a změn jsou s ním však spojeny různé nevyváženosti a rizika, která je třeba řešit prostřednictvím vhodných investic, soudržných politik a nových struktur správy, aby se zajistilo zapojení územní ekonomiky, občanské společnosti a sociálních partnerů. Územní plány transformace energetiky by měly být doprovázeny příslušnými úmluvami nebo dohodami o spravedlivých sociálních konzultacích, v nichž budou vytváření a zachování udržitelných kvalitních pracovních míst a podpora lidí nezbytnými podmínkami při navrhování, provádění a hodnocení plánovaných opatření. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | EHSV připomíná, že jedním z klíčových mechanismů správy a řízení pro provádění sociálně spravedlivých transformací a monitorování jejich pokroku je evropský semestr. EHSV již dříve uvedl, že provádění evropského pilíře sociálních práv v rámci cyklu evropského semestru spolu s jeho monitorováním prostřednictvím srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů je krok správným směrem (13). Domnívá se však, že by měl být kladen větší důraz na interakci mezi politikami v oblasti životního prostředí a zaměstnanosti s cílem podpořit konečnou bilanci, která bude příznivá z hlediska vytvořených udržitelných kvalitních pracovních míst a záruk dostatečného příjmu pro ty, kteří přijdou o práci a nebudou moci nalézt novou. Je třeba posílit úlohu regionů a jejich sociální kapitál, inteligentní specializaci a agendu v oblasti lidského kapitálu. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EHSV opakuje, že je třeba provést příslušné acquis EU a členských států v oblasti pracovního práva a sociálního zabezpečení. Obdobně s tím, co EHSV již uvedl dříve, Evropský parlament, Rada a Komise vyhlášením evropského pilíře sociálních práv (dále jen sociální pilíř) na summitu v Göteborgu v listopadu 2017 znovu potvrdily svůj závazek usilovat o spravedlivější Evropu, ve které bude více rovnosti. Pilíř by měl sloužit jako kompas pro obnovenou vzestupnou konvergenci směrem ke zlepšení pracovních a životních podmínek, který bude určovat směr reforem na trhu práce a v oblasti sociální politiky (14). |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | U právních předpisů provádějících evropský právní rámec pro klima EHSV zjistil značné rozdíly. Například ve francouzských právních předpisech tak byl tento rozměr zapojení podniků a zastoupení pracovníků zdůrazněn v interakci mezi ekologickou transformací a sociálně-pracovními otázkami; oproti tomu v jiných právních předpisech, jako jsou předpisy italské nebo španělské nebo předpisy platné v regionech procházejících spravedlivou transformací ve východoevropských zemích, se o těchto povinnostech a právech téměř nehovoří. EHSV například upozorňuje na pozitivní zkušenost z Francie (zákon č. 2021-1104), kde byl pojem „výzvy ekologické transformace“ začleněn do zákoníku práce spolu s pravomocemi souvisejícími s odvětvovými dohodami, systémy pro řízení pracovních míst zaměřenými na budoucnost a kompetencemi souvisejícími s řešením výzev specifických pro ekologickou a energetickou transformaci (článek L 2242-20), jakož i právem odborů vydávat varování v oblasti životního prostředí a veřejného zdraví (L 4133-L 4133-4). EHSV proto vyzývá Komisi, aby – za přísného respektování autonomie a rozmanitosti evropských systémů pracovněprávních vztahů – podporovala iniciativy zaměřené na výměnu osvědčených postupů mezi jednotlivými členskými státy a regiony. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EHSV trvá na tom, že hlavní předpoklad úspěšné transformace spočívá v proaktivním a inkluzivním přístupu, který garantuje a podporuje konkrétní politiky v oblasti práce a sociálního zabezpečení. Důležitým rysem úspěšných politik by mělo být jejich náležité zaměření na skutečné potřeby trhu práce, zejména, avšak nikoliv výhradně v regionech nejvíce zasažených přechodem z energie z fosilních zdrojů na energii ze zdrojů obnovitelných nebo těch, jež využívají příležitostí, které nabízejí regiony bohaté na tyto zdroje. Fond pro spravedlivou transformaci je sice užitečný, má však jistá omezení, která je třeba napravit, neboť není komplexní odpovědí na výzvy plynoucí ze spravedlivé transformace; lze jej však doplnit dalšími politickými opatřeními na úrovni členských států. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | V zájmu zlepšení vztahu mezi politikami v oblasti životního prostředí a politikami v oblasti energetické transformace s politikami trhu práce a sociální ochrany EHSV požaduje, aby byla věnována větší pozornost ukazatelům udržitelné zaměstnanosti, které jsou k dispozici pro navrhování a provádění plánovaného mechanismu pro spravedlivou transformaci. Je třeba zohlednit ukazatel potenciálu dekarbonizace z hlediska zaměstnanosti (DEP) v různých kategoriích NUTS. Pokud jde o údaje o dopadu nové energetické krize na zaměstnanost, databáze Evropský monitor pro restrukturalizaci Eurofound (15) poskytuje značný objem informací o dosavadních zkušenostech. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EHSV rovněž vyzývá k urychlení a zlepšení provádění mechanismu pro spravedlivou transformaci (16). EHSV oceňuje mobilizaci 55 miliard EUR do roku 2027 v regionech, které jsou nejvíce postiženy energetickou transformací, v zájmu naplnění cíle „nikoho neopomenout“, kdy budou kompenzovány socioekonomické dopady přechodu na klimaticky neutrální ekonomiku prostřednictvím tří pilířů: nového Fondu pro spravedlivou transformaci (investice ve výši více než 25 miliard EUR), režimu pro spravedlivou transformaci v rámci InvestEU (15 miliard EUR pro soukromý sektor) a nového úvěrového nástroje pro veřejný sektor (zmobilizuje veřejné investice ve výši 18,5 miliardy EUR). |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | EHSV se rovněž domnívá, že při formalizaci územních plánů transformace energetiky je vhodné podporovat nejen dohody o transformaci (regionální sociální konzultace), ale také osvědčené postupy v oblasti kolektivního vyjednávání a zapojení pracovníků do sociálně spravedlivé transformace energetiky. V tomto ohledu je třeba mít na paměti, že přechod na obnovitelnější zdroje energie zlepšuje kvalitu životního prostředí tím, že snižuje emise látek znečišťujících ovzduší, což je prospěšné pro zdraví a produktivitu práce. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | EHSV považuje za nezbytné zajistit, aby zelený rozměr Evropy a transformace energetiky vytvářely pozitivní synergie s inkluzivní transformací, a to v zájmu úspěchu podniků, zvýšení počtu udržitelných kvalitních pracovních příležitostí pro pracovníky a blahobytu všech občanů v ekosystému, který respektuje zdraví planety. |
| --- | --- |

5.9

V Bruselu dne 22. února 2023

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Úř. věst. C 75, 28.2.2023, s. 102.

1

(2)  https://www.eurofound.europa.eu/cs/publications/customised-report/2022/the-cost-of-living-crisis-and-energy-poverty-in-the-eu-social-impact-and-policy-responses-background.

2

(3)  https://www.eea.europa.eu/publications/exploring-the-social-challenges-of.

3

(4)  Úř. věst. C 323, 26.8.2022, s. 54.

4

(5)  Viz Úř. věst. C 47, 11.2.2020, s. 30 a Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 269.

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/694222/EPRS_STU(2021)694222_EN.pdf.

6

(7)  https://ec.europa.eu/eurostat/web/nuts/background.

7

(8)  Úř. věst. C 152, 6.4.2022, s. 158.

8

(9)  https://irena.org/-/media/Files/IRENA/Agency/Publication/2019/Jan/IRENA_Gender_perspective_2019.pdf.

9

(10)  https://www.energy.gov/policy/us-energy-employment-jobs-report-useer.

10

(11)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/733972/IPOL_STU(2022)733972_EN.pdf.

11

(12)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---dgreports/---dcomm/---publ/documents/publication/wcms_823807.pdf.

12

(13)  Stanovisko EHSV Strategie pro udržitelný růst na rok 2022 (Úř. věst. C 75, 28.02.2023, s. 35).

13

(14)  Stanovisko EHSV Důstojné minimální mzdy v celé Evropě (Úř. věst. C 429, 11.12.2020, s. 159).

14

Důstojné minimální mzdy v celé Evropě

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/emcc/european-restructuring-monitor.

15

(16)  https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal/finance-and-green-deal/just-transition-mechanism_cs.

16

---

PŘÍLOHA

Následující pozměňovací návrhy byly v průběhu jednání zamítnuty, obdržely však alespoň čtvrtinu odevzdaných hlasů (čl. 74 odst. 3 jednacího řádu):

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH 1

SOC/718
  Energetická politika a trh práce

Odstavec 2.12

Změnit:

| Stanovisko sekce | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EHSV vyzývá Komisi, aby při posuzování vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jakož i v územních plánech spravedlivé transformace členských států
  posílila
  cíle v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, jako jsou: | EHSV vyzývá Komisi, aby při posuzování vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jakož i v územních plánech spravedlivé transformace členských států
  podporovala větší důraz na
  cíle
  a politiky
  v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, jako jsou: |
| — | zahrnutí aktivních politik zaměstnanosti, které usnadní přechod mezi zaměstnáními, a to prostřednictvím rekvalifikací a investic v oblasti vzdělávání týkajících se vysoce kvalitních zelených pracovních míst, |

Stanovisko sekce

Pozměňovací návrh

EHSV vyzývá Komisi, aby při posuzování vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jakož i v územních plánech spravedlivé transformace členských států
  posílila
  cíle v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, jako jsou:

EHSV vyzývá Komisi, aby při posuzování vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, jakož i v územních plánech spravedlivé transformace členských států
  podporovala větší důraz na
  cíle
  a politiky
  v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, jako jsou:

—

zahrnutí aktivních politik zaměstnanosti, které usnadní přechod mezi zaměstnáními, a to prostřednictvím rekvalifikací a investic v oblasti vzdělávání týkajících se vysoce kvalitních zelených pracovních míst,

| — | zahrnutí aktivních politik zaměstnanosti, které usnadní přechod mezi zaměstnáními, a to prostřednictvím rekvalifikací a investic v oblasti vzdělávání týkajících se vysoce kvalitních zelených pracovních míst, |
| --- | --- |

—

zahrnutí aktivních politik zaměstnanosti, které usnadní přechod mezi zaměstnáními, a to prostřednictvím rekvalifikací a investic v oblasti vzdělávání týkajících se vysoce kvalitních zelených pracovních míst,

| — | podpora osob, které přišly o práci v důsledku dekarbonizace, pomocí finančních prostředků pocházejících od států a podniků, které jsou příjemci, s cílem zajistit, aby transformace energetiky mohla mít pozitivní bilanci v oblasti zaměstnanosti, |
| --- | --- |

—

podpora osob, které přišly o práci v důsledku dekarbonizace, pomocí finančních prostředků pocházejících od států a podniků, které jsou příjemci, s cílem zajistit, aby transformace energetiky mohla mít pozitivní bilanci v oblasti zaměstnanosti,

| — | podpora osob, které přišly o práci v důsledku dekarbonizace, pomocí
  vhodných politik a opatření na trhu práce a v případech, kdy to vyžadují vnitrostátní předpisy, pomocí
  finančních prostředků pocházejících od států a podniků, které jsou příjemci, s cílem zajistit, aby transformace energetiky mohla mít pozitivní bilanci v oblasti zaměstnanosti, |
| --- | --- |

—

podpora osob, které přišly o práci v důsledku dekarbonizace, pomocí
  vhodných politik a opatření na trhu práce a v případech, kdy to vyžadují vnitrostátní předpisy, pomocí
  finančních prostředků pocházejících od států a podniků, které jsou příjemci, s cílem zajistit, aby transformace energetiky mohla mít pozitivní bilanci v oblasti zaměstnanosti,

| — | rozvoj regionálního hospodářského potenciálu souvisejícího s energií z obnovitelných zdrojů, jakož i nových forem účasti na výrobě elektřiny (např. zakládání družstev pro vlastní spotřebu s kapacitou vytvářet přebytky pro společnost; podpora samostatné výdělečné činnosti v rámci výroby energie z obnovitelných zdrojů atd.), |
| --- | --- |

—

rozvoj regionálního hospodářského potenciálu souvisejícího s energií z obnovitelných zdrojů, jakož i nových forem účasti na výrobě elektřiny (např. zakládání družstev pro vlastní spotřebu s kapacitou vytvářet přebytky pro společnost; podpora samostatné výdělečné činnosti v rámci výroby energie z obnovitelných zdrojů atd.),

| — | rozvoj regionálního hospodářského potenciálu souvisejícího s energií z obnovitelných zdrojů, jakož i nových forem účasti na výrobě elektřiny (např. zakládání družstev pro vlastní spotřebu s kapacitou vytvářet přebytky pro společnost; podpora samostatné výdělečné činnosti v rámci výroby energie z obnovitelných zdrojů atd.), |
| --- | --- |

—

rozvoj regionálního hospodářského potenciálu souvisejícího s energií z obnovitelných zdrojů, jakož i nových forem účasti na výrobě elektřiny (např. zakládání družstev pro vlastní spotřebu s kapacitou vytvářet přebytky pro společnost; podpora samostatné výdělečné činnosti v rámci výroby energie z obnovitelných zdrojů atd.),

| — | účinný boj proti energetické chudobě. V evropském pilíři sociálních práv je stanovena záruka přístupu k energetickým službám pro všechny obyvatele (zásada 20). |
| --- | --- |

—

účinný boj proti energetické chudobě. V evropském pilíři sociálních práv je stanovena záruka přístupu k energetickým službám pro všechny obyvatele (zásada 20).

| — | účinný boj proti energetické chudobě. V evropském pilíři sociálních práv je stanovena záruka přístupu k energetickým službám pro všechny obyvatele (zásada 20). |
| --- | --- |

—

účinný boj proti energetické chudobě. V evropském pilíři sociálních práv je stanovena záruka přístupu k energetickým službám pro všechny obyvatele (zásada 20).

EHSV se domnívá, že pro dosažení těchto ambiciózních cílů je nezbytné podporovat rozvoj územních plánů zaměstnanosti a odborné způsobilosti pro budoucnost, a to s aktivním zapojením všech zúčastněných stran, zejména sociálních partnerů.

EHSV se domnívá, že pro dosažení těchto ambiciózních cílů je nezbytné podporovat rozvoj územních plánů zaměstnanosti a odborné způsobilosti pro budoucnost, a to s aktivním zapojením všech zúčastněných stran, zejména sociálních partnerů.
  V těchto plánech je zapotřebí rovněž zohlednit hospodářský dopad tempa transformace na podniky, a to zejména na ty malé a střední.

Odůvodnění

Cílem pozměňovacího návrhu je upřesnit znění textu, pokud jde o zvýšení důrazu na cíle v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti, a poukázat na to, že vyplácení finančních prostředků (pokud to vyžadují vnitrostátní předpisy) samo o sobě nestačí k vyřešení problému, který představuje úbytek pracovních míst. K podpoře a opětovnému začlenění nezaměstnaných osob na trh práce je zapotřebí mnohem více (politiky, správní opatření atd.).

Kromě toho, jak je rovněž zdůrazněno v odstavci 1.6 návrhu stanoviska, je důležité, aby tempo transformace bylo slučitelné se situací podniků, zejména těch malých a středních.

Výsledek hlasování:

| pro: | 73 |
| --- | --- |
| proti: | 78 |
| zdrželo se: | 8 |

pro:

73

proti:

78

zdrželo se:

8

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH 2

SOC/718
  Energetická politika a trh práce

Odstavec 5.2

Změnit:

| Stanovisko sekce | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EHSV připomíná, že jedním z klíčových mechanismů správy a řízení pro provádění sociálně spravedlivých transformací a monitorování jejich pokroku je evropský semestr. EHSV již dříve uvedl, že provádění evropského pilíře sociálních práv v rámci cyklu evropského semestru spolu s jeho monitorováním prostřednictvím srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů je krok správným směrem (1). Domnívá se však, že by měl být kladen větší důraz na interakci mezi politikami v oblasti životního prostředí a zaměstnanosti s cílem podpořit konečnou bilanci, která bude příznivá z hlediska vytvořených udržitelných kvalitních pracovních míst
  a záruk dostatečného
  příjmu pro ty, kteří přijdou o práci a nebudou moci nalézt novou. Je třeba posílit úlohu regionů a jejich sociální kapitál, inteligentní specializaci a agendu v oblasti lidského kapitálu. | EHSV připomíná, že jedním z klíčových mechanismů správy a řízení pro provádění sociálně spravedlivých transformací a monitorování jejich pokroku je evropský semestr. EHSV již dříve uvedl, že provádění evropského pilíře sociálních práv v rámci cyklu evropského semestru spolu s jeho monitorováním prostřednictvím srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů je krok správným směrem (1). Domnívá se však, že by měl být kladen větší důraz na interakci mezi politikami v oblasti životního prostředí a zaměstnanosti s cílem podpořit konečnou bilanci, která bude příznivá z hlediska vytvořených udržitelných kvalitních pracovních míst
  . Členské státy by měly v souladu se svými vnitrostátními předpisy rovněž umožnit a zaručit přístup k podpoře v nezaměstnanosti nebo k přiměřenému minimálnímu
  příjmu pro ty, kteří přijdou o práci a nebudou moci nalézt novou. Je třeba posílit úlohu regionů a jejich sociální kapitál, inteligentní specializaci a agendu v oblasti lidského kapitálu. |

Stanovisko sekce

Pozměňovací návrh

EHSV připomíná, že jedním z klíčových mechanismů správy a řízení pro provádění sociálně spravedlivých transformací a monitorování jejich pokroku je evropský semestr. EHSV již dříve uvedl, že provádění evropského pilíře sociálních práv v rámci cyklu evropského semestru spolu s jeho monitorováním prostřednictvím srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů je krok správným směrem (1). Domnívá se však, že by měl být kladen větší důraz na interakci mezi politikami v oblasti životního prostředí a zaměstnanosti s cílem podpořit konečnou bilanci, která bude příznivá z hlediska vytvořených udržitelných kvalitních pracovních míst
  a záruk dostatečného
  příjmu pro ty, kteří přijdou o práci a nebudou moci nalézt novou. Je třeba posílit úlohu regionů a jejich sociální kapitál, inteligentní specializaci a agendu v oblasti lidského kapitálu.

EHSV připomíná, že jedním z klíčových mechanismů správy a řízení pro provádění sociálně spravedlivých transformací a monitorování jejich pokroku je evropský semestr. EHSV již dříve uvedl, že provádění evropského pilíře sociálních práv v rámci cyklu evropského semestru spolu s jeho monitorováním prostřednictvím srovnávacího přehledu sociálních ukazatelů je krok správným směrem (1). Domnívá se však, že by měl být kladen větší důraz na interakci mezi politikami v oblasti životního prostředí a zaměstnanosti s cílem podpořit konečnou bilanci, která bude příznivá z hlediska vytvořených udržitelných kvalitních pracovních míst
  . Členské státy by měly v souladu se svými vnitrostátními předpisy rovněž umožnit a zaručit přístup k podpoře v nezaměstnanosti nebo k přiměřenému minimálnímu
  příjmu pro ty, kteří přijdou o práci a nebudou moci nalézt novou. Je třeba posílit úlohu regionů a jejich sociální kapitál, inteligentní specializaci a agendu v oblasti lidského kapitálu.

Odůvodnění

Vzhledem k tomu, že se v textu poukazuje na „ty, kteří přijdou o práci a nebudou moci nalézt novou“, považujeme za logické, aby se výrazem „příjem“ rozumělo „minimální příjem“. V tomto případě by použitá terminologie měla odpovídat formulaci použité v odstavci 1.5 návrhu stanoviska, tedy „zajištění přístupu k [...] přiměřenému minimálnímu příjmu“. Kromě toho by bylo možné zmínit systémy podpory v nezaměstnanosti jednotlivých členských států.

Výsledek hlasování:

| pro: | 79 |
| --- | --- |
| proti: | 98 |
| zdrželo se: | 8 |

pro:

79

proti:

98

zdrželo se:

8

POZMĚŇOVACÍ NÁVRH 3

SOC/718
  Energetická politika a trh práce

Odstavec 1.9

Změnit:

| Stanovisko sekce | Pozměňovací návrh |
| --- | --- |
| EHSV se domnívá, že jak velké podniky, tak malé a střední podniky hrají důležitou úlohu při plnění cíle transformace energetiky, a to
  díky náročným podmínkám týkajícím se prosazování udržitelných kvalitních pracovních míst
  a sociální ochrany, a 
  pro
  zajištění všeobecného přístupu k energetickým službám (například
  prostřednictvím
  předcházení energetické chudobě). Aby však bylo možné čelit největším obtížím, s nimiž se potýkají malé a střední podniky, EHSV vyzývá ke zlepšení programů pro přístup malých a středních podniků k financování, a to tím, že tyto programy budou zrychleny a zjednodušeny, přičemž budou zajištěny stálé podpůrné a doprovodné služby. | EHSV se domnívá, že jak velké podniky, tak malé a střední podniky hrají důležitou úlohu při plnění cíle transformace energetiky, a to
  tím, že prosazují a poskytují udržitelná kvalitní pracovní místa,
  a 
  přispívají tak k zajištění
  sociální ochrany, a 
  také tím, že mohou sehrát svou úlohu při
  zajištění všeobecného přístupu k energetickým službám (
  a přispět tak
  například
  k
  předcházení energetické chudobě). Aby však bylo možné čelit největším obtížím, s nimiž se potýkají malé a střední podniky, EHSV vyzývá ke zlepšení programů pro přístup malých a středních podniků k financování, a to tím, že tyto programy budou zrychleny a zjednodušeny, přičemž budou zajištěny stálé podpůrné a doprovodné služby. |

Stanovisko sekce

Pozměňovací návrh

EHSV se domnívá, že jak velké podniky, tak malé a střední podniky hrají důležitou úlohu při plnění cíle transformace energetiky, a to
  díky náročným podmínkám týkajícím se prosazování udržitelných kvalitních pracovních míst
  a sociální ochrany, a 
  pro
  zajištění všeobecného přístupu k energetickým službám (například
  prostřednictvím
  předcházení energetické chudobě). Aby však bylo možné čelit největším obtížím, s nimiž se potýkají malé a střední podniky, EHSV vyzývá ke zlepšení programů pro přístup malých a středních podniků k financování, a to tím, že tyto programy budou zrychleny a zjednodušeny, přičemž budou zajištěny stálé podpůrné a doprovodné služby.

EHSV se domnívá, že jak velké podniky, tak malé a střední podniky hrají důležitou úlohu při plnění cíle transformace energetiky, a to
  tím, že prosazují a poskytují udržitelná kvalitní pracovní místa,
  a 
  přispívají tak k zajištění
  sociální ochrany, a 
  také tím, že mohou sehrát svou úlohu při
  zajištění všeobecného přístupu k energetickým službám (
  a přispět tak
  například
  k
  předcházení energetické chudobě). Aby však bylo možné čelit největším obtížím, s nimiž se potýkají malé a střední podniky, EHSV vyzývá ke zlepšení programů pro přístup malých a středních podniků k financování, a to tím, že tyto programy budou zrychleny a zjednodušeny, přičemž budou zajištěny stálé podpůrné a doprovodné služby.

Odůvodnění

Cílem pozměňovacího návrhu je upřesnit znění a vysvětlit, jak podniky, včetně těch malých a středních, přispívají k zajištění udržitelných pracovních míst, a přispívají tak k sociální ochraně.

Výsledek hlasování:

| pro: | 76 |
| --- | --- |
| proti: | 99 |
| zdrželo se: | 8 |

pro:

76

proti:

99

zdrželo se:

8

---

(1)  Stanovisko EHSV Další úvahy k tématu Roční analýza udržitelného růstu 2022 (dosud nezveřejněno).

(1)  Stanovisko EHSV Další úvahy k tématu Roční analýza udržitelného růstu 2022 (dosud nezveřejněno).

---

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/15

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Podpora vývoje na trhu práce – jak udržet zaměstnatelnost, zvýšit produktivitu a rozvíjet dovednosti, zejména v malých a středních podnicích

(stanovisko z vlastní iniciativy)

(2023/C 146/03)

| Zpravodajka: | Marija MINČEVA |
| --- | --- |

Zpravodajka:

Marija MINČEVA

| Žádost o vypracování stanoviska | rozhodnutí předsednictva, 18.1.2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 52 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Rozhodnutí plenárního shromáždění | 20.1.2022 |
| Právní základ | čl. 52 odst. 2 jednacího řádu |
| | stanovisko z vlastní iniciativy |
| Odpovědná sekce | Zaměstnanost, sociální věci, občanství |
| Přijato v sekci | 30.1.2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 22.2.2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 153/2/2 |

Žádost o vypracování stanoviska

rozhodnutí předsednictva, 18.1.2022

Právní základ

čl. 52 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie

Rozhodnutí plenárního shromáždění

20.1.2022

Právní základ

čl. 52 odst. 2 jednacího řádu

stanovisko z vlastní iniciativy

Odpovědná sekce

Zaměstnanost, sociální věci, občanství

Přijato v sekci

30.1.2023

Přijato na plenárním zasedání

22.2.2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

153/2/2

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský trh práce prochází transformací a čelí novým výzvám, jež vyplývají z urychlení technologického pokroku a udržitelného inteligentního růstu, jakož i ze změny klimatu, demografických změn a stárnutí obyvatelstva, migrace a digitální a ekologické transformace. Tato transformace vyžaduje dobré pochopení toho, jaké druhy dovedností jsou zapotřebí pro budoucí transformace trhu práce, a to i v malých a středních podnicích, aby bylo možné zachovat udržitelnou zaměstnatelnost, přispět k vysoké úrovni produktivity a snížit nedostatek pracovních sil. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Rozvoj dovedností a účinné provádění práva na celoživotní učení a přístupu k tomuto učení musí být nedílnou součástí obecnějších strategií hospodářského růstu a plánů na podporu oživení a odolnosti. Technologická revoluce má silný dopad na povahu práce a pracovních míst a urychluje trendy v restrukturalizaci zaměstnanosti. Zaměstnatelnost je přímo spjata se schopností prohlubovat dovednosti a měnit kvalifikaci pracovníků na úrovni podniků, tak aby byli schopni zvládat změny, a s postoji lidí k novým dovednostem a příležitostem a motivaci je rozvíjet. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Různé faktory, jako je stárnutí společnosti a demografické trendy, přinášejí řadu výzev, pokud jde o zvládání přechodů v životním cyklu zaměstnání. Ty se týkají spravedlivého a rovného zacházení s různými generacemi, motivace a rovného přístupu k odborné přípravě a rozvoji dovedností či příležitostí k prohlubování dovedností a změnám kvalifikace s cílem přispět ke zvýšení úrovně produktivity, zlepšení individuálních profesních schopností, zvládání generačních rozdílů a spolupráce a vzájemné podpory mezi generacemi na pracovišti. Učení v dospělosti je zásadní pro zvyšování dovedností dospělých a může mít celou řadu osobních, společenských, hospodářských a sociálních přínosů. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) sdílí názor, že „EU potřebuje zásadní změnu v oblasti dovedností, aby lidé uspěli“ (1), a vyzývá k mobilizaci úsilí a účinné společné akci orgánů, podniků, sociálních partnerů a zúčastněných stran v rámci Paktu pro dovednosti a k realizaci ambiciózních cílů stanovených v jeho programu. V této souvislosti EHSV vítá návrh Evropské komise, aby se rok 2023 stal Evropským rokem dovedností (2). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Sociální partneři jsou klíčovými aktéry rozvoje lidského potenciálu za účelem dosažení udržitelného rozvoje a udržení profesních dovedností. Jejich úloha v řádném a účinném procesu kolektivního vyjednávání má zásadní význam pro překlenutí propasti mezi ambicemi zaměstnanců v rámci jejich profesní kariéry a potřebami podniků, jakož i pro uznávání dovedností, ale také pro zlepšení vazby mezi vzdělávacími systémy, systémy odborného vzdělávání a přípravy a službami zaměstnanosti na straně jedné a politikami v oblasti rozvoje inovací, průmyslu, obchodu a technologií na straně druhé. Sociální dialog a kolektivní vyjednávání jsou mocnými nástroji pro dosažení těchto cílů. Organizace občanské společnosti mají dobré předpoklady k tomu, aby nabízely neformální a informální vzdělávací prostředí, jakož i smysluplné zapojení dobrovolníků z řad zaměstnanců podniků do rozvoje klíčových kompetencí. Důležitou úlohu hrají rovněž příslušné organizace občanské společnosti, a to zejména ty, jež jsou činné v oblasti sociálního podnikání nebo pracují s různými zranitelnými skupinami ve společnosti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Nové, řádně chráněné formy zaměstnání vyplývající ze změn povahy práce mohou lidem nabídnout různé příležitosti, jak se zapojit do podnikání, diverzifikovat své příjmy a začít vykonávat povolání a činnosti, které jim dříve nebyly dostupné. Zachování zaměstnatelnosti za těchto podmínek vyžaduje vhodnou regulaci – mimo jiné prostřednictvím kolektivního vyjednávání –, systém odborného vzdělávání a odborné přípravy schopný rozvíjet podnikatelské a profesní dovednosti v souladu s potřebami trhu práce, nový typ motivačního způsobu myšlení a náležitou právní a ekonomickou kulturu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Digitální transformace může pro značnou část naší společnosti znamenat výzvu z hlediska zachování zaměstnatelnosti a úspěšného uplatnění na trhu práce. Může představovat riziko prohlubování nerovností v důsledku rozdílů ve vzdělávání a odborné přípravě, včetně základní a funkční gramotnosti, věkových překážek a přístupu k moderním technologiím, jakož i rozsahu jejich využívání v závislosti na dovednostech a příjmech. Schopnost neustále aktualizovat digitální dovednosti v souladu se změnami trhu práce a zaváděním nových technologií bude v budoucnosti nepochybně patřit k nejdůležitějším výzvám. V tomto ohledu EHSV vítá rozsáhlé investice, s nimiž se v rámci národních plánů na podporu oživení a odolnosti počítá na podporu zvyšování digitálních dovedností (3). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Aby mohla být ekologická transformace úspěšná, bude vyžadovat lidi se správnými dovednostmi a pracoviště s vhodným pracovním prostředím a ekologickými výrobními systémy. Sociální partneři hrají klíčovou úlohu při zajišťování spravedlivé transformace v řadě hospodářských odvětví, kde stávající pracovní místa projdou radikální transformací. Čtyři skupiny dovedností jsou považovány pro zelená povolání za obzvláště důležité: inženýrské a technické dovednosti, vědecké dovednosti, dovednosti v oblasti operačního řízení a dovednosti v oblasti monitorování. EHSV podporuje opatření, která již byla na úrovni EU přijata na podporu učení v oblasti environmentální udržitelnosti a ekologické transformace v EU (4), a vyzývá k tomu, aby byla občanům a podnikům EU nabídnuta praktická řešení. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Potřeby budoucího trhu práce budou čím dál více vyžadovat pokročilé kognitivní dovednosti vyšší úrovně, které umožní působit a přijímat rozhodnutí v nepředvídatelném, nestandardním a dynamicky se měnícím prostředí. Klíčem k zachování zaměstnatelnosti v moderních podmínkách jsou „metadovednosti“, které zvyšují a urychlují získávání dalších dovedností a jsou katalyzátorem rychlejšího učení a úspěšného celoživotního rozvoje. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Úloha systémů při získávání, prognózování a klasifikaci dovedností se stává v kontextu dynamicky se měnících potřeb trhu práce klíčovou. Zároveň je třeba zlepšit koncepci a provádění nástrojů pro předvídání potřeb v oblasti dovedností v jednotlivých zemích. Všechny zúčastněné strany by také měly být aktivně zapojeny a plně využívat výsledků tohoto procesu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Zařazení dovedností a kvalifikací do centra evropské politické diskuse by mělo stimulovat: |
| --- | --- |

1.11.

| 1.11.1. | mobilizaci vlád, podniků, sociálních partnerů a zúčastněných stran k rozvoji a provádění moderních komplexních strategií pro dovednosti na vnitrostátní a odvětvové úrovni; vytváření většího počtu lepších příležitostí k učení a rozvoji; přilákání a udržení talentů s cílem rozvíjet klíčové digitální, zelené a kognitivní schopnosti, měkké dovednosti, schopnost zvládat změny; a aktivaci většího objemu veřejných a soukromých investic; |
| --- | --- |

1.11.1.

| 1.11.2. | využívání umělé inteligence v systémech pro sladění nabízených a požadovaných dovedností a zvyšování povědomí o stávajících osvědčených postupech v této oblasti. Může se jednat o systémy, které fungují ve veřejných službách zaměstnanosti i v soukromém sektoru; |
| --- | --- |

1.11.2.

| 1.11.3. | urychlení procesů modernizace a integrace odborného vzdělávání a přípravy, zvyšování jejich atraktivity, kvality, flexibility a schopnosti přizpůsobit se potřebám různých věkových skupin a kategorií pracovníků, potřebám pracovního trhu a potřebě budovat klíčové kompetence s cílem zajistit zdravé konkurenční prostředí, udržitelnost a přechod na zelenou a digitální ekonomiku; |
| --- | --- |

1.11.3.

| 1.11.4. | vytvoření podmínek a motivací pro mladé lidi, aby se za podpory poradenství pro volbu povolání zapojili do trhu práce, a získali tak přístup k dobrým pracovním podmínkám a skutečnému profesnímu rozvoji. |
| --- | --- |

1.11.4.

| 1.12. | Malé a střední podniky by měly být podporovány v tom, aby pracovaly v sítích, které vzájemně komunikují, a spolupracovaly na sdílení nákladů na výzkum potřeb v oblasti dovedností a aby spojovaly své kapacity, tak aby mohly reagovat na výzvy souběžné transformace a rozvoje dovedností. Klíčem k jejich udržitelnému fungování jsou podmínky místní komunity, v níž působí, regionální systémy zaměstnanosti, podpora místních orgánů a jejich přístup k novým technologiím, inovacím a službám center excelence odborného vzdělávání. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Hospodářské subjekty a jejich zúčastněné strany musí v široké míře rozvíjet předvídání dovedností. Malé a střední podniky potřebují podporu, jež jim usnadní budování strategií v oblasti odborné přípravy a rozvoje lidského kapitálu. Potřebám malých a středních podniků jsou dobře přizpůsobeny zejména duální systémy odborné přípravy a učení se prací. V tomto ohledu hrají zásadní úlohu sociální partneři v rámci sociálního dialogu ve svých odvětvích. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Obecné připomínky a souvislosti

| 2.1. | Pandemie COVID-19 nastolila novou situaci, která vedla ke změnám v chování, postojích a kultuře společnosti. Změnila se očekávání spotřebitelů a jejich chování (více on-line komunikace a interakce), stejně jako obchodní modely a organizace práce (více práce na dálku a hybridních způsobů práce). Ekologická a digitální transformace připravuje půdu pro přizpůsobení stávajících systémů vzdělávání a odborné přípravy tak, aby mohly poskytovat správné znalosti, dovednosti a kompetence. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dovednosti, kvalifikace a zaměstnanost, měnící se povaha práce a rozvoj inkluzivního trhu práce byly předmětem řady stanovisek EHSV (5), která jsou stále relevantní. Cílem tohoto stanoviska je analyzovat, jaký druh dovedností je zapotřebí pro budoucí transformace trhu práce a jak zachovat zaměstnatelnost a přispět ke zvýšení produktivity, a prozkoumat, jak by měly vypadat účinné strategie pro zlepšení rozvoje pracovních sil a snížení nedostatku pracovních sil, a to i pro malé a střední podniky. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Strategie rozvoje dovedností musí být součástí vnitrostátních strategií a plánů pro růst a musí fungovat v součinnosti s průmyslovým výzkumem a hospodářským rozvojem. Členské státy by měly podporovat rozvoj odvětví s vysokou přidanou hodnotou, pomáhat pracovníkům a podnikům zvládat změny a držet krok s inovacemi v technologické, digitální a zelené oblasti. To bude vyžadovat další investice do zdrojů a plánování, pokud jde o systém vzdělávání a odborné přípravy, který bude schopen čelit novým výzvám a dokáže odstranit nesoulad na trhu práce. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EHSV se domnívá, že zachování udržitelné zaměstnatelnosti je problém s mnoha aspekty, v němž se hlavní výzvy týkají měnící se povahy práce, pracovních míst a povolání, nutnosti účinně uplatňovat právo na celoživotní učení a rozvoj, digitalizace, rostoucí úlohy lidského potenciálu a produktivity práce, změn v organizaci práce, demografických změn a potřeby zajistit nové modely rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem, v nichž je využívána pružná pracovní doba, a podporovat politiky aktivního stárnutí (6). Je zapotřebí příznivé prostředí, aby lidé porozuměli významu odborné přípravy pro svůj profesní život a byli si ho dobře vědomi a aby byli schopni a motivováni využívat všech příležitostí k celoživotnímu učení, a to bez ohledu na životní fázi, v níž se nacházejí. V této souvislosti je schopnost udržet zaměstnanost přímo spojena s postoji a schopností rozvíjet nové dovednosti v souladu s dynamikou trhu práce. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pokud jde o rozvoj a udržení profesních dovedností, jsou klíčovými aktéry sociální partneři. Ti mají nejlepší předpoklady k tomu, aby podporovali sbližování ambicí zaměstnanců v rámci jejich profesní kariéry s potřebami podniků v oblasti dovedností. Jejich úloha, realizovaná zejména prostřednictvím řádné a účinné struktury kolektivního vyjednávání, je zásadní v procesu uznávání dovedností. EHSV se domnívá, že má-li se zlepšit celková situace na trzích práce, je třeba posílit koordinaci mezi vzdělávacími systémy, systémy odborného vzdělávání a přípravy a službami zaměstnanosti a politikami v oblasti rozvoje inovací, průmyslu, obchodu a technologií, jakož i makroekonomickými politikami. To by mohlo být obzvláště účinné na místní úrovni. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Změny v povaze práce vedou rovněž k rozvoji nových a flexibilních forem pracovněprávních vztahů a nestandardních modelů zaměstnávání, které mění způsob, jímž je evropský trh práce strukturován. Nové, řádně chráněné formy práce mohou lidem nabídnout nové příležitosti, jak se zapojit do podnikání, diverzifikovat své příjmy a začít vykonávat povolání a činnosti, které jim byly dříve nedostupné. Na druhé straně by nové formy práce měly poskytovat záruku přístupu k sociální ochraně, neboť ta přímo souvisí s finanční udržitelností systémů sociální ochrany. Zachování zaměstnatelnosti za těchto podmínek vyžaduje vhodnou regulaci (mimo jiné prostřednictvím kolektivního vyjednávání), nový typ motivačního způsobu myšlení, náležitou právní a ekonomickou kulturu a ochotu rozvíjet podnikatelské a profesní dovednosti, které odpovídají měnícím se okolnostem. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zavádění digitálních technologií a jejich dopad na povahu a organizaci práce může přinášet závažné výzvy pro zachování zaměstnatelnosti a úspěšných výsledků na trhu práce. Digitalizace může vést k riziku prohlubování již existujících nerovností v důsledku obrovských rozdílů ve vzdělávání, včetně základní a funkční gramotnosti, věkových překážek a přístupu k moderním technologiím, jakož i rozsahu jejich využívání v závislosti na dovednostech a příjmech. Vzhledem k tomu, že nově nastupující generace je z velké části digitální a starší lidé upřednostňují spíše analogové technologie, mohou si být různé generace vzájemně prospěšné. EHSV vítá rozsáhlé investice do digitálních dovedností prostřednictvím národních plánů pro oživení a odolnost. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Zelené dovednosti jsou znalosti, schopnosti, hodnoty a postoje potřebné k rozvoji a podpoře udržitelné společnosti účinně využívající zdroje a k životu v takové společnosti (7). Ekologická transformace bude vyžadovat změny výrobních postupů a obchodních modelů a nevyhnutelně změní požadované dovednosti a úkoly spojené s mnoha stávajícími povoláními. Dále bude vyžadovat programy prohlubování dovedností a změny kvalifikace pracovníků. Aby mohla být ekologická transformace úspěšná, bude vyžadovat lidi se správnými dovednostmi. EHSV oceňuje politickou reakci v této oblasti a vyzývá k tomu, aby byla občanům a podnikům EU nabídnuta praktická řešení. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Nezvratné demografické trendy, úbytek pracovních sil a zvyšující se dlouhověkost vyžadují, aby byly podporovány nové politiky organizace práce, programy mezigenerační výměny, nové modely rovnováhy mezi pracovním a soukromým životem s vyjednanou pružnou pracovní dobou, jakož i opatření, která mohou přispívat k lepší produktivitě práce a podporovat aktivní stárnutí. V souvislosti se zaměstnatelností se při řízení přechodů v životním cyklu souvisejících s prací objevuje mnoho problémů a výzev. Ty se týkají spravedlivého a rovného zacházení s různými generacemi na trhu práce, kultury v souvislosti s porozuměním věku, řízení generačních rozdílů a řízení sociálního kapitálu. Přístup k rovným příležitostem pro všechny v oblasti celoživotního učení napomáhá zachování zaměstnatelnosti a přispívá ke zvyšování produktivity ve všech fázích života a k posilování spolupráce a vzájemné podpory mezi generacemi na pracovišti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Důležitou součástí jakéhokoli budoucího dodavatelského řetězce dovedností je rovněž přilákání migrantů s konkrétními dovednostmi. Sdělení Komise „Přilákání kvalifikovaných a talentovaných pracovníků do EU“ je pozitivním krokem tímto směrem. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Dovednosti potřebné pro budoucí transformace na trhu práce

| 3.1. | Dovednosti mají zásadní význam pro schopnost společností, podniků a jednotlivců prosperovat ve stále propojenějším a rychle se měnícím světě. Budoucnost práce se bude lišit u osob s různou úrovní vzdělání a kvalifikace. Nabídka pracovních míst s nízkou kvalifikací se bude postupně snižovat, ačkoli značný počet jich bude zachován. Transformace či zrušení v důsledku zavádění automatizace a inteligentních systémů hrozí nejvíce některým pracovním úkonům, které souvisejí s fyzickými nebo manuálními dovednostmi, numerickými dovednostmi a dovednostmi v oblasti zákaznických služeb. Stále zde však budou řemeslníci nebo umělecká povolání, u nichž je prohlubování dovedností pro účast na hospodářském a sociálním rozvoji zásadní. V důsledku digitální a ekologické transformace výrazně poroste poptávka po vysoké úrovni vzdělání a kvalifikace, zatímco pracovní místa vyžadující střední kvalifikaci zůstanou dočasně stabilní, ale mnoho z nich bude transformováno v souladu s potřebami trhu práce. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Úloha systémů při získávání, prognózování a klasifikaci dovedností se stává v kontextu dynamicky se měnících potřeb trhu práce klíčovou. EHSV vítá trend směřující k vytváření a rozvoji evropských taxonomií a slovníků dovedností a kompetencí, jako je ESCO, rámec digitálních kompetencí (DigComp 2.2), DigCompEdu, rámec elektronických kompetencí, DISCO, povolání EU, GreenComp atd., které významně přispívají k transparentnosti dovedností požadovaných na trhu práce, k přenositelnosti kvalifikací a k zavedení přístupu ke vzdělávání, odborné přípravě a rozvoji lidských zdrojů založeného na kompetencích. Zároveň podporujeme názor (8), že navrhování a provádění nástrojů pro předvídání potřeb v oblasti dovedností v jednotlivých zemích není na požadované úrovni a že ne všechny zúčastněné strany jsou aktivně zapojeny nebo výsledky tohoto procesu plně využívají. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Zásadní úlohu při definování strategií rozvoje dovedností při zohlednění údajů z odborných a regionálních středisek pro sledování hrají sociální partneři. Je proto zásadně důležité zapojit je od samého počátku tohoto procesu, aby se zabránilo nesouladu mezi skutečnými potřebami zaměstnavatelů a zaměstnanců v Evropě. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | K nejdůležitějším dovednostem budou v budoucnosti nepochybně patřit dovednosti digitální. Ve všech odvětvích evropského hospodářství se výrazně zvyšuje potřeba specializovaných a vysoce rozvinutých digitálních dovedností. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Zvyšuje se rovněž potřeba dovedností v oblasti STEM (věda, technologie, inženýrství, matematika) a kombinace interdisciplinárních dovedností – „hybridních dovedností“, „průřezových dovedností“ a „interfunkčních dovedností“. Čím dál více se budou cenit odborné znalosti, výzkumné a prognostické dovednosti, schopnosti komplexní analýzy a interpretace složitých informací a technologické dovednosti. Index zelených obecných dovedností (9) rozlišuje čtyři skupiny dovedností, které jsou obzvláště důležité pro zelená povolání: inženýrské a technické dovednosti, vědecké dovednosti, dovednosti v oblasti operačního řízení a dovednosti v oblasti monitorování. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Potřeby budoucích ekonomik a trhu práce budou čím dál více vyžadovat pokročilé kognitivní dovednosti vyšší úrovně, které umožní působit a přijímat rozhodnutí v nepředvídatelném a dynamicky se měnícím prostředí bez rutinních úkolů. Nejčastěji se jedná o dovednosti analytické, tvůrčí, inovativní, nestandardní, systémové, koncepční, strategické, abstraktní, autonomní a dovednosti kritického myšlení. Klíčem k zachování zaměstnatelnosti v moderních podmínkách jsou „metadovednosti“, které zvyšují a urychlují získávání dalších dovedností a jsou katalyzátorem rychlejšího učení a úspěšného celoživotního rozvoje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Stroje a algoritmy nenahradí potřebu „měkkých dovedností“ na trhu práce. Budoucnost práce a měnící se pracovní profily budou vyžadovat celou řadu sociálně-komunikativních a behaviorálních dovedností, z nichž nejžádanější bude emoční inteligence, empatie, budování vztahů, vytváření sítí, účinná komunikace, asertivita, týmová práce, styling, obchodní etiketa, mezikulturní tolerance, vyjednávání, řešení konfliktů atd. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | V popředí požadavků trhu práce je rovněž mnoho interfunkčních a behaviorálních dovedností týkajících se osobní efektivity. Nejžádanějšími dovednostmi jsou v této souvislosti podnikavost a týmová práce, rozhodování a řešení problémů, orientace na výsledky, schopnost plnit více úkolů najednou, flexibilita a přizpůsobivost, smysl pro iniciativu, vynalézavost, odpovědnost, schopnost vlastní kontroly, předvídání, smysl pro detail, zvládání nejistoty, napětí a stresu, hospodaření s časem atd. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Rozvoj pracovních sil v zájmu inkluzivního trhu práce a vysoké produktivity

| 4.1. | Má-li evropský trh práce čelit budoucím výzvám, musí být především inkluzivní, musí zajistit rovné podmínky a vytvořit vhodné prostředí pro investice do dobře fungujících systémů zaměstnanosti, které by mohly – společně s účinnými aktivními politikami na trhu práce – přispívat ke zvýšení produktivity a řídit účinné politiky v oblasti odborné přípravy a dovedností. Navzdory rozdílným tradicím a postupům v jednotlivých členských státech se EHSV domnívá, že je nezbytné: |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | optimalizovat systémy pro monitorování, analýzu a předvídání potřeb v oblasti dovedností na trhu práce; |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | posilovat zapojení sociálních partnerů a všech zúčastněných stran, přičemž zvláštní pozornost by měla být věnována schopnosti podniků rozvíjet interní postupy pro zjišťování nedostatků v oblasti dovedností a potřeb v oblasti odborné přípravy a zavádět opatření na změnu kvalifikace a prohlubování dovedností svých vlastních pracovníků; |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | uplatňovat moderní přístupy a informační technologie s cílem posílit, systematizovat napříč odvětvími a regiony a zpřístupnit analytické údaje o dovednostech s cílem poskytovat odbornou přípravu a kvalifikace odpovídající potřebám trhu práce. Například platformy pro vyhledávání talentů mohou obsahovat různé informace o pracovnících na straně jedné (jejich dovednosti, schopnosti, zkušenosti, touha po profesním rozvoji, demografie, potřeby odborné přípravy, příležitosti k rozvoji) a o potřebách zaměstnavatelů na straně druhé; |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | společně se sociálními partnery provádět strategické posouzení výzev a důsledků pro pracovní místa, povolání, kvalifikace, činnosti a dovednosti související s přechodem na zelenou a digitální ekonomiku a rozvíjet jak vhodné formy kvalifikace a rekvalifikace, tak i investice do rozvoje dovedností a podpory osob postižených změnami nebo přechodem na zelená pracovní místa; |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | analyzovat překážky, kterým čelí mladí lidé při získávání kvalifikací a dovedností v oblasti STEM, a provádět cílená opatření ke zvýšení atraktivity vzdělávání a profesní dráhy v oblasti STEM u dívek a žen; |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | vytvořit operativní, odolné systémy vzdělávání a odborné přípravy, které obstojí v budoucnosti a které jsou s to přilákat mladé lidi a podpořit jejich vstup na měnící se trh práce, a zajistit, aby měli dospělí přístup k programům odborné přípravy přizpůsobeným na míru jejich potřebám a uzpůsobeným souběžné ekologické a digitální transformaci. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | zajistit aktivnější strategickou úlohu sociálních partnerů při urychlování cyklu vytváření a nabízení nových kvalifikací, při aktualizaci učebních osnov a v mechanismech financování a auditu kvality. Zvláštní pozornost by měla být věnována mikrocertifikátům, jejich normám kvality a možnostem jejich uznávání a začlenění do sítí širších kvalifikací, jakož i rozšiřování praxe zřizování odvětvových výborů, a to i na územní úrovni, za účasti sociálních partnerů a vzdělávacích institucí s cílem řešit nesoulad mezi nabízenými a požadovanými dovednostmi a pružně vytvářet mikrocertifikáty, které velmi dobře odpovídají potřebám podniků v oblasti odborné přípravy; |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | podporovat využívání kolektivního vyjednávání s cílem zajistit přístup k celoživotnímu učení a usnadnit začlenění na trh práce, mimo jiné prostřednictvím: individuálních vzdělávacích účtů, prověření možností zavedení placeného volna na odbornou přípravu v souladu s vnitrostátními zvyklostmi, jakož i minimálního počtu hodin odborné přípravy za rok, dále prostřednictvím poskytování pobídek pro prohlubování dovedností a změnu kvalifikace, uznávání kvalifikací napříč členskými státy EU, rozvoje systémů řízení znalostí na úrovni organizace, uzavírání smluv o mentorování se zkušenými zaměstnanci v důchodu atd.; |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | vypracovat politiky zajišťující rovný přístup k příležitostem v oblasti vzdělávání a rozvoje. To znamená: |
| --- | --- |

4.1.9.

| 4.1.9.1. | provedení tří kroků stanovených v doporučení EU z roku 2016 nazvaném „Získávání nových dovedností – nové příležitosti pro dospělé“: hodnocení dovedností, poskytování individualizované nabídky učení a validace a uznávání získaných dovedností; |
| --- | --- |

4.1.9.1.

| 4.1.10. | věnovat zvláštní pozornost těm kategoriím pracovníků, které jsou nejčastěji vyloučeny z odborné přípravy, ale právě z tohoto důvodu ji potřebují nejvíce: osoby s nízkou kvalifikací, osoby starší 45 let, osoby se zdravotním postižením, ženy vracející se do práce po dlouhodobé nepřítomnosti z důvodu rodinných a pečovatelských povinností, migranti a uprchlíci. Úloha organizací občanské společnosti a sociálních podniků je pro podporu těchto zranitelných skupin a plnění jejich potřeb v oblasti odborné přípravy klíčová. |
| --- | --- |

4.1.10.

5.   Výzvy pro malé a střední podniky při rozvoji dovedností potřebných pro budoucí transformace na trhu práce

| 5.1. | Mikropodniky a malé a střední podniky tvoří 99 % všech podniků v EU. Přibližně 24 milionů malých a středních podniků vytváří přidanou hodnotu ve výši více než 4 bilionů EUR a zaměstnává více než 90 milionů lidí, což představuje zásadní zdroj podnikatelského ducha a inovací, které jsou klíčové pro udržitelný rozvoj a konkurenceschopnost evropského průmyslu (10). Význam malých a středních podniků byl vždy uznáván, ale pandemie COVID-19 ukázala, jak jsou zranitelné vůči vnějším vlivům, zejména v souvislosti s krizí, která vystavila velký počet malých a středních podniků nejisté finanční situaci a ohrozila miliony pracovních míst. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Malé a střední podniky čelí stejným výzvám jako všichni ostatní, ale mají specifické problémy související s lepším přístupem na trh a financováním, zaváděním inovací, digitalizací, přechodem ke klimaticky neutrálním obchodním modelům a přechodem od lineární k oběhové výrobě. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Vzhledem k omezeným zdrojům, nedostatečným odborným znalostem a své regionální poloze má převážná většina malých a středních podniků vážné potíže s přilákáním talentů a s výběrem, odbornou přípravou, rozvojem, motivací a udržením zaměstnanců. Pouze přibližně 40 % malých a středních podniků má písemně zakotvené strategie a politiky řízení lidských zdrojů. Vzhledem k tomu, že malé a střední podniky obtížně vyvažují nepřítomnost zaměstnanců z důvodu externí odborné přípravy a mají omezené finanční možnosti, je jejich podíl na prezenční formě odborného vzdělávání nižší, než je průměr EU. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Výrazná většina malých a středních podniků působí ve specifických segmentech trhu nebo v netradičních hospodářských odvětvích, kde povaha práce vyžaduje specifické odborné dovednosti, které je třeba získat a rozvíjet ve skutečném praktickém prostředí. Omezené lidské zdroje často znamenají, že pracovní místa vyžadují širší specializaci a přenositelné hybridní dovednosti spojené s potřebou kombinovat širší škálu funkčních povinností. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Specifické potřeby malých a středních podniků v oblasti dovedností se týkají především technologického podnikání, identifikace obchodních příležitostí, posuzování a řízení rizik, zdrojů financování, rozvoje podnikových strategií, podnikatelských projektů a plánů, zavádění inovativních obchodních modelů, využívání digitálních technologií, digitálních značek a digitálního marketingu, a to v souladu se zavedeným regulačním rámcem, personální správou, zelenou ekonomikou a využíváním obnovitelných zdrojů energie a oběhovým hospodářstvím. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Vzhledem k technické povaze povolání ve velkém počtu malých a středních podniků, které disponují jedinečným know-how, zejména na specializovaných trzích, představuje odborná příprava na pracovišti vhodnou reakci na jejich potřeby v oblasti dovedností. Podobně je odborná příprava na pracovišti nutná i k tomu, aby bylo možné čelit výzvám digitální a ekologické transformace. Tento typ odborné přípravy usnadňuje rozvoj dovedností v malých a středních podnicích díky zjednodušené možnosti organizovat interní školení a předávat znalosti v rámci podniku. Za účelem řešení problému zachování úrovně produkce v případě nepřítomnosti pracovníků, kteří se účastní kurzů odborné přípravy, by zaměstnavatelé měli mít k dispozici vhodné formy odborné přípravy a nástroje ad hoc, jako je sdílení vzdělávacích programů na odvětvové nebo územní úrovni podporující součinnost mezi malými a středními podniky, a přístup k cíleným opatřením finanční podpory. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Hospodářské subjekty a jejich zúčastněné strany musí v široké míře rozvíjet předvídání dovedností. Sociální partneři hrají v tomto ohledu klíčovou úlohu prostřednictvím sociálního dialogu v profesních oborech a odvětvích. |
| --- | --- |

5.7.

V Bruselu dne 22. února 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Evropská agenda dovedností pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost, COM(2020) 274 final.

1

(2)  Viz projev předsedkyně Ursuly von der Leyen o stavu Unie v roce 2022, https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/cs/SPEECH_22_5493.

2

(3)  https://ec.europa.eu/economy_finance/recovery-and-resilience-scoreboard/assets/thematic_analysis/scoreboard_thematic_analysis_digital_skills.pdf.

3

(4)  GreenComp, evropský rámec kompetencí v oblasti udržitelnosti.

4

Doporučení Rady ze dne 16. června 2022, ohledně zajištění spravedlivé transformace na klimatickou neutralitu (2022/C 243/04).

Doporučení Rady ze dne 16. června 2022 o učení v zájmu ekologické transformace a udržitelného rozvoje (2022/C 243/01).

(5)  Studie Střediska pro sledování trhu práce s názvem The work of the future, ensuring lifelong learning and training of employees (Práce budoucnosti, zajištění celoživotního učení a odborné přípravy zaměstnanců) (2022) a stanoviska Budoucnost světa práce – získávání odpovídajících znalostí a dovedností s cílem vyhovět potřebám budoucích pracovních míst (2017); Udržitelné financování celoživotního učení a rozvoje dovedností v souvislosti s nedostatkem kvalifikované pracovní síly (2019); Měnící se svět práce a dlouhověkost a stárnutí obyvatelstva – nezbytné předpoklady pro to, aby stárnoucí pracovníci zůstali aktivní v novém světě práce (2019); Digitalizace, umělá inteligence a rovnost – jak posílit postavení EU v celosvětovém soupeření v oblasti budoucích dovedností a vzdělávání a současně zajistit sociální začleňování (2019); Odborná příprava – účinnost systémů pro předvídání dovedností a potřeb trhu práce a pro jejich sladění a úloha sociálních partnerů a různých zúčastněných stran (2020); Návrh doporučení Rady o odborném vzdělávání a přípravě pro udržitelnou konkurenceschopnost, sociální spravedlnost a odolnost (2020); Jak prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy podporovat z hlediska celoživotního učení dovednosti, které Evropa potřebuje k vytvoření spravedlivější, soudržnější, udržitelnější, digitálnější a odolnější společnosti (2020); Strategie pro udržitelnou a digitální Evropu zaměřená na malé a střední podniky (2020); Průmyslové ekosystémy, strategická autonomie a dobré životní podmínky (2021); Kombinované učení (2021), Balíček týkající se vysokoškolského vzdělávání (2022) a další.

5

The work of the future, ensuring lifelong learning and training of employees

(6)  https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/active-ageing.

6

http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2017/03/With-signatures_Framework-agreement-on-active-ageing.pdf.

(7)  Organizace OSN pro průmyslový rozvoj.

7

(8)  Viz např. Skill needs anticipation: systems and approaches. Analysis of stakeholder survey on skill needs assessment and anticipation. MOP – Ženeva, 2017, ISBN: 978-92-2-130248-3 (https://www.cedefop.europa.eu/files/2223_en.pdf).

8

Usnesení Rady o novém evropském programu pro vzdělávání dospělých (2021/C 504/02).

(9)  http://www.nber.org/papers/w21116.

9

(10)  https://www.europarl.europa.eu/factsheets/cs/sheet/63/small-and-medium-sized-enterprises.

10

---

III Přípravné akty

Evropský hospodářský a sociální výbor

576. plenární zasedání Evropského hospodářského a sociálního výboru, 22. 2. 2023–23. 2. 2023

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/23 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/23

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k nařízení evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (EU) č. 260/2012 a (EU) 2021/1230, pokud jde o okamžité úhrady v eurech

(COM(2022) 546 final – 2022/0341 (COD))

(2023/C 146/04)

| Zpravodaj: | Christophe LEFÈVRE |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Christophe LEFÈVRE

| Žádosti o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 21/11/2022
  Rada Evropské unie, 16/11/2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 27/01/2023 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 64/0/1 |
| Přijato na plenárním zasedání | 22/02/2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 146/1/1 |

Žádosti o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 21/11/2022

Rada Evropské unie, 16/11/2022

Právní základ

Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

27/01/2023

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

64/0/1

Přijato na plenárním zasedání

22/02/2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

146/1/1

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá toto nařízení o okamžitých úhradách v eurech, vzhledem k tomu, že v posledních letech předložil stanovisko týkající se malých plateb (1) a stanovisko Evropský hospodářský a finanční systém: podpora otevřenosti, síly a odolnosti (2), a to s cílem přispět k jednotnému finančnímu trhu, zjednodušit přeshraniční operace a zabezpečit finanční operace mezi spotřebiteli, společnostmi a malými a středními podniky. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV zastává názor, že pro úspěch okamžitých plateb v EU bude mít zásadní význam dostupnost služeb pro evropské spotřebitele a podniky. Čím více poskytovatelů platebních služeb (3) proto začne okamžité platby nabízet, tím úspěšnějšími se okamžité platby v EU stanou. Okamžité platby budou moci provádět všichni občané a podniky, kteří mají bankovní účet v EU a v zemích EHP. Cílem návrhu je zajistit, aby byly okamžité platby v eurech v celé EU cenově dostupné a bezpečné a aby nic nebránilo jejich zpracovávání. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV se domnívá, že banka příkazce by neměla požadovat poplatek za ověření shody mezi mezinárodním číslem bankovního účtu (IBAN) a jménem příjemce. Ten by měl být zahrnut do ceny samotné okamžité platby. EHSV doporučuje zahrnout požadavek, aby poskytovatelé platebních služeb neúčtovali za okamžité platby v eurech vyšší poplatky než za běžné úhrady v eurech, zejména pokud bude režim ověřování čísla IBAN rozšířen na všechny platby v rámci jednotné oblasti pro platby v eurech (SEPA). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV by si přál, aby se ověřování čísla IBAN neomezovalo pouze na okamžité platby, ale aby do té doby, dokud poskytovatelé platebních služeb nezačnou okamžité platby poskytovat, bylo rozšířeno i na klasické úhrady. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Instituce elektronických peněz a platební instituce jsou prozatím z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. Tato výjimka by měla být zrušena, jakmile bude těmto institucím po změně směrnice o neodvolatelnosti zúčtování (98/26/ES) (4) udělen přístup k platebním systémům. Na nebankovní poskytovatele platebních služeb by se nařízení vztahovat mělo, pokud jejich nabídka platebních služeb zahrnuje vedení platebního účtu a provádění úhrad. Do té doby je třeba vyjasnit, jakým způsobem budou uplatňována pravidla pro ověřování čísla IBAN a pravidla týkající se odpovědnosti v případech, kdy budou tyto třetí strany využívány k iniciování okamžitých plateb. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Jelikož však toto nařízení mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 260/2012 (5), je třeba upřesnit, že ze směrnice Evropského parlamentu a Rady 2015/2366 (6) (směrnice o platebních službách 2 – čl. 3 písm. i)) jsou vyloučeny investiční služby. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV je toho názoru, že Evropská komise by měla:






  — | zavést povinnost nabídnout službu umožňující zákazníkům, aby byli upozorněni, pokud je zjištěn nesoulad mezi jménem příjemce a číslem IBAN, a to bez zvláštního poplatku; |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

zavést povinnost nabídnout službu umožňující zákazníkům, aby byli upozorněni, pokud je zjištěn nesoulad mezi jménem příjemce a číslem IBAN, a to bez zvláštního poplatku;

| — | zajistit, aby v případě, že je v rámci ověřování čísla IBAN bankou příjemce zjištěn nesoulad, tato banka informovala o situaci banku příkazce; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby v případě, že je v rámci ověřování čísla IBAN bankou příjemce zjištěn nesoulad, tato banka informovala o situaci banku příkazce;

| — | zajistit, aby v případě, že je zjištěn nesoulad a spotřebitel se přesto rozhodne okamžitou platbu potvrdit, byla banka příkazce nadále zproštěna odpovědnosti, jestliže příjemce nebude správný; |
| --- | --- |

—

zajistit, aby v případě, že je zjištěn nesoulad a spotřebitel se přesto rozhodne okamžitou platbu potvrdit, byla banka příkazce nadále zproštěna odpovědnosti, jestliže příjemce nebude správný;

| — | navrhnout cílená opatření ke zlepšení boje proti podvodům, neboť IBAN se bude týkat pouze povolených plateb přes odkaz. |
| --- | --- |

—

navrhnout cílená opatření ke zlepšení boje proti podvodům, neboť IBAN se bude týkat pouze povolených plateb přes odkaz.

| 1.8. | Aby se zabránilo rozdílným výkladům v oblasti uplatňování sankcí, doporučuje EHSV zahrnout do nařízení ustanovení, která zajistí jednotné uplatňování práva EU (a tato ustanovení v rámci nařízení také vysvětlit) a budou se vztahovat k následujícím bodům:






  — | jak by poskytovatelé platebních služeb působící v několika zemích měli tyto situace posuzovat a jaké kroky by měli přijímat, |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

jak by poskytovatelé platebních služeb působící v několika zemích měli tyto situace posuzovat a jaké kroky by měli přijímat,

| — | jakým způsobem budou tyto informace sdíleny v rámci EU, |
| --- | --- |

—

jakým způsobem budou tyto informace sdíleny v rámci EU,

| — | jak bude v takových případech řešena otázka náhrady škody, |
| --- | --- |

—

jak bude v takových případech řešena otázka náhrady škody,

| — | používat pouze jeden seznam osob nebo subjektů, na něž se vztahují sankce EU, který se přijímá nařízením Rady podle článku 215 SFEU a který by měl být poskytovatelům platebních služeb neprodleně zpřístupněn. Tyto informace by měly představovat oficiální seznam osob nebo subjektů, na něž se vztahují sankce EU (omezující opatření). |
| --- | --- |

—

používat pouze jeden seznam osob nebo subjektů, na něž se vztahují sankce EU, který se přijímá nařízením Rady podle článku 215 SFEU a který by měl být poskytovatelům platebních služeb neprodleně zpřístupněn. Tyto informace by měly představovat oficiální seznam osob nebo subjektů, na něž se vztahují sankce EU (omezující opatření).

| 1.9. | Evropská komise by měla podrobně rozvést část nařízení, v níž se věnuje odůvodnění, tak aby v ní byl zahrnut obecný postoj EU a poskytnut výklad sankcí vztahujících se na zboží a služby, pokud jde o sankce týkající se dovozu, vývozu, přepravy, zákazu apod. určitého zboží atd. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Poskytovatelé platebních služeb by mohli účinněji monitorovat sankce díky tomu, že budou mít interní monitorovací seznamy a právo odkazovat se na seznamy jiných zemí (USA, Spojené království atd.), čímž se sníží riziko poškození dobré pověsti i související bankovní rizika (současná tržní praxe). V tomto směru je možné přijmout následující specifická opatření:






  — | vytvořit interní monitorovací seznamy, které by měly zahrnovat subjekty, jež jsou zapojeny do porušování sankcí nebo u nichž takové riziko existuje, zboží dvojího užití atd., |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

vytvořit interní monitorovací seznamy, které by měly zahrnovat subjekty, jež jsou zapojeny do porušování sankcí nebo u nichž takové riziko existuje, zboží dvojího užití atd.,

| — | použít seznam vydaný příslušným vnitrostátním orgánem v souladu s unijními předpisy týkajícími se praní špinavých peněz. |
| --- | --- |

—

použít seznam vydaný příslušným vnitrostátním orgánem v souladu s unijními předpisy týkajícími se praní špinavých peněz.

| 1.11. | EHSV podporuje myšlenku povolit institucím elektronických peněz a platebním institucím, aby se zapojily do platebních systémů jako přímí účastníci, a rovněž spatřuje potenciál, pokud jde o rozšíření působnosti návrhu Komise týkajícího se okamžitých plateb i na sedm členských států EU, které nejsou členy eurozóny, ale jsou součástí jednotného evropského trhu. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Návrh Komise

| 2.1. | Okamžité platby představují formu úhrady, při níž peněžní prostředky přecházejí z účtu plátce na účet příjemce během několika sekund, a to v kteroukoli denní dobu a kterýkoli den v roce. Tím se okamžité platby odlišují od jiných druhů úhrad, které poskytovatelé platebních služeb provádějí pouze během pracovní doby, přičemž peněžní prostředky jsou příjemci připsány do konce následujícího pracovního dne. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | V EU již existuje architektura pro okamžité platby v eurech. Zahrnuje několik platebních systémů nabízejících okamžité vypořádání a systém okamžitých úhrad v rámci SEPA (systém SCT Inst.). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ve svém sdělení ze dne 24. září 2020 (7) Komise oznámila, že předloží návrh právního předpisu, jenž bude od poskytovatelů platebních služeb v EU vyžadovat, aby do konce roku 2021 začali nabízet okamžité platby v eurech. Kromě toho Komise ve svém sdělení ze dne 20. ledna 2021 (8) znovu podtrhla význam své strategie pro malé platby a význam digitálních inovací v oblasti financí. Následně do svého pracovního programu na rok 2022 (9) zahrnula iniciativu týkající se okamžitých plateb. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Možnost provádět okamžité platby v eurech budou mít dle návrhu všichni občané a podniky, kteří mají bankovní účet v EU a v zemích EHP, ať už jde o účet vedený v eurech, nebo v jiné měně EU. Cílem návrhu je zajistit, aby byly okamžité platby v eurech v celé EU cenově dostupné a bezpečné a aby nic nebránilo jejich zpracovávání. Tento návrh podpoří inovace a hospodářskou soutěž na trhu plateb v EU, a to v plném souladu se stávajícími pravidly pro sankce a boj proti finanční trestné činnosti. Přispěje rovněž k plnění širších cílů Komise v oblasti digitalizace a otevřené strategické autonomie. Tato iniciativa je v souladu s prioritou Komise zajistit hospodářství ve prospěch lidí, přičemž vytvoří atraktivnější investiční prostředí. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | V posledních letech Výbor předložil Výbor stanovisko týkající se malých plateb (10) a stanovisko Evropský hospodářský a finanční systém: podpora otevřenosti, síly a odolnosti (11), a to s cílem přispět k jednotnému finančnímu trhu, zjednodušit přeshraniční operace a zabezpečit finanční operace mezi spotřebiteli, společnostmi a malými a středními podniky. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Koncem roku 2022 mělo podobu okamžité platby něco přes 13 % (12) všech úhrad v eurech. Dále:






  — | každý třetí poskytovatel platebních služeb z EU okamžité platby v eurech nenabízí, |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

každý třetí poskytovatel platebních služeb z EU okamžité platby v eurech nenabízí,

| — | 70 milionů platebních účtů v eurozóně svým držitelům neumožňuje odesílat peníze a přijímat okamžité platby v eurech, |
| --- | --- |

—

70 milionů platebních účtů v eurozóně svým držitelům neumožňuje odesílat peníze a přijímat okamžité platby v eurech,

| — | až 9,4 % přeshraničních okamžitých plateb v eurech je poskytovateli platebních služeb zamítnuto z důvodu neefektivního sankčního screeningu. |
| --- | --- |

—

až 9,4 % přeshraničních okamžitých plateb v eurech je poskytovateli platebních služeb zamítnuto z důvodu neefektivního sankčního screeningu.

| 3.3. | Analýza Evropské komise ukazuje, že až 200 miliard EUR, které jsou v současné době uzamčeny ve finančním systému, se denně uvolňuje k produktivnímu využití, což má ekonomické přínosy mezi 1,34 a 1,84 miliardy EUR ročně. Toto hodnocení nezohledňuje nárůst inflace v Evropě v důsledku ruské války na Ukrajině a pandemie COVID-19, která v některých zemích dosahuje 10 až 30 %. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pro spotřebitele, společnosti, malé a střední podniky a maloobchodníky znamenají okamžité platby bezpečnější transakce, neboť peníze obdrží okamžitě. V případě další možnosti, jak provést platbu, tj. u přeshraničních evropských plateb, se díky úsporám nákladů na platební záruky, které nejsou zapotřebí, zlepšilo řízení peněžních toků. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Okamžité platby rovněž rozšíří možnosti, jak provádět platby v kamenných obchodech (tzv. místech prodeje, POS). V kamenných obchodech je prozatím možné platit pouze v hotovosti nebo kartou. Pro přeshraniční transakce jsou v praxi využívány pouze mezinárodní systémy platebních karet. Díky těmto právním předpisům bude možné využívat okamžité platby v přeshraničním kontextu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV vítá:






  — | požadavek, aby poskytovatelé platebních služeb, kteří poskytují službu běžné úhrady v eurech, nabízeli i zasílání a přijímání okamžitých plateb v eurech, |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

požadavek, aby poskytovatelé platebních služeb, kteří poskytují službu běžné úhrady v eurech, nabízeli i zasílání a přijímání okamžitých plateb v eurech,

| — | požadavek na provádění sankčního screeningu formou velmi časté kontroly klientů oproti sankčním seznamům EU (jak to některé členské státy již činí u domácích plateb), a nikoli u každé jednotlivé transakce, |
| --- | --- |

—

požadavek na provádění sankčního screeningu formou velmi časté kontroly klientů oproti sankčním seznamům EU (jak to některé členské státy již činí u domácích plateb), a nikoli u každé jednotlivé transakce,

| — | požadavek, aby poskytovatelé platebních služeb poskytovali službu umožňující zákazníkům, aby byli upozorněni, pokud je zjištěn nesoulad mezi jménem příjemce a identifikátorem platebního účtu – jímž je obvykle IBAN – poskytnutým plátcem. |
| --- | --- |

—

požadavek, aby poskytovatelé platebních služeb poskytovali službu umožňující zákazníkům, aby byli upozorněni, pokud je zjištěn nesoulad mezi jménem příjemce a identifikátorem platebního účtu – jímž je obvykle IBAN – poskytnutým plátcem.

| 3.7. | EHSV doporučuje zahrnout požadavek, aby poskytovatelé platebních služeb neúčtovali za okamžité platby v eurech vyšší poplatky než za běžné úhrady v eurech, zejména pokud bude režim ověřování čísla IBAN rozšířen na všechny platby v rámci SEPA. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Vzhledem k tomu, že toto nařízení mění nařízení (EU) č. 260/2012, má stejnou oblast působnosti. Není však jasné, zda se tato nová pravidla vztahují i na investiční služby. Tyto služby jsou vyloučeny ze směrnice (EU) 2015/2366 (PSD2 čl. 3 písm. i)). Bylo by vhodné tuto otázku vyjasnit. Kontrola shody mezi číslem IBAN a jménem příjemce je úkolem banky příjemce, která do něj musí investovat. Tato banka však neví, kdo je příkazcem, a nemá vůči této osobě žádný vztah. Nemůže proto od příkazce požadovat poplatek. Banka příkazce by od něj požadovat poplatek mohla, postrádalo by to však logiku, neboť většinu práce odvede banka příjemce. EHSV je toho názoru, že banka příkazce by za tuto službu požadovat poplatek neměla, a pokud vůbec nějaký poplatek přísluší, měl by být zahrnut do ceny samotné okamžité platby a neměl by být účtován samostatně jako poplatek za transakci. To by totiž mohlo mít nepříznivý dopad na ochotu plátců tuto službu využívat, a tím i na bezpečnost transakcí pro plátce.






  — | EHSV má rovněž pochybnosti o tom, zda by kontrola čísla IBAN měla být čistě nepovinnou službou, kterou si spotřebitel musí aktivně zvolit, ať už pro každou transakci jednotlivě, nebo pro všechny své transakce. V některých situacích (jako v případě mobilních plateb) se může jednat o velmi komplikovanou záležitost a služba se také může stát méně pohodlnou pro plátce – ten by byl nucen se rozhodovat pokaždé, když je úhrada iniciována, a zbytečně klikat vícekrát, než je zapotřebí. |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

EHSV má rovněž pochybnosti o tom, zda by kontrola čísla IBAN měla být čistě nepovinnou službou, kterou si spotřebitel musí aktivně zvolit, ať už pro každou transakci jednotlivě, nebo pro všechny své transakce. V některých situacích (jako v případě mobilních plateb) se může jednat o velmi komplikovanou záležitost a služba se také může stát méně pohodlnou pro plátce – ten by byl nucen se rozhodovat pokaždé, když je úhrada iniciována, a zbytečně klikat vícekrát, než je zapotřebí.

| — | EHSV by si přál, aby se ověřování čísla IBAN neomezovalo pouze na okamžité platby, ale aby do té doby, dokud poskytovatelé platebních služeb nezačnou okamžité platby poskytovat, bylo rozšířeno i na klasické úhrady. |
| --- | --- |

—

EHSV by si přál, aby se ověřování čísla IBAN neomezovalo pouze na okamžité platby, ale aby do té doby, dokud poskytovatelé platebních služeb nezačnou okamžité platby poskytovat, bylo rozšířeno i na klasické úhrady.

| — | Instituce elektronických peněz a platební instituce jsou prozatím z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. Tato výjimka by měla být zrušena, jakmile bude těmto institucím po změně směrnice o neodvolatelnosti zúčtování udělen přístup k platebním systémům. Na nebankovní poskytovatele platebních služeb by se nařízení vztahovat mělo, pokud jejich nabídka platebních služeb zahrnuje vedení platebního účtu a provádění úhrad. Do té doby je třeba vyjasnit, jakým způsobem budou uplatňována pravidla pro ověřování čísla IBAN a pravidla týkající se odpovědnosti v případech, kdy budou tyto třetí strany využívány k iniciování okamžitých plateb. |
| --- | --- |

—

Instituce elektronických peněz a platební instituce jsou prozatím z oblasti působnosti tohoto nařízení vyloučeny. Tato výjimka by měla být zrušena, jakmile bude těmto institucím po změně směrnice o neodvolatelnosti zúčtování udělen přístup k platebním systémům. Na nebankovní poskytovatele platebních služeb by se nařízení vztahovat mělo, pokud jejich nabídka platebních služeb zahrnuje vedení platebního účtu a provádění úhrad. Do té doby je třeba vyjasnit, jakým způsobem budou uplatňována pravidla pro ověřování čísla IBAN a pravidla týkající se odpovědnosti v případech, kdy budou tyto třetí strany využívány k iniciování okamžitých plateb.

| 4.2. | EHSV zastává názor, že pro úspěch okamžitých plateb v EU bude mít zásadní význam dostupnost služeb pro evropské spotřebitele a podniky. Čím více poskytovatelů platebních služeb proto začne okamžité platby nabízet, tím úspěšnějšími se okamžité platby v EU stanou. EHSV proto podporuje myšlenku povolit institucím elektronických peněz a platebním institucím, aby se zapojily do platebních systémů jako přímí účastníci, a rovněž spatřuje potenciál, pokud jde o rozšíření působnosti návrhu Komise týkajícího se okamžitých plateb i na sedm členských států EU, které nejsou členy eurozóny, ale jsou součástí jednotného evropského trhu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV se domnívá, že kromě navrhovaného nařízení by Evropská komise měla:






  — | umožnit zákazníkům, aby byli formou okamžitého elektronického oznámení upozorněni, pokud je zjištěn nesoulad mezi jménem příjemce a číslem IBAN nebo jakýmkoliv jiným využívaným identifikátorem poskytnutým plátcem. Tato služba musí být povinná a nesmí být zatížena zvláštním poplatkem, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

umožnit zákazníkům, aby byli formou okamžitého elektronického oznámení upozorněni, pokud je zjištěn nesoulad mezi jménem příjemce a číslem IBAN nebo jakýmkoliv jiným využívaným identifikátorem poskytnutým plátcem. Tato služba musí být povinná a nesmí být zatížena zvláštním poplatkem,

| — | zajistit, aby v případě, že je v rámci ověřování čísla IBAN bankou příjemce zjištěn nesoulad, tato banka informovala o situaci banku příkazce. Banka příkazce poté o tomto nesouladu informuje svého zákazníka a platební transakce je pozastavena, |
| --- | --- |

—

zajistit, aby v případě, že je v rámci ověřování čísla IBAN bankou příjemce zjištěn nesoulad, tato banka informovala o situaci banku příkazce. Banka příkazce poté o tomto nesouladu informuje svého zákazníka a platební transakce je pozastavena,

| — | zajistit, aby v případě, že je zjištěn nesoulad a spotřebitel se přesto rozhodne okamžitou platbu potvrdit, bylo spotřebiteli naprosto jasné, že v případě, že neuvedl správného příjemce, banka příkazce je v této věci nadále zproštěna odpovědnosti, |
| --- | --- |

—

zajistit, aby v případě, že je zjištěn nesoulad a spotřebitel se přesto rozhodne okamžitou platbu potvrdit, bylo spotřebiteli naprosto jasné, že v případě, že neuvedl správného příjemce, banka příkazce je v této věci nadále zproštěna odpovědnosti,

| — | navrhnout cílená opatření ke zlepšení boje proti podvodům, neboť IBAN se bude týkat pouze povolených plateb přes odkaz. To je možné koordinovat s vývojem systému žádostí o úhradu zřízeného Evropskou radou pro platební styk, která je rovněž správcem systému okamžitých bezhotovostních převodů SEPA (SCT Inst.). |
| --- | --- |

—

navrhnout cílená opatření ke zlepšení boje proti podvodům, neboť IBAN se bude týkat pouze povolených plateb přes odkaz. To je možné koordinovat s vývojem systému žádostí o úhradu zřízeného Evropskou radou pro platební styk, která je rovněž správcem systému okamžitých bezhotovostních převodů SEPA (SCT Inst.).

5.   Sankce

| 5.1. | Velmi vysoký podíl přeshraničních plateb v eurech je poskytovateli platebních služeb neoprávněně zamítnut kvůli problémům s ověřováním uplatňování sankcí. Veřejné orgány odpovědné za vymáhání sankcí dodávají poskytovatelům platebních služeb informace o společnostech, na něž se sankce vztahují v souvislosti s tím, kdo je ovládá nebo vlastní. Bohužel však nezřídka dochází k tomu, že veřejné orgány v různých zemích přistupují rozdílně k výkladu kritérií nebo důvodů pro změnu vlastnictví a zastávají odlišná stanoviska ohledně uplatňování sankcí vůči těmto podnikům. V důsledku toho se může stát, že jsou určitým společnostem v jedné zemi sankce uloženy, ale v jiné nikoliv. Proto je důležité:






  a) | do nařízení zahrnout ustanovení, která zajistí jednotné uplatňování práva EU (a tato ustanovení v rámci nařízení také vysvětlit), pokud jde o to:






  — | jak by poskytovatelé platebních služeb působící v několika zemích měli tyto situace posuzovat a jaké kroky by měli přijímat, |
| --- | --- | --- | --- |

5.1.

a)

do nařízení zahrnout ustanovení, která zajistí jednotné uplatňování práva EU (a tato ustanovení v rámci nařízení také vysvětlit), pokud jde o to:

—

jak by poskytovatelé platebních služeb působící v několika zemích měli tyto situace posuzovat a jaké kroky by měli přijímat,

| — | jakým způsobem budou tyto informace sdíleny v rámci EU, |
| --- | --- |

—

jakým způsobem budou tyto informace sdíleny v rámci EU,

| — | jak bude v takových případech řešena otázka náhrady škody; |
| --- | --- |

—

jak bude v takových případech řešena otázka náhrady škody;

| b) | podrobně rozvést vysvětlující část nařízení, v níž se věnuje odůvodnění, tak aby v ní byl zahrnut obecný postoj EU a poskytnut výklad sankcí vztahujících se na zboží a služby, jako je použití ze strany EU v případě zboží a služeb, pokud jde o sankce týkající se dovozu, vývozu, přepravy, zákazu apod. určitého zboží atd. |
| --- | --- |

b)

podrobně rozvést vysvětlující část nařízení, v níž se věnuje odůvodnění, tak aby v ní byl zahrnut obecný postoj EU a poskytnut výklad sankcí vztahujících se na zboží a služby, jako je použití ze strany EU v případě zboží a služeb, pokud jde o sankce týkající se dovozu, vývozu, přepravy, zákazu apod. určitého zboží atd.

| 5.2. | Poskytovatelé plateb ních služeb by mohli účinněji monitorovat sankce díky tomu, že budou mít interní monitorovací seznamy a právo odkazovat se na seznamy jiných zemí (USA, Spojené království atd.), čímž se sníží riziko poškození dobré pověsti i související bankovní rizika (současná tržní praxe). V tomto směru je možné přijmout následující specifická opatření:






  — | vytvořit interní monitorovací seznamy, které by měly zahrnovat subjekty, jež jsou zapojeny do porušování sankcí nebo u nichž takové riziko existuje, zboží dvojího užití atd., |
| --- | --- | --- |

5.2.

—

vytvořit interní monitorovací seznamy, které by měly zahrnovat subjekty, jež jsou zapojeny do porušování sankcí nebo u nichž takové riziko existuje, zboží dvojího užití atd.,

| — | použít seznam vydaný příslušným vnitrostátním orgánem v souladu s unijními předpisy týkajícími se praní špinavých peněz. |
| --- | --- |

—

použít seznam vydaný příslušným vnitrostátním orgánem v souladu s unijními předpisy týkajícími se praní špinavých peněz.

| 5.3. | Pokud jde o sankce, Evropská unie může věci interpretovat jinak než země mimo EU. V zájmu zajištění souladu s vnitřní a zahraniční politikou doporučuje EHSV, aby členské státy měly povinnost zajistit že orgány dohledu poskytovatelům platebních služeb spadajícím do působnosti jejich dohledu v souvislosti s omezujícími opatřeními EU přijatými nařízením Rady podle článku 215 SFEU neprodleně zpřístupní informace o příslušných osobách nebo subjektech. Tyto informace by měly představovat oficiální seznam osob nebo subjektů, na něž se vztahují sankce EU (omezující opatření). Tento seznam by měl být vydán příslušným vnitrostátním orgánem v souladu s unijními předpisy týkajícími se praní špinavých peněz. |
| --- | --- |

5.3.

V Bruselu dne 22. února 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Úř. věst. C 220, 9.6.2021, s. 72.

1

(2)  Úř. věst. C 341, 24.8.2021, s. 41.

2

(3)  Poskytovatelem platebních služeb je poskytovatel platebních služeb ve smyslu přílohy I směrnice (EU) 2015/2366 (PSD2), tedy například úvěrová instituce, platební instituce nebo instituce elektronických peněz.

3

(4)  Úř. věst. L 166, 11.6.1998, s. 45.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 260/2012 ze dne 14. března 2012 , kterým se stanoví technické a obchodní požadavky pro úhrady a inkasa v eurech a kterým se mění nařízení (ES) č. 924/2009 (Úř. věst. L 94, 30.3.2012, s. 22).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ze dne 25. listopadu 2015 o platebních službách na vnitřním trhu, kterou se mění směrnice 2002/65/ES, 2009/110/ES a 2013/36/EU a nařízení (EU) č. 1093/2010 a zrušuje směrnice 2007/64/ES (Úř. věst. L 337, 23.12.2015, s. 35).

6

(7)  COM(2020) 592 final ze dne 24. září 2020.

7

(8)  COM(2021) 32 final ze dne 19. ledna 2021.

8

(9)  COM(2021) 645 final ze dne 19. října 2021.

9

(10)  Úř. věst. C 220, 9.6.2021, s. 72.

10

(11)  Úř. věst. C 341, 24.8.2021, s. 41.

11

(12)  https://www.europeanpaymentscouncil.eu/what-we-do/sepa-instant-credit-transfer.

12

---

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/29

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady o shromažďování a sdílení údajů týkajících se služeb v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování a o změně nařízení (EU) 2018/1724

(COM(2022) 571 final – 2022/0358 (COD))

(2023/C 146/05)

| Zpravodaj: | Marinel Dănuț MUREȘAN |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Marinel Dănuț MUREȘAN

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 21.11.2022
  Rada Evropské unie, 1.12.2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Jednotný trh, výroba a spotřeba |
| Přijato v sekci | 27.1.2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 22.2.2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 190/0/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 21.11.2022

Rada Evropské unie, 1.12.2022

Právní základ

Článek 114 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Jednotný trh, výroba a spotřeba

Přijato v sekci

27.1.2023

Přijato na plenárním zasedání

22.2.2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

190/0/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Navrhované nařízení reaguje na očekávání všech poctivých zúčastněných subjektů, že trh krátkodobých pronájmů ubytování bude regulován, což je v souladu s ostatními nařízeními na úrovni EU. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) doporučuje zavést technické nástroje navržené tímto nařízením s cílem vytvořit poctivější konkurenční prostředí pro činnosti v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování, poskytovat bezpečnější, transparentnější a spravedlivější služby v této oblasti a zpřístupnit celostátním a místním orgánům účinné nástroje k vyvážení činností ve zmíněné oblasti v souladu se specifickou situací a potřebami v různých částech EU. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Toto nařízení neurčuje, kdo a co má uvádět při registraci do vnitrostátního digitálního rejstříku, přičemž existují konkrétní situace týkající se:






  — | informací o hostitelích (vlastník, zástupce vlastníka, nájemce/podnájemce, makléřská společnost, firma zabývající se správou nebo údržbou ubytovacích jednotek), |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

informací o hostitelích (vlastník, zástupce vlastníka, nájemce/podnájemce, makléřská společnost, firma zabývající se správou nebo údržbou ubytovacích jednotek),

| — | informací o ubytovacích jednotkách (zařazených zcela nebo pouze částečně do režimu krátkodobých pronájmů ubytování, s placenými nebo společnými zařízeními atd.), |
| --- | --- |

—

informací o ubytovacích jednotkách (zařazených zcela nebo pouze částečně do režimu krátkodobých pronájmů ubytování, s placenými nebo společnými zařízeními atd.),

| — | maximálního počtu ubytovaných osob (aby se zabránilo nadměrnému zaplnění osobami nad běžnou kapacitu jednotky). |
| --- | --- |

—

maximálního počtu ubytovaných osob (aby se zabránilo nadměrnému zaplnění osobami nad běžnou kapacitu jednotky).

| 1.3.1. | Je třeba zjednodušit a zpružnit registraci ve vnitrostátním digitálním rejstříku, a to prostřednictvím jednotného formuláře na úrovni EU, aby bylo možné ve všech konkrétních situacích co nejsnadněji dosáhnout souladu s předpisy a správně a účinně spravovat tyto informace v zájmu řádného souladu s předpisy a s cílem co nejvíce omezit případy vyhýbání se registraci ve vnitrostátním digitálním rejstříku. |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | EHSV navrhuje, aby Komise v tomto nařízení doporučila, aby celostátní a/nebo místní orgány pravidelně prováděly posouzení dopadu činností v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování s ohledem na:






  — | skutečný potenciál místního cestovního ruchu, |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

skutečný potenciál místního cestovního ruchu,

| — | ovlivnění životního komfortu místních obyvatel, |
| --- | --- |

—

ovlivnění životního komfortu místních obyvatel,

| — | sociální dopady na bydlení, |
| --- | --- |

—

sociální dopady na bydlení,

| — | dopad na trh s nemovitostmi v dané oblasti, |
| --- | --- |

—

dopad na trh s nemovitostmi v dané oblasti,

| — | sociální dopady životních nákladů v dané oblasti, |
| --- | --- |

—

sociální dopady životních nákladů v dané oblasti,

| — | dopad na pracovní místa, |
| --- | --- |

—

dopad na pracovní místa,

| — | dopad na znečištění životního prostředí, |
| --- | --- |

—

dopad na znečištění životního prostředí,

| — | dopad na dodržování místních tradic, |
| --- | --- |

—

dopad na dodržování místních tradic,

| — | dopad na přímé a nepřímé podnikání v oblasti. |
| --- | --- |

—

dopad na přímé a nepřímé podnikání v oblasti.

| 1.4.1. | Je třeba zvážit všechny uvedené aspekty, aby příslušné orgány mohly včas přijmout vhodná opatření s cílem předcházet extrémním situacím. |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.5. | Toto nařízení neukládá celostátním a místním orgánům další podmínky pro povolování registrace ve vnitrostátním digitálním rejstříku a ponechává na jejich uvážení, aby povolování podřídily konkrétním místním podmínkám, doporučuje však, aby postup udělování povolení nezaváděl umělá omezení a neodrazoval od běžného provádění činností v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování. EHSV se domnívá, že systém pojistných smluv uzavřených hostitelem pro jeho jednotky, který by pokrýval většinu rizik spojených s činností v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování, by mohl úspěšně nahradit požadavky na získání povolení, neboť pojišťovny by implicitně ověřovaly, zda jsou v době posouzení pojištění splněny příslušné podmínky souladu s předpisy. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vzhledem k tomu, že toto nařízení přesně nestanoví, jaké informace mají být požadovány od hostitelů při registraci v jednotném digitálním rejstříku, ani jaké informace mají platformy předávat orgánům, standardizovaný přístup pod vedením evropských orgánů – jak je specifikován, pokud jde o úroveň informací požadovaných v rámci celé škály činností v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování – podpoří celostátní a místní orgány při přijímání rozhodnutí v souladu se zájmy příslušných komunit, usnadní výměnu informací mezi orgány, zvýší míru dodržování právních předpisů a umožní přijetí vhodných opatření vyplývajících z analýzy na úrovni EU i jednotlivých oblastí. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV rovněž navrhuje, aby Komise celostátním a/nebo místním orgánům doporučila sledovat dopad činností v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování, pokud jde o:






  — | výrazné snížení nabídky dlouhodobých pronájmů ubytování za jiným než turistickými účelem, |
| --- | --- | --- |

1.7.

—

výrazné snížení nabídky dlouhodobých pronájmů ubytování za jiným než turistickými účelem,

| — | omezenou dostupnost nabídek pronájmů ubytování pro osoby s nižšími příjmy za situace rostoucích tržních cen v důsledku poptávky na trhu krátkodobých pronájmů ubytování, |
| --- | --- |

—

omezenou dostupnost nabídek pronájmů ubytování pro osoby s nižšími příjmy za situace rostoucích tržních cen v důsledku poptávky na trhu krátkodobých pronájmů ubytování,

| — | změnu životních podmínek místních obyvatel kvůli „hlukovému znečištění“ vytvářenému turisty, jejich nevhodnému chování a nepřizpůsobení se „zásadám soužití s místními obyvateli“ (respektování místních tradic, odpovídající ochrana a udržování hygieny a čistoty veřejných prostor a míst pro sběr a třídění odpadu), |
| --- | --- |

—

změnu životních podmínek místních obyvatel kvůli „hlukovému znečištění“ vytvářenému turisty, jejich nevhodnému chování a nepřizpůsobení se „zásadám soužití s místními obyvateli“ (respektování místních tradic, odpovídající ochrana a udržování hygieny a čistoty veřejných prostor a míst pro sběr a třídění odpadu),

| — | nezbytné dodatečné podmínky v souvislosti s ochranou historických, architektonických a přírodních památek, |
| --- | --- |

—

nezbytné dodatečné podmínky v souvislosti s ochranou historických, architektonických a přírodních památek,

| — | důsledky pro trh práce jako celek. |
| --- | --- |

—

důsledky pro trh práce jako celek.

| 1.7.1. | Návrh umožní přijmout k těmto výzvám otevřený přístup ve prospěch všech aktérů zapojených do činnosti v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování a přijatá opatření nepovedou k podstatným narušením nebo vyhýbání se dodržování předpisů, přičemž komunita místních obyvatel získá přímé zlepšení harmonického začlenění těchto činností. |
| --- | --- |

1.7.1.

| 1.8. | EHSV doporučuje, aby toto nařízení on-line platformám přikázalo poskytovat zákazníkům příslušné informace nejen o registraci hostitelů ve vnitrostátním digitálním rejstříku nebo o obecné prezentaci jednotky, ale také o úrovni odpovědnosti hostitelů a platformy, zajištění zdravotních a bezpečnostních podmínek pro zákazníky, konkrétních požadavcích, které musí zákazníci dodržovat uvnitř jednotky a v rezidenčních prostorách, a o některých místních tradicích, které jsou důležité pro všechny účastníky tohoto trhu, jakož i pro místní komunitu a místní orgány. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | V nařízení se stanoví, že k jeho provedení na vnitrostátní úrovni dojde až dva roky po jeho přijetí. EHSV se domnívá, že jakákoli online platforma, která vznikne po uplynutí této dvouleté lhůty, může být mnohem snadněji vytvořena díky interoperabilitě a sdílení údajů, aniž by bylo nutné jejich manuální shromažďování. EHSV proto doporučuje, aby bylo manuální shromažďování údajů nepovinné na úrovni správců online platforem, jako jsou podniky, mikropodniky a malé podniky. EHSV zároveň doporučuje upřesnit, že vnitrostátní a místní orgány budou monitorovat dodržování předpisů v souvislosti s vykazováním/předáváním údajů všech platforem, které zprostředkovávají nebo usnadňují služby v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování, a budou penalizovat veškeré případy nevykazování nebo špatného vykazování ze strany správců online platforem nebo jiných platforem usnadňujících služby v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV doporučuje, aby bylo v nařízení upřesněno, že orgány EU budou průběžně informovat, a to přímo nebo prostřednictvím celostátních a místních orgánů, všechny subjekty zapojené do činnosti v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování o veškerých konkrétních probíhajících nebo plánovaných událostech v rámci činnosti v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování, které mohou mít dopad na hospodářskou, sociální, environmentální a bezpečnostní situaci občanů v různých oblastech, s cílem pomoci přijímat včasná opatření, předcházet nežádoucím událostem (hospodářské krize, závažné sociální krize, velké společenské pohyby, rostoucí míra chudoby občanů a bezdomovectví, závažné škody na životním prostředí, veřejném zdraví atd.) a jakýmkoli dalším událostem, které ukládají orgánům povinnost přijmout opatření ovlivňující činnosti v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Obecné připomínky

| 2.1. | Krátkodobé pronájmy ubytování se v EU rychle rozvíjejí, což je z velké části způsobeno ekonomikou platforem. Krátkodobé pronájmy ubytování představují přibližně čtvrtinu všech turistických ubytovacích zařízení v EU a jejich počet v celé EU výrazně narůstá. Návrh Komise je klíčovým opatřením Cesty transformace pro cestovní ruch zveřejněné v únoru 2022 a oznámené ve strategii Komise pro malé a střední podniky z března 2020 s cílem podpořit vyvážený a odpovědný rozvoj ekonomiky sdílení v rámci jednotného trhu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cílem navrhovaného nového rámce je:






  — | harmonizovat požadavky na registraci hostitelů a jejich krátkodobě pronajatých nemovitostí, pokud je vnitrostátní orgány zavedou, |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

harmonizovat požadavky na registraci hostitelů a jejich krátkodobě pronajatých nemovitostí, pokud je vnitrostátní orgány zavedou,

| — | vyjasnit pravidla, jež zajistí, aby byla registrační čísla zobrazována a ověřována, |
| --- | --- |

—

vyjasnit pravidla, jež zajistí, aby byla registrační čísla zobrazována a ověřována,

| — | zefektivnit sdílení údajů mezi online platformami a veřejnými orgány, |
| --- | --- |

—

zefektivnit sdílení údajů mezi online platformami a veřejnými orgány,

| — | umožnit opakované použití údajů v souhrnné podobě, |
| --- | --- |

—

umožnit opakované použití údajů v souhrnné podobě,

| — | vytvořit účinný prováděcí rámec. |
| --- | --- |

—

vytvořit účinný prováděcí rámec.

| 2.3. | Toto navrhované nařízení je v souladu s dalšími právními nástroji:






  — | nařízení o digitálních službách |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

nařízení o digitálních službách

| — | směrnice o službách |
| --- | --- |

—

směrnice o službách

| — | směrnice o elektronickém obchodu |
| --- | --- |

—

směrnice o elektronickém obchodu

| — | nařízení o vztazích mezi platformami a podniky |
| --- | --- |

—

nařízení o vztazích mezi platformami a podniky

| — | návrh aktu o datech |
| --- | --- |

—

návrh aktu o datech

| — | obecné nařízení o ochraně osobních údajů |
| --- | --- |

—

obecné nařízení o ochraně osobních údajů

| — | nařízení o jednotné digitální bráně |
| --- | --- |

—

nařízení o jednotné digitální bráně

a spadá mezi právní předpisy uvedené ve směrnici DAC7 (1).

| 2.4. | Účelem nařízení je vytvořit harmonizovaný a jednotný rámec pro služby v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování s cílem vytvářet a sdílet údaje na úrovni Evropské unie, a zabránit tak šíření rozdílných požadavků na údaje a žádosti na jednotném trhu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Navrhované nařízení rovněž podporuje on-line platformy v tom, aby standardizovaly a zjednodušily postupy pro registraci a sdílení údajů a interoperabilitu sdílených údajů vytvořením harmonizovaného rámce a snížením roztříštěnosti, sémantických nejednoznačností a administrativní zátěže. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nařízení vyžaduje, aby se hostitelé předem registrovali ve vnitrostátním digitálním rejstříku, což usnadní transparentnější a přesnější informování zákazníků online platforem pro krátkodobé pronájmy ubytování, zvýší právní jistotu obchodovaných služeb, zlepší výměnu užitečných informací a přispěje k hladkému řízení těchto služeb v různých oblastech. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Toto nařízení stanoví na úrovni Evropské unie společný rámec pro informace a zpracování údajů a poskytuje celostátním a místním orgánům dohledatelnost údajů, které potřebují k vypracování a zachování pravidel služeb v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování, k dodržování pravidel a k přijímání informovaných politických opatření v souladu se stávajícími právními předpisy EU. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nařízení zohledňuje finanční a administrativní obtíže, s nimiž se mikropodniky a malé podniky provozující online platformy mohou setkat při přizpůsobování těchto platforem požadavkům nařízení týkajícím se automatické interoperability sdílení údajů, a nabízí alternativní řešení, která nevyžadují značné náklady. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Obecné a konkrétní připomínky

| 3.1. | Toto nařízení je v souladu s uvedenými nařízeními EU, podporuje rozvoj poctivějšího a vyváženějšího konkurenčního prostředí pro tuto důležitou a dynamickou oblast podnikání, vyžaduje rovněž vhodnější úroveň dodržování právních (daňových) předpisů pro všechny (hostitelské) subjekty na trhu krátkodobých pronájmů ubytování a zároveň je „motorem“ rozvoje různých podniků v EU. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Evropské a vnitrostátní instituce musí tuto neustále se rozvíjející oblast monitorovat a regulovat, aby zajistily harmonické propojení činností služeb v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování s okolním prostředím, a tím implicitně přispívaly k udržitelnému rozvoji místního podnikatelského prostředí v souladu se sociální taxonomií. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Toto nařízení celostátním a místním orgánům neukládá podmínky pro udělení povolení, ale ponechává na jejich uvážení, aby povolování podřídily konkrétním místním podmínkám, které umožňují zohlednit specifické rysy v souvislosti se sociálním bydlením, obecnými sociálními aspekty, soužitím s místními obyvateli, životním prostředím a podnikáním v dotčených oblastech, přičemž se však doporučuje, aby postup udělování povolení nezaváděl umělá omezení a neodrazoval od běžného provádění činností v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Vzhledem k tomu, že toto nařízení přesně nestanoví, jaké informace mají být požadovány od hostitelů při registraci ve vnitrostátním jednotném digitálním rejstříku, ani jaké informace mají předávat platformy, existují pro celostátní a místní orgány jak příležitosti, tak rizika, pokud jde o způsob řízení objemu údajů požadovaných při registraci hostitelů, udělování povolení, podávání zpráv platformami za účelem jejich účinného využívání, aniž by byl narušen rozvoj a provádění činnosti v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování. Komise však doporučuje standardizovat úroveň požadovaných informací, což může usnadnit tolik potřebné sdílení informací mezi orgány. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | Evropské instituce by měly spolu s celostátními a místními orgány regulovat podmínky pro obvyklé zavádění a rozvoj činností v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování a vyžadovat dodržování sociální a ekonomické taxonomie, taxonomie ochrany životního prostředí, ochrany památek a přírody v zájmu harmonického začlenění činností v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování do místní oblasti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Vzhledem k tomu, že klienti platforem jsou občané EU i třetích zemí, kteří mají pro cestování i jiné důvody než turistiku, je důležité, aby uplatňování tohoto nařízení stimulovalo a zachovávalo prostředí s rovnými podmínkami, v němž platí spravedlivé ceny a existuje vyvážená nabídka pro všechny formy ubytování (tradiční v hotelích či penzionech a hostelech i netradiční u hostitelů a soukromých osob), aniž by to vedlo ke snížení nabídky krátkodobých pronájmů ubytování nebo zvýšení jejich ceny. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Toto nařízení by mělo stanovit, že jakákoli zvláštní dodatečná pravidla nebo pravidla souladu požadovaná celostátními a místními orgány mají být od hostitelů vyžadována postupně a v pravý čas, aby nedošlo ke snížení nabídky krátkodobých pronájmů ubytování na příslušných trzích a k jejich „přesměrování“ k méně oficiálním formám činnosti v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování, což by ovlivnilo trh s pracovními místy přímo či nepřímo vytvářenými těmito činnostmi, podniky v tomto sektoru a související podniky a dobrovolné dodržování právních předpisů ze strany hostitelů. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Rychlý rozvoj cestovního ruchu a specializovaných online platforem vytvořil nové příležitosti pro hostitele a zákazníky/turisty, ale kromě velkých obchodních příležitostí pro příslušné komunity přinesl také řadu problémů:






  — | výrazné snížení nabídky dlouhodobých pronájmů ubytování za jiným než turistickými účelem, |
| --- | --- | --- |

3.7.

—

výrazné snížení nabídky dlouhodobých pronájmů ubytování za jiným než turistickými účelem,

| — | omezenou dostupnost nabídek pronájmů ubytování pro osoby s nižšími příjmy za situace rostoucích tržních cen v důsledku poptávky na trhu krátkodobých pronájmů ubytování, |
| --- | --- |

—

omezenou dostupnost nabídek pronájmů ubytování pro osoby s nižšími příjmy za situace rostoucích tržních cen v důsledku poptávky na trhu krátkodobých pronájmů ubytování,

| — | změnu životních podmínek místních obyvatel kvůli „hlukovému znečištění“ vytvářenému turisty, jejich nevhodnému chování a nepřizpůsobení se „zásadám soužití s místními obyvateli“ (respektování místních tradic, odpovídající ochrana a udržování hygieny a čistoty veřejných prostor a míst pro sběr a třídění odpadu), |
| --- | --- |

—

změnu životních podmínek místních obyvatel kvůli „hlukovému znečištění“ vytvářenému turisty, jejich nevhodnému chování a nepřizpůsobení se „zásadám soužití s místními obyvateli“ (respektování místních tradic, odpovídající ochrana a udržování hygieny a čistoty veřejných prostor a míst pro sběr a třídění odpadu),

| — | dodatečné podmínky v souvislosti s ochranou historických, architektonických a přírodních památek, |
| --- | --- |

—

dodatečné podmínky v souvislosti s ochranou historických, architektonických a přírodních památek,

| — | chybějící pracovní síly a vysoké náklady na ně. |
| --- | --- |

—

chybějící pracovní síly a vysoké náklady na ně.

| 3.7.1. | EHSV je touto situací v některých částech EU znepokojen a je si vědom toho, že to není cílem nařízení navrženého Komisí. EHSV požaduje, aby byly tyto důležité občanské a sociální aspekty zohledněny v příslušných právních předpisech. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.8. | EHSV konstatuje, že toto nařízení neupřesňuje, kdo a co má uvádět při registraci do vnitrostátního digitálního rejstříku, přičemž existují konkrétní situace týkající se:






  — | informací o hostitelích (vlastník, zástupce vlastníka, nájemce/podnájemce, makléřská společnost, firma zabývající se správou nebo údržbou ubytovacích jednotek), |
| --- | --- | --- |

3.8.

—

informací o hostitelích (vlastník, zástupce vlastníka, nájemce/podnájemce, makléřská společnost, firma zabývající se správou nebo údržbou ubytovacích jednotek),

| — | informací o ubytovacích jednotkách (zařazených zcela nebo pouze částečně do režimu krátkodobých pronájmů ubytování, s placenými nebo společnými zařízeními atd.), |
| --- | --- |

—

informací o ubytovacích jednotkách (zařazených zcela nebo pouze částečně do režimu krátkodobých pronájmů ubytování, s placenými nebo společnými zařízeními atd.),

| — | maximálního počtu ubytovaných osob (aby se zabránilo nadměrnému zaplnění osobami nad běžnou kapacitu jednotky). |
| --- | --- |

—

maximálního počtu ubytovaných osob (aby se zabránilo nadměrnému zaplnění osobami nad běžnou kapacitu jednotky).

| 3.8.1. | Všechny tyto skutečnosti je třeba předem vyjasnit a zaslat prováděcím a řídicím orgánům vnitrostátního digitálního rejstříku, aby byla zajištěna řádná a účinná správa těchto informací, bylo zajištěno odpovídající dodržování předpisů a snížila se roztříštěnost sdílení informací a zajistilo jednotné provádění v celé EU. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.9. | EHSV zároveň konstatuje, že toto nařízení ponechává podmínky pro schvalování jednotek krátkodobého pronájmu ubytování na celostátních a místních orgánech, což může být účinné a praktické s ohledem na konkrétní místní podmínky, a tak se předešlo příliš byrokratickým schvalovacím opatřením, jež by tyto orgány vyžadovaly. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Nařízení online platformám neukládá žádné požadavky, pokud jde o úroveň informací o jednotkách nebo hostitelích či o míře odpovědnosti stran, které mají být zpřístupněny zákazníkům, ani požadavky týkající se informací, které mají být zákazníkům sděleny o podmínkách, jež mají být dodržovány při pronájmu jednotky, a ponechává tyto požadavky na rozhodnutí platforem nebo celostátních a místních orgánů. Jednotná úroveň dodržování předpisů, která zákazníkům poskytuje skutečné informace o jednotce, o zajištění zdravotních a bezpečnostních podmínek, o odpovědnost stran a požadavky, které musí zákazníci dodržovat uvnitř jednotky a v rezidenčních prostorách, by byla užitečná jak pro účastníky trhu, tak pro místní komunity a orgány. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Nařízení je v souladu s legislativou Evropské unie a k jeho provedení na vnitrostátní úrovni dojde až za dva roky. EHSV se domnívá, že jakákoli online platforma, která vznikne po uplynutí této dvouleté lhůty, může být mnohem snadněji vytvořena díky interoperabilitě a sdílení údajů, aniž by bylo nutné jejich manuální shromažďování. Tímto nařízením se proto platformám doporučuje, aby manuální shromažďování údajů probíhalo na úrovni správců online platforem, jako jsou podniky, mikropodniky a malé podniky, na dobrovolném základě a aby celostátní a místní orgány sledovaly dodržování, pokud jde o vykazování/předávání údajů všech platforem, které zprostředkovávají nebo usnadňují služby v oblasti krátkodobých pronájmů ubytování. |
| --- | --- |

3.11.

V Bruselu dne 22. února 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Směrnice Rady (EU) 2021/514 ze dne 22. března 2021, kterou se mění směrnice 2011/16/EU o správní spolupráci v oblasti daní (Úř. věst. L 104, 25.3.2021, s. 1), rozšířila rámec EU pro automatickou výměnu informací v oblasti daní. Členské státy musí tuto směrnici začlenit do svých vnitrostátních právních předpisů do 31. ledna 2022 a nová ustanovení uplatňovat od 1. ledna 2023.

1

---

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/35

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o čištění městských odpadních vod

[COM(2022) 541 final – 2022/0345 (COD)]

(2023/C 146/06)

| Zpravodaj: | Stojan ČUKANOV |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Stojan ČUKANOV

| Žádosti o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 19. 1. 2023
  Rada, 24. 1. 2023 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 192 odst. 1 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 3. 2. 2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 22. 2. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 198/1/4 |

Žádosti o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 19. 1. 2023

Rada, 24. 1. 2023

Právní základ

čl. 192 odst. 1 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

3. 2. 2023

Přijato na plenárním zasedání

22. 2. 2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

198/1/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) podporuje vizi Komise aktualizovat pravidla EU týkající se městských odpadních vod a připravit je na příští dvě desetiletí tím, že se zaměří nejen na čištění odpadních vod, ale také na aspekty energetiky a oběhového hospodářství, jakož i na zlepšení správy. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV uznává čistou vodu jako strategický zdroj pro zajištění fungování naší společnosti a odolného hospodářství EU, jakož i pro životní prostředí a lidské zdraví, a proto se domnívá, že je třeba s ní zacházet s odpovídající péčí. Přibližně 60 % oblastí povodí v EU je přeshraničních a vyžaduje přeshraniční spolupráci. Nedávná ekologická katastrofa na řece Odře by měla sloužit jako varovný příklad neúspěšné spolupráce a nedostatečné transparentnosti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV zastává názor, že znečištění musí být vždy řešeno v první řadě u zdroje, uznává však, že čištění městských odpadních vod je důležitým posledním filtrem pro ochranu vodních recipientů s přínosem pro životní prostředí, lidské zdraví a společnost. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mikropolutanty, jako jsou rezidua léčivých přípravků, vzbuzují stále větší obavy ohledně kvality vody. EHSV proto vítá návrh, aby vybrané čistírny městských odpadních vod zavedly dodatečné čištění za účelem jejich odstranění, a zdůrazňuje, že je třeba vynaložit značné úsilí pro „překonání“ starých norem pomocí nových inovativních metod čištění. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | S cílem zajistit uplatňování zásady „znečišťovatel platí“ a zabezpečit cenovou dostupnost vodohospodářských služeb EHSV důrazně podporuje návrh na rozšířenou odpovědnost výrobce, která by vyžadovala, aby výrobci hradili náklady na odstraňování mikropolutantů, které pocházejí z jejich produktů, z odpadních vod, přičemž výjimky musí být v zájmu účinnosti přísně omezeny. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pokud bude směrnice rozšířena i na aglomerace s populačním ekvivalentem ve výši od 1 000, musí existovat prostor pro decentralizovaná řešení prostřednictvím malých zařízení se zvláštním zaměřením na funkčnost. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ohnisky znečištění jsou přetoky kanalizace, které obsahují geny antimikrobiální rezistence, mikroplasty a toxické látky, jež ohrožují vodní organismy, lidské zdraví a stav vod sloužících k rekreačnímu využití. Směrnice by měla zavést strop pro jejich výskyt a informování veřejnosti by mělo poskytnout úplný obraz o zatížení znečišťujícími látkami přenášeném přetoky. Městský srážkový odtok v podobě znečištěné dešťové vody (včetně sněhu) z městské krajiny, např. silnic, by měl být před vypuštěním do vodních recipientů zachycován a řádně čištěn. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Změna klimatu ovlivňuje koloběh vody, přičemž se předpovídají zvýšené výskyty silných dešťů a sucha. Preventivní opatření, jako jsou modrozelená řešení, která zachycují a zadržují dešťovou vodu, např. prostřednictvím zelených střech nebo dešťových zahrad, snižují zátěž kanalizace (a snižují tak riziko jejích přetoků) a mají mnoho vedlejších přínosů pro městskou krajinu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV je znepokojen tím, že ačkoliv jsou vodohospodářství a sanitární zařízení veřejnými službami, někdy je poskytují soukromé společnosti. Je třeba přijmout pravidla a předpisy, které zajistí, že veřejné služby nebudou provozovány za účelem zisku a že příjmy budou investovány do údržby a zlepšování služeb. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdůrazňuje, že voda je životně důležitým, ale stále vzácnějším zdrojem. Dvě třetiny evropských občanů považují kvalitu vody a její dostatečné množství ve své zemi za závažný problém (1). K tomu, aby bylo možné úspěšně splnit cíl udržitelného rozvoje č. 6 „Zajistit všem přístup k vodě a sanitačním zařízením“ a zabránit budoucím krizím, je třeba tyto otázky řešit s náležitou naléhavostí. Prioritou všech členských států by mělo být zajištění cenové dostupnosti vody. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV rovněž vyzývá evropské orgány, aby se začaly zabývat vodou jakožto prioritním tématem a aby přijaly „modrou dohodu pro EU“, jež bude znamenat intenzivní úsilí o předvídání potřeb, zachování vodních zdrojů a řádné zvládání souvisejících výzev na základě komplexního a koordinovaného plánu, který stanoví ambiciózní cíle a opatření související s dohodnutými milníky. EHSV předloží konkrétní návrhy týkající se modré dohody pro EU v průběhu roku 2023. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Návrh Komise

| 2.1. | Navrhuje se rozšířit oblast působnosti směrnice na aglomerace s populačním ekvivalentem (PE) ve výši od 1 000, což znamená, že i malá města budou povinna zachycovat a čistit městské odpadní vody a mohou za tímto účelem žádat o finanční prostředky EU. Komise vypracuje nové normy pro decentralizovaná zařízení a členské státy budou muset zajistit lepší monitorování a kontrolu těchto zařízení. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Za důležité zbývající zdroje nevyčištěných městských odpadních vod byly označeny přetoky kanalizace a městský srážkový odtok. Členské státy budou muset vypracovat integrované plány pro nakládání s městskými odpadními vodami s cílem snížit znečištění z těchto zdrojů. Prioritou by měla být preventivní opatření, jako jsou modrozelená řešení, a optimalizace stávajících systémů za využití digitálních metod. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aby se omezily emise živin, budou zavedeny nové limity pro odstraňování dusíku a fosforu, a to nejdříve pro větší zařízení s populačním ekvivalentem ve výši nad 100 000 a poté pro středně velká zařízení s populačním ekvivalentem nad 10 000 v oblastech, kde zůstává problémem eutrofizace. Bude rovněž požadováno odstraňování mikropolutantů u všech velkých a středně velkých zařízení, kde je ohroženo životní prostředí nebo lidské zdraví. S cílem omezit zatížení nečistitelnými látkami, což zvýší možnosti oběhovosti, mají členské státy nové povinnosti, a to řešit vypouštění jiných než domácích odpadních vod do kanalizace u zdroje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | S cílem pokrýt náklady na požadovanou modernizaci a monitorování za účelem odstranění mikropolutantů a podnítit vývoj výrobků šetrnějších k životnímu prostředí bude zavedena rozšířená odpovědnost výrobce, která bude od výrobců léčivých přípravků a výrobků podle pravidel EU pro kosmetické přípravky vyžadovat finanční příspěvky. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Byl zaveden nový cíl energetické neutrality pro odvětví odpadních vod do roku 2040, což znamená, že energie spotřebovaná tímto odvětvím na vnitrostátní úrovni by měla odpovídat množství energie z obnovitelných zdrojů, kterou vyrobí. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Návrh jako lhůtu pro dosažení plného souladu stanoví rok 2040, přičemž v zájmu zajištění pokroku jsou stanoveny průběžné lhůty. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Čistá voda je jedním z našich nejcennějších zdrojů, který má zásadní význam pro fungování ekosystémů a naší společnosti, jakož i pro socioekonomickou činnost. Zemědělství, výroba energie a odvětví cestovního ruchu jsou silně závislé na přístupu k čisté vodě. OSN uznává přístup k čisté vodě a sanitačním zařízením jako základní lidskou potřebu pro zajištění zdraví a dobrých životních podmínek v rámci cílů udržitelného rozvoje (2). Sladká voda je však pod tlakem řady činností a předpokládá se, že tento tlak v důsledku změny klimatu ještě vzroste. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Směrnice o čištění městských odpadních vod je klíčovým právním předpisem EU, jehož cílem je chránit životní prostředí před nepříznivými dopady nevyčištěných odpadních vod. Tato směrnice je v platnosti již více než 30 let a od jejího přijetí se kvalita evropských řek, jezer a moří výrazně zlepšila, ačkoli dvě třetiny útvarů povrchových vod stále nejsou v dobrém stavu. Země EU s pomocí finančních prostředků EU zřídily stokové soustavy a čistírny odpadních vod. V celé EU existuje vysoká úroveň souladu se směrnicí, přičemž 98 % odpadních vod je zachycováno a 92 % je uspokojivě čištěno podle stávajícího rozsahu působnosti směrnice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Probíhající revize má potenciál aktualizovat směrnici tím, že se zaměří na zbývající zdroje nevyčištěných odpadních vod a na nové znečišťující látky a že zlepší energetické aspekty a aspekty oběhového hospodářství v oblasti čištění odpadních vod v souladu se Zelenou dohodou pro Evropu a digitalizací Evropy. EHSV nicméně vyzývá evropské orgány, aby začlenily odpadní vody do rámce širší vize, aby se začaly zabývat vodou jakožto prioritním tématem a aby přijaly „modrou dohodu pro EU“, jež bude znamenat intenzivní úsilí o předvídání potřeb, zachování vodních zdrojů a řádné zvládání souvisejících výzev na základě komplexního a koordinovaného plánu, který stanoví ambiciózní cíle a opatření související s dohodnutými milníky. EHSV předloží konkrétní návrhy týkající se modré dohody EU v průběhu roku 2023. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | V odvětví vodohospodářství jsou zapotřebí velké investice. OECD odhadla, že všechny členské státy s výjimkou Německa musí zvýšit výdaje alespoň o 25 %, aby splnily požadavky stávající směrnice (3). Tento odhad však nezohledňuje náklady na údržbu kanalizace. Nová pravidla budou vyžadovat další investice, přičemž k tomu, aby zůstal přístup k vodě a sanitačním zařízením pro domácnosti cenově dostupný, je zásadní, aby bylo financování z poplatků za vodu a z veřejného rozpočtu rozšířeno tak, aby zahrnovalo i odvětví, která přispívají ke znečištění městských odpadních vod. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Čištění odpadních vod je nákladné a vyžaduje vstup ve formě zdrojů a energie. Znečištění musí být v první řadě řešeno u zdroje, což musí být upřednostněno před řešeními na konci procesu. Politická opatření by proto měla v první řadě co nejvíce omezit emise škodlivých látek, které se dostávají do životního prostředí a společnosti. Čištění městských odpadních vod funguje jako poslední filtr k ochraně vodních recipientů a ke splnění cílů právních předpisů EU v oblasti vody. EHSV proto vyzývá k větší součinnosti se strategiemi rozvoje měst (městská agenda EU, Lublaňská dohoda, různá tematická partnerství atd.). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Je třeba vynaložit větší úsilí na podporu posílení postavení občanů v otázkách týkajících se odvádění a čištění městských odpadních vod a nakládání s nimi. Široká veřejnost by měla být zapojena do provádění čištění odpadních vod nejen pokud jde o informace, ale také pokud jde o účast: ve všech členských státech by měly být zavedeny mechanismy, které občanům umožní hlásit zjištěné nedostatky týkající se odvádění a/nebo čištění městských odpadních vod, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat nelegálnímu vypouštění průmyslových odpadních vod. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Evropa má velký potenciál stát se lídrem v oblasti poskytování řešení pro odvětví čištění odpadních vod, a to od pokročilých technologií čištění až po energetická řešení. Rozvoj odvětví odpadních vod je možností pro inovace a technologie a příležitostí k vývozu znalostí a přilákání mladých podnikatelů. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Městské odpadní vody jsou stopou společnosti a našich vzorců spotřeby a výroby. Obsahují složitou směs vod vypouštěných z domácností, odtoku z ulic a budov a průmyslových a jiných než domácích odpadních vod, které vyžadují řádné čištění, aby nepředstavovaly hrozbu pro lidské zdraví a životní prostředí nebo neovlivňovaly vody sloužící k rekreačnímu využití. Klíčovou prioritou by měly být pracovní podmínky a bezpečnost a ochrana zdraví zaměstnanců pracujících v rámci systému městských odpadních vod. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Celkový cíl pro rok 2040 s průběžnými cíli stanoví jasný postup čištění odpadních vod pro příští dvě desetiletí. Máme však jen omezené povědomí o rizicích, která představují směsi chemických látek v povrchových vodách pro vodní organismy, přičemž mnohé z těchto chemických látek pocházejí z výrobků používaných v našich domácnostech. Výstavba, údržba a provoz systémů odvádění a čištění odpadních vod jsou navíc spojeny s vysokými finančními náklady a náklady na emise skleníkových plynů. Přezkumy a hodnocení klíčových částí směrnice o čištění městských odpadních vod a směrnice o kalech z čistíren odpadních vod představují příležitost k modernizaci a zlepšení soudržnosti v celém odvětví a pomáhají naplnit ambice Zelené dohody pro Evropu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Antimikrobiální rezistence je pro společnost stále větším problémem a městské odpadní vody jsou bez ohledu na to, zda jsou či nejsou čištěny, ohniskem jejího šíření (4). Antimikrobiální rezistence je způsobena nejen nadměrným používáním antibiotik, ale také dalšími antimikrobiálními látkami, jako jsou fungicidy, antivirotika, paraziticidy, jakož i některé dezinfekční prostředky a antiseptika, které se všechny používají v městském prostředí, zejména v nemocnicích. Pokud nebudou přijata opatření, jako je omezení nadměrného používání antimikrobiálních látek, předpokládá se, že do roku 2050 zemře na infekci rezistentní vůči antibiotikům 10 milionů lidí ročně, jak varuje zpráva OSN (5). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Městský srážkový odtok je hlavní cestou, jíž se do vodních ekosystémů dostávají toxické, biologicky nerozložitelné a nově vznikající kontaminující látky, včetně plastového odpadu, uhlovodíků, detergentů, hormonů, rozpouštědel, patogenů, pesticidů, těžkých kovů a umělých nanomateriálů (6). Přestože je městský srážkový odtok znečištěn, kvůli nedostatečnému monitorování se s ním často zachází jako s čistou dešťovou vodou a před vypuštěním do vodních recipientů není čištěn. To představuje velké riziko pro ekosystémy – jako příklad lze uvést akutní mortalitu zaznamenanou u lososovitých ryb, která souvisí s toxickou látkou (6PPD-chinon) v pneumatikách (7). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Přetoky kanalizace jsou ohniskem, kde mikropolutanty, antimikrobiální rezistence (8), mikroplasty a odpad vstupují do vodních recipientů. Představují hrozbu pro životní prostředí a lidské zdraví, ale také pro odvětví cestovního ruchu, které je závislé na čistých vodách sloužících k rekreačnímu využití. Zatížení kanalizace dešťovou vodou lze snížit zavedením modrozelených řešení, která zadrží vodu a umožní její pronikání do půdy, včetně zelených střech, dešťových zahrad a odstraňování nepropustných povrchů. Nejenže jsou nákladově efektivním způsobem, jak zadržet dešťovou vodu, ale mají také mnoho vedlejších přínosů pro městskou krajinu, včetně snížení rizika záplav, omezení tepelných ostrovů a zvýšení biologické rozmanitosti a dobrých životních podmínek ve městě. Dosažení přechodu na účinnější čištění odpadních vod a na oběhové hospodářství vyžaduje změny nejen v regulačních a institucionálních přístupech, ale také v tom, jak my jako občané oceňujeme naši individuální a kolektivní odpovědnost za nakládání s odpadními vodami. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EHSV podporuje zavedení povinných integrovaných plánů pro nakládání s městskými odpadními vodami s cílem snížit přetoky kanalizace a znečištění z městského srážkového odtoku. Avšak i když je záměr plánů pro nakládání s městskými odpadními vodami dobrý, hrozí, že se stanou prázdnou formou, neboť obsah a cíl (snížení kombinovaných přetoků kanalizace na 1 % průtoku za suchého počasí) jsou pouze orientační. Řádné hospodaření s dešťovou vodou má zásadní význam nejen pro předcházení znečištění vodních recipientů, ale také pro přizpůsobení měst měnícímu se klimatu, kde jak intenzivní dešťové jevy, tak dlouhotrvající vlny veder budou součástí nového normálního stavu, neboť extrémní povětrnostní události a další klimatická rizika se v celé Evropě objevují stále častěji a v závažnější podobě. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Bylo prokázáno, že pokročilé („kvartérní“) čištění snižuje zátěž vodních recipientů širokou škálou škodlivých látek (9). Nové požadavky, aby velká a vybraná střední zařízení monitorovala a odstraňovala mikropolutanty, jsou proto vítány. Pozornost by však měla být věnována nákladům a účinkům odstraňování dosaženým různými metodami, jako je ozonizace nebo aktivní uhlí. Odpovídající financování výzkumu a vývoje nových technologií a vzdělávacích programů harmonizovaných na úrovni EU určených provozním pracovníkům pomůže předcházet novým znečišťujícím látkám a odstraňovat je. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Zavedení rozšířené odpovědnosti výrobce je velkým krokem vpřed, pokud jde o zásadu „znečišťovatel platí“, a vítanou reakcí na zjištění Evropského účetního dvora, že náklady na znečištění stále z velké části nesou daňoví poplatníci (10). Je rovněž v souladu se začleněním partnerství veřejného a soukromého sektoru do právních předpisů v oblasti životního prostředí, přičemž posiluje režim odpovědnosti za životní prostředí na úrovni EU a lépe chrání finanční prostředky EU před využíváním k financování projektů, které by měl financovat znečišťovatel. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Problémem v EU zůstává eutrofizace, neboť v posledním desetiletí bylo zasaženo více než 30 % řek, jezer a pobřežních vod a 81 % mořských vod EU a nebylo dosaženo přílišného pokroku (11). Je proto pozitivní, že ustanovení byla aktualizována a harmonizována, aby se zajistilo, že všechna velká zařízení budou muset snížit množství živin do roku 2035 a střední zařízení vypouštějící odpadní vody do oblastí citlivých na eutrofizaci pak do roku 2040. Ačkoli jsou lhůty velmi ambiciózní, pokud jde o výzvy a jejich provádění, investiční kapacitu odvětví a životnost stávajících aktiv, mnohé členské státy již takové požadavky na odstraňování živin zavedly a EHSV vítá harmonizaci v celé EU. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | V hodnocení směrnice o čištění městských odpadních vod byly malé aglomerace určeny jako ty, které představují významný podíl zbývajících zdrojů nevyčištěných odpadních vod a vyvíjejí tlak na vodní útvary (12). I když by bylo pozitivní, kdyby bylo čištěno více odpadních vod, návrh s sebou nese několik výzev, neboť výstavba nových kanalizačních potrubí představuje v řídce osídlených oblastech značné náklady a její realizace vyžaduje intenzivní finanční podporu. Měla by být podporována decentralizovaná řešení a dobře fungující individuální systémy. Suché (kompostovací) toalety snižují spotřebu pitné vody pro splachování a mohou podpořit oběhové hospodářství tím, že do půdy vrátí lidské výkaly bez složitých, nákladných a energeticky náročných systémů sběru, čerpání a čištění. Organizace WHO vypracovala takové pokyny pro bezpečné opětovné používání odpadní vody, exkrementů a šedé vody (13). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Úniky z kanalizačního potrubí jsou často přehlíženým a z velké části neoznamovaným zdrojem nevyčištěných odpadních vod, který ohrožuje podzemní vody. To může představovat významný podíl znečištění životního prostředí způsobeného městskými systémy (14). Tento problém se pravděpodobně bude ještě zhoršovat, neboť kanalizační síť stárne. Řádné monitorování a kvantifikace úniků z kanalizace jsou nezbytné a měly by být do směrnice zahrnuty jako požadavek. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Čištění odpadních vod vyžaduje značné množství energie a často může tvořit významnou část účtů obcí za elektřinu. Odpadní vody zároveň obsahují energii v různých formách, včetně chemické, kinetické a tepelné energie, kterou je třeba využít, aby se snížila závislost na fosilních palivech v souladu s cíli EU. Je pozitivní, že je řešena energetická účinnost s cílem dosáhnout v tomto odvětví do roku 2040 energetické neutrality. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Odvětví odpadních vod má velký potenciál stát se továrnami na zdroje. V EU již existují čistírny odpadních vod, které jsou energeticky pozitivní díky energeticky úsporným technologiím a výrobě energie z obnovitelných zdrojů, např. prostřednictvím anaerobní digesce kalů z čistíren odpadních vod a následného využití vyrobeného bioplynu (15). Dalším potenciálem je dvojí využití čistíren spočívající v pokrytí jejich povrchu fotovoltaickými zařízeními, což by mělo být podporováno. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Deset milionů lidí v EU stále nemá přístup k sanitačním zařízením. Je proto vítáno, že návrh vyžaduje, aby členské státy do roku 2027 zlepšily přístup k sanitačním zařízením, zejména pro zranitelné a marginalizované skupiny, včetně bezplatného poskytování veřejných toalet. Tento požadavek by však měl být posílen povinností členských států zajistit přístup k sanitačním zařízením pro všechny již v rané fázi městského plánování a zvážit cenovou dostupnost a sociální aspekt vodohospodářských služeb. To zahrnuje dlouhý životní cyklus zařízení pro odvádění a čištění odpadních vod a jejich přirozenou nepružnost, pokud jde o přizpůsobení nebo modernizaci. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | S ohledem na následnou cenovou dostupnost vodohospodářských služeb musí být výjimky ze systémů rozšířené odpovědnosti výrobce přísně omezeny. Výjimka pro výrobky uváděné na trh v množství menším než dvě tuny ročně by měla být pokud možno vypuštěna, neboť některé látky jsou účinné i v malých množstvích, a přinejmenším by mělo být upřesněno, že tyto dvě tuny se vztahují na trh EU, a nikoli na vnitrostátní úroveň. Mělo by být rovněž zajištěno, aby se rozšířená odpovědnost výrobce vztahovala i na internetové maloobchodníky. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Náklady na čištění odpadních vod tvoří významnou část účtů za vodu, ale mnoho uživatelů vody si není vědomo služby, kterou čištění odpadních vod poskytuje, ani rozsahu, v jakém je čištění odpadních vod v jejich oblasti řádně prováděno. Nové ustanovení týkající se informování veřejnosti je proto vítáno, neboť by zajistilo šíření aktuálních informací o procentním podílu vyčištěných (a nevyčištěných) odpadních vod v dané oblasti, jakož i o zatížení znečišťujícími látkami vypouštěnými z čistíren městských odpadních vod a jednotlivých systémů, jakož i prostřednictvím přetoků kanalizace a městského srážkového odtoku. |
| --- | --- |

4.16.

V Bruselu dne 22. února 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  European Water Association (EWA), Water Manifesto.

1

Water Manifesto

(2)  Organizace spojených národů, cíle udržitelného rozvoje, cíl č. 6: Zajistit přístup k vodě a sanitačním zařízením pro všechny.

2

(3)  OECD, Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection.

3

Financing Water Supply, Sanitation and Flood Protection

(4)  UNEP, How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic.

4

How drug-resistant pathogens in water could spark another pandemic

(5)  UNEP, Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance.

5

Environmental Dimensions of Antimicrobial Resistance

(6)  Lapointe a kol., Sustainable strategies to treat urban runoff needed, Nature Sustainability 5, 2022, s. 366–369.

6

Sustainable strategies to treat urban runoff needed

(7)  Tian a kol., A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon, Science, sv. 371, 2021, s. 185–189.

7

A ubiquitous tire rubber–derived chemical induces acute mortality in coho salmon

(8)  EAWAG, Monitoring antibiotic resistance in wastewater.

8

Monitoring antibiotic resistance in wastewater

(9)  Wilhelm a kol., Does wastewater treatment plant upgrading with activated carbon result in an improvement of fish health?, Aquatic Toxicology, sv. 192, 2017, s. 184–197.

9

Does wastewater treatment plant upgrading with activated carbon result in an improvement of fish health?

(10)  EÚD, Zvláštní zpráva 12/2021: Zásada „znečišťovatel platí“: její uplatňování v environmentálních politikách a opatřeních EU není jednotné.

10

Zásada „znečišťovatel platí“: její uplatňování v environmentálních politikách a opatřeních EU není jednotné

(11)  Evropská komise, Zpráva o provádění směrnice Rady 91/676/EHS.

11

Zpráva o provádění směrnice Rady 91/676/EHS

(12)  Evropská komise, Evaluation of the Council Directive 91/271/EEC.

12

valuation of the Council Directive 91/271/EEC

(13)  WHO, Guidelines for the safe use of wastewater, excreta and greywater.

13

Guidelines for the safe use of wastewater, excreta and greywater

(14)  Nguyen & Venohr, Harmonised assessment of nutrient pollution from urban systems including losses from sewer exfiltration: a case study in Germany, Environmental Science and Pollution Research, sv. 28, 2021.

14

Harmonised assessment of nutrient pollution from urban systems including losses from sewer exfiltration: a case study in Germany

(15)  Viz například Marselisborg WWTP – from wastewater plant to power plant.

15

Marselisborg WWTP – from wastewater plant to power plant

---

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/41 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/41

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2000/60/ES, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, směrnice 2006/118/ES o ochraně podzemních vod před znečištěním a zhoršováním stavu a směrnice 2008/105/ES o normách environmentální kvality v oblasti vodní politiky

(COM(2022) 540 final – 2022/0344 (COD))

(2023/C 146/07)

| Zpravodaj: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Arnaud SCHWARTZ

| Žádosti o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 19.1.2023
  Rada, 24.1.2023 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 3.2.2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 22.2.2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 156/01/06 |

Žádosti o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 19.1.2023

Rada, 24.1.2023

Právní základ

čl. 192 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

3.2.2023

Přijato na plenárním zasedání

22.2.2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

156/01/06

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální (EHSV) výbor důrazně podporuje návrh Evropské komise na doplnění řady klíčových látek znečišťujících vodu na seznamy prioritních látek pro povrchové a podzemní vody, které budou použity k posouzení chemického stavu podle rámcové směrnice o vodě. Členské státy budou muset sledovat jejich přítomnost ve vodě a zajistit, aby byly dodržovány normy kvality. Návrh je o několik let opožděn a je vítaným pokusem o aktualizaci posouzení chemického stavu vod. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV poukazuje na to, že čistá voda má zásadní význam pro naši společnost a životní prostředí, jakož i pro socioekonomickou činnost. Silný rámec pro ochranu vody se zaměřením na snížení znečištění u zdroje přinese výhody ekosystémům, subjektům využívajícím vodu k rekreaci a průmyslu a zajistí čistou a cenově dostupnou pitnou vodu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ačkoli jsou s touto iniciativou spojeny náklady, například na čištění odpadních vod, EHSV zdůrazňuje, že přínosy spojené s neznečištěnou vodou převažují – například díky tomu, že se zamezí expozici škodlivým chemickým látkám a sníží se potřeba čištění na dosažení norem pro pitnou vodu. Změna modelů používání škodlivých látek s cílem snížit jejich přítomnost ve vodě může rovněž zajistit vedlejší přínosy, jako je snížená expozice pracovníků v zemědělsko-potravinářském průmyslu škodlivým pesticidům. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Je třeba učinit více pro bezpečnost a ochranu zdraví na pracovišti. EHSV v žádá, aby byly vypracovány konkrétní pokyny pro průmyslová odvětví, která ve výrobních procesech využívají vodu s různými látkami. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV doporučuje, aby členské státy více usilovaly o shromažďování, uspořádání a výklad údajů o vodě a zařadily potřebu údajů o životním prostředí mezi své hlavní priority. Je důležité omezit prodlevy týkající se údajů a zajistit specifické ukazatele ve všech členských státech. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Podle rámcové směrnice o vodě (1) více než 60 % evropských vod stále není v dobrém chemickém stavu. To však neposkytuje úplnou představu o tomto problému, neboť současné hodnocení nezohledňuje účinky chemických směsí, k nimž může docházet i v případě, že jsou znečišťující látky přítomny v „bezpečných“ množstvích. Hodnocení a sledování dopadu směsí látek na životní prostředí a lidské zdraví by měla být věnována větší pozornost. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Zakázané pesticidy jsou v evropských vodách stále přítomny. EHSV zdůrazňuje, že monitorovací opatření, včetně ukončení nezákonného používání a výjimek, musí zůstat v platnosti v členských státech, v nichž byla zjištěna nadměrná množství, a to i v případě, že na úrovni EU byly tyto látky vyřazeny ze seznamu prioritních látek. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Voda je životně důležitým, ale stále vzácnějším zdrojem. Dvě třetiny evropských občanů považují kvalitu vody a její dostatečné množství ve své zemi za závažný problém (2). K tomu, aby bylo možné úspěšně splnit cíl udržitelného rozvoje č. 6 „zajistit všem přístup k vodě a sanitačním zařízením“ a zabránit budoucí krizi, je třeba tyto otázky řešit s náležitou naléhavostí. Prioritou členských států by mělo být usnadnění přístupu k odpovídajícím prostředkům, vybavení a lidským zdrojům, jakož i konsolidace kontrolních institucí a zvýšení počtu inspektorů provádějících kontroly. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV rovněž vyzývá evropské orgány, aby se začaly zabývat vodou jakožto prioritním tématem a aby přijaly „modrou dohodu pro EU“, jež bude znamenat intenzivní úsilí o předvídání potřeb, zachování vodních zdrojů a řádné zvládání souvisejících výzev na základě komplexního a koordinovaného plánu, který stanoví ambiciózní cíle a opatření související s dohodnutými milníky. EHSV předloží konkrétní návrhy týkající se modré dohody pro EU v průběhu roku 2023. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Související informace

| 2.1. | Cílem revize seznamů látek znečišťujících povrchové a podzemní vody, kterou předložila Komise v návrhu směrnice, kterou se mění rámcová směrnice o vodě, směrnice o normách environmentální kvality a směrnice o podzemních vodách, je zabývat se dvěma hlavními problémy:






  — | seznamy prioritních látek jsou neúplné a zastaralé a neposkytují dostatečnou ochranu ekosystémů a lidského zdraví před riziky vyplývajícími ze znečištění vody, |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

seznamy prioritních látek jsou neúplné a zastaralé a neposkytují dostatečnou ochranu ekosystémů a lidského zdraví před riziky vyplývajícími ze znečištění vody,

| — | rozdíly mezi vnitrostátně stanovenými normami pro znečišťující látky a kvalitu jsou příliš velké. Vykazování údajů je zatěžující, neboť není přizpůsobeno dnešním technologiím. Postup přezkumu seznamů prioritních látek je příliš zdlouhavý. |
| --- | --- |

—

rozdíly mezi vnitrostátně stanovenými normami pro znečišťující látky a kvalitu jsou příliš velké. Vykazování údajů je zatěžující, neboť není přizpůsobeno dnešním technologiím. Postup přezkumu seznamů prioritních látek je příliš zdlouhavý.

| 2.2. | Pokud jde o povrchové vody, revize navrhuje doplnit na seznam prioritních látek pro povrchové vody 24 jednotlivých látek (pesticidy, léčivé přípravky a průmyslové chemické látky) a skupinu 24 per- a polyfluorovaných alkylových látek (PFAS), jakož i změnit normu environmentální kvality (NEK) pro 16 látek, které jsou již na seznamu uvedeny, a odstranit čtyři látky, u nichž se má za to, že již nepředstavují hrozbu pro celou EU. Kromě toho se zavádí prahová hodnota pro pesticidy v souladu s ustanoveními pro podzemní vody. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pokud jde o podzemní vody, navrhuje se, aby do přílohy I směrnice o podzemních vodách byla doplněna skupina 24 PFAS, dvě antibiotika a řada metabolitů pesticidů s prahovými hodnotami platnými pro celou EU. Kromě toho se zavádí prahová hodnota pro léčivé přípravky. Do přílohy II směrnice o podzemních vodách se doplňuje jeden léčivý přípravek, což znamená, že členské státy musí zvážit stanovení vnitrostátní prahové hodnoty. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komise vypracuje metodiku pro monitorování mikroplastů a genů antimikrobiální rezistence s cílem zařadit je v budoucnu mezi znečišťující látky. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Aby se zlepšilo monitorování znečišťujících látek v podzemních vodách, stal se pro monitorování podzemních vod povinný postup „seznamu sledovaných látek“. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Normy pro znečišťující látky regulované na úrovni povodí byly harmonizovány a budou zahrnuty do posouzení chemického stavu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Členské státy jsou povinny sledovat estrogenní látky po dobu dvou let metodami založenými na účincích souběžně s konvenčním monitorováním chemického stavu tří estrogenních látek. Definice normy environmentální kvality v rámcové směrnici o vodě se mění tak, aby zahrnovala spouštěcí hodnoty založené na účincích používané pro monitorování založené na účincích. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | Více než 20 let po přijetí rámcové směrnice o vodě zůstává znečištění vody v Evropě rozsáhlým problémem, který má negativní vliv na vodní organismy, rekreační využívání vody a zásobování pitnou vodou. Představuje problém také pro zemědělství a průmysl. Dvě třetiny útvarů povrchových vod a jedna čtvrtina útvarů podzemních vod v Evropě stále nemají dobrý chemický stav (3), ale tento stav se posuzuje pouze na základě malé podskupiny znečišťujících látek a neodráží plný rozsah znečištění vod. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Znečištění vody je pro společnost spojeno s vysokými náklady, které se odhadují na 22 miliard EUR ročně, přičemž se bere v úvahu pouze znečištění živinami (4). I když je zásada „znečišťovatel platí“ zakotvena ve Smlouvách EU, stále není dobře prováděna, což znamená, že náklady na znečištění nesou z velké části daňoví poplatníci (5). Expozice lidí a životního prostředí škodlivým látkám je velmi nákladná a sanace a úprava kontaminované vody jsou drahé. Veškeré úsilí proto musí být zaměřeno na předcházení znečištění u zdroje. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Hrozba účinků chemických koktejlů pro vodní organismy a lidské zdraví je uznávaným problémem a nedostatky stávajícího rámce pro monitorování a podávání zpráv byly jedním z klíčových bodů, které měla probíhající revize vyřešit. Měla by být zohledněna zjištění a doporučení vědecké obce, např. v rámci projektů EU SOLUTIONS a NORMAN. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Přezkum seznamu látek znečišťujících povrchové by měl být prováděn každé čtyři roky a seznamu látek podzemní vody každých šest let. Současná revize přichází se zpožděním, neboť poslední revize byly provedeny v roce 2013 pro látky znečišťující povrchové vody a v roce 2014 pro látky znečišťující podzemní vody. To znamená, že nové prioritní látky budou tvořit součást posouzení chemického stavu až v případě plánů povodí čtvrtého cyklu s navrhovaným datem splnění požadavků v roce 2033. Vzhledem k zoufalému stavu kvality vody v Evropě a ke skutečnosti, že se již ukázalo, že navrhované látky vzbuzují obavy v celé EU, EHSV naléhavě žádá, aby byla neprodleně přijata opatření ke snížení koncentrace těchto a dalších znečišťujících látek ve všech vodách EU. EU musí rychleji reagovat na vědecké poznatky týkající se znečištění vody a musí je převádět do právních kroků a řešení. Zásadní význam má rovněž přístup k právní ochraně v záležitostech životního prostředí. Členské státy a Evropská unie by proto měly zajistit účinné a rychlejší soudní a správní řízení v této oblasti (6). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV podporuje doplnění nových znečišťujících látek na seznam prioritních látek pro povrchové a podzemní vody. Tyto seznamy vyžadují, aby členské státy nejen omezily uvolňování těchto látek do životního prostředí, ale také aby aktivovaly opatření podle jiných směrnic (7). Pokud však seznamy nejsou aktuální nebo jsou příliš zúžené, mohou být opatření v oblasti životního prostředí omezená. Rovněž znečišťující látky jsou ve značné míře doplňovány jako jednotlivé látky, přičemž nejsou zohledňovány účinky chemických směsí. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV vítá skutečnost, že látky PFAS byly doplněny jako skupina 24 látek s prahovou hodnotou pro skupinu, a rovněž vítá zavedení prahové hodnoty pro pesticidy v povrchových vodách a prahové hodnoty pro léčivé přípravky v podzemních vodách. Ačkoli některé z těchto prahových hodnot mohou být příliš vysoké na to, aby poskytovaly ochranu, je to v souladu s ambicí Strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek regulovat látky jako skupinu. Takové prahové hodnoty by však měly být vypracovány i pro jiné skupiny látek, včetně bisfenolů, pyrethroidů a neonikotinoidů. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ačkoliv jsou pesticidy zakázány, mohou být nadále přítomny v životním prostředí, kde ohrožují vodní organismy a lidské zdraví – důvodem mohou být buď zákonné výjimky, nezákonné používání, nebo skutečnost, že se příslušná látka obtížně rozkládá. Velká většina pesticidů zjištěných ve vodě v některých členských státech není povolena, např. DDT, lindan, atrazin a endosulfan (8). Je zásadní, aby monitorování a úsilí o snížení jejich přítomnosti nadále pokračovalo. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Navrhuje se rovněž vypustit článek 16 rámcové směrnice o vodě, protože již zastaral. To je však správné pouze částečně, protože by tím došlo ke zrušení dvacetileté lhůty pro postupné odstranění prioritních nebezpečných látek. Povinnost jejich postupného odstranění, která je jedním z hlavních cílů rámcové směrnice o vodě, je vymahatelná pouze tehdy, je-li spojena s jasnou lhůtou. Již podle stávající rámcové směrnice o vodě byla povinnost postupného odstranění obecně ignorována, a čím méně konkrétní bude, tím více se ji orgány budou snažit ignorovat. To by představovalo vážné oslabení. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | S odkazem na přístup „jedna látka, jedno posouzení“ v rámci Strategie pro udržitelnost v oblasti chemických látek návrh svěřuje Evropské agentuře pro chemické látky (ECHA) ústřední úlohu, pokud jde o převzetí souboru povinností od GŘ ENVI a JRC při určování látek znečišťujících vodu a souvisejících norem kvality. Vzhledem k tomu, že se ECHA zabývá především chemickými látkami, na něž se vztahuje nařízení o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), které nezahrnuje pesticidy a léčivé přípravky, vyzývá EHSV agenturu ECHA, aby posílila své (právní a technické) kapacity v oblasti léčivých přípravků a pesticidů, tak aby byla schopna plnit nové úkoly. EHSV rovněž doporučuje, aby agentura ECHA v této souvislosti spolupracovala s kvalifikovanými partnery, a to i na regionální úrovni, např. s univerzitami a jejich laboratořemi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Je třeba učinit více pro bezpečnost a ochranu zdraví na pracovišti, mj. v zemědělsko-potravinářském průmyslu. EHSV v této souvislosti žádá, aby byly vypracovány konkrétní pokyny pro průmyslová odvětví, která ve výrobních procesech využívají vodu s různými látkami. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | EHSV vítá skutečnost, že údaje z monitorování a výsledný stav by měly být zpřístupňovány Evropské agentuře pro životní prostředí a veřejnosti alespoň jednou ročně, a nikoli každých šest let, jak tomu bylo dříve. To poskytne aktuálnější představu o stavu evropských vod a pokroku při dosahování cíle rámcové směrnice o vodě. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV vítá ustanovení o používání metod založených na účincích pro monitorování estrogenních látek. Zachytí se tak účinek všech estrogenních látek s podobnými účinky, a nikoli pouze tří estrogenních látek monitorovaných pomocí konvenčních chemických metod. Ačkoli zahrnutí spouštěcích hodnot do definice normy kvality životního prostředí otevírá možnost zavést při budoucím posuzování chemického stavu monitorování účinků směsí založené na účincích, Komise by měla být zmocněna k předložení aktů v přenesené pravomoci s cílem vyžadovat další využívání monitorování založeného na účincích. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Normy kvality týkající se glyfosátu byly stanoveny před vydáním konečného stanoviska Vědeckého výboru pro zdravotní, environmentální a vznikající rizika (SCHEER), aniž by bylo uvedeno, že budou revidovány na základě konečného vědeckého stanoviska, což znamená, že se nebere v úvahu příspěvek občanské společnosti v rámci konzultace výboru SCHEER. Výbor SCHEER by měl zohlednit rovněž názory občanské společnosti (9) na toto konečné stanovisko. Ještě není pozdě, protože proces revize norem environmentální kvality týkajících se glyfosátu stále probíhá, jak vyžaduje rámcová směrnice o vodě. Z toho by měl vycházet návrh Komise na stanovení prahových hodnot pro povrchové vody. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EHSV se domnívá, že žádné jednotlivé NEK týkající se pesticidů by neměly být vyšší než navrhovaný parametr „pesticidy celkem“ (0,5 μg/l) (10). Proto by navrhovaná NEK pro vnitrozemské povrchové vody, které se nevyužívají k odběru pitné vody (86,7 μg/l), neměla být zavedena. EHSV místo toho na základě přístupu předběžné opatrnosti doporučuje, aby se na všechny vnitrozemské povrchové vody vztahovala navrhovaná NEK týkající se povrchové vody využívané k odběru pitné vody (0,1 μg/l). V souladu s praxí, podle níž se pro „ostatní povrchové vody“ používají prahové hodnoty, které jsou o jeden řád nižší než prahové hodnoty pro „vnitrozemské povrchové vody“, by následně měla být hodnota NEK pro „ostatní povrchové vody“ změněna na 0,01 μg/l. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Individuální prahová hodnota pro pesticidy v podzemních vodách vychází z toho, co bylo možné analyzovat analytickými metodami v 90. letech 20. století (11). Od té doby bylo dosaženo technického pokroku a nyní je možné zjistit nižší koncentrace. V povrchových vodách jsou již pro několik pesticidů stanoveny nižší prahové hodnoty. EHSV vyjadřuje politování nad tím, že Komise při revizi látek znečišťujících povrchové a podzemní vody nepřezkoumala individuální prahovou hodnotu pro pesticidy. V případě podzemních vod se pro přípravky na ochranu rostlin používá prahová hodnota 0,1 μg/l, která je subjektivně stanovena na základě analytických technik. V současné době jsou k dispozici lepší techniky, které umožňují získat vědecké informace pro stanovení prahových hodnot na základě skutečného rizika, jež je s různými látkami spojeno. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Stále chybí ukazatele pro monitorování zdraví systémů podzemních vod, jako je teplota, a to navzdory skutečnosti, že věda již poskytuje spolehlivé poznatky pro stanovení příslušných kritérií. EHSV si klade otázku, proč Komise taková relevantní kritéria do svého návrhu nezahrnula. Tato kritéria by měla být doplněna do přílohy I směrnice o podzemních vodách v souladu s 20. bodem odůvodnění a čl. 4 odst. 5 této směrnice a měla by být v souladu s požadavky týkajícími se podzemních vod uvedenými v usnesení Evropského parlamentu o provádění vodohospodářských právních předpisů (17. prosince 2020). |
| --- | --- |

4.6.

V Bruselu dne 22. února 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Zpráva EEA č. 7/2018, European waters: Assessment of status and pressures 2018.

1

(2)  European Water Association (EWA), Water Manifesto.

2

(3)  EEA, zpráva č. 9/2021, Drivers of and pressures arising from selected key water management challenges: A European overview.

3

(4)  Evropská komise, Green taxation and other economic instruments – Internalising environmental costs to make the polluter pay.

4

(5)  EÚD, Zvláštní zpráva 12/2021: Zásada „znečišťovatel platí“: její uplatňování v environmentálních politikách a opatřeních EU není jednotné.

5

(6)  Stanovisko EHSV Použití Aarhuské úmluvy – přístup k právní ochraně v záležitostech životního prostředí (Úř. věst. C 123, 9.4.2021, s. 66).

6

Použití Aarhuské úmluvy – přístup k právní ochraně v záležitostech životního prostředí

(7)  Například povolení podle nařízení o přípravcích na ochranu rostlin musí být přezkoumána, pokud je ohrožen chemický stav podle rámcové směrnice o vodě.

7

(8)  PAN Europe and Ecologistas en Acción, Ríos hormonados: Contamination of Spanish Rivers with Pesticides.

8

(9)  Joint NGO analysis of the Commission‘s proposal for a revised list of priority substances for surface and groundwater.

9

(10)  COM(2022) 540 final, Příloha I.

10

(11)  Viz poznámky agentury EMA v dokumentu Guideline on assessing the environmental and human health risks of veterinary medicinal products in groundwater a agentury EEA v dokumentu ETC/ICM Report 1/2020: Pesticides in European rivers, lakes and groundwater – Data assessment.

11

---

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/46 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/46

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu

[COM(2022) 542 final – 2022/0347 (COD)]

(2023/C 146/08)

| Zpravodaj: | Kęstutis KUPŠYS |
| --- | --- |

Zpravodaj:

Kęstutis KUPŠYS

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropský parlament, 19. 1. 2023
  Rada, 24. 1. 2023 |
| --- | --- |
| Právní základ | čl. 192 odst. 1 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí |
| Přijato v sekci | 3. 2. 2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 22. 2. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 145/9/12 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropský parlament, 19. 1. 2023

Rada, 24. 1. 2023

Právní základ

čl. 192 odst. 1 a článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Zemědělství, rozvoj venkova, životní prostředí

Přijato v sekci

3. 2. 2023

Přijato na plenárním zasedání

22. 2. 2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

145/9/12

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Čisté ovzduší je jedním ze základních lidských práv, a proto EHSV velmi vítá návrh revize směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší. Výbor doporučuje, aby byly normy EU pro kvalitu ovzduší (včetně norem pro ozon ve formě mezních hodnot) nejpozději do roku 2030 plně sladěny s aktualizovanými globálními pokyny Světové zdravotnické organizace (WHO) pro kvalitu ovzduší a současně byl vymezen silný podpůrný rámec zahrnující mezní hodnoty, mechanismy prosazování a jasná pravidla řízení. Omezení znečištění ovzduší má značné vedlejší přínosy, pokud jde o zmírňování změny klimatu, energetickou bezpečnosti a biologickou rozmanitost, a zvyšuje odolnost obyvatelstva vůči pandemiím. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV vítá přístup Komise, který se zaměřuje na poměr přínosů a nákladů, vyjadřuje však politování nad tím, že za nejdůležitější ukazatel, který má být v této revizi zohledněn, je považován tento poměr, a nikoli maximální ochrana lidského života a zdraví. To vede k tomu, že upřednostňovaným řešením je „užší sladění“, a nikoli „úplné sladění“. S výjimkou oxidu dusičitého se zdá, že návrh usiluje o sladění s pokyny WHO z roku 2005, a nikoli s nejnovějšími pokyny, které byly zveřejněny v září 2021. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Normy pro čisté ovzduší tvoří jeden právní rámec, snižování emisí však spadá do působnosti jiných legislativních balíčků. Výbor je přesvědčen, že ambiciózní a v pravý čas prosazené limity a pravidla směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší spolu s účinnými odvětvovými opatřeními povedou k přijetí smělých kroků na vnitrostátní a místní úrovni. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Zapojit by se měli také občané, kteří by se měli dozvědět o souvislosti mezi svým životním stylem, jednáním a spotřebními návyky na straně jedné a úrovněmi znečištění na straně druhé. Lépe informovaní lidé jsou mnohem více motivováni jednat a lze tak snadněji dosáhnout dlouhodobé změny chování. EHSV proto vyzývá k navýšení finančních prostředků určených na projekty v oblasti občanské vědy související se znečištěním v rámci programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Výbor důrazně podporuje právo na náhradu škody pro osoby, které utrpěly újmu na zdraví v důsledku znečištění ovzduší, a to, aby byly pro fyzické a právnické osoby v daném členském státě, které pravidla porušily, stanoveny sankce. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Znečištění vnějšího (venkovního) ovzduší je nejdůležitější environmentální příčinou zdravotních problémů v EU, přičemž se odhaduje, že každý rok předčasně umírá více než 300 000 lidí (1). WHO uvádí, že znečištění ovzduší ve městech i ve venkovských oblastech podle odhadů každý rok způsobuje 4,2 milionu předčasných úmrtí (2) na celém světě. To je způsobeno kumulativními účinky znečištění ovzduší na veřejné zdraví. Například expozice jemným částicím (PM) o průměru 2,5 mikronů nebo menším (PM2,5) způsobuje mnoho zdravotních problémů, včetně kardiovaskulárních a respiračních onemocnění a různých druhů rakoviny. Znečištění ovzduší rovněž poškozuje naše životní prostředí a způsobuje acidifikaci, eutrofizaci a ztráty na úrodě. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Překročení mezních hodnot kvality ovzduší je běžně zaznamenáváno v celé EU (3), přičemž koncentrace značně převyšují nejnovější doporučení WHO (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES (5) o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/107/ES (6) o obsahu arsenu, kadmia, rtuti (Hg), niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší stanoví pravidla pro řízení znečištění ovzduší a normy EU pro kvalitu ovzduší pro 12 látek znečišťujících ovzduší: oxid siřičitý (SO2), oxid dusičitý (NO2)/oxidy dusíku (NOx), částice (PM10 a PM2,5), ozon (O3), benzen (C6H6), olovo (Pb), oxid uhelnatý (CO), arsen (As), kadmium (Cd), nikl (Ni) a benzo[a]pyren (C20H12). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kontrola účelnosti (7) dospěla k závěru, že stávající směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší pomohly snížit znečištění ovzduší. Počet předčasných úmrtí způsobených znečištěním ovzduší je o 70 % nižší než v 90. letech minulého století. Vnější ovzduší na našem kontinentu je však stále příliš znečištěné, což škodí zdraví lidí a životnímu prostředí. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Pokud jde o to, jak jsou škodlivé pro lidské zdraví, největší dopad ze znečišťujících látek mají v Evropě PM2,5, NO2 a přízemní ozon. Evropská unie chce dosáhnout nulového znečištění nejpozději do roku 2050, a to v součinnosti s úsilím o dosažení klimatické neutrality. V mezidobí je cílem současné revize směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší mimo jiné:






  — | zavést přísnější normy kvality ovzduší, které budou více sladěny s novými pokyny WHO, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

zavést přísnější normy kvality ovzduší, které budou více sladěny s novými pokyny WHO,

| — | podporovat právo na čisté ovzduší a zlepšit přístup ke spravedlnosti, |
| --- | --- |

—

podporovat právo na čisté ovzduší a zlepšit přístup ke spravedlnosti,

| — | zavést účinnější sankce a režimy kompenzací pro případy porušení pravidel kvality ovzduší, |
| --- | --- |

—

zavést účinnější sankce a režimy kompenzací pro případy porušení pravidel kvality ovzduší,

| — | posílit pravidla pro monitorování a modelování v oblasti kvality ovzduší na podporu preventivních kroků a cílených opatření, |
| --- | --- |

—

posílit pravidla pro monitorování a modelování v oblasti kvality ovzduší na podporu preventivních kroků a cílených opatření,

| — | vyjasnit požadavky na definici, přijetí a provádění zákonných a účinných plánů v oblasti kvality ovzduší s cílem předcházet porušování právních předpisů a také zjednávat nápravu, |
| --- | --- |

—

vyjasnit požadavky na definici, přijetí a provádění zákonných a účinných plánů v oblasti kvality ovzduší s cílem předcházet porušování právních předpisů a také zjednávat nápravu,

| — | zlepšit přístup k veřejným informacím a jejich kvalitu. |
| --- | --- |

—

zlepšit přístup k veřejným informacím a jejich kvalitu.

3.   Obecné připomínky

Cesta k nulovému znečištění

| 3.1. | Právo na čisté ovzduší je mezinárodně uznaným základním lidským právem (8). Proto EHSV velmi vítá návrh revize směrnic o kvalitě vnějšího ovzduší Právní předpisy EU v oblasti kvality ovzduší se ukázaly být jedním z klíčových a zásadních nástrojů ke snížení znečištění ovzduší v EU. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Úroveň sladění norem EU pro kvalitu ovzduší s nejnovějšími pokyny WHO je otázkou politického rozhodnutí a závisí na ambicích na úrovni států a měst. Komise přezkoumala tři scénáře (a příslušná řešení) a popsala je ve své zprávě o posouzení dopadů (9). Volba mezi nimi je politická, a nikoli „čistě vědecká“. Tato tři řešení se liší různými úrovněmi ambicí – „úplným sladěním“ (I-1), „užším sladěním“ (I-2) a „částečným sladěním“ (I-3). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV vítá přístup Komise, který se zaměřuje na poměr přínosů a nákladů, vyjadřuje však politování nad tím, že za nejdůležitější ukazatel, který má být v této revizi zohledněn, je považován tento podíl, a nikoli maximální ochrana lidského života a zdraví, což vede k tomu, že je volena politická možnost I-2 – „užší sladění“. S výjimkou NO2 návrh fakticky usiluje o sladění s pokyny WHO z roku 2005, a nikoli s pokyny novými, které byly zveřejněny v roce 2021. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV naléhavě vyzývá k posouzení pokroku a přezkumu cílů v co nejkratší lhůtě a k plnému sladění norem EU v oblasti kvality ovzduší s aktualizovanými pokyny WHO, a to nejpozději do roku 2030. Toto sladění by mělo být doprovázeno silným podpůrným rámcem zahrnujícím mezní hodnoty, mechanismy prosazování a jasná pravidla řízení. |
| --- | --- |

3.4.

Omezení stávajícího návrhu

| 3.5. | Většina členských států bohužel stále neplní stávající normy EU pro kvalitu ovzduší a nepřijímá účinná opatření ke zlepšení kvality ovzduší – což dokládá počet probíhajících řízení o nesplnění povinnosti. Proto se očekávalo, že revize nejen stanoví vhodnou úroveň ambicí v souladu s vědeckými poznatky, aby tak podnítila přijetí rozhodnějších iniciativ, ale také zlepší pravidla pro provádění a prosazování s cílem lépe pomáhat členským státům a příslušným orgánům a poskytovat jim vodítko. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Výbor vyzývá k odstranění případných nedostatků v právních předpisech, které se týkají zdraví a ochrany životního prostředí. Články 16 a 17 obsahují pravidla pro odečtení zdrojů znečištění ovzduší pocházejících ze zimního posypu silnic pískem nebo solí a přírodních zdrojů znečištění ovzduší od povinností spojených s dodržováním právních předpisů. Podle názoru Výboru je tento přístup v rozporu s cíli příslušných právních předpisů. Přírodní zdroje znečištění a zdroje pocházející z lidské činnosti se sčítají a zesilují účinek znečišťujících látek. Opomíjením přírodních zdrojů znečištění ovzduší bychom i nadále ohrožovali životy lidí. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podobně se v článku 29 stanoví, že členské státy mají stanovit účinné, přiměřené a odrazující sankce pro „fyzické a právnické osoby“ v daném členském státě, které porušily pravidla. Jedná se o krok správným směrem, který Výbor důrazně podporuje, neboť je velmi důležité, aby existoval fungující sankční režim, který bude řešit případy nedodržování předpisů, a současně článek 28 a jeho ustanovení o právu na náhradu škody pro osoby, jež utrpěly (dokonce i částečnou) škodu na lidském zdraví v důsledku znečištění ovzduší. Výbor žádá, aby byla určena jasná a zcela racionální vazba mezi zdrojem znečišťující látky a znečišťovatelem, díky čemuž se vyjasní odpovědnost a související sankce. Požaduje rovněž, aby byly dále upřesněny plány kvality ovzduší a související opatření k nápravě (včetně finančních sankcí) pro případy, kdy ve stanovené lhůtě nebudou splněny normy kvality ovzduší. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Zvláštní důraz by měl být kladen na ozon. Podle odhadu EEA způsobuje expozice ozonu 24 000 předčasných úmrtí ročně. (10) Ozon je znečišťující látka, která není přímo emitována primárními zdroji. Vzniká v důsledku řady komplexních reakcí v ovzduší, které pohání energie přenesená na molekuly oxidu dusičitého, když absorbují světlo ze slunečního záření (11). Účinky přízemního („toxického“) ozonu na zdraví jsou dobře známy: nedávný epidemiologický výzkum ukázal, že expozice ozonu je spojena se zvýšenou úmrtností a nemocností (12) a se závažným poškozením přírody a plodin. Dosud nebyla přijata žádná účinná opatření k rychlému snížení emisí prekurzorů ozonu, jako je methan, a to navzdory nedávnému zveřejnění akčního plánu EU pro metan v rámci Globálního methanového závazku. Výbor však vítá záměr zabývat se v roce 2025 v rámci přezkumu směrnice o národních závazcích ke snížení emisí možností zahrnout metan mezi regulované znečišťující látky. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | V článku 13 Komise navrhuje stanovit „mezní hodnoty“ pro téměř všechny látky znečišťující ovzduší, na které se v současné době vztahují „cílové hodnoty“, s výjimkou ozonu, na který se stále vztahují pouze „cílové hodnoty“. Tato výjimka je odůvodněna „složitými charakteristikami jeho tvorby v atmosféře, které ztěžují úkol posoudit proveditelnost dodržování přísných mezních hodnot“. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Výbor se domnívá, že tyto „cílové hodnoty“ nebudou dostatečně motivovat členské státy a příslušné orgány ke snížení přízemního ozonu – jedné ze tří nejzávažnějších znečišťujících látek. Pro snížení toxického ozonu však existují řešení. Omezení prekurzorů ozonu, jako jsou NO2, nemethanové těkavé organické sloučeniny (NMVOC) a emise methanu, přispěje ke snížení koncentrací ozonu. Mezi účinné způsoby, jak následně snížit přízemní ozon, patří zlepšení emisních norem pro vozidla, omezení používání nebo zákaz rozpouštědel, barev nebo postřikovačů s vysokým obsahem těkavých organických sloučenin (VOC), účinné snižování emisí methanu z energetiky, odpadového hospodářství a zemědělství (největší přispěvatel). Tyto známé nástroje by měly být plně využívány. Výbor doporučuje plně sladit normy EU týkající se ozonu ve formě „mezní hodnoty“ s globálními pokyny WHO pro kvalitu ovzduší z roku 2021. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kromě návrhu Komise by měla být zřízena další monitorovací místa pro ultrajemné částice (UFP), černý uhlík a amoniak. Navrhovaná hustota nestačí k vypracování epidemiologických studií. Monitorovací místa musí být naplánována tak, aby údaje z nich získané poskytovaly místním zdravotním orgánům dostatečné informace o tom, jaká zdravotní rizika vyplývají z místního znečištění, včetně znečištění způsobeného novými znečišťujícími látkami vzbuzujícími obavy, a to zejména pokud jde o zranitelné skupiny obyvatelstva a vysoce znečištěné oblasti. |
| --- | --- |

3.11.

Zvláštní odvětvová opatření

| 3.12. | Pokud jde o článek 10 návrhu, Výbor navrhuje, aby každý členský stát zavedl pro každé město s více než 250 000 obyvateli alespoň jednu monitorovací „superlokalitu“ v městské pozaďové oblasti. Členské státy, které města s více než 250 000 obyvateli nemají, by měla mít povinnost zavést alespoň jednu monitorovací „superlokalitu“ v městské pozaďové oblasti. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kromě toho, že WHO poskytuje zdravotnické pokyny, doporučuje chránit přírodu a čistotu ovzduší a investovat do čisté energie s cílem zajistit rychlou a zdravou transformaci energetiky, což bude mít rovněž vedlejší přínosy z hlediska boje proti změně klimatu. WHO rovněž doporučuje budovat zdravá města vhodná k životu: podporovat čistší a aktivní mobilitu, jako je veřejná doprava, jízda na kole a chůze; dále doporučuje přestat využívat peníze daňových poplatníků na dotování fosilních paliv, která způsobují znečištění ovzduší, a propagovat zdravé stravování. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Tato doporučení by měla být také vodítkem pro rozhodování na evropské úrovni. Zelená dohoda pro Evropu a příslušné iniciativy s tak širokou působností, jako je iniciativa „Fit for 55“ nebo REPowerEU, by měly být přijímány a prováděny s ohledem na ochranu veřejného zdraví a životního prostředí (13). Měly by rovněž sloužit cílům zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí a bezpečnosti dodávek energie a zohledňovat geopolitická hlediska. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV proto vidí v návrhu prostor pro další zlepšení. Úskalí návrhu Komise jasně spočívá v tom, že se zabývá pouze tím, co je dnes technicky kvantifikovatelné. Dopady politických opatření jsou modelovány až po maximální technicky proveditelné snížení, přičemž již základní scénář podhodnocuje potenciál. K zajištění čistšího ovzduší by nepochybně pomohlo přijetí dalších účinných odvětvových právních předpisů (např. v odvětvích dopravy, vytápění domácností a v potravinářsko-zemědělském odvětví):






  — | regulace všech znečišťujících látek, které poškozují lidské zdraví, životní prostředí a klima, |
| --- | --- | --- |

3.15.

—

regulace všech znečišťujících látek, které poškozují lidské zdraví, životní prostředí a klima,

| — | stanovení přísných mezních hodnot emisí pro kamna a kotle v rámci revize norem týkajících se ekodesignu, |
| --- | --- |

—

stanovení přísných mezních hodnot emisí pro kamna a kotle v rámci revize norem týkajících se ekodesignu,

| — | zajištění toho, aby potravinářsko-zemědělské odvětví rovněž přispívalo k dosažení úrovní uvedených v pokynech WHO do roku 2030, zejména ke snížení emisí amoniaku a methanu, |
| --- | --- |

—

zajištění toho, aby potravinářsko-zemědělské odvětví rovněž přispívalo k dosažení úrovní uvedených v pokynech WHO do roku 2030, zejména ke snížení emisí amoniaku a methanu,

| — | podpora veřejné dopravy a odrazování od používání osobních automobilů, |
| --- | --- |

—

podpora veřejné dopravy a odrazování od používání osobních automobilů,

| — | snížení mezních hodnot emisí z vozidel EU na celosvětově nejnižší možnou úroveň (a jejich co nejrychlejší zavedení) při postupném vyřazování spalovacích motorů, |
| --- | --- |

—

snížení mezních hodnot emisí z vozidel EU na celosvětově nejnižší možnou úroveň (a jejich co nejrychlejší zavedení) při postupném vyřazování spalovacích motorů,

| — | zlepšení testování, schvalování a certifikace vozidel, |
| --- | --- |

—

zlepšení testování, schvalování a certifikace vozidel,

| — | monitorování emisí na silnici, např. pomocí technologie dálkového snímání, |
| --- | --- |

—

monitorování emisí na silnici, např. pomocí technologie dálkového snímání,

| — | harmonizace evropského rámce (14) pro nízkoemisní/bezemisní zóny a zavedení jednotného portálu na úrovni EU pro kontrolu a registraci vozidel při vstupu do těchto zón. |
| --- | --- |

—

harmonizace evropského rámce (14) pro nízkoemisní/bezemisní zóny a zavedení jednotného portálu na úrovni EU pro kontrolu a registraci vozidel při vstupu do těchto zón.

| 3.16. | Normy pro čisté ovzduší tvoří jeden právní rámec, snižování emisí však spadá do působnosti jiných legislativních balíčků. Výbor se domnívá, že koncepce nízkoemisních/bezemisních zón nabízí skvělý příklad „osvědčeného postupu“. Například v Bruselu by nejspíš neexistovala nízkoemisní zóna, pokud by neexistovaly normy pro prosazování opatření stanovených k dosažení těchto cílů. Později – jelikož stále více měst dosahuje norem – je třeba hlavní cíle aktualizovat na základě vědeckých poznatků, aby se kvalita ovzduší neustále zlepšovala. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Výše popsaný proces vytváří pozitivní spirálu kroků a jejich důsledků. Ambiciózní a v pravý čas prosazené limity a pravidla směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší spolu s účinnými odvětvovými opatřeními povedou k přijímání smělých kroků na vnitrostátní a místní úrovni. Tím se usnadní dosažení ambiciózních cílů v oblasti čistého ovzduší. Výbor se domnívá, že v posouzení dopadů a v návrhu nejsou plně zohledněny všechny proveditelné příležitosti existující v rámci této série dílčích kroků a jejich důsledků. Pokud by byly začleněny do původního plánu návrhu, bylo by bývalo možné zvolit možnost „úplné sladění“ (I-1), a nikoli méně ambiciózní I-2 „těsnější sladění“. |
| --- | --- |

3.17.

Zvyšování informovanosti veřejnosti

| 3.18. | Navzdory tomu, že se situace od 90. let 20. století zlepšila, je kvalita ovzduší pro evropské občany stále vážným důvodem ke znepokojení. Většina (přes 80 %) Evropanů se domnívá, že zdravotní potíže, jako jsou respirační onemocnění, astma a kardiovaskulární onemocnění, jsou v jejich zemích vážnými problémy, které jsou způsobeny znečištěním ovzduší (15). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Většina Evropanů se necítí být dobře informována (60 %) a téměř polovina respondentů průzkumu zastává názor, že kvalita ovzduší se v posledních deseti letech zhoršila (47 %). Navzdory skutečnosti, že počet osob vystavených silně znečištěnému ovzduší neustále klesá, ty, které mu vystaveni jsou, stále trpí obrovskými zdravotními problémy a nemají žádné hmatatelné důkazy o tom, že se kvalita vnějšího ovzduší zlepšuje. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Zatím není jasné, kam až by mohla sahat proaktivita občanů, pokud jde o kroky zaměřené na přímé či nepřímé zlepšení kvality vnějšího ovzduší. Zvyšování povědomí má však dvojí dopad: |
| --- | --- |

3.20.

| 3.20.1. | Zaprvé by se Evropané měli dozvědět o souvislosti mezi svým životním stylem, jednáním, spotřebními návyky na jedné straně a úrovněmi znečištění na straně druhé. Pokud by veřejnost věděla o této jasné souvislosti, snáze by akceptovala zavádění politických opatření, která by se týkala změny chování. |
| --- | --- |

3.20.1.

| 3.20.2. | Zadruhé by účinnost těchto politických opatření byla mnohem vyšší a přinesla by kumulativní výsledky, pokud by se občané dozvěděli o výsledcích změny svého chování. Zlepšení kvality vnějšího ovzduší je jasně viditelné „pouhým okem“, zejména v městském prostředí, avšak vědecké údaje prezentované interaktivním a snadno pochopitelným způsobem mohou usnadnit vznik pozitivní spirály. Lépe informovaní lidé jsou mnohem více motivováni jednat a lze tak snadněji dosáhnout dlouhodobé změny chování. |
| --- | --- |

3.20.2.

| 3.21. | Občanská věda je jedním z rozhodujících faktorů při utváření veřejného mínění o všech problémech souvisejících se znečištěním a jejich dopadech na životy občanů. EHSV poukazuje na úspěch iniciativ, jako je „CurieuzeNeuzen“ (16), které výrazně usnadnily akceptování nízkoemisních zón ze strany veřejnosti v několika belgických městech, a vyzývá k navýšení finančních prostředků určených na projekty v oblasti občanské vědy související se znečištěním v rámci programu Horizont Evropa. |
| --- | --- |

3.21.

4.   Konkrétní připomínky týkající se látek znečišťujících ovzduší, které nově vzbuzují obavy

Ultrajemné částice

| 4.1. | Ultrajemné částice jsou částice o průměru 0,1 μm (100 nm) nebo menším. Tyto částice pocházejí z přírodních nebo antropogenních zdrojů, jako jsou činnosti, při kterých dochází ke spalování. Navzdory stále četnějším důkazům o dopadu UFP na zdraví nejsou tyto znečišťující látky regulovány stávajícími směrnicemi o kvalitě vnějšího ovzduší. EHSV vnímá stále větší ambici promítnout stávající poznatky o dopadu na zdraví do podoby politických doporučení, je však třeba shromáždit v této věci další informace. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EHSV proto vyzývá k přijetí dalších cílených opatření prostřednictvím programu Horizont Evropa s cílem systematicky financovat výzkum v oblasti UFP. Navzdory absenci konkrétních ukazatelů týkajících se UFP by mohlo být vhodné zahájit veřejnou osvětovou kampaň s cílem informovat evropské občany o „nově se objevujících“ rizicích spojených s touto nedostatečně diskutovanou třídou znečišťujících látek. |
| --- | --- |

4.2.

Černý uhlík

| 4.3. | Černý uhlík (BC) jsou jemné částice vznikající spalováním fosilních paliv nebo biomasy. BC má nepříznivé účinky na zdraví, vyvolává onemocnění srdce nebo plic, ale také urychluje změnu klimatu, neboť 1 tuna BC má účinek na globální oteplování až 1 500krát vyšší než 1 tuna CO2. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Výbor bere v úvahu odkazy na studie WHO (17), v nichž jsou zjištěny statisticky významné zdravotní dopady expozice černému uhlíku na úrovni 1,08 až 1,15 μg/m3. WHO však tyto úrovně ve svém doporučení osvědčených postupů neschválila. Výbor se domnívá, že by to nemělo být záminkou k tomu, aby nebyla přijata žádná opatření týkající se černého uhlíku. Podobně by měla být přijata opatření ke snížení úrovní UFP jako v případě PM2,5 a PM10. Pokud se bude další tři nebo pět let čekat na důkazy z některých výzkumných projektů financovaných EU nebo na další pokyny WHO, tisíce občanů přijdou o život a urychlí se klimatická krize. |
| --- | --- |

4.4.

Amoniak

| 4.5. | Amoniak (NH3) je anorganická sloučenina dusíku a vodíku. Vysoké úrovně amoniaku poškozují plíce a jsou příčinou úmrtnosti. NH3 významně přispívá k nadměrným úrovním sekundárních částic. Zhoršuje také naše životní prostředí a poškozuje biologickou rozmanitost vlivem acidifikace a eutrofizace. Snížení emisí amoniaku lze dosáhnout v potravinářsko-zemědělském odvětví, v odvětví dopravy a v odvětví „používání rozpouštědel a produktů“. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | WHO nevydala žádná doporučení pro koncentrace amoniaku ve vnějším ovzduší v souvislosti s dopady na zdraví. Jeho dopad na zdraví a životní prostředí je však dobře zdokumentován (18), neboť emise amoniaku přispívají k tvorbě sekundárních částic PM2,5, pro něž existují pokyny WHO pro kvalitu ovzduší. Odborníci navrhli dlouhodobou kritickou úroveň u vegetace (vyšších rostlin) ve výši 3 μg/m3. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Nedávný návrh přezkumu směrnice o průmyslových emisích (IED) (19) a jeho vyšší ambice, pokud jde o snížení průmyslových emisí a rozšíření její oblasti působnosti na největší zemědělské podniky zabývající se chovem hospodářských zvířat v EU, mohou významně přispět ke snížení emisí amoniaku, protože hlavním zdrojem emisí NH3 je zemědělství a přibližně 3⁄4 emisí v EU jsou zapříčiněny hospodařením se statkovými hnojivy z chovu hospodářských zvířat (20). Směrnice IED by však měla být prováděna přiměřeným a nákladově efektivním způsobem, aby se zabránilo dalšímu navýšení výrobních nákladů v zemědělsko-potravinářském odvětví (21). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV se domnívá, že má-li být lidem zajištěno živobytí, zdraví a dobré životní podmínky, je rovněž zapotřebí rozsáhlý mechanismus podpory pro zranitelné osoby a průmyslová odvětví, aby byla praktická řešení týkající se emisí NH3 v chovu hospodářských zvířat dostupná v praxi. Tato podpůrná opatření by měla zahrnovat financování nových technologií, které jsou již známé, a dalšího výzkumu. Zemědělské podniky zabývající se chovem hospodářských zvířat by měly být obecně motivovány k provádění změn vedoucích k šetrnějšímu přístupu k životnímu prostředí a zdraví při současném zachování zásadní funkce dodávky zboží obyvatelstvu (22). |
| --- | --- |

4.8.

V Bruselu dne 22. února 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  EEA, Health impacts of air pollution in Europe (Dopady znečištění ovzduší v Evropě na zdraví).

1

(2)  WHO, Ambient (outdoor) air pollution (Znečištění vnějšího (venkovního) ovzduší).

2

(3)  EEA, Europe's air quality status 2022 (Stav kvality ovzduší v Evropě 2022).

3

(4)  WHO, Global air quality guidelines (Globální pokyny pro kvalitu ovzduší).

4

(5)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES ze dne 21. května 2008 o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu (Úř. věst. L 152, 11.6.2008, s. 1).

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/107/ES ze dne 15. prosince 2004, o obsahu arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší (Úř. věst. L 23, 26.1.2005, s. 3).

6

(7)  CIRCABC, Air Policy (Politika v oblasti ochrany ovzduší).

7

(8)  Rezoluce Valného shromáždění OSN A/76/L.75 a NAT/824.

8

(9)  Evropská komise, Kvalita ovzduší – revize pravidel EU.

9

(10)  EEA, Health impacts of air pollution in Europe (Dopady znečištění ovzduší v Evropě na zdraví).

10

(11)  WHO, Global air quality guidelines (Globální pokyny pro kvalitu ovzduší).

11

(12)  EPA, Health Effects of Ozone in the General Population (Dopady ozonu na zdraví v obecné populaci).

12

(13)  Zvláštní pozornost by měla být věnována novým emisním normám pro vozidla Euro 7, neboť silniční doprava je hlavní příčinou znečištění vnějšího ovzduší v městských oblastech. Mnoho zúčastněných stran (např. organizace Transport & Environment) uvádí, že očekávání ohledně normy Euro 7 se nepodařilo naplnit.

13

(14)  EHSV konstatuje, že strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu (COM(2020) 789 final) zahrnuje závazek Komise zadat specializovanou studii o řešeních, která umožní účinnější a uživatelsky přívětivější režimy omezení vjezdu vozidel do měst při současném respektování zásady subsidiarity.

14

(15)  Eurobarometr, Attitudes of Europeans towards Air Quality (Postoj Evropanů ke kvalitě ovzduší). Souvislost mezi rakovinou a znečištěním je zohledněna v rámci dokumentu COM(2021) 44. EHSV se domnívá, že je třeba do budoucích průzkumů Eurobarometru doplnit dotaz ohledně otázky rakoviny (a také diabetu a demence) coby důsledku znečištění ovzduší.

15

(16)  CurieuzeNeuzen in Vlaanderen. Podobné kampaně uspořádaly skupiny občanské společnosti také v Německu, Irsku, Itálii, Litvě, Polsku, na Slovensku a v několika dalších zemích EU.

16

(17)  UNEP, Health effects of black carbon (Dopady černého uhlíku na zdraví).

17

(18)  EHK OSN, Towards Cleaner Air, Scientific Assessment Report 2016 (Směrem k čistšímu ovzduší, zpráva o vědeckém hodnocení za rok 2016).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

19

(20)  76,2 % v roce 2020 podle vnitrostátního přehledu emisí látek znečišťujících ovzduší.

20

(21)  Stanovisko EHSV Přezkum směrnice o průmyslových emisích a nařízení o evropském registru úniků a přenosů znečišťujících látek (E-PRTR) (Úř. věst. C 443, 22.11.2022, s. 130).

21

(22)  Stanovisko EHSV Přezkum směrnice o průmyslových emisích a nařízení o evropském registru úniků a přenosů znečišťujících látek (E-PRTR) (Úř. věst. C 443, 22.11.2022, s. 130).

22

---

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/53

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Sdělení o směrech pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí EU

(COM(2022) 583 final)

(2023/C 146/09)

| Zpravodaj: | Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Spoluzpravodajka: | Dominika BIEGON |

Zpravodaj:

Krister ANDERSSON

Spoluzpravodajka:

Dominika BIEGON

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 19.12.2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato v sekci | 1.2.2023 |
| Přijato na plenárním zasedání | 23.2.2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 202/3/7 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 19.12.2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato v sekci

1.2.2023

Přijato na plenárním zasedání

23.2.2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

202/3/7

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) velice vítá sdělení, v němž Komise nastiňuje směry pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV souhlasí s Komisí, že předtím, než budou zahájeny rozpočtové postupy členských států na rok 2024, je třeba urychleně dosáhnout dohody. Jak zdůraznila Komise, je naléhavě nutné zajistit silnou koordinaci rozpočtových a strukturálních politik i účinný hospodářský a fiskální dohled, což bude stimulovat růst podporující začlenění a pomůže Evropské centrální bance (ECB) splnit dohodnuté cíle. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že v příznivých obdobích neprováděly členské státy dostatek obezřetných politik (1). V některých členských státech navíc během hospodářského útlumu zároveň fiskální pravidla omezila fiskální manévrovací prostor. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV oceňuje záměr Komise zachovat referenční hodnoty. Kritérium schodku ve výši 3 % HDP vysílá politický a tržní signál. EHSV celkově zdůrazňuje, že fiskálně-strukturální plány musí zajistit, aby poměr dluhu k HDP začal klesat nebo zůstával na obezřetné úrovni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV podporuje návrh Komise na to, aby se přestalo uplatňovat striktní pravidlo 1/20, neboť by mohlo nadměrně zatěžovat členské státy s vysokým zadlužením, což by mělo negativní dopad na samotný růst a udržitelnost dluhu. Jako přiměřené se rovněž zdá čtyřleté období pro hodnocení v polovině období pro referenční fiskální korekce, které lze v případě potřeby prodloužit o další tři roky. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EHSV vítá zaměření Komise na čisté primární výdaje jako hlavní parametr hodnocení nové správy ekonomických záležitostí. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV poukazuje na to, že fiskální politika je typickou oblastí parlamentní politiky, jelikož ovlivňuje celou strukturu státních výdajů a příjmů. Aby byl reformovaný rámec úspěšný, má klíčový význam přijetí spoluodpovědnosti za tento postup. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV zastává názor, že je naléhavě zapotřebí provést důkladnou reformu evropské správy ekonomických záležitostí, která bude v zájmu občanů, podniků a vlád. Proto je důležité vypracovat další opatření, jejichž přijetí by umožnilo posílit spoluodpovědnost za pravidla, a zajistit tak, aby se všechny vlády zavázaly k provádění revidovaného rámce. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EHSV považuje za zásadní, aby připravované legislativní návrhy stanovily minimální standardy pro vnitrostátní parlamentní dohled nad přípravou vnitrostátních střednědobých fiskálně-strukturálních plánů a zapojení organizované občanské společnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EHSV zdůrazňuje, že jsou zapotřebí vhodná pravidla, která zajistí důsledné prosazování. Ve výjimečných případech, kdy jsou zvažovány sankce, musí být tyto sankce účinné a je třeba je uplatňovat transparentním způsobem. Pravidla musí být uplatňována stejným způsobem na všechny členské státy, aby byla zachována důvěryhodnost. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EHSV vítá skutečnost, že vyšší kvalita a objem veřejných investic jsou vyzdvihovány jako faktor, který je třeba zohlednit v rámci procesu dosahování udržitelnosti dluhu. EHSV rovněž vítá prodloužení postupu korekce, který lze povolit na dobu nejvýše tří let. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Má-li být dosaženo cílů EU v oblasti klimatu, je třeba zcela přepracovat základní kapitál a rozšířit veřejné a soukromé investice. EHSV v minulosti požadoval zavedení opatření, která by umožnila odstranit rozsáhlou investiční mezeru. (2) EHSV zdůrazňuje, že k zajištění toho, aby byl pro ekologickou transformaci a sociální soudržnost mobilizován dostatečný soukromý a veřejný kapitál, mohou být zapotřebí další iniciativy. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | V zájmu zajištění transparentnosti a usnadnění účinného sledování provádění střednědobých fiskálně-strukturálních plánů musí členské státy předkládat výroční zprávy o pokroku a podrobně informovat o stavu provádění reforem a investic. Tyto zprávy a hodnocení Komise a Rady uskutečněné v rámci každoročního dohledu by měly být zveřejněny. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Sdělení Evropské komise (3) stanoví obecné zásady pro reformovaný rámec správy ekonomických záležitostí EU. V zájmu zlepšení stávajícího rámce je cílem iniciativy Komise prostřednictvím investic a reforem posílit udržitelnost dluhu a podpořit udržitelný růst podporující začlenění. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Za hlavní ukazatel, který Komise zohledňuje, budou považovány čisté primární výdaje, tj. výdaje pod kontrolou vlády. Ty budou rovněž základem pro stanovení postupů fiskální korekce a provádění každoročního fiskálního dohledu za účelem zjednodušení stávajících pravidel. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komise dále během čtyřletého období vypracuje pro každý členský stát referenční postup fiskální korekce, a to na základě metodiky stanovené pro analýzu a posouzení udržitelnosti dluhu. Postup korekce by měl zajistit, že se bude míra zadlužení členských států se specifickými problémy s dluhem snižovat, čímž se docílí toho, aby schodek zůstal pod úrovní 3 % HDP, jak je stanoveno v pravidlech Smlouvy. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komise bude provádění plánů neustále sledovat a bude od členských států vyžadovat, aby předkládaly výroční zprávy o pokroku v uplatňování svých plánů, a monitorování tak bylo účinnější a transparentnější. Postup při nadměrném schodku zůstane zachován, zatímco postup při nadměrném schodku na základě dluhu bude posílen a bude aktivován, pokud se členský stát s dluhem vyšším než 60 % HDP odchýlí od dohodnutého vývoje výdajů. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Střednědobý přístup přijatý Komisí umožní rozlišovat mezi členskými státy podle toho, jaké mají problémy v oblasti udržitelnosti dluhu. Vzhledem k zátěži členských států s vysokým zadlužením bude stávající doporučená hodnota pro snižování míry zadlužení (tzv. pravidlo 1/20) nahrazena dohledem, který bude ve vyšší míře založený na posouzení rizik, aby se tak zabránilo nepříznivým důsledkům pro růst a udržitelnost dluhu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komise má v úmyslu posílit donucovací mechanismy jako nezbytný doplněk dohledu založeného na posouzení rizik. Donucovací nástroje budou zahrnovat: a) účinné finanční sankce, přičemž budou odstraněny překážky pro jejich využívání a tyto sankce budou častěji uplatňovány díky tomu, že se sníží jejich výše; b) reputační sankce v případě postupu při nadměrném schodku nebo jiných odchylek; c) makroekonomickou podmíněnost pro finanční prostředky poskytované EU. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Obecné připomínky

| 3.1. | EHSV velice vítá sdělení, v němž Komise nastiňuje směry pro reformu rámce správy ekonomických záležitostí. EHSV zároveň konstatuje, že je třeba upřesnit ještě celou řadu podrobností, a je tedy možné provést pouze předběžné posouzení. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EHSV souhlasí s Komisí, že předtím, než budou zahájeny rozpočtové postupy členských států na rok 2024, je třeba urychleně dosáhnout dohody. Jak zdůraznila Komise, je naléhavě nutné zajistit silnou koordinaci rozpočtových a strukturálních politik i účinný hospodářský a fiskální dohled, což bude – v koordinaci s institucionálními opatřeními Evropské centrální banky zaměřenými na splnění dohodnutých cílů – stimulovat růst podporující začlenění a snižovat sociální a hospodářskou nerovnováhu. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EHSV oceňuje ucelený přístup Komise zaměřený na vnitrostátní střednědobé fiskálně-strukturální plány, které zasazují fiskální, reformní a investiční cíle do jednoho rámce. Tyto plány poskytují členským státům spravedlivým způsobem větší flexibilitu, a to v rámci založeném na posouzení rizik, který má být vyhodnocen v polovině období. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EHSV podporuje ambice a klíčové prvky iniciativy Komise, jejímž cílem je zlepšení spoluodpovědnosti jednotlivých států, zjednodušení rámce a větší zaměření na střednědobý horizont spolu s důraznějším a soudržnějším prosazováním (4). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že v příznivých obdobích neprováděly členské státy dostatek obezřetných politik (5). V některých členských státech navíc během hospodářského útlumu zároveň fiskální pravidla omezila fiskální manévrovací prostor. EHSV konstatuje, že v letech, v nichž dochází k pozitivnímu růstu, by se měl poměr dluhu k HDP snižovat, aby se tak vytvořil prostor pro fiskální flexibilitu, která by mohla být využita v období recese. V době, kdy členské státy čelí stagnaci nebo hluboké recesi, je zároveň zapotřebí prostor pro fiskální opatření. EHSV se domnívá, že návrh Komise je krokem správným směrem, který členským státům umožní v budoucnu provádět důvěryhodné proticyklické politiky. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EHSV oceňuje záměr Komise zachovat referenční hodnoty, neboť jasně vymezená číselná kritéria vysílají politický a tržní signál. Prahová hodnota schodku ve výši 3 % HDP je skutečně pevně stanovena ve Smlouvě, je dobře známa a platí jednotně pro všechny země EU. EHSV souhlasí s Komisí v tom, že fiskálně-strukturální plány musí zajistit, aby poměr dluhu k HDP začal klesat nebo zůstával na obezřetné úrovni. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Podle EHSV mohou být krátkodobé odchylky od prahové hodnoty nezbytné k uspokojení širokých investičních potřeb, které v současné době souvisejí s ekologickou a digitální transformací, nebo k umožnění postupu korekce, jenž neohrozí růst. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EHSV se domnívá, že střednědobý rámec předložený Komisí je přiměřený, je schopen rozlišovat mezi velmi odlišnými mírami zadlužení členských států a umožňuje modulární přístupy zacílené na různorodé vnitrostátní situace, kdy se poměr dluhu k HDP může pohybovat od méně než 60 % po více než 150 %. EHSV v tomto ohledu podporuje návrh Komise, aby se přestalo uplatňovat striktní pravidlo 1/20, neboť by mohlo nadměrně zatěžovat členské státy s vysokým zadlužením, což by mělo negativní dopad na samotný růst a udržitelnost dluhu. Vzhledem k současné situaci a k předpokládanému hospodářskému a mezinárodnímu vývoji se rovněž zdá, že čtyřleté hodnotící období v polovině období pro referenční fiskální korekce, které lze v případě potřeby prodloužit o další tři roky, je rovněž přiměřené. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EHSV vítá zaměření Komise na čisté primární výdaje jako hlavní parametr hodnocení nové správy ekonomických záležitostí. V tomto ohledu EHSV požaduje, aby vnitrostátní střednědobé fiskálně-strukturální plány zahrnovaly cílené, strategické a dobře strukturované veřejné investice, které by byly v souladu s prioritami EU. Tyto investice by měly tvořit větší podíl veřejných výdajů a měly by podporovat inkluzivní a udržitelný růst. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EHSV souhlasí s Komisí v tom, že je třeba zlepšit kvalitu veřejných výdajů. Na vnitrostátní úrovni by měly být upřednostňovány reformy a investice podporující růst a zároveň by se po skončení pandemie a v období mezinárodního napětí mělo pokračovat v důvěryhodném snižování dluhu. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EHSV souhlasí s návrhem Komise, že k řešení výjimečných situací, kdy není realistické dodržet schválený postup korekce, jsou zapotřebí robustní únikové doložky. Přísné dodržování dohodnutého víceletého vývoje čistých primárních výdajů by umožnilo, aby fiskální politika byla proticyklická, vykazovala snižování poměru dluhu k HDP v příznivých dobách a umožnila nezbytnou politickou reakci v dobách nepříznivých (6) a potažmo ochranu nejzranitelnějších osob. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EHSV poukazuje na to, že fiskální politika je typickou oblastí parlamentní politiky, jelikož ovlivňuje celou strukturu státních výdajů a příjmů. Aby byl reformovaný rámec úspěšný, má klíčový význam přijetí spoluodpovědnosti za tento postup. EHSV považuje za zásadní, aby připravované legislativní návrhy stanovily minimální standardy pro vnitrostátní parlamentní dohled nad přípravou vnitrostátních střednědobých fiskálně-strukturálních plánů a zapojení organizované občanské společnosti. Je třeba efektivně zapojit parlamenty, organizovanou občanskou společnost i regionální a místní orgány, neboť spoluodpovědnost za střednědobé fiskálně-strukturální plány reforem bude vysoká pouze tehdy, budou-li náležitě zapojeny všechny příslušné zúčastněné strany (7). Vnitrostátní parlamenty by měly přimět vlády k odpovědnosti za fiskální a reformní politiky, které provádějí. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | V případě změny vlády musí být možné střednědobé strukturální plány změnit, nebude-li ohrožena střednědobá stabilita. Pokud vlády zavedou nová diskreční opatření na straně příjmů a zároveň zachovají celkovou udržitelnost dluhu, mělo by být možné upravit vývoj výdajů, aniž by bylo nutné znovu projít celým procesem validace strukturálně-fiskálních plánů. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EHSV konstatuje, že pokud by byly návrhy Komise provedeny, měla by sama Komise na fiskální politiku členských států větší vliv (8). Doporučení pro jednotlivé země se zároveň stávají závaznějšími, protože v případě, že by nebyly provedeny, by mohlo dojít k omezení finančních prostředků poskytovaných EU a k restriktivnějšímu postupu korekce. Rovněž by se zvýšil význam evropského semestru. Proto je důležité posílit zapojení vnitrostátních parlamentů a organizací občanské společnosti, aby se zvýšila spoluodpovědnost za systém založený na pravidlech. Funkce dohledu a kontroly Evropského parlamentu je důležitá, zejména pokud jde o vymáhání a nápravná opatření. Zároveň je třeba dodržovat zásadu subsidiarity a rozdělení pravomocí stanovené ve Smlouvách. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EHSV podporuje iniciativu Komise zaměřenou na zefektivnění finančních a reputačních donucovacích mechanismů v případě odchylek. Vzhledem k větší flexibilitě, kterou by členské státy měly při provádění svých fiskálních, investičních a strukturálních reforem v rámci vnitrostátních fiskálně-strukturálních plánů, by měla být platná pravidla v případě nedodržení účinně prosazována. Tím by se podpořila včasná konsolidace veřejných financí, která by zvýšila udržitelnost dluhu. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EHSV zdůrazňuje, že jsou zapotřebí vhodná pravidla, která zajistí důsledné prosazování. Ve výjimečných případech, kdy jsou zvažovány sankce, musí být tyto sankce účinné a je třeba je uplatňovat transparentním způsobem. Pravidla musí být uplatňována stejným způsobem na všechny členské státy, aby byla zachována důvěryhodnost. Součástí analýzy týkající se donucovacích opatření by měly být možné sociální důsledky a dopady na vývoj udržitelnosti dluhu. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Konkrétní připomínky

| 4.1. | Vzhledem k tomu, že se plány čistých primárních výdajů mají stát hlavním kritériem hodnocení, EHSV zdůrazňuje, že je pro výpočet primárních výdajů třeba mít jasná a transparentní pravidla. Diskreční opatření na straně příjmů i cyklické výdaje spojené s nezaměstnaností proto musí být objektivně a jasně stanoveny a schváleny všemi členskými státy. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ačkoli vyloučení cyklických výdajů spojených s nezaměstnaností z plánů výdajů může být pochopitelné, nesmí členským státům bránit v tom, aby ve snaze snížit strukturální nezaměstnanost řešily veškeré potřeby týkající se lepšího fungování trhu práce, neboť tyto náklady, i když nejsou vyloučeny, mohou ve střednědobém horizontu podstatně přispět k vyššímu růstu a zaměstnanosti, a tím zlepšit udržitelnost dluhu. Zároveň je třeba podporovat dobré střednědobé pracovní podmínky. Je důležité, aby pravidla byla jasná a spolehlivá a zajistila, že členské státy nebudou uplatňovat žádné „kreativní účetnictví“. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EHSV vítá skutečnost, že vyšší kvalita a objem veřejných investic jsou vyzdvihovány jako faktor, který je třeba zohlednit v rámci procesu dosahování udržitelnosti dluhu. EHSV rovněž vítá prodloužení postupu korekce, který může být povolen na dobu nejvýše tří let, pokud členské státy podpoří své plány pomocí souboru reforem a investic ke stimulaci udržitelného růstu a udržitelnosti dluhu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Má-li být dosaženo cílů EU v oblasti klimatu, je třeba zcela přepracovat základní kapitál a rozšířit veřejné a soukromé investice. EHSV v minulosti požadoval zavedení zlatého pravidla pro veřejné investice, aby se zajistilo, že bude odstraněna rozsáhlá investiční mezera. To součástí návrhu Komise není. Tento návrh však obsahuje důležité prvky k posílení veřejných investic. Ve skutečnosti však není možné kvantifikovat veřejné investice, které budou vytvořeny, neboť vše bude především záviset na jednáních mezi Komisí a členskými státy o fiskálně-strukturálních plánech. EHSV proto zdůrazňuje, že k zajištění toho, aby byl pro ekologickou transformaci a sociální soudržnost mobilizován dostatečný soukromý a veřejný kapitál, mohou být zapotřebí další iniciativy. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Vzhledem k přístupu založenému na posouzení rizik, který Evropská komise navrhuje, se klíčovým prvkem budoucího rámce EU správy ekonomických záležitostí stane analýza udržitelnosti dluhu. EHSV poukazuje na to, že přesné podrobnosti týkající se analýzy udržitelnosti dluhu, včetně toho, zda v této analýze budou zahrnuta rizika související se změnou klimatu, jsou vysoce politickou otázkou a měly by být důkladně projednány s příslušnými zúčastněnými stranami. O konečné podobě analýzy udržitelnosti dluhu musí být rozhodnuto demokratickým a transparentním způsobem. Důležitou úlohu při posuzování vhodnosti výchozích předpokladů by mohly plnit nezávislé fiskální instituce tím, že se zapojí do diskuse a poskytnou informace vnitrostátním parlamentům. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | V zájmu zajištění transparentnosti a usnadnění účinného sledování provádění střednědobých fiskálně-strukturálních plánů musí členské státy předkládat výroční zprávy o pokroku a podrobně informovat o stavu provádění reforem a investic. Tyto zprávy a hodnocení provedená Komisí a Radou v rámci každoročního dohledu by měly být zveřejněny. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EHSV se domnívá, že záměr věnovat vyšší pozornost tokovým veličinám v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze musí být během dalších kroků reformy správy ekonomických záležitostí upřesněn a kvantifikován, aby byl tento postup symetrický, funkční a transparentní. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EHSV zdůrazňuje, že je důležité zavést a rozvíjet vhodný proces pro první screening nerovnováh ve zprávě mechanismu varování a určit, zda v hloubkových přezkumech existují nerovnováhy. Doporučení by měla být posuzována s ohledem na hybné síly růstu v Evropě a jejich dopady na hospodářský rozvoj. Je třeba podrobně upřesnit význam potřeby dohledu více zaměřeného na budoucnost s cílem rychle odhalovat a řešit vznikající nerovnováhy. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EHSV poukazuje na to, že jsou důležitá pevná pravidla, která mohou fungovat v měnících se hospodářských podmínkách, a je nutné, aby členské státy přijaly závazky a cítily spoluodpovědnost. V zájmu zvýšení investic a míry produktivity v celé EU se nesmí reforma fiskálního rámce odkládat. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EHSV zastává názor, že je naléhavě zapotřebí provést důkladnou reformu evropské správy ekonomických záležitostí, která bude v zájmu občanů, podniků a vlád. Proto je důležité vypracovat další opatření, jejichž přijetí by umožnilo posílit spoluodpovědnost za pravidla, a zajistit tak, aby se všechny vlády zavázaly k provádění revidovaného rámce. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EHSV konstatuje, že je třeba podrobně rozpracovat řadu postupů uvedených v návrhu Komise. EHSV proto hodlá v průběhu roku 2023 vyjádřit své názory a doporučení ohledně podrobnějších návrhů. |
| --- | --- |

4.11.

V Bruselu dne 23. února 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  COM(2022) 583 final, s. 3.

1

(2)  Stanovisko EHSV Přepracování fiskálního rámce EU v zájmu udržitelného oživení a spravedlivé transformace (Úř. věst. C 105, 4.3.2022, s. 11).

2

Přepracování fiskálního rámce EU v zájmu udržitelného oživení a spravedlivé transformace

(3)  COM(2022) 583 final.

3

(4)  COM(2022) 583 final, s. 1.

4

(5)  COM(2022) 583 final, s. 3.

5

(6)  COM(2022) 583 final, s. 16.

6

(7)  EHSV upozorňuje na kritiku nedostatečného zapojení občanské společnosti do nařízení o Nástroji pro oživení a odolnost.

7

(8)  EHSV uznává, že má-li být měnová unie životaschopná, jsou zapotřebí určité fiskální podmínky a stabilita.

8

---

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/59 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/59

---

Stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropské centrální bance, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance Roční analýza udržitelného růstu 2023

[COM(2022) 780 final]

(2023/C 146/10)

| Hlavní zpravodaj: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |

Hlavní zpravodaj:

Gonçalo LOBO XAVIER

| Žádost o vypracování stanoviska | Evropská komise, 19. 12. 2022 |
| --- | --- |
| Právní základ | Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie |
| Odpovědná sekce | Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost |
| Přijato na plenárním zasedání | 23. 2. 2023 |
| Plenární zasedání č. | 576 |
| Výsledek hlasování
  (pro/proti/zdrželi se hlasování) | 196/2/4 |

Žádost o vypracování stanoviska

Evropská komise, 19. 12. 2022

Právní základ

Článek 304 Smlouvy o fungování Evropské unie

Odpovědná sekce

Hospodářská a měnová unie, hospodářská a sociální soudržnost

Přijato na plenárním zasedání

23. 2. 2023

Plenární zasedání č.

576

Výsledek hlasování

(pro/proti/zdrželi se hlasování)

196/2/4

1.   Závěry a doporučení

| 1.1. | Evropský hospodářský a sociální výbor (EHSV) vítá hlavní politické priority roční analýzy udržitelného růstu 2023, v nichž se odrážejí čtyři rozměry konkurenceschopné udržitelnosti. Je zřejmé, že vzhledem k současné situaci a stávajícím scénářům by v krátkodobém horizontu měly být podporovány zranitelné domácnosti, aby byly chráněny před nejhoršími dopady energetické krize. Zároveň je nutné i nadále obecně podporovat energetickou účinnost v Evropské unii. EHSV se domnívá, že by střednědobé a dlouhodobé politiky měly přispět k urychlení digitální a ekologické transformace. Dále zastává názor, že Unie musí nastolit rovnováhu mezi poptávkou po dodávkách energie a zároveň zajistit energii pro zimní období a zamezit růstu nákladů. Klíčový význam má podpora opatření, jež zvýší účinnost ve všech oblastech. Přitom je nutné zachovat integritu jednotného trhu a zaručit makroekonomickou finanční stabilitu a soudržnou fiskální a měnovou politiku. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EHSV si uvědomuje, že v roce 2023 bude cyklu evropského semestru vévodit účinné provádění plánů pro oživení a odolnost. V těchto plánech se bude klást velký důraz na politické programy členských států, které musí nabízet příležitosti k posílení jejich ekonomik. EHSV vítá záměr Evropské komise pořádat počátkem roku 2023 dialogy s členskými státy, které by spočívaly v obšírných diskusích mezi Komisí a členskými státy s cílem ovlivnit doporučení pro jednotlivé země. V tomto ohledu se EHSV domnívá, že tyto dialogy podpoří lepší provádění plánů pro oživení a odolnost a přispějí k zajištění toho, že budou v doporučeních pro jednotlivé země lépe zohledněny a identifikovány veškeré případné obavy. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EHSV požaduje spravedlivé pracovní podmínky, účinnou hospodářskou soutěž a větší zohledňování zájmů občanské společnosti s cílem zlepšit fungování jednotného trhu. To je vzhledem k válce a energetické krizi ještě důležitější. EHSV podporuje výzvu, aby byla přijata opatření k posílení jednotného trhu. EHSV má za to, že nedávné otřesy umocňují význam těsné koordinace zdravých fiskálních politik a vytváření fiskálních rezerv v příznivých obdobích, které budou využity během hospodářského poklesu, a zároveň řešení sociálních problémů, jelikož mohou ve střednědobém horizontu ohrozit hospodářský růst. Fiskální politiky by měly být zaměřeny na dosažení obezřetných střednědobých fiskálních pozic a na zaručení fiskální udržitelnosti prostřednictvím postupné konsolidace a investic a reforem posilujících udržitelný růst. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EHSV požaduje lepší spolupráci mezi členskými státy a odvážná rozhodnutí, jež vytvoří pobídky k zamezení energetické závislosti EU, zejména na Rusku. Tato závislost by totiž mohla ohrozit zájmy Unie, a proto je třeba ji rázně řešit. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EHSV požaduje umírněný, realistický a vyvážený přístup k řešení inflace, aby byli do hledání řešení, z něhož bude mít prospěch celá Unie, zapojeni skutečně všichni. Orgány pro hospodářskou soutěž se musí důsledně zasazovat o zajištění cenové transparentnosti a pozorně monitorovat jakákoli případná selhání trhu. Vlády musí dbát na to, aby se jejich prohlášení zakládala na spolehlivých empirických analýzách, přičemž se musí vyvarovat nepodložené kritiky komerčních subjektů, neboť to může způsobit konflikty mezi občany, podniky a sociálními partnery. Podle EHSV lze tento problém vyřešit pouze tehdy, budou-li vlády, podniky a organizovaná občanská společnost spolupracovat.
  EHSV se domnívá, že členské státy musí mít při čerpání finančních a dalších veřejných zdrojů prokazatelně a vytrvale na paměti efektivitu a spravedlnost. To má rozhodující význam pro zajištění nových a kvalitních investic. |
| --- | --- |

1.5.

EHSV se domnívá, že členské státy musí mít při čerpání finančních a dalších veřejných zdrojů prokazatelně a vytrvale na paměti efektivitu a spravedlnost. To má rozhodující význam pro zajištění nových a kvalitních investic.

| 1.6. | EHSV bude i nadále argumentovat tím, že konzultace s organizovanou občanskou společností (tj. sociálními partnery a organizacemi občanské společnosti), Evropským parlamentem a parlamenty jednotlivých členských států musí plnit v celém cyklu evropského semestru významnější úlohu, aby se posílila odpovědnost členských států. EHSV se domnívá, že by větší a organizovanější zapojení organizací zastoupených v EHSV přispělo k celému procesu evropského semestru k i provádění plánů pro oživení a odolnost. Při diskusích o provádění politik je zapotřebí „zdravý selský rozum“. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EHSV si je rovněž vědom toho, že jsou zapotřebí investice do dovedností a průmyslové agendy, aby bylo možné skutečně využít výhod, které Evropa nabízí, totiž investic do inovací a vědy, které musí být zužitkovány ve prospěch občanů. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EHSV důrazně vyzývá Komisi, aby lépe komunikovala s občany. Rozhodná, spolehlivá a společná prohlášení ohledně výzev a opatření, s jejichž pomocí Unie zamýšlí tyto výzvy zvládnout, jsou pro občany nesmírně důležitá a zabrání vzniku nedorozumění ohledně evropského projektu. Zajímavou změnu v rétorice brojící proti evropskému projektu by mohly představovat investice do lepší komunikace (přičemž EHSV nemá na mysli reklamu), a proto by měly mít prioritu. V této souvislosti EHSV také vítá, že Komise hodlá letos předložit sdělení k posílení sociálního dialogu v EU a návrh doporučení Rady o úloze sociálního dialogu na vnitrostátní úrovni. Lepší komunikace a konzultace s organizovanou občanskou společností mají zásadní význam a jdou ruku v ruce. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Souvislosti

| 2.1. | Není žádné tajemství, že Evropa prochází svým nejobtížnějším obdobím za uplynulých 70 let. V důsledku válečné agrese Ruska vůči Ukrajině, která i nadále zatěžuje evropské hospodářství, raketového vzestupu cen energií, vysoké míry inflace, nedostatků v zásobování, zvýšené úrovně míry zadlužení a rostoucích výpůjčních nákladů se Evropa potýká s celou řadou komplexních hospodářských a sociálních problémů. Je tedy načase učinit rozhodnutí a dát směr jednomu z nejúspěšnějších globálních projektů sociálního, hospodářského a kulturního pokroku. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dne 22. listopadu 2022 přijala Komise podzimní balíček pro evropský semestr 2023 s cílem navrhnout způsoby společného vyřešení těchto problémů a posílení našich ekonomik v dlouhodobém horizontu díky koordinaci hospodářských, fiskálních, pracovních a sociálních politik. Účelem je zaručit přiměřené a cenově dostupné dodávky energie, zachovat hospodářskou a finanční stabilitu a chránit zranitelné domácnosti a podniky, stimulovat růst a vytváření kvalitních pracovních míst a dokončit souběžnou transformaci. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | V roční analýze udržitelného růstu na rok 2023 jsou nastíněny politické priority pro nadcházející rok a je stanoven postup pro posílení této spolupráce s cílem zmírnit nepříznivé důsledky, řešit stávající problémy, zvýšit sociální a hospodářskou odolnost a zároveň podpořit udržitelný a inkluzivní růst v souladu s cíli OSN v oblasti udržitelného rozvoje. V zájmu podpory konkurenceschopné udržitelnosti byly určeny 4 priority: environmentální udržitelnost, produktivita, spravedlnost a makroekonomická stabilita. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Program hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti by měl být zaměřen na podporu občanů a podniků při zvládání problémů, které vyvstaly v důsledku rostoucích nákladů na energii a její dodávky, a zároveň na pokračující úsilí o podporu udržitelného růstu, ekologické a digitální transformace a sociální spravedlnosti a odolnosti ekonomiky. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | S ohledem na tuto zásadu se očekává, že budou na jaře 2023 předloženy návrhy doporučení pro jednotlivé země, přičemž zprávy o jednotlivých zemích se budou soustředit na:






  — | stručný, ale ucelený přehled hospodářského a sociálního vývoje a problémů, s nimiž se členské státy potýkají, |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

stručný, ale ucelený přehled hospodářského a sociálního vývoje a problémů, s nimiž se členské státy potýkají,

| — | přehled stavu provádění národních plánů pro oživení a odolnost, |
| --- | --- |

—

přehled stavu provádění národních plánů pro oživení a odolnost,

| — | pokračování v umírněném přístupu k doporučením pro jednotlivé země. |
| --- | --- |

—

pokračování v umírněném přístupu k doporučením pro jednotlivé země.

| 2.6. | V souvislosti s eurozónou určila Komise pro rok 2023 následujících 5 doporučení:






  a) | koordinovat fiskální politiku; |
| --- | --- | --- |

2.6.

a)

koordinovat fiskální politiku;

| b) | posílit veřejné investice; |
| --- | --- |

b)

posílit veřejné investice;

| c) | monitorovat mzdovou a sociální politiku; |
| --- | --- |

c)

monitorovat mzdovou a sociální politiku;

| d) | zlepšit podnikatelské prostředí; |
| --- | --- |

d)

zlepšit podnikatelské prostředí;

| e) | udržet makrofinanční stabilitu. |
| --- | --- |

e)

udržet makrofinanční stabilitu.

3.   Konkrétní připomínky

3.1.   Evropský semestr a zapojení organizované občanské společnosti

| 3.1.1. | Evropský semestr je i nadále hlavním a dobře fungujícím rámcem pro efektivnější koordinaci politik mezi členskými státy. Taková koordinace se vyplatila, neboť oživení EU po pandemii COVID-19 bylo vůbec nejrychlejší od poválečného rozmachu a naše trhy práce prokázaly svou odolnost a vykazují rekordně vysokou míru zaměstnanosti. V rámci evropského semestru a provádění Nástroje pro oživení a odolnost (včetně jeho dodatečné složky REPowerEU) bude EHSV i nadále plnit svou klíčovou úlohu v procesu transformace zaměřené na dosažení konkurenceschopné udržitelnosti. V souladu s tím se bude EHSV i nadále zasazovat o to, aby konzultace s organizovanou občanskou společností plnily v celém cyklu evropského semestru významnější úlohu, a byly tak zohledněny různé zájmy ve společnosti a posílila se odpovědnost členských států. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | EHSV v současné době vede konzultace s organizovanou občanskou společností v členských státech, aby shromáždil její příslušná doporučení (1). Proto vítá, že Komise v červenci 2022 oznámila (2), že letos předloží sdělení k posílení sociálního dialogu v EU a návrh doporučení Rady o úloze sociálního dialogu na vnitrostátní úrovni. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EHSV vybízí Evropskou komisi, aby rozšířila a poskytla jasný rámec pro fóra existující v rámci evropského semestru s cílem informovat sociální partnery a organizace občanské společnosti a zapojit je do celého cyklu semestru, aby se skutečně stali relevantními aktéry při koordinaci fiskálních, hospodářských a sociálních politik a politik zaměstnanosti na úrovni EU. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Geopolitická krize – válka na Ukrajině

| 3.2.1. | Důsledky ruské invaze na Ukrajinu způsobují ekonomice a společnosti EU četné nové hospodářské problémy, které mají dopad na její celkovou hospodářskou a sociální stabilitu a na dodávky energie. EU musí dál usilovat o konkurenceschopnou udržitelnost a současně i o sociální a hospodářskou odolnost. V bezprostřední budoucnosti budou nutná podpůrná opatření, která zmírní dopad ruské agrese proti Ukrajině na Evropany a firmy z EU, zejména na malé a střední podniky a osoby s nízkými a středními příjmy. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Hlavním faktorem je energetická krize, která bude mít v dlouhodobém horizontu v kombinaci s velmi vysokou mírou inflace značný dopad. V tomto ohledu EHSV zdůrazňuje, že je nutné okamžitě přijmout opatření, které zabrání dalšímu zhoršování situace v krátkodobém a střednědobém horizontu, a zároveň spravedlivě řídit ekologickou transformaci. V řadě zemí není výroba energie na stejné úrovni jako spotřeba energie. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EHSV se domnívá, že některé vlády, které zatím nevypracovaly plány výroby energie z vlastních zdrojů, dosud neprozkoumaly možnost zvýšení výroby a využití stávající situace a zdrojů dostupných v některých zemích, jako je solární a větrná energie a energie mořských vln. Jedním z důvodů jsou příliš složité nebo špatně koncipované právní předpisy a přílišná byrokracie, která v mnoha členských státech stále existuje. To výrobu zelené energie navzdory obrovskému potenciálu vůbec neusnadňuje. Musíme mít odvahu vyvinout potřebné společné úsilí. To vyžaduje investice, zejména ze strany soukromého sektoru. Veřejné investice však budou i nadále hrát důležitou úlohu při naplňování cílů Zelené dohody i při zabezpečování naší budoucí prosperity a konkurenceschopnosti a posilování strategické autonomie EU. To by se mělo projevit i v politice soudržnosti. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Inflace

| 3.3.1. | Vysoká míra inflace, způsobená především prudkým nárůstem cen energie, má velmi negativní vliv na pracovníky i podniky, na finanční stabilitu, paritu kupní síly a na hospodářskou a sociální stabilitu. Inflace ve světě a v EU je komplexním jevem, a to jak z hlediska svých příčin, tak i řešení. Jejími nejbezprostřednějšími a nejdůležitějšími faktory jsou problémy s dodávkami v procesu rychlého oživení po recesi způsobené pandemií v podmínkách expanzivní měnové politiky a ve spojení s energetickou krizí v důsledku Ruské invaze na Ukrajinu. Inflace má dopad na všechny hospodářské subjekty a skupiny ve společnosti, ale v prvé řadě na ty nejslabší a nejvíce znevýhodněné. Klesá kupní síla pracovníků a spotřebitelů a řadě podniků se tenčí zisková marže. Prudký nárůst zisků zaznamenávají pouze spekulanti a určitá hospodářská odvětví, například energetika. Jednotlivé členské státy se k řešení inflace a její kontrole staví po svém. Přijímají například opatření k zabránění zvyšování cen potravin, usilují o zachování mzdové rovnováhy a zároveň provádějí hospodářské politiky. Naše cíle a řešení, které by umožnilo zachovat hospodářský a sociální blahobyt, jsou stále v nedohlednu. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Orgány pro hospodářskou soutěž se musí důsledně zasazovat o zajištění cenové transparentnosti a pozorně monitorovat jakákoli případná selhání trhu. Vlády musí dbát na to, aby se jejich prohlášení zakládala na spolehlivých empirických analýzách, přičemž se musí vyvarovat nepodložené kritiky komerčních subjektů, neboť to může způsobit konflikty mezi občany, podniky a sociálními partnery. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Boj proti inflaci musí být hlavní prioritou evropské hospodářské politiky koordinované mezi orgány EU a vládami členských států. Evropská centrální banka (ECB) a národní centrální banky musí v případě zpřísňování své měnové politiky brát ohled na skutečnost, že inflaci nespouští nadměrná poptávka, a musí zajistit, aby jejich rozhodnutí nevedla k nové recesi. EHSV vybízí ECB, aby snižovala jádrovou inflaci tak, aniž by tím ohrozila hospodářské oživení EU. Vzhledem k výše uvedeným rizikům by měla ECB při normalizaci měnové politiky postupovat opatrně (3). EU a vlády členských států musí přijmout opatření, aby pomohly nejvíce znevýhodněným skupinám obyvatelstva a nejvíce zasaženým podnikům. Hlavním nástrojem k řešení inflační krize musí být tripartitní jednání, sociální dialog a kolektivní vyjednávání, aby se spravedlivě rozložila zátěž a navrhla opatření k jejímu zvládnutí v jednotlivých hospodářských odvětvích. EHSV proto vítá opatření, jež mají zmírnit inflaci, jako je například zastropování cen energií. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Cíle EU v oblasti životního prostředí/energetická krize

| 3.4.1. | EHSV se nadále zasazuje o to, co prosazoval v minulých měsících, tzn. i přes nové krize neutuchat v plnění cílů vytyčených na úrovni EU: dekarbonizace a udržitelnosti životního prostředí. Musíme posílit podniky a pracovníky a pomoci všem občanům vypořádat se s problémy, aby bylo možné plnit naše dlouhodobé cíle v oblasti životního prostředí. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | EHSV proto vítá opatření, jež mají zmírnit inflaci, jako je například koordinování cen energií. Nižší ceny energie by měly být jednou z priorit hospodářské politiky EU. EHSV podporuje zastropování cen elektřiny a plynu a připomíná, že ve svých dřívějších stanoviscích a usneseních požadoval okamžité provedení reformy stávajícího systému marginálních dražeb na velkoobchodním trhu s elektřinou, jelikož je tento systém ze své podstaty inflační. Pro uskutečnění tohoto záměru jsou rozhodující investice do zelené energie. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Komise představila plán REPowerEU, který spočívá v odstranění závislosti EU na dodávkách ruského plynu a ropy. EHSV ho uvítal a souhlasil s přístupem založeným na čtyřech pilířích, jenž se zaměřuje na úspory energie, diverzifikaci dovozu plynu a nahrazení fosilních paliv díky urychlení řešení v oblasti obnovitelných zdrojů a financování (4). EHSV zároveň požaduje, aby byla zaručena bezpečnost dodávek za „co nejpřijatelnější“ ceny pro spotřebitele i pro průmysl. EHSV poukazuje na to, že změna národních plánů pro oživení a odolnost ze strany členských států spočívající v doplnění zvláštní kapitoly věnované plánu REPowerEU je pro členské státy další příležitostí ke konzultování organizované občanské společnosti a zohlednění jejích názorů. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | EHSV zdůrazňuje, že k zajištění toho, aby byl pro ekologickou transformaci mobilizován dostatečný soukromý a veřejný kapitál, mohou být zapotřebí další iniciativy. EHSV se navíc domnívá, že jednou z priorit musí být i lepší koordinace využívání stávajících finančních zdrojů. Informační kampaně zaměřené na tuto problematiku by pomohly motivovat občany ke sledování společného cíle. |
| --- | --- |

3.4.4.

3.5.   Sociální a hospodářská krize/nedostatek dovedností a kvalifikovaných osob

| 3.5.1. | Míra nezaměstnanosti činí v EU sice pouhých 6 %, stále však narážíme na problémy při hledání osob s dovednostmi, které jsou nutné k zajištění oživení a obnovy našeho hospodářství a k uskutečnění našich cílů souběžné transformace. V některých zemích panuje značný nedostatek kvalifikovaných pracovníků na řadě klíčových pracovních míst, mj. proto, že mnoho mladých lidí opouští svou zemi a odchází za prací jinam. Kromě nejdůležitější odborné přípravy, kterou je třeba podporovat, ztrácíme významný podíl kvalifikovaných zaměstnanců poté, co jsou vyškoleni. K posílení strategické autonomie EU je nutné vrátit výrobní linky zpět do Evropy. Nemáme však k dispozici kvalifikované pracovníky, kteří by v těchto továrnách v Evropě pracovali. Tuto situaci je třeba řešit průběžně. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | EHSV upozorňuje na skutečnost, že jedním z nejlepších způsobů, jak přilákat vysoce kvalifikované osoby, je nabídka kvalitního zaměstnání. Vyplácení spravedlivých mezd umožňujících důstojný život, zaručení formálních pracovních vztahů s cílem zamezit nejistým pracovním podmínkám, nabízení rozsáhlých kvalifikačních programů, poskytování vynikajících podmínek v oblasti bezpečnosti a zdraví při práci, snaha o genderovou vyváženost a náležitá sociální ochrana na celostátní úrovni jsou navíc nejenom cíli samy o sobě, ale také předpokladem příznivého hospodářského a politického rozvoje. EHSV kromě toho požaduje odpovědné uplatňování vyvážených a kombinovaných politik (mezi veřejnými a soukromými systémy odborné přípravy s cílem lépe využívat dostupné finanční zdroje) v oblasti odborné přípravy a zvyšování kvalifikace. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   Veřejný a soukromý dluh a investice

| 3.6.1. | EU musí řešit naléhavou a stále rostoucí potřebu veřejných i soukromých investic do plnění cílů Zelené dohody a digitální transformace, urychlení transformace energetiky a zvládnutí nového problému, kterým je strategická autonomie. Unie sice musí dohnat investiční deficit posledních deseti let, většina členských států však rovněž musí snížit svůj schodek veřejných financí a veřejný dluh. To je třeba provádět velmi vyváženým způsobem, nicméně důrazně. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Podle EHSV je zároveň nutné, aby se před případným mimořádným navyšováním prostředků EU určených na veřejné investice a podporu soukromých investic v plné míře využily veškeré dostupné zdroje z různých programů – strukturálních fondů a Fondu soudržnosti, Nástroje pro oživení a odolnost, InvestEU atd. Za tímto účelem je třeba při jejich čerpání zajistit co největší flexibilitu jak z hlediska cílů, tak i lhůt pro provádění, a to tak, aby bylo vždy možné důkladně dohlížet na jejich řádné využívání. EHSV se domnívá, že myšlenka společných projektů členských států by mohla být zajímavou možností, jak stimulovat investice a strukturální reformy. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.3. | EHSV zdůrazňuje, že je třeba pokročit v procesu dokončení kapitálového trhu a bankovní unie s cílem zaručit dobře fungující finanční sektor a trhy, neboť mají zásadní význam pro financování velmi rozsáhlých investic potřebných pro zelenou a digitální transformaci. Prohloubení unie kapitálových trhů a bankovní unie spolu se zavedením programu udržitelného financování by konsolidovalo možnosti financování, podpořilo investiční úsilí a zvýšilo odolnost. |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.4. | Krize způsobená pandemií COVID-19 a ruská invaze měly značný negativní dopad na vnější rovnováhu. EHSV vyzývá ke zvýšení investic, neboť jsou hlavním hybatelem konkurenceschopnosti EU. |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.5. | Podle EHSV by členské státy měly efektivněji zacházet se zdroji, které mají, dříve než požádají o další. Kromě toho EHSV požaduje větší flexibilitu při čerpání finančních prostředků EU, aby v případě, že je nelze čerpat na účely, pro něž byly původně určeny, nebo pokud sociální, hospodářská, environmentální či obranná situace vyžaduje úpravu jejich čerpání, je bylo možné využít jinak. EU by v případě nutnosti rovněž měla vytvořit náležité podmínky a nástroje ke zvýšení veřejných investic a podpoře většího využívání soukromých investic. To je třeba učinit ve snaze dosáhnout společných strategických cílů a cílů autonomie, aniž by při tom bylo ohroženo nebo narušeno fungování jednotného trhu EU. EHSV dále zdůrazňuje, že přidělené finanční prostředky musí být využívány efektivněji. Členské státy se musí zavázat, že vysvětlí, kde a jak tyto finanční zdroje použily. V souvislosti s udržitelností veřejných financí vyzdvihuje EHSV problematiku efektivního výběru příjmů. Například agresivní daňové plánování a podvody mají totiž vážné negativní dopady na veřejné rozpočty. Nejlepším předpokladem fiskální stability obecně je udržitelný růst podporující začlenění. Nehledě na výše uvedené skutečnosti bude dokončení průmyslového plánu Zelené dohody a splnění cíle dosažení strategické energetické a průmyslové autonomie při respektování hlavních zásad jednotného trhu vyžadovat dodatečné prostředky z evropských fondů, jak již EHSV doporučoval ve svém usnesení z května 2022 (5). |
| --- | --- |

3.6.5.

V Bruselu dne 23. února 2023.

Předsedkyně Evropského hospodářského a sociálního výboru

Christa SCHWENG

---

(1)  Výsledky konzultací budou shrnuty a jasná doporučení budou formulována ve stanovisku z vlastní iniciativy, které bude předloženo na plenárním zasedání v dubnu 2023.

1

Stanovisko EHSV z vlastní iniciativy Doporučení EHSV ohledně důkladné reformy evropského semestru (ECO/600), bude předloženo k přijetí v dubnu 2023.

Doporučení EHSV ohledně důkladné reformy evropského semestru

(2)  Zpráva o přezkumu provádění Nástroje pro oživení a odolnost, 29. července 2022.

2

(3)  Stanovisko EHSV Dodatečné úvahy – Doporučení pro doporučení Rady týkající se hospodářské politiky eurozóny (Úř. věst. C 75, 28.2.2023, s. 43).

3

(4)  Stanovisko EHSV Plán REPowerEU, přijato dne 21. září 2022 (Úř. věst. C 486, 21.12.2022, s. 185).

4

Plán REPowerEU

(5)  Úř. věst. C 323, 26.8.2022, s. 1.

5

---

Opravy

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/65 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/65

---

Oprava podnadpisu „575. PLENÁRNÍ ZASEDÁNÍ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU, 14. 12. 2022-15. 12. 2022“ v oddílu I (Usnesení, doporučení a stanoviska), pod nadpisem EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR

(
  Úřední věstník Evropské unie C 140 ze dne 21. dubna 2023
  )

(2023/C 146/11)

Obálka a strana 1, podnapis:

| místo: | „575. PLENÁRNÍ ZASEDÁNÍ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU, 14. 12. 2022-15. 12. 2022“, |
| --- | --- |

místo:

| má být: | „575. PLENÁRNÍ ZASEDÁNÍ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU, 24. 1. 2023-25. 1. 2023“. |
| --- | --- |

má být:

---

| 27.4.2023 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 146/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2023

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 146/66

---

Oprava podnadpisu „575. PLENÁRNÍ ZASEDÁNÍ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU, 14. 12. 2022–15. 12. 2022“ v oddílu III (Přípravné akty), pod nadpisem „EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ A SOCIÁLNÍ VÝBOR“

(
  Úřední věstník Evropské unie C 140 ze dne 21. dubna 2023
  )

(2023/C 146/12)

Obálka a strana 28, podnadpis:

| místo: | „575. PLENÁRNÍ ZASEDÁNÍ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU, 14. 12. 2022–15. 12. 2022“, |
| --- | --- |

místo:

| má být: | „575. PLENÁRNÍ ZASEDÁNÍ EVROPSKÉHO HOSPODÁŘSKÉHO A SOCIÁLNÍHO VÝBORU, 24. 1. 2023–25. 1. 2023“. |
| --- | --- |

má být:

---