# Europos Sąjungos C 228/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 228 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. birželio 29d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 228

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. birželio 29d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 578-oji EESRK plenarinė sesija. Atnaujinimo sesija, 2023 4 26–2023 4 27 |
| 2023/C 228/01 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė EESRK rekomendacijos dėl patikimos Europos semestro reformos (nuomonė savo iniciatyva) | 1 |
| 2023/C 228/02 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Teisė į sveiką aplinką Europos Sąjungoje, ypač vykstant karui Ukrainoje (nuomonė savo iniciatyva) | 10 |
| 2023/C 228/03 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tolesnis ES skaitmeninio sektoriaus konkurencingumo didinimas (tiriamoji nuomonė) | 17 |
| 2023/C 228/04 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Bendrosios rinkos trisdešimtmetis. Kaip gerinti bendrosios rinkos veikimą? (tiriamoji nuomonė) | 22 |
| 2023/C 228/05 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Mažų garantijų darbas ir psichikos sveikata (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymu) | 28 |
| 2023/C 228/06 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Demokratija darbe (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymu) | 43 |
| 2023/C 228/07 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Socialinio disbalanso procedūra (tiriamoji nuomonė Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos prašymu) | 58 |
| 2023/C 228/08 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Gebėjimų ir įgūdžių ugdymas atsižvelgiant į dvejopą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos prašymu) | 64 |
| 2023/C 228/09 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Europos neįgaliojo kortelė (Europos Komisijos prašymu parengta tiriamoji nuomonė) | 71 |
| 2023/C 228/10 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Iniciatyva dėl virtualiųjų pasaulių, pavyzdžiui, metavisatos (tiriamoji nuomonė Europos Komisijos prašymu) | 76 |
| 2023/C 228/11 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Perėjimas prie ilgalaikės tvarios transporto sistemos (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos prašymu) | 81 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

578-oji EESRK plenarinė sesija. Atnaujinimo sesija, 2023 4 26–2023 4 27

2023/C 228/01

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė EESRK rekomendacijos dėl patikimos Europos semestro reformos (nuomonė savo iniciatyva)

1

2023/C 228/02

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Teisė į sveiką aplinką Europos Sąjungoje, ypač vykstant karui Ukrainoje (nuomonė savo iniciatyva)

10

2023/C 228/03

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Tolesnis ES skaitmeninio sektoriaus konkurencingumo didinimas (tiriamoji nuomonė)

17

2023/C 228/04

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Bendrosios rinkos trisdešimtmetis. Kaip gerinti bendrosios rinkos veikimą? (tiriamoji nuomonė)

22

2023/C 228/05

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Mažų garantijų darbas ir psichikos sveikata (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymu)

28

2023/C 228/06

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Demokratija darbe (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymu)

43

2023/C 228/07

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Socialinio disbalanso procedūra (tiriamoji nuomonė Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos prašymu)

58

2023/C 228/08

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Gebėjimų ir įgūdžių ugdymas atsižvelgiant į dvejopą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos prašymu)

64

2023/C 228/09

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Europos neįgaliojo kortelė (Europos Komisijos prašymu parengta tiriamoji nuomonė)

71

2023/C 228/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Iniciatyva dėl virtualiųjų pasaulių, pavyzdžiui, metavisatos (tiriamoji nuomonė Europos Komisijos prašymu)

76

2023/C 228/11

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Perėjimas prie ilgalaikės tvarios transporto sistemos (tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos prašymu)

81

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas |
| | 578-oji EESRK plenarinė sesija. Atnaujinimo sesija, 2023 4 26–2023 4 27 |
| 2023/C 228/12 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl socialinio dialogo stiprinimo Europos Sąjungoje (COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE)) ir dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Socialinio dialogo stiprinimas Europos Sąjungoje, išnaudojant visą jo potencialą teisingai pertvarkai valdyti (COM(2023) 40 final) | 87 |
| 2023/C 228/13 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl išankstinės informacijos apie keleivius (API) rinkimo ir perdavimo siekiant sustiprinti ir palengvinti išorės sienų kontrolę, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/817 ir (ES) 2018/1726 ir panaikinama Tarybos direktyva 2004/82/EB (COM(2022) 729 final), ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl išankstinės informacijos apie keleivius rinkimo ir perdavimo teroristinių nusikaltimų ir sunkių nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir patraukimo už juos baudžiamojon atsakomybėn tikslais, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/818 (COM(2022) 731 final) | 97 |
| 2023/C 228/14 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl motorinių transporto priemonių ir variklių bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus ir baterijos patvarumą (EURO 7), kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 (COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD)) | 103 |
| 2023/C 228/15 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos (COM(2022) 732 final – 2022/0426(COD)) ir dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Kovos su prekyba žmonėmis pažangos ataskaita (ketvirtoji ataskaita) (COM(2022) 736 final) | 108 |
| 2023/C 228/16 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pakuočių ir pakuočių atliekų, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2019/1020 ir Direktyva (ES) 2019/904 bei panaikinama Direktyva 94/62/EB (COM(2022) 677 final – 2022/0396 (COD)) | 114 |
| 2023/C 228/17 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (COM(2022) 748 final – 2022/0432 (COD)) | 121 |
| 2023/C 228/18 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Stipraus ir tvaraus ES dumblių sektoriaus kūrimas (COM(2022) 592 final) | 126 |
| 2023/C 228/19 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Biologinių, biologiškai skaidžių ir kompostuojamų plastikų politikos sistema (COM(2022) 682 final) | 132 |
| 2023/C 228/20 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žmonėms skirtų vaistų, numatomų pateikti Šiaurės Airijos rinkai, specialiųjų taisyklių (COM(2023) 122 final – 2023/0064 (COD)) | 141 |
| 2023/C 228/21 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, sodinti skirtų augalų, sėklinių bulvių, mašinų ir tam tikrų transporto priemonių, naudojamų žemės ar miškų ūkyje, siuntų įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir tam tikrų gyvūnų augintinių vežimo į Šiaurės Airiją nekomerciniais tikslais specialiųjų taisyklių (COM(2023) 124 final – 2023/0062 (COD)) | 144 |
| 2023/C 228/22 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos gyventojų ir būstų statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013 (COM(2023) 31 final – 2023/0008 (COD)) | 148 |
| 2023/C 228/23 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl prie skaitmeninio amžiaus pritaikytų PVM taisyklių iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB (COM(2022) 701 final – 2022/0407 (CNS)), ir dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo dėl skaitmeniniam amžiui reikalingos administracinio bendradarbiavimo PVM srityje tvarkos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 904/2010 (COM(2022) 703 final – 2022/0409 (CNS)) | 149 |
| 2023/C 228/24 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/413, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniuapie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (COM(2023) 126 final) | 154 |
| 2023/C 228/25 | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Komisijos tarnybų darbinis dokumentas Viešųjų subsidijų, skirtų visuotinės ekonominės svarbos socialinėms ir sveikatos paslaugoms (VESP), taisyklių ir VESP de minimis reglamento vertinimas (SWD(2022) 388 final) | 155 |

III   Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

578-oji EESRK plenarinė sesija. Atnaujinimo sesija, 2023 4 26–2023 4 27

2023/C 228/12

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl socialinio dialogo stiprinimo Europos Sąjungoje (COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE)) ir dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Socialinio dialogo stiprinimas Europos Sąjungoje, išnaudojant visą jo potencialą teisingai pertvarkai valdyti (COM(2023) 40 final)

final

final

87

2023/C 228/13

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl išankstinės informacijos apie keleivius (API) rinkimo ir perdavimo siekiant sustiprinti ir palengvinti išorės sienų kontrolę, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/817 ir (ES) 2018/1726 ir panaikinama Tarybos direktyva 2004/82/EB (COM(2022) 729 final), ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl išankstinės informacijos apie keleivius rinkimo ir perdavimo teroristinių nusikaltimų ir sunkių nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir patraukimo už juos baudžiamojon atsakomybėn tikslais, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/818 (COM(2022) 731 final)

final

final

97

2023/C 228/14

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl motorinių transporto priemonių ir variklių bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus ir baterijos patvarumą (EURO 7), kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 (COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD))

final

103

2023/C 228/15

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos (COM(2022) 732 final – 2022/0426(COD)) ir dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Kovos su prekyba žmonėmis pažangos ataskaita (ketvirtoji ataskaita) (COM(2022) 736 final)

108

2023/C 228/16

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pakuočių ir pakuočių atliekų, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2019/1020 ir Direktyva (ES) 2019/904 bei panaikinama Direktyva 94/62/EB (COM(2022) 677 final – 2022/0396 (COD))

114

2023/C 228/17

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (COM(2022) 748 final – 2022/0432 (COD))

121

2023/C 228/18

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Stipraus ir tvaraus ES dumblių sektoriaus kūrimas (COM(2022) 592 final)

final

126

2023/C 228/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Biologinių, biologiškai skaidžių ir kompostuojamų plastikų politikos sistema (COM(2022) 682 final)

132

2023/C 228/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žmonėms skirtų vaistų, numatomų pateikti Šiaurės Airijos rinkai, specialiųjų taisyklių (COM(2023) 122 final – 2023/0064 (COD))

141

2023/C 228/21

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, sodinti skirtų augalų, sėklinių bulvių, mašinų ir tam tikrų transporto priemonių, naudojamų žemės ar miškų ūkyje, siuntų įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir tam tikrų gyvūnų augintinių vežimo į Šiaurės Airiją nekomerciniais tikslais specialiųjų taisyklių (COM(2023) 124 final – 2023/0062 (COD))

final

144

2023/C 228/22

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos gyventojų ir būstų statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013 (COM(2023) 31 final – 2023/0008 (COD))

148

2023/C 228/23

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl prie skaitmeninio amžiaus pritaikytų PVM taisyklių iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB (COM(2022) 701 final – 2022/0407 (CNS)), ir dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo dėl skaitmeniniam amžiui reikalingos administracinio bendradarbiavimo PVM srityje tvarkos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 904/2010 (COM(2022) 703 final – 2022/0409 (CNS))

149

2023/C 228/24

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/413, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniuapie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus (COM(2023) 126 final)

154

2023/C 228/25

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė Komisijos tarnybų darbinis dokumentas Viešųjų subsidijų, skirtų visuotinės ekonominės svarbos socialinėms ir sveikatos paslaugoms (VESP), taisyklių ir VESP de minimis reglamento vertinimas (SWD(2022) 388 final)

de minimis

final

155

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

578-oji EESRK plenarinė sesija. Atnaujinimo sesija, 2023 4 26–2023 4 27

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/1

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „EESRK rekomendacijos dėl patikimos Europos semestro reformos“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 228/01)

| Pranešėjai: | Gonçalo LOBO XAVIER,


  Javier DOZ ORRIT


  ir Luca JAHIER |
| --- | --- |

Pranešėjai:

Gonçalo LOBO XAVIER,

Javier DOZ ORRIT

ir Luca JAHIER

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 10 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 226 / 2 / 6 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 10 27

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnio 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

226 / 2 / 6

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos semestras, nepaisant jo trūkumų, atliko svarbų vaidmenį koordinuojant nacionalinę ekonominę politiką ES. Tačiau dėl jo procedūrų valstybių narių piliečiai ir nacionaliniai politiniai, ekonominiai ir socialiniai subjektai negalėjo tinkamai dalyvauti jo procesuose ir prisidėti prie rekomendacijų rengimo. Daugumoje valstybių narių organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas įgyvendinant semestrą yra nepakankamas ir nekokybiškas. Nors konsultacijos dėl nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų (EGADP) rengimo šiek tiek pagerėjo, jos nebuvo konsoliduotos, ir kai kuriose šalyse pastaruoju metu dėl politinių priežasčių kilo sunkumų vykdyti įsipareigojimus toliau remti šį dalyvavimą. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europos Komisijos (EK) komunikate, kuriame išdėstytos persvarstytos ES ekonomikos valdymo sistemos gairės (1) ir kuriam Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria (2), nustatyta lankstesnė ir labiau diferencijuota fiskalinės politikos sistema, dėl kurios reikės ES institucijų ir valstybių narių derybų ir susitarimų. Kad jie būtų sėkmingi, labai svarbu, kad būtų prisiimta nacionalinė atsakomybė už šį procesą ir prisiimtus įsipareigojimus. Šiam tikslui pasiekti būtina Europos semestro procedūrų ir tvarkaraščių reforma. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK mano, kad valstybės narės gali prisiimti atsakomybę tik tada, kai į Europos semestro procesą konkrečiai ir struktūruotai įsitraukia politiniai, ekonominiai ir socialiniai subjektai. EESRK nuomone, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas procese turi tapti vienu iš šio persvarstyto semestro, taip pat nacionalinių parlamentų ir vietos bei regionų valdžios institucijų ramsčių. Europos Parlamento (EP) kompetencija turėtų būti išplėsta tiek, kad jis turėtų daugiau bendro sprendimo teisių dėl ekonominės politikos gairių ir europinio pobūdžio pasiūlymų. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK siūlo reformuoti Europos semestrą, kad būtų sustiprintas jo skaidrumas ir demokratiškumas, organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas ir jos veiklos veiksmingumas, susiję su ekonomikos augimo ir kokybiško užimtumo, valstybių narių socialinės sanglaudos ir konvergencijos, taip pat žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos spartinimo tikslais. Reikia peržiūrėti, papildyti ir tarpusavyje suderinti esamas rodiklių sistemas ir taip padėti tobulinti vertinimo procedūras. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad pagrindinės Europos semestro priemonės, visų pirma konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos (KŠSR), turėtų būti parengtos trejų metų laikotarpiui, kasmet atliekant vertinimus ir peržiūras. Šis pasiūlymas atitinka EK komunikatą dėl peržiūrėtos ES ekonomikos valdymo sistemos ir juo bus palengvinti nacionalinės atsakomybės ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo procesai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Būtent KŠSR laikymasis leidžia įvertinti Europos semestro pagrįstumą ir veiksmingumą. Todėl EESRK mano, kad tinkamiausia paskata yra susieti jų įgyvendinimą su ES biudžetu ir gauti dalį jo lėšų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK siūlo įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu vykdant struktūruotą oficialią konsultavimosi procedūrą, kuri apimtų ir rengimo, ir sprendimų priėmimo etapus, taip pat įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapus. Procedūra turėtų būti vykdoma konkrečioje įstaigoje arba jau esamoje įstaigoje, kuriai teisiškai priskirtos tokios funkcijos. Šiame procese svarbų vaidmenį taip pat turėtų atlikti esamos nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK mano, kad struktūruoto ir nuolatinio organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo įvairiuose Europos semestro etapuose principai ir bendrieji ypatumai turėtų būti apibrėžti ES reglamente, kartu reikia atsižvelgti į tai, kad nacionalinės teisės aktuose turi būti išsamiau apibrėžtos procedūros ir nustatytos įstaigos, kuriose vykdomos šios konsultacijos, taip pat turi būti laikomasi atvirumo, skaidrumo ir reprezentatyvumo kriterijų. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK manymu, šiame reglamente turėtų būti nustatyti pagrindiniai kriterijai ir principai, susiję, be kita ko, su šiais klausimais: tvarkaraščiais (susijusiais su EGADP ir Europos semestro tvarkaraščiais), posėdžių oficialumu ir galimybe visuomenei tinkamu laiku ir tinkama forma susipažinti su dokumentais, protokolais, viešu pranešimų apie pasiūlymus ir Vyriausybių atsakymus teikimu ir susitarimų įgyvendinimo veiksmų gairėmis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad reikia gilinti diskusijas dėl ES fiskalinio pajėgumo ir nuosavų išteklių. Komiteto nuomone, dėl geopolitinių, ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos sunkumų, su kuriais ES susidurs artimiausiais metais, reikės finansuoti bendrąsias Europos gėrybes. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Įžanga

| 2.1. | Šios nuomonės tikslas – skatinti pasiūlymų dėl patikimos Europos semestro procedūrų reformos svarstymus ir rengimą, kad ES ekonomikos valdymas taptų skaidresnis, demokratiškesnis ir veiksmingesnis, o organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas būtų konkretesnis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mūsų analizėje ir pasiūlymuose atsižvelgiama į ES ekonomikos valdymo turinį, EK komunikatą, kuriame išdėstytos peržiūrėtos ES ekonomikos valdymo sistemos gairės, taip pat į EESRK nuomonę dėl šio komunikato ir į Komiteto rezoliucijas dėl organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo rengiant ir įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus (2021 ir 2022 m.) (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kaip ir rengiant pirmiau minėtas rezoliucijas, Komitetas vykdė plataus masto konsultacijas su organizuotos pilietinės visuomenės atstovais per Europos semestro grupės (ją sudarė po tris narius iš kiekvienos šalies – kiekvienoje grupėje po vieną) nacionalines delegacijas. Šioms konsultacijoms buvo parengtas klausimynas ir surengti septyni vizitai į šalis (vyko apskritojo stalo diskusijos). Konsultacijų rezultatai pateikti priede (4) ir apibendrinti nuomonės 5 punkte. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Nuomonės aplinkybės

| 3.1. | Po 2008 m. krizės Europos semestras buvo sukurtas kaip ES ekonomikos valdymo priemonė. Iš pradžių jame daugiausia dėmesio skirta valstybių narių finansiniam stabilumui, o ilgainiui, be ekonominės ir biudžeto politikos, į jį įtraukti užimtumo ir socialiniai klausimai. Dabar tai – pusmetinis ekonominės, užimtumo, socialinės ir fiskalinės politikos koordinavimo ciklas: valstybės narės derina savo biudžetus ir ekonominę politiką su tikslais ir taisyklėmis, dėl kurių susitarta ES lygmeniu. Nuo 2011 m., kai ši sistema pradėta taikyti, Europos semestras tapo nusistovėjusia platforma ES šalių fiskalinės, ekonominės ir užimtumo politikos sunkumams aptarti pagal bendrą metinį tvarkaraštį. Dėl ekonominių ir socialinių pandemijos padarinių 2020 m. ir karo, kurį sukėlė nepateisinama ir neišprovokuota Rusijos Federacijos invazija į Ukrainą, valstybės narės turėjo geriau koordinuoti veiksmus. Todėl 2021 m. Europos semestras buvo pritaikytas, kad būtų atsižvelgta į EGADP sukūrimą. Nuo nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimo priklausys artimiausių metų reformų ir investicijų darbotvarkė. Europos semestras dėl savo platesnės taikymo srities ir daugiašalės priežiūros naudingai papildo nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Remiantis EGADP reglamento (5) 18 straipsnio 4 dalies q punktu, siekiant parengti nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir jį įgyvendinti, reikėtų parengti konsultacijų, vykdomų pagal nacionalinę teisinę sistemą, proceso santrauką ir glaustą paaiškinimą, kaip ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane atsispindi suinteresuotųjų subjektų indėlis. Šie suinteresuotieji subjektai yra vietos ir regionų valdžios institucijos, socialiniai partneriai, pilietinės visuomenės organizacijos, jaunimo organizacijos ir kt. Vis dėlto, kaip EESRK pabrėžė 2022 m. gegužės mėn. priimtoje rezoliucijoje, organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas iki šiol apskritai buvo vertinamas kaip nepatenkinamas, net atsižvelgiant į natūralius šalių skirtumus dabartiniuose konsultacijų procesuose. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pagrindiniai Europos semestro tikslai yra: 1) užkirsti kelią perviršiniam makroekonominiam disbalansui ES; 2) užtikrinti patikimus tvarius viešuosius finansus (Stabilumo ir augimo paktas); 3) remti struktūrines reformas, kuriomis siekiama skatinti ekonomikos augimą, užimtumą ir socialinę politiką (strategija „Europa 2020“, žaliasis kursas, darnaus vystymosi tikslai, Europos socialinių teisių ramstis), ir 4) skatinti investicijas. Po COVID-19 krizės ir priėmus priemonę „NextGenerationEU“ dabar taip pat siekiama stebėti nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | 2022 m. lapkričio mėn. EK paskelbė komunikatą, kuriame išdėstytos reformuotos ES ekonomikos valdymo sistemos gairės (6) ir siūloma išlaikyti Stabilumo ir augimo pakto pamatines vertes (3 % BVP deficitas ir 60 % skolos ir BVP santykis) ir nustatyti skolos mažinimo procedūras, kurios diferencijuotos pagal šalis ir dėl kurių derėtasi su jų Vyriausybėmis (kartu su nacionaliniais vidutinio laikotarpio fiskaliniais planais). Nustačius didesnę nacionalinę atsakomybę ir geresnį vykdymo užtikrinimą, ši persvarstyta sistema būtų paprastesnė, skaidresnė ir veiksmingesnė. Pagal šią peržiūrėtą struktūrą labiausiai įsiskolinusių valstybių narių fiskaliniai planai būtų parengti ketverių metų laikotarpiui (su galimybe šį laikotarpį pratęsti dar trejiems metams), kartu laikantis konkrečios sutartos investicijų ir reformų darbotvarkės ir kasmet stebint, kaip laikomasi reikalavimų. Kaip buvo nurodyta, šis pasiūlymas atspindi priemonės „NextGenerationEU“ dvasią. 2023 m. kovo 14 d. Ecofin tarybos išvadose (7) pateikta daug sričių, kuriose valstybių narių nuomonės sutampa, ir sričių, kuriose būtina tęsti sistemos peržiūros darbą. Išvadose Europos Komisijai pateikiamos politinės gairės dėl atitinkamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų rengimo. Visų pirma Taryba nurodė, kad valstybės narės turėtų sistemingai, laiku ir prasmingai įtraukti socialinius partnerius, pilietinę visuomenę bei kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus visais Europos semestro ir politikos formavimo ciklo etapais, nes tai itin svarbu siekiant sėkmingo ekonominės, užimtumo ir socialinės politikos koordinavimo bei įgyvendinimo. Kovo 23 d. šią poziciją taip pat patvirtino Europos Vadovų Taryba. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK, naudodamasis šia koordinavimo priemone, nuolat siekė skatinti organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą priimant sprendimus, kurie jai gali turėti įtakos. Taip buvo siekiama stiprinti pilietinės visuomenės demokratinį legitimumą ir pasitikėjimą ES institucijomis ir užtikrinti veiksmingesnį minėtų nacionalinių planų ir darbotvarkių įgyvendinimą. Todėl šios konsultacijos buvo surengtos siekiant nustatyti organizuotos pilietinės visuomenės rekomendacijas valstybėse narėse ir sustiprinti jų vaidmenį šiuose procesuose. Konsultacijose atsižvelgta į vykstančius Europos semestro pokyčius (EGADP įgyvendinimas, plano „REPowerEU“ skyriaus integravimas ir ES ekonomikos valdymo sistemos peržiūra). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Šiose konsultacijose naudota metodika

| 4.1. | Šiai ataskaitai parengti reikalingi duomenys ir informacija buvo renkami nuo 2022 m. gruodžio mėn. iki 2023 m. kovo mėn. Iš viso buvo gauta informacijos iš 23 šalių respondentų (atsakymai į klausimyną ir (arba) surengtos apskritojo stalo diskusijos) (8). Konsultacijos vyko remiantis pačių narių žiniomis ir įtraukiant socialinius partnerius bei pilietinės visuomenės organizacijas. Kai kuriose šalyse prisidėjo nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos arba lygiavertės įstaigos, o kitose – taip pat konsultuotasi su Vyriausybių atstovais. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Šioje nuomonėje taip pat remiamasi išorės šaltiniais, pavyzdžiui, ekspertų grupių publikacijomis, lyginamaisiais moksliniais tyrimais ir nacionalinėmis diskusijomis. Be to, klausimynas buvo išsiųstas kelioms Europos pilietinės visuomenės organizacijoms, daliai EESRK ryšių palaikymo grupės atstovų ir kitiems trijų EESRK grupių atstovams. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Pastabos dėl konsultacijų rezultatų

I skirsnis. Tolesnė veikla, susijusi su mūsų ankstesniu darbu nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų srityje

5.1.   1 klausimas. Dabartinė organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo įgyvendinant nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą padėtis

Iš esmės didelių pokyčių nebuvo. Pagrindinės kliūtys yra Vyriausybių politinės valios stoka, sistemingo ir vienodo požiūrio į stebėseną nebuvimas ir nuolatinių bei oficialių informavimo ir dialogo procedūrų bei struktūrų trūkumas. Organizuota pilietinė visuomenė siūlo sukurti centrinę Europos semestro platformą, kuri apimtų visą nacionalinę informaciją, standartizuotų konsultacijų ir stebėsenos mechanizmų, kuriuose aktyviau dalyvautų nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos (ir lygiavertės įstaigos), kūrimą.

II skirsnis. Organizuotos pilietinės visuomenės požiūris į Europos semestrą

2 klausimas. Konsultavimasis su organizuota pilietine visuomene įgyvendinant Europos semestrą

Konsultacijos su organizuota pilietine visuomene ES kontekste iš esmės laikomos nepakankamomis ir (arba) neveiksmingomis, tai – formalumas, kurį atliekant priimama nedaug jos pateiktų pasiūlymų. Apklausti nacionaliniai suinteresuotieji subjektai siūlo: apibrėžtą ir reguliarų konsultacijų ciklą, užtikrinantį geresnę prieigą prie dokumentų ir didesnį skaidrumą, rezultatų skelbimą, Europos semestro ciklą atitinkantį tvarkaraštį ir proceso matomumą visuomenei.

5.2.   3 klausimas. Europos semestras, kaip ekonominės ir fiskalinės politikos koordinavimo priemonės, veiksmingumas ir legitimumas

Dauguma organizuotos pilietinės visuomenės atstovų teigiamai vertina Europos semestro vaidmenį koordinuojant ekonominę ir užimtumo politiką, tačiau nurodyti trūkumai neleidžia užtikrinti didesnio veiksmingumo ir legitimumo; jie mano, kad proceso sąveikumui trukdo administracinė našta ir tai, kad nėra struktūrinio bei vienodo konsultavimosi metodo. Konsultacijų dalyviai taip pat kritikuoja žemą pritarimo KŠSR lygį ir menką Europos socialinių teisių ramsčio ir socialinių rodiklių integravimą į vertinimo mechanizmus. Dauguma jų siūlo vykdant Europos semestro reformą pirmenybę teikti vidutinės trukmės ir ilgalaikiams tikslams.

5.3.   4 klausimas. Konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos

Dauguma respondentų mano, kad KŠSR atitinka vidutinės trukmės ir ilgalaikius uždavinius, nors jos yra pernelyg bendro pobūdžio arba orientuotos į fiskalinį tvarumą, jose neatsižvelgiama į tokius klausimus kaip sveikata, švietimas ir socialinė įtrauktis ir jos tik iš dalies atspindi socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų interesus. Norint, kad būtų geriau laikomasi KŠSR, reikia jas labiau suderinti su Vyriausybės ir piliečių prioritetais, užtikrinti skaidresnius ir labiau dalyvaujamuosius stebėsenos ir vertinimo mechanizmus ir veiksmingesnę paskatų ir sankcijų sistemą.

5.4.   5 klausimas. ES ramstis (-čiai), kuris (-ie) turi būti stiprinamas (-i) prioriteto tvarka

Dėl pandemijos struktūrinėms reformoms ir ekonomikos augimui teikiamas didesnis prioritetas. Struktūrinėmis reformomis skatinamas ekonomikos atsparumas ir joms reikalingos investicijos – antrasis ES prioritetas. Investicijomis turėtų būti remiama ekonominė plėtra ir socialinė sanglauda. Socialinio dialogo stiprinimas ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas Europos semestre turi būti užtikrintas Europos teisėkūros procedūra priimtu aktu. Esminis viešųjų finansų tvarumas neturi prieštarauti investicijoms, kuriomis skatinama didėjanti ekonominė ir socialinė konvergencija.

5.5.   7 klausimas. Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai)

Dauguma respondentų mano, kad, siekiant parengti KŠSR įgyvendinimo gaires, reikia stiprinti ESI fondų ir KŠSR įgyvendinimo sąsają, taip pat nacionalinių įstaigų, atsakingų už ES ir ESI fondų valdymą, politinį ir socialinį dialogą ir sinergiją. Reikėtų skatinti didesnę nacionalinių tikslų, politikos krypčių ir išteklių integraciją ir konvergenciją, geresnį lėšų susiejimą su Europos politika ir geresnį išteklių naudojimą regionų, kuriuose sąlygos mažiau palankios, vystymuisi remti.

III skirsnis. Organizuotos pilietinės visuomenės požiūris į Europos ekonomikos valdymą

5.6.   6 klausimas. Aspektai, kuriuos reikia sustiprinti, kad būtų patobulintas Europos ekonomikos valdymas

Skaidrumas ir atskaitomybė laikomi svarbiausiais geresnio Europos ekonomikos valdymo įgyvendinimo elementais. Svarbu užtikrinti galimybes visiems suinteresuotiesiems subjektams susipažinti su informacija apie ekonominės politikos rekomendacijas ir jų įgyvendinimą, nustatyti aiškius makroekonominius rodiklius, ribas ir tikslus, kad ES ekonomikos valdymo sistema ir Europos semestras būtų išsamesni, tikslingesni ir labiau apčiuopiami. Komitetas taip pat mano, kad reikėtų stiprinti Europos Parlamento, nacionalinių parlamentų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą siekiant užtikrinti, kad ekonominė politika atspindėtų įvairių suinteresuotųjų subjektų poreikius ir interesus.

6.   Bendrosios pastabos

ES ekonomikos valdymo sistemos peržiūra

| 6.1. | EESRK pritaria EK pasiūlymams dėl ekonomikos valdymo reformos (9) ir ragina skubiai priimti atitinkamas teisėkūros priemones, kad jos galėtų įsigalioti 2024 m., kai taip pat bus panaikinta Stabilumo ir augimo pakto bendroji nukrypti leidžianti išlyga. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Dėl EK komunikate pateiktų pakeitimų, visų pirma tų, kuriais siekiama sumažinti valstybės skolos dydį valstybėse narėse, laikantis diferenciacijos ir lankstumo principų (10), neišvengiamai keisis Europos semestro procedūros. EESRK mano, kad, be kita ko, būtinas aktyvesnis nacionalinių politinių, ekonominių ir socialinių subjektų dalyvavimas, siekiant užtikrinti patikimą demokratinį atstovavimą visai visuomenei. Šioje svarbioje ekonominės politikos srityje reikėtų tinkamai atsižvelgti į skirtingas nuomones ir interesus, kuriems visų pirma atstovauja socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos. Europos Komisija pabrėžia nacionalinės atsakomybės svarbą. Šiomis aplinkybėmis labai svarbu, kad nacionaliniuose vidutinės trukmės fiskaliniuose planuose būtų remiamasi įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus pasiekta pažanga ir ji būtų stiprinama, t. y. įtraukiant į EGADP reglamento 18 straipsnio 4 dalies q punktą panašų straipsnį, kuriuo būtų nustatyta prievolė griežčiau tikrinti, kaip valstybės narės konsultuojasi su organizuota pilietine visuomene ir jos reikalavimus įtraukia į planus. Labai svarbu, kad socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos išsakytų savo nuomonę apie šiuose planuose siūlomas reformas ir investicijas bei jų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EK neseniai paskelbė komunikatą „Žaliojo kurso pramonės planas poveikio klimatui neutralizavimo amžiui“ (11). Jame aptariamas poreikis užtikrinti atitiktį žaliojo kurso tikslams, strateginio Europos pramonės savarankiškumo koncepcijos įgyvendinimą ir priemones, kuriomis siekiama stiprinti Europos žaliosios pramonės konkurencingumą atsižvelgiant į JAV Vyriausybės propaguojamo Infliacijos mažinimo akto pasekmes. Vienas iš Žaliojo kurso pramonės plano pasiūlymų – sukurti Europos suverenumo fondą vykdant 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą, kurio tikslas būtų investuoti į novatoriškiausias technologijas žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos srityje, „ir taip saugoti sanglaudą ir bendrąją rinką nuo rizikos, kylančios dėl skirtingų valstybės pagalbos galimybių“ (12). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Politinėse ir akademinėse diskusijose dėl ES ekonomikos valdymo svarstomi tokie klausimai kaip nuolatinio ES fiskalinio pajėgumo kūrimas ir kiek ir kokių nuosavų išteklių ES turėtų turėti. Šioje nuomonėje neteikiamos pastabos šiais klausimais. EESRK mano, kad ES institucijos turėtų nedelsdamos išsamiai apsvarstyti šiuos klausimus ir tolesnio pinigų, fiskalinės ir biudžeto politikos integravimo modelius. Vis dėlto manome, kad Komitetas išsako didelės Europos organizuotos pilietinės visuomenės dalies nuomonę teigdamas, kad siekiant įveikti geopolitinius, ekonominius, aplinkos ir socialinius iššūkius, su kuriais susiduria ES ir jos valstybės narės, ir sėkmingai įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę transformaciją, skatinančią našesnį, konkurencingesnį ir aplinkos bei socialiniu požiūriu tvaresnį ekonomikos modelį, labai svarbu rasti bendrus Europos sprendimus ir kurti bendras Europos gėrybes. EESRK nuomone, norint panaikinti technologinį atotrūkį nuo JAV ir Kinijos ir stiprinti vertės grandines, reikia bendros Europos pramonės politikos. Tam, kad Europos institucijos įgytų strateginį savarankiškumą įvairiose srityse – pradedant užsienio ir gynybos politika ir baigiant pramonės, technologijų, prekybos, sveikatos, įgūdžių, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politika – reikia bendrų europinių sprendimų ir bendrų Europos gėrybių. Mums reikia daugiau nei nacionalinių sprendimų, grindžiamų kiekvienos valstybės narės fiskaliniu pajėgumu, kurie galėtų labai pakenkti tinkamam vieno iš didžiausių ES laimėjimų – bendrosios rinkos – veikimui. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESRK mano, kad, siekdami tinkamai finansuoti Europos bendrąsias gėrybes, visų pirma turime stengtis tinkamai, veiksmingai ir efektyviai naudoti esamus finansinius išteklius, kuo geriau pasinaudodami visais ES turimais viešųjų ir viešųjų bei privačiųjų investicijų ir finansavimo priemonių ištekliais. Šiuo tikslu EESRK ragina kuo lanksčiau įgyvendinti programas ir užtikrinti jų sinergiją bei lėšų perkėlimą tarp jų, kartu taikyti griežtas vertinimo ir stebėsenos sistemas. Pilietinės visuomenės dalyvavimas gali padidinti šio proceso skaidrumą ir veiksmingumą. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau, investicijų, skirtų bendrosioms gėrybėms ir paramai valstybių narių investicijoms, mastui užtikrinti reikės papildomo finansavimo. Be to, taip pat turi būti sukurtos tinkamos sąlygos atitinkamoms privačioms investicijoms ir tinkamiausiai ilgalaikei reguliavimo sistemai. Tokią nuomonę EESRK išreiškė pirmiau minėtoje rezoliucijoje (2022 m.) dėl nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų, susijusių su žaliojo kurso tikslų siekimu ir energetikos pertvarkos spartinimu. Turime suvokti, kad pirmoji būtina pažangos šioje srityje sąlyga – sėkmingas nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimas. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | EESRK mano, kad vykdant gerą ekonomikos ir biudžeto valdymą turi būti kuo greičiau išspręstas ES nuosavų pajamų sistemos klausimas, įvykdyti 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) ir priemonės „NextGenerationEU“ nustatyti įsipareigojimai ir padėti pagrindai ilgalaikiam Europos biudžetui stiprinimui. |
| --- | --- |

6.7.

Europos semestras ir jo procedūros

| 6.8. | Europos semestras, nepaisant jo trūkumų, atliko svarbų vaidmenį koordinuojant nacionalinę ekonominę politiką. Tačiau dėl jo procedūrų valstybių narių piliečiai ir nacionaliniai politiniai, ekonominiai ir socialiniai subjektai negali pakankamai aiškiai ir reguliariai dalyvauti jo procesuose ir rekomendacijose. Šio šimtmečio Didžiojo nuosmukio laikotarpiu semestras buvo aiškiai procikliškos politikos perdavimo kanalas, žinoma, pagrįstas politinės ekonomikos principais, kuriais vadovaujantis jis buvo valdomas. Europos institucijos labai skirtingai reagavo į COVID-19 krizę, todėl EGADP reglamento procedūros pakeitė semestro procedūras. Pasinaudojus teigiama dotacijų ir paskolų paskata, pasitelkiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, parengtas tam tikras orientacinio investicijų ir struktūrinių reformų planavimo modelis. Pasibaigus EGADP galiojimui, nebus įmanoma grįžti prie ankstesnio semestro modelio. Todėl reikia vykdyti EESRK siūlomą reformą. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Žinoma, valstybėse narėse organizuotos pilietinės visuomenės nustatytų problemų, susijusių su Europos semestro ir EGADP veikimu, pobūdis ir intensyvumas skiriasi. Tačiau daugiausia kritikos sulaukė šie aspektai:






  — | komunikacija su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene nėra pakankamai kokybiška ir skaidri; |
| --- | --- | --- |

6.9.

—

komunikacija su suinteresuotaisiais subjektais ir visuomene nėra pakankamai kokybiška ir skaidri;

| — | socialinių partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas retai būna toks kokybiškas, kad būtų galima pripažinti jų naudą; |
| --- | --- |

—

socialinių partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas retai būna toks kokybiškas, kad būtų galima pripažinti jų naudą;

| — | dėl konsultacijoms su organizuota pilietine visuomene Europos semestro sistemoje numatytų trumpų terminų sunku įtraukti visus nacionalinius politinius, ekonominius ir socialinius subjektus ir laikytis į nacionalinius reformų planus bei konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas įtrauktų gairių; |
| --- | --- |

—

dėl konsultacijoms su organizuota pilietine visuomene Europos semestro sistemoje numatytų trumpų terminų sunku įtraukti visus nacionalinius politinius, ekonominius ir socialinius subjektus ir laikytis į nacionalinius reformų planus bei konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas įtrauktų gairių;

| — | daugeliu atvejų nacionalinių reformų planų ir konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų tikslų ir reformų pasiūlymai nėra tinkamai parengti, o jų socialinis turinys yra netinkamas; |
| --- | --- |

—

daugeliu atvejų nacionalinių reformų planų ir konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų tikslų ir reformų pasiūlymai nėra tinkamai parengti, o jų socialinis turinys yra netinkamas;

| — | kai kuriose šalyse nepakankamai laikomasi konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, o sankcijų mechanizmas pasirodė esąs neveiksmingas. |
| --- | --- |

—

kai kuriose šalyse nepakankamai laikomasi konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, o sankcijų mechanizmas pasirodė esąs neveiksmingas.

| 6.10. | Tam tikru atžvilgiu dėl EGADP procedūrų padėtis pagerėjo. Nors vis dar laukiame laikotarpio vidurio vertinimo (13), konsultacijos dėl dviejų pirmiau minėtų EESRK rezoliucijų ir šios nuomonės atskleidė, kad iš esmės laikomasi reikalaujamų reformų. Tai neabejotinai susiję su teigiama paskata, kurią teikia gaunamos EGADP lėšos. Tačiau investicijų įgyvendinimo lygis yra nepakankamas. Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimo lygis pagerėjo ankstyvaisiais nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų įgyvendinimo etapais, palyginti su lygiu, kuris buvo pasiektas pasirengimo etapu ir įprastu Europos semestro lygiu. Tačiau 2022 m. padėtis nepagerėjo, o kai kuriose šalyse dėl politinių pokyčių nustatytas didelis regresas. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Europos Komisijos pasiūlyta ekonomikos valdymo sistemos reforma, aiškiai reikalauja pritaikyti Europos semestrą. Pagal peržiūrėtą bendrą fiskalinės politikos sistemą bus nustatyta lankstesnė ir diferencijuota fiskalinės politikos sistema, apimanti ES institucijų ir valstybių narių derybas ir susitarimus. Dėl to pakis Europos semestro tvarkaraščiai ir procedūros. Kad sistema išliktų veiksminga ir sėkminga, ja turės būti sudarytos palankesnės sąlygos nacionalinei atsakomybei už procesą ir prisiimtiems įsipareigojimams vykdyti, o tai galima pasiekti tik į šį procesą platesniu mastu įtraukiant politinius, ekonominius ir socialinius subjektus. Todėl EESRK mano, kad socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas turi būti vienas iš persvarstyto Europos semestro ramsčių. Taip pat labai svarbus nacionalinių parlamentų ir vietos bei regionų valdžios institucijų dalyvavimas. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | EESRK jau ragino parengti Europos teisėkūros procedūra priimamą aktą, kuriuo būtų reglamentuojamas socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas semestre. EGADP reglamento 18 straipsnio 4 dalies q punktas galėtų būti laikomas EESRK raginamos nustatyti taisyklės užuomazga. Komitetas siūlo pagrindinius konsultacijų su pilietinės visuomenės organizacijomis principus ir ypatumus nustatyti reglamentu. Tokiu būdu reglamentu būtų gerbiamos nacionalinės socialinio dalyvavimo tradicijos ir procedūros, kartu reikalaujant, kad jis būtų vykdomas laikantis pagrindinių Europos reglamente nustatytų principų ir ypatumų. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | EK pranešė, kad netrukus bus paskelbtas komunikatas dėl socialinio dialogo stiprinimo ir rekomendacija dėl socialinio dialogo vaidmens nacionaliniu lygmeniu. EESRK mano, kad jei dėl šios iniciatyvos bus priimti teisės aktai, jie turėtų papildyti reglamentą, kurį Komitetas ragina priimti. |
| --- | --- |

6.13.

7.   Pasiūlymai dėl Europos semestro reformos

| 7.1. | EESRK siūlo reformuoti Europos semestrą, kad būtų sustiprinti šie principai, vertybės ir tendencijos: skaidrumas, demokratiškumas, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas, jos veiklos efektyvumas ir ekonomikos augimas bei kokybiškas užimtumas, indėlis į valstybių narių socialinę sanglaudą ir konvergenciją, taip pat ES ekonomikos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos užbaigimas. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Šiuo tikslu reikia atnaujinti, papildyti ir suderinti esamas rodiklių sistemas (ekonomines ir užimtumo, socialines ir aplinkosaugos), kad būtų sustiprintos vertinimo procedūros, kuriose taip pat turėtų dalyvauti socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESRK pasisako už Europos semestrą, kuriame visada būtų atsižvelgta į ekonominių sprendimų socialinį aspektą, kai siekiama koordinuoti ES šalių ekonomiką ir rengiami pasiūlymai tvariam jos augimui skatinti. Europos semestro priemonėmis pirmenybė turi būti teikiama tiek inovaciniams pajėgumams ir našumo augimui, tiek teisingos pertvarkos įgyvendinimui vykdant Europos ekonomikos žaliąją ir skaitmeninę transformaciją ir Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimui. Tai produktyvi pusiausvyra, vadinama „ES konkurencingu tvarumu“, kaip apibrėžta dviejose paskutinėse nuomonėse dėl metinės tvaraus augimo apžvalgos, kuriam EESRK visiškai pritaria. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESRK mano, kad pagrindinės Europos semestro priemonės – metinė tvaraus augimo strategija, nacionaliniai reformų planai ir KŠSR – turėtų galioti trejus metus, atliekant metinius vertinimus ir peržiūras. Tai taip pat sudarytų sąlygas geresniam politinių, ekonominių ir socialinių subjektų dalyvavimo procesui, padidintų nacionalinę atsakomybę ir skatintų geresnį šių priemonių įgyvendinimą. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | EESRK rekomenduojamų KŠSR laikymasis vidutinės trukmės laikotarpiu padės įvertinti Europos semestro pagrįstumą ir veiksmingumą. Dėl šios nuomonės surengtos konsultacijos visų pirma atskleidė organizuotos pilietinės visuomenės nuomonę dėl sankcijų už reikalavimų nesilaikymą naudos ir dėl veiksmingiausių sankcijų rūšių. EESRK mano, kad tinkamiausias metodas – numatyti paskatas už reikalavimų vykdyti nacionalinius įsipareigojimus laikymąsi, susiejant juos su ES biudžetu ir tam tikrų lėšų gavimu valstybėse narėse pagal EGADP modelį. Kad šie įsipareigojimai būtų subalansuoti ir suderinti su visais ekonomikos valdymo ramsčiais, labai svarbu, kad nacionalinės atsakomybės procesas būtų demokratiškas ir apimtų politinius bei socialinius subjektus. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Demokratiškesnis Europos semestras reiškia, kad į jo procedūras ir, kai kuriais atvejais, į jo sprendimus įtraukiami Europos ir nacionaliniai demokratiniai politiniai organai. Tai visų pirma Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai, taip pat vietos ir regionų politinės institucijos. Šioje nuomonėje neketinama siūlyti konkrečių formuluočių ar nustatyti kompetencijos. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad remiantis nacionalinės atsakomybės už Europos semestro rekomendacijas ir priemones procesu, kuris yra būtinas jų veiksmingumui užtikrinti, šios nacionalinės institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį tiek rengiant planus ir rekomendacijas, tiek juos vertinant. Be to, Europos Parlamento kompetencija turėtų būti išplėsta tiek, kad jis dalyvautų priimant sprendimus dėl bendrų ekonominės politikos gairių ir europinio pobūdžio pasiūlymų. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EESRK siūlo įtraukti socialinius partnerius ir atstovaujamąsias pilietinės visuomenės organizacijas taikant struktūruotą oficialią konsultavimosi procedūrą ir Europos, ir nacionaliniu lygmeniu. Jie turėtų dalyvauti tiek gairių, rekomendacijų ir priemonių rengimo etapu, tiek įgyvendinimo ir vertinimo etapais. Turėtų būti konkreti, galbūt jau esama įstaiga, kuriai būtų oficialiai ir teisiškai pavesta vykdyti Europos semestro konsultacijas ir įtraukti pilietinę visuomenę į Europos semestro vertinimą. Daugelyje šalių nacionalinės ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos galėtų atlikti svarbų vaidmenį konsultacijų ir Europos semestro vertinimo procesuose. Vis dėlto šis klausimas priklauso atskirų šalių kompetencijai, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės tradicijas ir teisės aktus. Šiuo metu atskiros šalys taip pat sprendžia, ar socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos dalyvauja taikant tą pačią procedūrą ir toje pačioje įstaigoje, ar vykdant atskirus procesus. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | EESRK mano, kad socialinių partnerių ir organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas įvairiuose Europos semestro etapuose turėtų būti įtvirtintas priimant ES reglamentą, kuriame būtų nustatytos vertybės, principai ir pagrindiniai ypatumai, kurių reikia laikytis, o nacionalinės teisės aktuose turėtų būti nustatytos jų įgyvendinimo procedūros ir už jų įgyvendinimą atsakingos įstaigos. EESRK mano, kad pagrindiniai veiksmingo oficialių nacionalinio lygmens konsultacijų proceso reikalavimai, kurie turėtų būti įtraukti į tokį reglamentą, yra šie:






  — | procesas turi būti nuolatinis ir struktūruotas, o specifikacijos turėtų būti reglamentuojamos nacionaliniais teisės aktais; tų valstybių narių, kurios jau yra priėmusios tokius teisės aktus, teisės aktai turėtų būti peržiūrėti ir atnaujinti pagal ES reglamento nuostatas; |
| --- | --- | --- |

7.8.

—

procesas turi būti nuolatinis ir struktūruotas, o specifikacijos turėtų būti reglamentuojamos nacionaliniais teisės aktais; tų valstybių narių, kurios jau yra priėmusios tokius teisės aktus, teisės aktai turėtų būti peržiūrėti ir atnaujinti pagal ES reglamento nuostatas;

| — | procesas neturėtų būti vienkartinis, vykdomas tik konkrečiu laikotarpiu ar metais, tačiau jis turėtų būti grindžiamas tinkamu nuolatiniu konsultacijų ir mainų mechanizmu, apimančiu visus skirtingus etapus ir turinčiu tinkamas struktūras ir metodus; reguliarios konsultacijų proceso ataskaitos turėtų būti skelbiamos kasmet, perduodamos EK ir nacionaliniams parlamentams ir prieinamos organizuotai pilietinei visuomenei ir plačiajai visuomenei kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

—

procesas neturėtų būti vienkartinis, vykdomas tik konkrečiu laikotarpiu ar metais, tačiau jis turėtų būti grindžiamas tinkamu nuolatiniu konsultacijų ir mainų mechanizmu, apimančiu visus skirtingus etapus ir turinčiu tinkamas struktūras ir metodus; reguliarios konsultacijų proceso ataskaitos turėtų būti skelbiamos kasmet, perduodamos EK ir nacionaliniams parlamentams ir prieinamos organizuotai pilietinei visuomenei ir plačiajai visuomenei kiekvienoje valstybėje narėje;

| — | procedūros turi atitikti atvirumo, skaidrumo ir reprezentatyvumo kriterijus. Atvira prieiga prie informacijos turėtų apimti visus dokumentus ir statistinius duomenis, susijusius su EGADP ir Europos semestru, įskaitant pagrindinius duomenis apie investicinius projektus ir ekonominių, socialinių ir aplinkos rodiklių suvestinių rezultatus. Interneto portalų, kuriuose jie tinkamai susisteminami, naudojimas turėtų būti išplėstas įtraukiant visas valstybes nares; |
| --- | --- |

—

procedūros turi atitikti atvirumo, skaidrumo ir reprezentatyvumo kriterijus. Atvira prieiga prie informacijos turėtų apimti visus dokumentus ir statistinius duomenis, susijusius su EGADP ir Europos semestru, įskaitant pagrindinius duomenis apie investicinius projektus ir ekonominių, socialinių ir aplinkos rodiklių suvestinių rezultatus. Interneto portalų, kuriuose jie tinkamai susisteminami, naudojimas turėtų būti išplėstas įtraukiant visas valstybes nares;

| — | kiekviena valstybė narė turi nurodyti, įstaigą (-as), per kurią (-ias) bus vykdomas dalyvaujamasis procesas, ir reikiamus ypatumus, kad būtų užtikrintas jų narių reprezentatyvumas ir politinis nesikišimas į jų paskyrimą. Oficialios konsultacijos su organizuota pilietine visuomene turėtų vykti tiek rengiant pagrindinius Europos semestro dokumentus (metinę tvaraus augimo apžvalgą, bendrą užimtumo ataskaitą ir užimtumo gaires, nacionalines reformų programas, konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir kita), tiek įgyvendinimo ir vertinimo etapais. Organizuota pilietinė visuomenė taip pat turėtų dalyvauti reformų procesuose, susijusiuose su KŠSR ir makroekonominio disbalanso procedūra arba persvarstytu ES ekonomikos valdymo modelio mechanizmu; |
| --- | --- |

—

kiekviena valstybė narė turi nurodyti, įstaigą (-as), per kurią (-ias) bus vykdomas dalyvaujamasis procesas, ir reikiamus ypatumus, kad būtų užtikrintas jų narių reprezentatyvumas ir politinis nesikišimas į jų paskyrimą. Oficialios konsultacijos su organizuota pilietine visuomene turėtų vykti tiek rengiant pagrindinius Europos semestro dokumentus (metinę tvaraus augimo apžvalgą, bendrą užimtumo ataskaitą ir užimtumo gaires, nacionalines reformų programas, konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir kita), tiek įgyvendinimo ir vertinimo etapais. Organizuota pilietinė visuomenė taip pat turėtų dalyvauti reformų procesuose, susijusiuose su KŠSR ir makroekonominio disbalanso procedūra arba persvarstytu ES ekonomikos valdymo modelio mechanizmu;

| — | konsultacijų proceso tvarkaraščiai turėtų būti pakankamai suderinti ES lygmeniu, kad būtų galima suvienodinti bendrą procesą ir užtikrinti suderinamumą su jau taikomais ir prie EGADP integravimo į Semestrą pritaikytais tvarkaraščiais; |
| --- | --- |

—

konsultacijų proceso tvarkaraščiai turėtų būti pakankamai suderinti ES lygmeniu, kad būtų galima suvienodinti bendrą procesą ir užtikrinti suderinamumą su jau taikomais ir prie EGADP integravimo į Semestrą pritaikytais tvarkaraščiais;

| — | posėdžiai turėtų būti organizuojami tinkamu laiku ir tinkama forma, o reikiami dokumentai ir informacija išsiųsti sušauktiems socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms, suteikiant pakankamai laiko organizuotos pilietinės visuomenės atstovams juos išnagrinėti. Turėtų būti rašomi posėdžių protokolai ir į juos įtraukiami organizuotos pilietinės visuomenės atstovų pateikti pasiūlymai; |
| --- | --- |

—

posėdžiai turėtų būti organizuojami tinkamu laiku ir tinkama forma, o reikiami dokumentai ir informacija išsiųsti sušauktiems socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms, suteikiant pakankamai laiko organizuotos pilietinės visuomenės atstovams juos išnagrinėti. Turėtų būti rašomi posėdžių protokolai ir į juos įtraukiami organizuotos pilietinės visuomenės atstovų pateikti pasiūlymai;

| — | nacionalinės Vyriausybės ir EK turėtų laiku reaguoti į socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų pasiūlymus, į darbo dokumentus įtraukti iniciatyvas ir pagrįstus atsakymus įvairiais Europos semestro etapais. Taip pat turėtų būti įtrauktos priimtų pasiūlymų įgyvendinimo veiksmų gairės; |
| --- | --- |

—

nacionalinės Vyriausybės ir EK turėtų laiku reaguoti į socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų pasiūlymus, į darbo dokumentus įtraukti iniciatyvas ir pagrįstus atsakymus įvairiais Europos semestro etapais. Taip pat turėtų būti įtrauktos priimtų pasiūlymų įgyvendinimo veiksmų gairės;

| — | organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą per jai atstovaujančių organizacijų atstovus ir rengiant oficialias struktūrines konsultacijas galima papildyti internetinėmis, atviromis arba pusiau atviromis konsultacijomis, bet ne jas pakeisti. |
| --- | --- |

—

organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimą per jai atstovaujančių organizacijų atstovus ir rengiant oficialias struktūrines konsultacijas galima papildyti internetinėmis, atviromis arba pusiau atviromis konsultacijomis, bet ne jas pakeisti.

| 7.9. | EESRK mano, kad panašūs kriterijai turėtų būti taikomi socialinio dialogo ir pilietinės visuomenės dialogo procedūroms ir įstaigoms, kurios juos remia Europos lygmeniu. Akivaizdu, kad dėl taikymo srities, turinio ir tvarkaraščių skirtumų būtini tam tikri pakeitimai. |
| --- | --- |

7.9.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2022) 583 final, Komunikatas dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių.

1

(2)  EESRK nuomonė „Komunikatas dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių“ (2023 m. vasario mėn.) (OL C 146, 2023 4 27, p. 53).

2

(3)  EESRK rezoliucija „Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose. Kas veiksminga, o kas ne?“, kuri priimta 2021 m. vasario mėn. (OL C 155, 2021 4 30, p. 1) ir rezoliucija „Organizuotos pilietinės visuomenės dalyvavimas nacionalinių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų procesuose. Kaip jį galėtume pagerinti?“, kuri priimta 2022 m. gegužės mėn. (OL C 323, 2022 8 26, p. 1).

3

(4)  Nuomonės „EESRK rekomendacijos dėl patikimos Europos semestro reformos (europa.eu)“ priedas.

4

(5)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

5

(6)  COM(2022) 583 final.

6

(7)  2023 m. Europos semestras – Europos Sąjungos Tarybos generalinio sekretoriato apibendrinamoji ataskaita (2023 3 20).

7

(8)  AT, BE, BG, CZ, IE, IT, EL, ES, FI, FR, HR, CY, LT, LU, HU, MT, NL, PL, RO, SI, SK, SE ir DK.

8

(9)  EESRK nuomonė „Komunikatas dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių“ (2023 m. vasario mėn.) (OL C 146, 2023 4 27, p. 53).

9

(10)  EESRK konkrečiai išdėstė pasiūlymą dėl šio lankstumo pirmiau minėtos nuomonės 3.6 ir 3.7 punktuose.

10

(11)  COM(2023) 62 final.

11

(12)  Kalbėdama 2023 m. sausio 24 d. EESRK plenarinėje sesijoje, Europos Komisijos vykdomoji pirmininko pavaduotoja Margrethe Vestager pranešė, kad iš 677 mlrd. EUR, kuriuos valstybės narės skyrė įmonėms nuo pandemijos pradžios, Vokietija skyrė 50 %, o Prancūzija – 25 %

12

(13)  EESRK vertinimo ataskaita „EGADP laikotarpio vidurio vertinimas“ (kuri bus priimta 2023 m. rugsėjo mėn.).

13

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/10

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Teisė į sveiką aplinką Europos Sąjungoje, ypač vykstant karui Ukrainoje“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2023/C 228/02)

| Pranešėja | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Pranešėja

Ozlem YILDIRIM

| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 10 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnis 2 dalis |
| | Nuomonė savo iniciatyva |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 13 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 162 / 1 / 1 |

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 10 27

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnis 2 dalis

Nuomonė savo iniciatyva

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 13

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

162 / 1 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | 2022 m. birželio 23 d. Ukraina tapo ES šalimi kandidate. Įstojusi į ES Ukraina bus didžiausia arba antra pagal dydį ES valstybė narė, vertinant pagal teritoriją. Didelėje Ukrainos teritorijoje gausu įvairių ekosistemų; iš tikrųjų, Biologinės įvairovės konvencijos sekretoriato duomenimis, Ukraina užima 6 % Europos teritorijos, bet joje yra 35 % Europos biologinės įvairovės. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Karo padaryta žala aplinkai apima ekosistemų degradaciją, oro ir vandens taršą, ariamų laukų ir ganyklų užterštumą. Remiantis pranešimais, nuo karo pradžios nuo gaisrų nukentėjo 200 000 hektarų miškų, sudegė 680 000 tonų iškastinio kuro, šaudmenimis buvo užteršta 180 000 kubinių metrų dirvožemio. Dėl karo buvo nuniokotos saugomos teritorijos ir sunaikinti vandens valymo įrenginiai. Dėl konflikto kilo daugiau kaip 100 miškų gaisrų, jų metu išsiskyrė 33 mln. tonų CO2. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Remiantis teisės ekspertų pasiūlyta ir 2021 m. birželio mėn. paskelbta apibrėžtimi, Rusijos veiksmai prilygsta ekocidui. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) paragino, kad terminas „ekocidas“, kaip jį apibrėžė nepriklausoma ekspertų grupė, atsakinga už teisinę ekocido apibrėžtį, pagal ES teisę būtų kodifikuotas kaip nusikalstama veika. Ekocido nusikaltimo pripažinimas peržiūrėtoje ES direktyvoje dėl nusikaltimų aplinkai lems pokyčius teisės aktuose už ES ribų, visų pirma Tarptautiniame baudžiamajame teisme, kuriame gali būti nustatyta tam tikra Rusijos atsakomybė už padarytą žalą aplinkai ir ekologinę žalą. |
| --- | --- |

1.3.

EESRK

| 1.4. | pabrėžia, kad Europos Sąjungoje ir už jos ribų būtina skubiai gerinti aplinkos apsaugą siekiant užtikrinti pagrindines teises, nes padėtis labai blogėja dėl karo Ukrainoje daromos žalos aplinkai, įskaitant žalą žmonių fizinei ir psichinei sveikatai, ekosistemų degradaciją, oro ir vandens taršą, ariamosios žemės ir ganyklų užterštumą, o tai kelia tiesioginę grėsmę žemės ūkio gamybai ir išryškina pasaulinio apsirūpinimo maistu saugumo pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | atkreipia dėmesį į Rusijos invazijos poveikį aplinkai ir visuomenei, taip pat į tai, kaip svarbu ir būtina padėti šiuos padarinius dokumentuoti, kartografuoti ir įvertinti pasekmes, siekti aplinkos teisinės apsaugos, užtikrinti atskaitomybę ir padėti pagrindą žaliajam ir tvariam ekonomikos gaivinimui po karo bei padėti įvertinti finansinius poreikius perskirstant lėšas žaliajam ekonomikos gaivinimui; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ragina Komisiją ir Tarybą imtis veiksmų, kad būtų nustatytas neigiamas Rusijos neteisėto karo Ukrainoje poveikis aplinkai ir jo padariniai žmogaus teisėms. Komisija ir Taryba privalo remti pilietinės visuomenės pastangas dokumentuoti Rusijos padarytą žalą aplinkai, įskaitant nusikaltimus aplinkai, ir remti pilietinės visuomenės vaidmenį atkuriant Ukrainą; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | primygtinai ragina ES padėti apsaugoti Ukrainos aplinką ir ištaisyti karo padarytą žalą aplinkai. EESRK tvirtina, kad visi atstatymo veiksmai bus vykdomi laikantis tarptautinių TDO standartų ir socialinės paramos sąlygų taikymo principų; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | pabrėžia, kad žmonių sveikatos ir aplinkos kokybės negalima atskirti: ekosistemų, gyvūnų ir žmonių sveikata yra tarpusavyje susijusi, todėl ES turi užtikrinti šią teisę. Aplinkos būklės blogėjimas yra pagrindinė prastos sveikatos priežastis. Pavyzdžiui, dėl triukšmo taršos kasmet miršta 12 000 žmonių. Aplinkos ir žmonių sveikatos tarpusavio ryšys taip pat ypač akivaizdus apsirūpinimo maistu srityje; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ragina Komisiją ir Tarybą stiprinti testavimo metodus žemės ūkio ir maisto produktams, kai jie patenka į bendrąją rinką, ypatingą dėmesį skiriant aplinkos taršos, kurią sukėlė karas Ukrainoje, nustatymui, siekiant užtikrinti visų Europos piliečių sveikatą ir saugią aplinką; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | pabrėžia, kad teisė į sveiką aplinką yra gyvybiškai svarbi Europos ir viso pasaulio žmonių socialinei ir ekonominei gerovei. Apskaičiuota, kad visame pasaulyje apie 40 % darbo vietų priklauso nuo sveiko klimato ir ekosistemos. Atsižvelgiant į tarptautinę teisinę sistemą ir šią akivaizdžią tikrovę, nenuostabu, kad priimta daug ES teisės aktų, kuriais siekiama įgyvendinti ES pareigą užtikrinti pagarbą teisei į sveiką aplinką; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ragina visas valstybes nares ir Europos institucijas dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti esamų teisinių priemonių veiksmingumą, nes būtent jo dažnai trūksta praktikoje. Daugybė teisminių ginčų dėl valstybių narių ar pačios ES įsipareigojimų nevykdymo tokiose srityse kaip švarus oras, klimatas, žvejyba ar vanduo, rodo, kokiu mastu valdžios institucijos negeba užtikrinti, kad būtų paisoma šios teisės. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

2.1.   Teisė į sveiką aplinką Rusijai vykdant karą Ukrainoje ir Ukrainai rengiantis stoti į ES

| 2.1.1. | 2022 m. kovo 16 d. Europos Tarybos Ministrų Komitetas pašalino Rusiją iš Europos Tarybos, ir šis pašalinimas įsigaliojo iš karto (1). Taigi, kol ES dalyvavo derybose dėl prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos (toliau – Konvencija), Konvencija 2022 m. rugsėjo 16 d. tapo neprivaloma Rusijai. Dėl to visame Europos žemyne smarkiai sumažėjo žmogaus teisių apsaugos aprėptis. Tačiau invazijos metu ir iki 2022 m. rugsėjo 16 d. Konvencija Rusijai buvo privaloma, be to, nepaisant vėlesnio Rusijos pasitraukimo iš tarptautinių institucijų, šiai šaliai buvo ir tebėra taikomi įvairūs tarptautiniai įsipareigojimai. Šie įsipareigojimai yra susiję ne tik su žmogaus teisėmis (2), bet ir su aplinka: Tarptautinė bendroji klimato kaitos konvencija (3) ir Biologinės įvairovės konvencija yra vienos iš tų, kurių Rusija nepaisė vykdydama savo agresiją. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Labai svarbu užtikrinti, kad žmogaus teisės ir aplinka būtų saugomos likusioje Europos dalyje – ne tik 27 ES valstybėse narėse, kur žmogaus teisių apsauga bus sustiprinta ES prisijungus prie Konvencijos, bet ir likusiose 19 Europos Tarybos valstybių narių, įskaitant Ukrainą. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Tai dar svarbiau atsižvelgiant į tai, kad 2022 m. birželio 23 d. Ukraina tapo ES šalimi kandidate. Įstojusi į ES Ukraina bus didžiausia arba antra pagal dydį ES valstybė narė, vertinant pagal teritoriją (4). Didelėje Ukrainos teritorijoje gausu įvairių ekosistemų; iš tikrųjų, Biologinės įvairovės konvencijos sekretoriato duomenimis (5), Ukraina užima 6 % Europos teritorijos, bet joje yra 35 % Europos biologinės įvairovės. Be to, praėjusiais metais didžiulį spaudimą patyrė šios šalies žemės ūkio paskirties žemė (ji yra labai svarbi pasauliniam maisto tiekimui) ir didelė iškastinio kuro infrastruktūra (nuo jos kai kurios kaimyninės valstybės narės yra ypač priklausomos energijos tiekimo srityje). |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Remiantis teisės ekspertų pasiūlyta ir 2021 m. birželio mėn. paskelbta apibrėžtimi, Rusijos veiksmai prilygsta ekocidui (6). Ekocido nusikaltimas nuo 2001 m. yra įtrauktas į Ukrainos baudžiamąjį kodeksą (7). Europos Parlamentui priėmus sprendimą (8), EESRK paragino, kad terminas „ekocidas“, kaip jį apibrėžė nepriklausoma ekspertų grupė, atsakinga už teisinę ekocido apibrėžtį, pagal ES teisę būtų kodifikuotas kaip nusikalstama veika (9). Ekocido nusikaltimo pripažinimas peržiūrėtoje ES direktyvoje dėl nusikaltimų aplinkai lems pokyčius teisės aktuose už ES ribų, visų pirma Tarptautiniame baudžiamajame teisme, kuriame gali būti nustatyta tam tikra Rusijos atsakomybė už padarytą žalą aplinkai ir ekologinę žalą. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | 2023 m. sausio 19 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją, kuria raginama steigti tribunolą dėl agresijos nusikaltimo prieš Ukrainą. Vasario mėn. plenarinėje sesijoje EESRK rezoliucijai pritarė (10). Rezoliucijos tekste aplinkos klausimai paminėti du kartus. Pirma, joje pripažįstamas karo ir ilgalaikės žalos gamtai ir klimatui ryšys. Antra, joje raginama sukurti tarptautinį registrą, kuriame, be kita ko, būtų registruojama informacija apie plataus masto ir didelę žalą gamtai ir klimatui, kad ja remiantis būtų galima nustatyti būsimas reparacijas dėl padarytos žalos. Šiame kontekste labai svarbu pabrėžti ir sustiprinti žalos aplinkai, kaip karo ginklo, ryšį ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už šiuos nusikaltimus. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Karo padaryta žala aplinkai apima ekosistemų degradaciją, oro ir vandens taršą, ariamų laukų ir ganyklų užterštumą. Pavyzdžiui, nuotėkis iš dviejų Rusijos dujotiekių Baltijos jūroje galėjo sukelti precedento neturintį poveikį klimatui ir turėti įtakos kitiems aplinkos aspektams (11). Nuo karo pradžios nuo gaisrų nukentėjo 200 000 hektarų miškų, sudegė 680 000 tonų iškastinio kuro, šaudmenimis buvo užteršta 180 000 kubinių metrų dirvožemio. Dėl karo buvo nuniokotos saugomos teritorijos ir sunaikinti vandens valymo įrenginiai. Pavojus yra dar didesnis, nes Ukraina, kurioje yra 15 reaktorių, užima antrą vietą Europoje pagal branduolinių reaktorių skaičių. Dėl konflikto kilo daugiau kaip 100 miškų gaisrų, jų metu išsiskyrė 33 mln. tonų CO2. Rusijos vykdomas bombardavimas naikina Ukrainos biologinę įvairovę. Ukrainos ekspertai Rusijos padarytą žalą aplinkai vertina 24 mlrd. EUR. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Karas Ukrainoje kelia precedento neturinčius ir ilgalaikius iššūkius aplinkai. Jis taip pat neigiamai veikia Ukrainos gyventojų ir jos ateities kartų fizinę ir psichinę sveikatą, neliečiamybę ir gerovę. Šis poveikis dar didesnis pažeidžiamoms grupėms; ypatingas dėmesys turi būti skiriamas karo psichologinėms pasekmėms ir psichikos sveikatos problemoms. Dėl karo teršiamas oras, vanduo ir dirvožemis, keliamas triukšmas – visa tai paveiks ne vieną jo aukų kartą. Galima sakyti, kad daugelis problemų peržengia Ukrainos ribas, todėl kyla rimtas pavojus visos visuomenės sveikatai. Yra žinoma, kad, kaip ir karo padariniai, aplinkos būklės blogėjimo poveikis psichinei ir fizinei sveikatai, ypač oro, dirvožemio ir vandens užterštumo poveikis, perduodamas iš kartos į kartą. Tą poveikį patirs ne tik šiandien Ukrainoje gyvenantys arba iš jos pabėgę vaikai, bet ir būsimos kartos. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | Todėl Ukrainos jaunimo judėjimų ir organizacijų pastangos užtikrinti, kad jų kartos balsas būtų išgirstas, yra ypač jaudinančios. Svarbu, kad savo balsais ir nuomonėmis jie galėtų prisidėti prie atstatymo pastangų. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Mūsų bendrai ekosistemai daroma žala, pavyzdžiui, dirvožemio degradacija, kelia tiesioginę grėsmę būsimai žemės ūkio gamybai ir atskleidžia pasaulinio apsirūpinimo maistu saugumo pažeidžiamumą. Visų pirma, dabartinė biržos prekių rinkos struktūra neužtikrina „tvarios ekonomikos, kurios mums reikia“ ir nepadeda siekti tikslų, susijusių su darniu vystymusi, klimato srities užmojais ir teisinga pertvarka, įtvirtintų JT darbotvarkėje iki 2030 m. ir Europos žaliajame kurse, o priešingai – tokia struktūra visam tam smarkiai kenkia (12). |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Pilietinė visuomenė prieš karą atliko svarbų vaidmenį saugant aplinką Ukrainoje. Karas smarkiai paveikė pilietinės visuomenės galimybes vykdyti veiklą. Daugelis aplinkos gynėjų turėjo bėgti arba pastangas nukreipė šaliai ginti. Tie, kurie vis dar gali veikti, ėmė dokumentuoti Rusijos agresyvaus karo padarinius aplinkai (13). Jų dalyvavimas bus labai svarbus atkuriant Ukrainos aplinką ir užtikrinant, kad Ukraina perimtų ES aplinkosaugos teisę, kad galėtų įstoti į ES. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | Aplinkos apsauga ir jos poveikis kasdieniam gyvenimui bei sveikatai ukrainiečiams tebėra svarbūs. Be to, viešosios nuomonės tyrimo duomenimis, 95,2 % respondentų mano, kad po karo atstatant Ukrainą bus svarbu atkurti gamtą (14). |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | Tinkamai remiant tarptautinei bendruomenei, Rusijos vykdomas Ukrainos sunkiosios pramonės infrastruktūros naikinimas Ukrainai galėtų tapti galimybe panaudoti savo saulės ir vėjo energijos potencialą ir, pasitelkiant alternatyvius elektros energijos šaltinius, atkurti geriau ir žaliau nei buvo, – tai būtų naudinga ir Ukrainos, ir kitų šalių piliečiams ir labai sustiprintų Ukrainos pozicijas derybose dėl stojimo į ES. |
| --- | --- |

2.1.12.

| 2.1.13. | Dabar padėtis tebėra nestabili. Kyla didelių neaiškumų dėl ateities. Be dramatiškos žmogiškosios ir humanitarinės katastrofos, kils klausimų dėl galutinių Ukrainos atstatymo išlaidų ir dėl to, kiek Rusija gali būti laikoma atsakinga už jų padengimą. Svarbus vaidmuo tenka ES. Savo rezoliucijoje dėl karo Ukrainoje ir jo ekonominių, socialinių bei aplinkosauginių padarinių (15) EESRK ne tik akcentavo karo poveikį žmonėms, bet ir pabrėžė, kad jo poveikis aplinkai dėl bombardavimų, naftos ir dujų nuotėkių, incidentų cheminių medžiagų gamyklose ar branduolinėse elektrinėse kelia didelį susirūpinimą tiek Ukrainos, tiek ES, tiek viso pasaulio gyventojams. Šis poveikis aplinkai neišvengiamai turės ilgalaikių padarinių žmonių sveikatai ir ekosistemoms. Karo poveikis aplinkai kelia realią grėsmę gyventojams: JT ekspertai įspėja, kad gali prireikti kelerių metų taršai regione išvalyti, tuo tarpu vėžio, kvėpavimo takų ligų ir vaikų vystymosi atsilikimo rizika auga (16). Dar vienas susirūpinimą keliantis klausimas yra reprodukcinė sveikata. EESRK pabrėžė, kad ES turi padėti apsaugoti Ukrainos aplinką ir ištaisyti karo padarytą žalą aplinkai. EESRK tvirtina, kad visi atstatymo veiksmai bus vykdomi laikantis tarptautinių TDO standartų ir socialinės paramos sąlygų taikymo principų. EESRK siūlo ES reaguoti pasitelkiant tokias programas kaip „RescEU“ ir LIFE, koordinuojant veiksmus su nacionaliniais, regioniniais ir vietos mechanizmais ir bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi bei NVO. |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | Nors karas vis dar tęsiasi, pilietinės visuomenės organizacijų, Vyriausybių ir tarptautinių organizacijų tarpvalstybinis bendradarbiavimas yra svarbus siekiant kartografuoti ir stebėti tarpvalstybinio pobūdžio žalą aplinkai, kad būtų galima įvertinti žalos mastą, finansinius poreikius, paskatinti investicijas ir perskirstyti išteklius tvariam ir socialiniam Ukrainos atkūrimui. Kalbant apie kartografavimą, Europos aplinkos agentūra (EAA) remia pastangas stiprinti gebėjimus rinkti informaciją, atspindinčią iki karo buvusią aplinkos būklę, nes ji galėtų būti naudojama kaip atskaitos taškas vykdant stebėseną (17). |
| --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | Komisija ir Taryba privalo remti pilietinės visuomenės pastangas dokumentuoti Rusijos padarytą žalą aplinkai, įskaitant nusikaltimus aplinkai. ES taip pat turi užtikrinti, kad jos pastangos remti Ukrainos atstatymą po karo užkirstų kelią skaudžiam karo poveikiui ekologijai ir aplinkai ir sušvelnintų jį, siekiant įgyvendinti žmogaus teises. |
| --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | ES pastangomis taip pat turi būti užtikrinta, kad nei Ukrainos, nei ES ekonomika nebepriklausytų nuo iškastinio kuro ir kad atstatant būtų atsisakyta iškastinio kuro infrastruktūros. Be to, ES turi padėti užtikrinti, kad Ukraina galėtų atlikti savo vaidmenį pasaulinėje maisto sistemoje ir kad, atsižvelgiant į Ukrainos stojimą į ES, būtų sudarytos sąlygos ES vykdyti savo įsipareigojimus pagal Paryžiaus susitarimą, taip pat Kunmingo ir Monrealio susitarimą. ES taip pat turėtų užtikrinti, kad jos sankcijų programos darytų teigiamą poveikį aplinkai. Pavyzdžiui, nevyriausybinės organizacijos ragina taikyti sankcijas, kurios Rusijai trukdytų ne tik tęsti neteisėtą karą, bet ir pelnytis iš neteisėtos, nereguliuojamos ir nedeklaruojamos žvejybos (18). |
| --- | --- |

2.1.16.

2.2.   ES teisinė pareiga saugoti teisę į sveiką aplinką

| 2.2.1. | 2022 m. liepos 28 d. JT Generalinė Asamblėja patvirtino svarbią rezoliuciją, kurioje teisė į švarią, sveiką ir tvarią aplinką pripažįstama žmogaus teise (19) ir valstybės, tarptautinės organizacijos, įmonės bei visi kiti suinteresuotieji subjektai raginami dėti daugiau pastangų, kad visiems būtų užtikrinta švari, sveika ir tvari aplinka. Už šią rezoliuciją balsavo 27 ES valstybės narės ir didžioji dauguma valstybių. Atkartojant EESRK 2021 m. informacinį pranešimą „Aplinkos apsauga kaip būtinoji pagrindinių teisių laikymosi sąlyga“ (20), JT rezoliucijoje pripažįstama, kad aplinkos būklės blogėjimas, klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas, dykumėjimas ir netvarus vystymasis yra aktualiausi ir rimčiausi pavojai dabartinės ir būsimų kartų galimybėms veiksmingai naudotis visomis žmogaus teisėmis. Rezoliucijoje, be kita ko, tarptautinės organizacijos, pavyzdžiui, ES, raginamos gerinti tarptautinį bendradarbiavimą, stiprinti gebėjimus ir toliau dalytis gerąja patirtimi, kad būtų didinamos pastangos visiems užtikrinti švarią, sveiką ir tvarią aplinką. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Teise į sveiką aplinką pripažįstamas esminis aplinkos ir žmonių sveikatos ryšys. Žmonių sveikatos ir aplinkos kokybės negalima atskirti: ekosistemų, gyvūnų ir žmonių sveikata yra tarpusavyje susijusi, todėl ES turi užtikrinti šią teisę. Aplinkos būklės blogėjimas yra pagrindinė prastos sveikatos priežastis. Pavyzdžiui, 2019 m. 307 000 pirmalaikės mirties atvejų buvo siejami su smulkiosiomis kietosiomis dalelėmis, 40 400 – su azoto dioksidu ir 16 800 – su ūmiu ozono poveikiu (21). Žinoma, problemų kelia ne tik oro kokybė. Pavyzdžiui, dėl triukšmo taršos kasmet miršta 12 000 žmonių (22). Aplinkos ir žmonių sveikatos tarpusavio ryšys taip pat ypač akivaizdus apsirūpinimo maistu srityje. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | ES teisinė tvarka yra pažangiausia pasaulyje, kai kalbama apie viršvalstybiniu lygmeniu pripažįstamą teisę į sveiką aplinką. Sutarties nuostatos (Pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnis ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 11 straipsnis) papildo įvairias kitas nuostatas, visų pirma Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalį ir 21 straipsnio 2 dalį, SESV 191 straipsnį (23), taip pat įvairias kitas Chartijos nuostatas (24), kurios, skaitomos kartu, prilygsta teisės į švarią, sveiką ir tvarią aplinką pripažinimui. Pagal Chartijos 51 straipsnio 1 dalį ES institucijos šią pareigą turi vykdyti visą laiką, o valstybės narės ją turi vykdyti tais atvejais, kai įgyvendina ES teisę (25). Europos Parlamentas teigia, kad „Chartijoje turėtų būti pripažįstama teisė į sveiką aplinką“ ir kad ES „turėtų imtis iniciatyvos siekiant pripažinti panašaus pobūdžio teisę tarptautiniu mastu“ (26). |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Pagal Pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnio 3 dalį ES taip pat privalo laikytis Konvencijos nuostatų, kai Chartijos nuostatos atitinka Konvencijos nuostatas. Europos Žmogaus Teisių Teismas, visų pirma remdamasis teise į privatų ir šeimos gyvenimą, taip pat į būsto neliečiamybę (Chartijos 7 straipsnis, Konvencijos 8 straipsnis), be abejonės jau pripažino teisę į saugią ir sveiką aplinką (27). Tai reiškia ne tik negatyvias pareigas (pareigą nepažeisti teisės į sveiką aplinką), bet ir pozityvias pareigas imtis priemonių, pavyzdžiui, susijusių su oro kokybe, kad būtų užtikrinta pagarba šiai teisei (28). Užtikrinti šių pareigų vykdymą bus dar paprasčiau, kai ES prisijungs prie Konvencijos, kaip reikalaujama pagal Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnio 2 dalį. Pritardama Europos Parlamentui, Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja paragino parengti Konvencijos protokolą, kuriame būtų aiškiai pripažinta „teisė į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką“ (29). Taip teisė būtų ginama visose 27 ES valstybėse narėse ir 19 trečiųjų valstybių, kurios taip pat yra Europos Tarybos narės. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Be to, visuotinai pripažįstama, kad ES daro labai didelę įtaką pasauliniam aplinkos reglamentavimui. Įvairios ES teisės sritys, darančios poveikį teisei į sveiką aplinką, ypač toksinių medžiagų taisyklės pagal REACH reglamentą (30), yra tipiškas „Briuselio efekto“ (31) pavyzdys, kai ES taisyklės tampa pasauliniais standartais. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Teisė į sveiką aplinką yra gyvybiškai svarbi Europos ir viso pasaulio žmonių socialinei ir ekonominei gerovei. Apskaičiuota, kad pasaulyje apie 40 % darbo vietų priklauso nuo sveiko klimato ir ekosistemos (32). Atsižvelgiant į tarptautinę teisinę sistemą ir šią akivaizdžią tikrovę, nenuostabu, kad priimta daug ES teisės aktų, kuriais siekiama įgyvendinti ES pareigą užtikrinti pagarbą teisei į sveiką aplinką. ES aplinkos oro kokybės taisyklės (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB (33)) yra akivaizdus pavyzdys. Generalinė advokatė J. Kokott nustatė, kad aplinkos oro kokybės taisyklėmis konkrečiai apibrėžiamos Sąjungos pareigos užtikrinti apsaugą, kylančios iš pagrindinės teisės į gyvybę pagal Chartijos 2 straipsnio 1 dalį ir iš aukšto lygio aplinkos apsaugos, reikalaujamos Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnio 3 dalyje, Chartijos 37 straipsnyje ir SESV 191 straipsnio 2 dalyje (34). Kad būtų užtikrinta maksimali žmonių sveikatos apsauga, EESRK rekomenduoja iki 2030 m. ES oro kokybės standartus visiškai suderinti su atnaujintomis Pasaulio sveikatos organizacijos pasaulinėmis oro kokybės gairėmis. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | ES aplinkosaugos veiksmų programose – jų reikalaujama pagal SESV 192 straipsnio 3 dalį – sveika aplinka vis dažniau pripažįstama kaip teisė. Aštuntojoje aplinkosaugos veiksmų programoje aiškiai pripažįstama, kad „pažanga siekiant pripažinti teisę į švarią, sveiką ir tvarią aplinką, kaip nustatyta Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliucijoje 48/13, yra būtina sąlyga siekiant 8-osios AVP prioritetinių tikslų“ (35). |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Tačiau dažnai trūksta praktinio veiksmingumo (36), tad EESRK ragina visas valstybes nares ir Europos institucijas stiprinti pastangas siekiant didinti esamų teisinių priemonių veiksmingumą. Daugybė teisminių ginčų dėl valstybių narių ar pačios ES įsipareigojimų nevykdymo tokiose srityse kaip švarus oras, klimatas, žvejyba ar vanduo, rodo, kokiu mastu valdžios institucijos negeba užtikrinti, kad būtų paisoma šios teisės. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Rusijai vykdant karą Ukrainoje ir Ukrainai rengiantis stoti į ES, ES ir jos valstybėms narėms kaip niekad svarbu įgyvendinti teisę į sveiką aplinką. Tai reiškia, kad aplinkos apsaugai turi būti teikiamas toks pat prioritetas kaip ir kitoms teisės sritims, pavyzdžiui, konkurencijos arba duomenų apsaugos, – jose ES ir teoriškai, ir praktiškai yra pasaulinis pavyzdys. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Tai darydama ES turi galimybę pripažinti, kad teisė į sveiką aplinką apima kelias kartas. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Nestebina tai, kad jaunimo judėjimai ypač aktyviai ragina saugoti aplinką. Dėl aplinkos būklės blogėjimo neigiamo poveikio reprodukcinei sveikatai kyla pavojus pačiai ateities kartų egzistencijai. ES turėtų pasekti valstybių narių, kurios įsteigė institucijas, skirtas ateities kartų interesams apsaugoti, pavyzdžiu. Tokia ES lygmens institucija padėtų užtikrinti ateities kartoms galimybę naudotis socialine ir ekonomine nauda, kurią teiks šiandienos aplinkos apsauga. |
| --- | --- |

2.2.11.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  CM/Del/Dec(2022) 1431/2.3, Consequences of the aggression of the Russian Federation against Ukraine (Rusijos Federacijos agresijos prieš Ukrainą pasekmės).

1

Consequences of the aggression of the Russian Federation against Ukraine

(2)  Žr., pavyzdžiui, Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 11 straipsnio 2 dalies b punktą.

2

(3)  Žr., pavyzdžiui, 3 straipsnio 5 dalį: „Šalys turėtų bendradarbiauti, skatindamos palankią ir atvirą tarptautinę ekonominę sistemą, sąlygojančią stabilų ekonomikos augimą ir vystymąsi visose Šalyse“.

3

(4)  Nė viena valstybė narė nėra didesnė. Iš dabartinių šalių kandidačių didesnė yra tik Turkija.

4

(5)  Biologinės įvairovės konvencija: Nacionalinė biologinės įvairovės strategija ir veiksmų planas.

5

(6)  „Neteisėti arba tyčiniai veiksmai, žinant, kad yra didelė tikimybė, jog dėl šių veiksmų bus padaryta didelė ir plačiai paplitusi arba ilgalaikė žala aplinkai“, Stop Ecocide Foundation.

6

Stop Ecocide Foundation

(7)  Ukrainos baudžiamasis kodeksas.

7

(8)  2023 m. kovo 29 d. sprendimas.

8

(9)  EESRK nuomonė dėl aplinkos apsaugos baudžiamosios teisės priemonėmis gerinimo (OL C 290, 2022 7 29, p. 143).

9

(10)  OL C 146, 2023 4 27, p. 1.

10

(11)  Nord Stream: Russian gas pipe leaks could have an „unprecedented“ environmental impact | Euronews („Nord Stream“. Rusijos dujotiekio nuotėkis gali padaryti „beprecedentį“ poveikį aplinkai, „Euronews“).

11

Nord Stream: Russian gas pipe leaks could have an „unprecedented“ environmental impact | Euronews

(12)  EESRK nuomonė „Maisto kainų krizė: spekuliacinės veiklos vaidmuo ir konkretūs pasiūlymai dėl veiksmų karo Ukrainoje aplinkybėmis“, OL C 100, 2023 3 16, p. 51.

12

(13)  Žr., pavyzdžiui, Crimes against the environment after one month of Russia's war against Ukraine (Nusikaltimai aplinkai praėjus mėnesiui nuo Rusijos karo prieš Ukrainą pradžios), „EcoAction“.

13

Crimes against the environment after one month of Russia's war against Ukraine

(14)  Kaip karas keičia ukrainiečius: viešosios nuomonės tyrimas karo, aplinkos, atstatymo po karo ir stojimo į ES klausimais, Išteklių ir analizės centras „Visuomenė ir aplinka“, 2023 m.

14

(15)  OL C 290, 2022 7 29, p. 1.

15

(16)  EBPO, 2022 m. liepos mėn., Consequences environnementales de la guerre en Ukraine et perspectives pour une reconstruction verte (oecd.org) (Karo Ukrainoje pasekmės aplinkai ir žaliojo atstatymo perspektyvos).

16

Consequences environnementales de la guerre en Ukraine et perspectives pour une reconstruction verte

(17)  ENI bendra informacijos apie aplinką sistema (BIAS).

17

(18)  „Agence Europe“, Thirteen NGOs call for inclusion of Russian fishing vessels in upcoming EU sanctions against Putin’s regime (Trylika nevyriausybinių organizacijų ragina įtraukti Rusijos žvejybos laivus į būsimas ES sankcijas Putino režimui), „Europe Daily Bulletin“ No.13014, 2022 m. rugsėjo 6 d.

18

Thirteen NGOs call for inclusion of Russian fishing vessels in upcoming EU sanctions against Putin’s regime

(19)  Rezoliucija (A/76/L.75) – JT skaitmeninė biblioteka.

19

(20)  EESRK informacinis pranešimas Aplinkos apsauga kaip būtinoji pagrindinių teisių laikymosi sąlyga.

20

(21)  Europos aplinkos agentūra „Oro kokybė Europoje 2021 m. Oro taršos poveikis sveikatai Europoje“, 2021 m. lapkričio 15 d.

21

(22)  Europos aplinkos agentūra „Aplinkos triukšmo keliamas pavojus sveikatai Europoje“, 2020 m. gruodžio 14 d.

22

(23)  Šiame straipsnyje nustatyti ES aplinkos politikos tikslai.

23

(24)  Visų pirma, 2 straipsniu (žmogaus teisė į gyvybę), 3 straipsniu (teisė į asmens neliečiamybę), 35 straipsniu (apibrėžiant ir vykdant visą Sąjungos politiką ir veiklą, užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis) ir 38 straipsniu (vartotojų apsauga).

24

(25)  „Šios Chartijos nuostatos skirtos Sąjungos institucijoms, įstaigoms ir organams, tinkamai atsižvelgiant į subsidiarumo principą, bei valstybėms narėms tais atvejais, kai šios įgyvendina Sąjungos teisę“.

25

(26)  P9_TA(2021)0277, ES biologinės įvairovės strategija iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą, 143 pt.

26

ES biologinės įvairovės strategija iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą

(27)  Irmina Kotiuk, Adam Weiss ir Ugo Taddei, Journal of Human Rights and the Environment, 13 tomas, specialusis leidimas, 2022 m. rugsėjo mėn.

27

Journal of Human Rights and the Environment

(28)  Apie pozityvias pareigas pagal Konvencijos 8 straipsnį (taigi, ir Chartijos 7 straipsnį), žr., pavyzdžiui, 2005 m. birželio 9 d. sprendimą Fadeyeva prieš Rusiją, pareiškimo numeris 55723/00.

28

Fadeyeva prieš Rusiją

(29)  Rezoliucija Nr. 2396 (2021), Anchoring the right to a healthy environment: need for enhanced action by the Council of Europe (Teisės į sveiką aplinką įtvirtinimas: reikia aktyvesnių Europos Tarybos veiksmų).

29

Anchoring the right to a healthy environment: need for enhanced action by the Council of Europe

(30)  2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

30

(31)  Anu Bradford, The Brussels Effect: How the European Union Rules the World (Briuselio efektas. Kaip Europos Sąjunga valdo pasaulį), Oxford University Press, 2020 m.

31

The Brussels Effect: How the European Union Rules the World

Oxford University Press

(32)  TDO: World employment social outlook 2018 – Greening with jobs.

32

(33)  2008 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/50/EB dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje (OL L 152, 2008 6 11, p. 1).

33

(34)  Sprendimas C-723/17 Craeynest prieš Brussels Hoofdstedelijk Gewest, 53 pt.

34

Craeynest prieš Brussels Hoofdstedelijk Gewest

(35)  2022 m. balandžio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2022/591 dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (OL L 114, 2022 4 12, p. 22).

35

(36)  EESRK nuomonė dėl ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimo oro kokybės, vandens ir atliekų tvarkymo srityse (OL C 110, 2019 3 22, p. 33).

36

ES aplinkos teisės aktų įgyvendinimo oro kokybės, vandens ir atliekų tvarkymo srityse

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/17

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Tolesnis ES skaitmeninio sektoriaus konkurencingumo didinimas“

(tiriamoji nuomonė)

(2023/C 228/03)

| Pranešėjas | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Philip VON BROCKDORFF |

Pranešėjas

Gonçalo LOBO XAVIER

Bendrapranešėjis

Philip VON BROCKDORFF

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, 2022 11 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 145 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, 2022 11 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

145 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) neabejoja, kad skaitmeninis konkurencingumas yra nepaprastai svarbus bendram ES konkurencingumui ir turėtų būti laikomas esmine ES konkurencingumo darbotvarkės dalimi, kaip pabrėžta ankstesniuose EESRK pranešimuose. Tam, kad ES galėtų sėkmingai dalyvauti pasaulinėje konkurencinėje aplinkoje, reikia gerokai padidinti konkurencingumą. Todėl EESRK paragino nustatyti ES politiką ir tikslus atitinkančią konkurencingumo patikrą, kuri būtų įtraukta į ES politikos formavimo ir teisėkūros procesus. Ji turėtų apimti išsamų visų naujų iniciatyvų poveikio konkurencingumui vertinimą ir užtikrinti, kad priimant sprendimus būtų tinkamai atsižvelgiama į konkurencingumo aspektus. EESRK mano, kad, turint tokią perspektyvą ir skleidžiant aiškią informaciją, būtų lengviau įtraukti piliečius ir motyvuoti juos pasiekti bendrų tikslų. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria nuomonei, kad ES turi užtikrinti palankią verslo aplinką, grindžiamą visapusiška strategija, kuri susietų ir suderintų įvairias politikos sritis, pirmiausia atsižvelgiant į konkurencingumą, socialinį aspektą ir verslo poveikį piliečių gerovei. EESRK tikslas turėtų būti didinti skaitmeninių technologijų skatinamą konkurencingumą gerinant sąlygas, viena vertus, ES įmonėms kurti ir teikti skaitmeninius sprendimus, kita vertus, diegti ir naudoti skaitmeninius sprendimus įvairiose ES įmonėse, įskaitant, pavyzdžiui, gamybos, transporto ir logistikos, mažmeninės prekybos, žemės ūkio, statybos ir kitus svarbiausius sektorius. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Europos piliečiai turi būti įtraukti į skaitmeninio konkurencingumo strategiją ir jaustis ramūs, kai kalbama apie vieną aktualiausių skaitmeninių ir duomenų rinkimo temų – kibernetinį saugumą. EESRK mano, kad ES turi skatinti Europos duomenų ekonomiką didindama duomenų prieinamumą, pasiekiamumą ir perdavimą kartu užtikrindama tinkamą duomenų apsaugą. Todėl ES reikia laikytis strategiškesnio požiūrio, kad suinteresuotieji subjektai galėtų saugiai rinkti, saugoti, kaupti ir telkti duomenis, jais dalytis ir juos analizuoti. Labai svarbu paspartinti iniciatyvas, kuriomis būtų kuriamos konkretiems sektoriams skirtos visos Europos duomenų erdvės, kad būtų galima geriau analizuoti ir naudoti duomenis Europos visuomenės, ES ir jos įmonių konkurencingumo naudai. Duomenų erdvės galėtų padėti sukurti ir paskatinti naujus kintamo masto pramoninius novatorius ir startuolius. Gerai veikianti bendroji duomenų rinka labai svarbi ir dėl to, kad ji yra glaudžiai susijusi su bendrąja rinka, kurioje užtikrinamas laisvas prekių, paslaugų, kapitalo ir asmenų judėjimas, taip pat su energetikos ir transporto sistemomis. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK nuomone, investicijos į visapusišką, veiksmingą ir saugią skaitmeninę infrastruktūrą yra būtinas bet kokios skaitmeninės plėtros pagrindas. Tai akivaizdžiai matyti kitose geografinėse vietovėse, kurios pirmauja tam tikrose srityse visame pasaulyje. Be skaitmeninių tinklų, duomenų centrų, kompiuterijos pajėgumų ir kt., tai taip pat turi apimti prieigą prie mažo anglies dioksido pėdsako energijos bei svarbiausiųjų žaliavų, reikalingų skaitmeniniams produktams ir sistemoms. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Taigi, tam, kad ES galėtų pirmauti tokiose ypatingos svarbos srityse kaip kibernetinis saugumas, ji turi ne tik skatinti ir remti kibernetinį saugumą, bet ir didinti savo įmonių konkurencingumą. Šiuo atžvilgiu EESRK mano, kad ES sertifikavimas ir toliau turi būti grindžiamas rinkos principais ir galiojančiais tarptautiniais standartais. Prieš rengdama naujas potencialias schemas pagal Kibernetinio saugumo aktą, ES turėtų padidinti saugumo lygį „europindama“ esamas nacionalines sertifikavimo schemas, kad būtų užtikrinta suderinta valstybių narių rinka. ES taip pat turi užtikrinti nuoseklią ir suderintą teisės aktų sistemą ES lygmeniu ir vengti ES teisės aktų nenuoseklumo (pvz., rizikos, kad reikalavimai bus nesuderinti su kibernetinėmis nuostatomis, įtrauktomis į vertikaliuosius teisės aktus naujojoje teisės aktų sistemoje (NTAS)). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK nuomone, akivaizdu, kad norint pasiekti aukštą kompetenciją pagrindinių technologijų srityje, reikia gerokai padidinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas, sukurti pasaulinio lygio mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų infrastruktūrą, pritraukti specialistus ir sukurti įmonių, universitetų ir mokslinių tyrimų įstaigų bendradarbiavimu grindžiamas ekosistemas. Svarbu skatinti dirbtinio intelekto (DI), kvantinių ir kitų pažangiųjų technologijų naudojimą, tačiau reikia reikia pripažinti ir tai, kad daug mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) susiduria su dideliais sunkumais diegdamos net pagrindines skaitmenines technologijas. ES ir valstybės narės turėtų imtis konkrečių pastangų remti MVĮ skaitmeninę transformaciją ir sudaryti jai palankias sąlygas. Tai apims MVĮ įtraukimą į inovacijų centrus, duomenų erdves ir verslo ekosistemas. Taip pat būtina didinti MVĮ informuotumą apie skaitmeninės transformacijos teikiamas galimybes, paramą įgūdžiams ugdyti bei technines ekspertines žinias ir rekomendacijas, susijusias su šios srities reglamentavimu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK dar kartą pabrėžia, kad žmonės yra viena svarbiausių Europos vertybių, galinčių pakeisti ekonominės ir socialinės plėtros tempą. Valstybės narės turi ryžtingai investuoti į švietimo ir mokymo sistemas, įskaitant mokymąsi visą gyvenimą, kad patenkintų dabartinius ir būsimus skaitmeninių priemonių ir sprendimų kūrimo ir taikymo poreikius. ES taip pat turi skatinti ir palengvinti tarpvalstybinį darbo jėgos ir specialistų judumą tiek ES viduje, tiek bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis. EESRK taip pat teigia, kad „auksinio amžiaus“ sulaukusi gyventojų dalis turi būti įtraukta į šį procesą ir jame dalyvauti. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Siekdama, kad reglamentavimo sistema būtų prisidedama prie skaitmeninio konkurencingumo, ES turi užtikrinti, kad reglamentai atitiktų paskirtį, skatintų inovacijas ir investicijas ir užtikrintų vienodas sąlygas ir požiūrį bendrojoje rinkoje. ES taip pat turi bendradarbiauti su bendramintėmis šalimis, kad sustiprintų bendras tarptautines taisykles ir standartus. Bet koks reglamentavimas turi būti palankus sėkmingam įmonių skaitmeninimui ir konkurencingumui, kartu išlaikant aukštus standartus. Valdžios sektorius taip pat turi skaitmeninti savo veiklą ir paslaugas, įskaitant administracinius procesus. Skaitmeninimas galėtų padėti patenkinti skubius poreikius, pavyzdžiui, paspartinant leidimų investicijoms ir kitai verslo veiklai išdavimo procedūras. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pritaria idėjai, kad galimybė gauti finansavimą, nesvarbu, ar tai būtų rizikos kapitalas, viešasis finansavimas ar bet koks kitas finansavimo šaltinis, yra dar viena sėkmingai ir veiksmingai skaitmeninei transformacijai pasiekti reikalinga išankstinė sąlyga. Kalbant apie daugiametę finansinę programą, reikėtų padidinti Skaitmeninės Europos programos finansavimą, kad būtų sustiprintas, pavyzdžiui, skaitmeninių inovacijų centrų vaidmuo, matomumas ir prieinamumas. Toks veiksmas yra gerai pagrįstas, nes skaitmeninės įmonės auga vidutiniškai du su puse karto greičiau nei neskaitmeninės įmonės. Akivaizdu, kad EESRK neragina „skaitmeninei transformacijai“ skirti atskirą investicijų liniją: EESRK ragina parengti bendrą ir pagrįstą skaitmeninės transformacijos finansavimo proceso strategiją, kad būtų sudarytos tinkamos sąlygos visiems inovacijų ekosistemoje dalyvaujantiems suinteresuotiesiems subjektams. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kaip ir daugelyje kitų ekonomikos ir visuomenės sričių (pramonės strategija, sveikatos sistemos, mažmeninė prekyba ir kt.), EESRK ragina parengti pažangią ir suderintą įgūdžių strategiją. Daugelyje sektorių jau rengiami didelio masto projektai, susiję su darbo jėgos perkvalifikavimu ir kvalifikacijos kėlimu, grindžiami skaitmenine ir žaliąja pertvarka. EESRK ragina parengti koordinuotą įgūdžių programą, kuria būtų sudaromos sąlygos esamai ir naujai darbo jėgai įveikti susijusius sunkumus. Valstybės narės turėtų skirti pakankamai išteklių šiai problemai spręsti ir tai turi būti neatidėliotinas prioritetas, ypač siekiant remti MVĮ, kurios vis dar susiduria su sunkumais, susijusiais su COVID-19 krize ir karu Ukrainoje. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK mano, kad plataus užmojo ir ambicingi pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai yra nepaprastai svarbūs siekiant skatinti ir vertinti ES skaitmeninį konkurencingumą. Dabartiniai rodikliai (grindžiami skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksu, DESI) ir skaitmeninės politikos kelrodžio kontekste nustatyti tikslai turėtų būti įvertinti ir papildyti iš skaitmeninio konkurencingumo perspektyvos, kad būtų galima stebėti ne tik skaitmeninės plėtros įgyvendinimo veiksnius, bet ir naudą, pavyzdžiui, naujus skaitmeninius produktus ir jų dalį rinkose, veiksmingesnius gamybos procesus ir su tuo susijusį poveikį našumui, taip pat skaitmeninių sprendimų diegimą sprendžiant visuomeninius uždavinius (pvz., sveikatos ir klimato srityse). Stebint rodiklius reikia atsižvelgti į laikui bėgant ES ir jos valstybėse narėse daromą pažangą ir palyginti ją su tarptautiniais konkurentais. Taip pat svarbi piliečių motyvacija užtikrinant geresnę komunikaciją ir jų dalyvavimą šiame procese. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Ši nuomonė yra parengta atsižvelgiant į ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos prašymą parengti EESRK tiriamąją nuomonę ES konkurencingumo srityje kaip tolesnę veiklą, susijusią su EESRK nuomone INT/1000 „Konkurencingumo patikra“ (1), priimta ES Tarybai pirmininkavusios Čekijos prašymu. Tarybai pirmininkaujanti Švedija paprašė EESRK išnagrinėti temą Ko reikia, kad ES galėtų toliau didinti savo skaitmeninį konkurencingumą ir visų pirma sudaryti sąlygas įmonėms pasinaudoti skaitmeninimo teikiama nauda? Šioje nuomonėje bus siekiama sutelkti dėmesį į ES konkurencingumą vykdant skaitmeninę pertvarką siekiant tvaresnio ekonomikos augimo modelio. Joje bus aptariamos priemonės ir politikos kryptys, kurios yra būtinos siekiant toliau didinti ES skaitmeninį konkurencingumą ir visų pirma sudaryti sąlygas įmonėms ir darbuotojams pasinaudoti skaitmeninės transformacijos teikiama nauda. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Svarbu priminti, kad nuomonėje INT/1000 EESRK pripažino, jog bendroji rinka ir ES socialinės rinkos ekonomikos augimo modelis labai prisidėjo prie ekonomikos augimo ir socialinės gerovės palaikymo visoje ES. Šis pagrindas yra svarbus visuose pasiūlymuose, kuriais siekiama didinti skaitmeninį konkurencingumą, ir šis konkretus atvejis nebus išskirtinis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Taip pat svarbu suvokti, kad pastaraisiais metais Europos konkurencingumas, palyginti su pagrindinėmis konkuruojančiomis šalimis, sumažėjo, kaip rodo pagrindiniai ekonominiai konkurencingumo ir našumo augimo rodikliai. Tačiau skaitmeninė transformacija – tai sritis, kurioje ES padarė didelę pažangą ir kuri galėtų būti pagrindas didesniam įmonių konkurencingumui ir pelningumui bei geresnėms darbuotojų darbo sąlygoms. Siekiant nubrėžti tolesnio skaitmeninimo proceso gaires, reikia į ateitį orientuotos vidutinės trukmės laikotarpio perspektyvos. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Skaitmeninė transformacija atsižvelgiant į konkurencingumo darbotvarkę

| 3.1. | EESRK paragino Komisiją konkurencingumo darbotvarkę padaryti vienu iš savo prioritetų, siekiant pagrindinio tikslo – didinti ES konkurencingumą. Visomis Komisijos iniciatyvomis skaitmeninimo srityje siekiama sudaryti palankesnes sąlygas skaitmeninei pertvarkai visoje ES ekonomikoje ir visuomenėje. Tačiau sėkmingai pertvarkai įgyvendinti reikia tvirto ir nenutrūkstamo valstybių narių įsipareigojimo. Šis įsipareigojimas jau išreikštas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonėse atskirų valstybių narių lygmeniu, tačiau EESRK mano, kad ne visos valstybės narės pereina prie skaitmeninimo vienodu tempu ir taip pat intensyviai, o tai labai svarbu siekiant, kad ES taptų konkurencingesnė. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ES turi labiau nei kada nors anksčiau remtis bendrąja rinka, tačiau lygiai taip pat svarbu skirti dėmesio patekimui į užsienio rinkas, investicijoms ir galimybėms gauti finansavimą, mokesčių sistemoms, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, įgūdžiams ir darbo rinkos stiprinimui, taip pat MVĮ ir dvejopai pertvarkai, kartu atsižvelgiant į tvarią finansinę sistemą, kurioje konkurencingumas atitinka socialinius ir aplinkos tikslus (2). Skaitmeninė pertvarka yra labai svarbi siekiant šio tikslo, nes ji suteikia pagrindą inovacijoms, konkurencingumo didinimui, darbo rinkos plėtrai, kartu suteikiant galimybių sudaryti geresnes darbo sąlygas socialinės rinkos ekonomikos kontekste. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK mano, kad skaitmeninė transformacija yra varomoji jėga, padedanti pasiekti bendrosios rinkos potencialą. EESRK mano, kad po 30 metų bendrosios rinkos teikiamos socialinės ir ekonominės naudos galima pasiekti daug daugiau ir kad skaitmeninė transformacija, jei ji bus sėkmingai ir vienodai intensyviai bei įtraukiai įgyvendinta visoje ES, bus labai naudinga įmonėms, darbuotojams ir įvairaus amžiaus bei socialinės aplinkos piliečiams. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK taip pat laikosi nuomonės, kad stiprinant Europos konkurencingumą labai svarbu politiškai remti verslumo ir žinių ekonomiką, kad ji galėtų išlaikyti ir pritraukti specialistus bei pasiūlyti geresnes darbo sąlygas. Būtent taip EESRK supranta visapusišką skaitmeninės pertvarkos procesą įmonėje. EESRK akivaizdu, kad ES turi užtikrinti visą palankią verslo aplinką, kuri turi būti pagrįsta išsamia strategija, susiejančia ir derinančia įvairias politikos sritis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK pripažįsta, kad praeityje konkurencingumui didinti buvo taikoma daug iniciatyvų ir politikos priemonių, be abejo, turint gerų ketinimų. Tačiau tikrovė parodė, kad ES šiuo metu atsilieka nuo JAV ir Kinijos produktyvumo srityje. Šiomis aplinkybėmis skaitmeninė transformacija suteikia galimybę pasivyti JAV ir Kiniją ir kartu taikyti tvaresnį ekonomikos augimo modelį, kuriuo siekiama ES piliečių ekonominės ir socialinės gerovės. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Skaitmeninimo rėmimo politika atsižvelgiant į konkurencingumo darbotvarkę

| 4.1. | EESRK daugelyje savo nuomonių pareiškė, kad skaitmeninei pertvarkai įgyvendinti reikia papildomų ir tikslingesnių investicijų į skaitmeninių įgūdžių ugdymą. Be to, yra svarių ekonominių argumentų didinti investicijas į žmogiškuosius išteklius, ypač į ryšį tarp įgūdžių ugdymo ir produktyvumo bei, netiesiogiai, konkurencingumo. Įvairovių skaitmeninių įgūdžių ugdymas yra būtinas siekiant remti inovacijas darbo vietoje. EESRK mano, kad inovacijos darbo vietoje turėtų būti orientuotos ne tik į darbuotojų pasiūlą, bet ir į darbo organizavimo metodus, įgūdžių panaudojimą ir tobulinimą darbo vietoje. Darbo ir įdarbinimo sąlygos yra ne mažiau svarbios nei investicijos į naujas technologijas ar įrangą. Todėl EESRK rekomenduoja įmonėms ir viešajam sektoriui apsvarstyti, kokios politikos kryptys ir darbo organizavimo formos pasirodė esančios veiksmingos sėkmės istorijose ir kuriomis skatinamos inovacijos investuojant į įgūdžius. Šios sėkmės istorijos galėtų būti atkartotos ir kitose įmonėse. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Ankstesnėse nuomonėse EESRK taip pat rekomendavo investuoti į infrastruktūrą, būtiną skaitmeninei transformacijai visoje ES remti. Vėlgi, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais ir siekiama tai padaryti. Mums susirūpinimą kelia tai, kad šios investicijos gali būti daugiausia nukreiptos į viešąjį sektorių. EESRK pripažįsta, kad perėjimas prie skaitmenizuotų viešųjų paslaugų, tarkime, teisminių institucijų, netiesiogiai didina konkurencingumą dėl didesnio veiksmingumo. Vis dėlto įmonėms taip pat reikia palyginti didelių investicijų, o nesant prieinamos finansinės paramos įvairaus dydžio įmonėms, ypač MVĮ, gali būti sunku išlaikyti finansines sąnaudas, kurių reikia darbo procesams skaitmeninti ir investicijoms į darbo jėgą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK rekomenduoja peržiūrėti esamas skaitmeninimo finansavimo galimybes, kurias teikia valstybiniai subjektai visoje ES. Apskritai schemos, kuriomis siekiama teikti finansinę paramą įmonėms skaitmeninimo srityje, yra grindžiamos projektais, o siekiant gauti finansavimą, prieš pradedant projekto veiklą reikia pereiti oficialių paraiškų teikimo ir patvirtinimo procesą. Be įprastinių iki sutarties skyrimo taikomų administracinių procedūrų, susijusių su tokiomis schemomis, kurios gali tapti našta kai kurioms įmonėms (nors laikui bėgant jos supaprastinamos), dėl dabartinių procesų dažnai vėluojama pradėti projektus ir iniciatyvas, kuriomis remiama įmonių skaitmeninė transformacija. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tai gali būti neįgyvendinama įmonėms, kurioms reikia skubių rezultatų, kad būtų galima pradėti komercializacijos procesą, siekiant patobulinti produktus, paslaugas ir (arba) procesus, išlaikyti konkurencinį pranašumą, orientuotis į naujas rinkas, sumažinti sąnaudas arba tiesiog reaguoti į klientų reikalavimus. Todėl tokios į projektus orientuotos schemos gali atgrasyti privačias įmones nuo paraiškų finansavimui gauti teikimo. Todėl EESRK ragina sukurti naują, nors ir papildomą, finansavimo formą, grindžiamą ne tik projektais, bet ir skaitmenine veikla. Pagal šį metodą mokesčių kreditai arba mokėjimai grynaisiais pinigais įmonėms būtų teikiami remiantis jų metinėmis deklaruotomis skaitmeninės veiklos išlaidomis, iš karto apibrėžiant tinkamas finansuoti išlaidas, kad būtų užtikrintas aiškumas. Tinkamomis finansuoti išlaidomis būtų laikomos visos išlaidos, susijusios su personalo mokymu ir tobulėjimu skaitmeninimo srityje. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Nors EESRK pripažįsta ES pajėgumus skaitmeninimo srityje ir kad padaryta pažanga tiek teisėkūros, tiek technologijų srityse, tačiau mano, kad ir toliau labai svarbios tiek nacionalinės, tiek tiesioginės užsienio investicijos, visų pirma skirtos moksliniams tyrimams ir inovacijoms skaitmeninimo srityje remti. Mūsų nuomone, tai taip pat padidins ES konkurencingumą pasaulinėje rinkoje. Strateginio savarankiškumo puslaidininkių gamybos srityje siekis yra teigiamas postūmis, ir EESRK mano, kad ES negali sau leisti patirti jų stygiaus, kuris gali sutrikdyti Europos pramonę. Puslaidininkiai yra ES pramonės politikos, kuria siekiama strateginio savarankiškumo skaitmeninėje srityje, pagrindas. Nors šią riziką reikia mažinti, EESRK įspėja, kad nereikėtų laikytis protekcionistinio požiūrio, dėl kurio kiltų pavojus mokslinių tyrimų partnerystėms su skaitmeninių technologijų įmonėmis visame pasaulyje. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Tvarus ekonomikos augimas, grindžiamas sėkminga skaitmenine pertvarka, yra nepaprastai svarbus ES klestėjimui. Tai taip pat atitinka ES tikslą sukurti labai konkurencingą socialinę rinkos ekonomiką, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo. EESRK mano, kad tai galima pasiekti tik padidinus visų ekonomikos sektorių produktyvumo augimą, palyginti su dabartiniu lygiu. EESRK mano, kad skaitmeninė transformacija atlieka ir toliau gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant minėtų ekonominių ir socialinių tikslų. EESRK taip pat pažymi, kad gamybos sektoriuje produktyvumas sparčiausiai augo technologijomis grindžiamose pramonės šakose, o tai patvirtina požiūrį, kad skaitmeninimas gali padidinti ir įmonių pelną, ir realias darbuotojų pajamas. Be to, skaitmeninimas yra esminis žingsnis siekiant žaliosios pertvarkos pažangos. Todėl ES turi kuo labiau padidinti galimybes, vienu metu skatindama abi dvejopos pertvarkos kryptis. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Siekiant tikro skaitmeninio konkurencingumo ekonomikoje ir visuomenėje, EESRK ragina parengti pažangią ir suderintą įgūdžių strategiją. Kai kuriuose sektoriuose jau rengiami didelio masto projektai, susiję su darbo jėgos perkvalifikavimu ir kvalifikacijos kėlimu, grindžiami skaitmenine ir žaliąja pertvarka. EESRK ragina parengti koordinuotą įgūdžių programą, kuria būtų sudaromos sąlygos esamai ir naujai darbo jėgai įveikti susijusius sunkumus, ir tai turi būti laikoma prioritetu. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Konkurencingumo patikra ir skaitmeninimo programų vertinimas

| 5.1. | Skaitmeninis konkurencingumas yra nepaprastai svarbus bendram ES konkurencingumui ir turėtų būti laikomas esmine ES konkurencingumo darbotvarkės dalimi. Tam, kad ES sėkmingai dalyvautų aršioje pasaulinėje konkurencijoje, reikia gerokai padidinti konkurencingumą. Todėl EESRK taip pat paragino nustatyti ES politiką ir tikslus atitinkančią konkurencingumo patikrą, kuri būtų įtraukta į ES politikos formavimo ir teisėkūros procesus. Tinkamos valdymo struktūros taip pat reikalingos siekiant užtikrinti, kad konkurencingumo patikra ir darbotvarkė būtų visapusiškai įgyvendintos praktikoje. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EESRK atkreipia dėmesį į dabartines geresnio reglamentavimo gaires ir priemonių rinkinį, tačiau pažymi, kad, kaip pabrėžė Reglamentavimo patikros valdyba, akivaizdu, jog reikia patobulinimų, ypač susijusių su priemonių, būtinų konkurencingumui didinti, įgyvendinimu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Galiausiai EESRK ragina veiksmingai naudoti finansinius išteklius, skirtus su skaitmeninimo procesu susijusiai inovacijų ir mokslinių tyrimų bei plėtros veiklai. Šiomis aplinkybėmis taip pat labai svarbu įvertinti esamų programų, kurios galėjo būti parengtos siekiant sudaryti sąlygas skaitmeninei transformacijai, poveikį ir tinkamą įgyvendinimą. Europos piliečiai, ypač organizuota pilietinė visuomenė, gali teigiamai įvertinti tai, kad pirmenybė teikiama galimybėms gauti finansavimą, susijusį tiek su privačiosiomis, tiek su viešosiomis investicijomis. |
| --- | --- |

5.3.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  OL C 100, 2023 3 16, p. 76.

1

(2)  OL C 100, 2023 3 16, p.76.

2

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/22

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Bendrosios rinkos trisdešimtmetis. Kaip gerinti bendrosios rinkos veikimą?“

(tiriamoji nuomonė)

(2023/C 228/04)

| Pranešėjas | Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Angelo PAGLIARA |

Pranešėjas

Felipe MEDINA MARTÍN

Bendrapranešėjis

Angelo PAGLIARA

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, 2022 11 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo |
| Priimta skyriuje | 2023 4 4 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 137 / 1 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė, 2022 11 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo

Priimta skyriuje

2023 4 4

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

137 / 1 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, kad vidaus rinka buvo ir tebėra vienas didžiausių Europos integracijos proceso politinių ir ekonominių laimėjimų. Ji buvo naudinga piliečiams ir įmonėms ir į ją turėtų būti žiūrima kaip į nenutrūkstamą tobulėjimo procesą, vykdomą nuolat prisitaikant prie naujų poreikių. Per pastaruosius 30 metų nuveikta labai daug, tačiau vis dar reikia kritiškai peržiūrėti ir iš naujo tobulinti ne tik tai, ką dar reikia pasiekti, bet ir atsižvelgti į naujus iššūkius, kuriuos reikia atremti, pavyzdžiui, COVID-19 pandemija, energetikos krizė ar Rusijos invazija į Ukrainą. EESRK nori prisidėti prie šio tobulinimo proceso ir siūlo toliau išvardytas priemones jam sustiprinti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK tikisi, kad „2021–2027 m. bendrosios rinkos programa“, kuria siekiama pagerinti vidaus rinkos veikimą ir įmonių konkurencingumą bei tvarumą, bus papildyta tinkamomis kontrolės ir apsaugos priemonėmis, susijusiomis su darbo kokybe, vienodomis sąlygomis visoms įmonėms, piliečių teisėmis ir vartotojų apsauga. Kartu EESRK prašo imtis visų būtinų priemonių visų formų socialiniam ir fiskaliniam dempingui panaikinti, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija ir tinkamas bendrosios rinkos veikimas, išvengiant visų formų iškraipymų. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tebesitęsiantys geopolitiniai iššūkiai turės įtakos bendrosios rinkos veikimui, tiekimo sistemoms ir Europos ekonomikos atsparumui. EESRK palankiai vertina pastangas mažinti kritinę priklausomybę nuo trečiųjų šalių ir ragina Europos Komisiją imtis visų būtinų priemonių Europos pramonės politikai atnaujinti išsaugant ir stiprinant bendrąją rinką ir naudą vartotojams, darbuotojams ir įmonėms. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pastarojo meto krizė parodė, kad pagrindinis ES bendrosios rinkos prioritetas turėtų būti gyvenimo lygio ir darbo sąlygų gerinimas skatinant ekonomikos augimą ir sąžiningą konkurencingumą bei kuriant verslui palankią ir socialiai palankią aplinką. EESRK mano, kad laisvas asmenų ir darbuotojų judėjimas yra vienas iš bendrosios rinkos kertinių akmenų, todėl ragina paspartinti kvalifikacijų ir diplomų pripažinimą tarp valstybių narių. Ypatingą dėmesį reikia skirti atleistiems darbuotojams. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad Europos įmonėms kyla problemų dėl bendrosios rinkos trūkumų, darančių didelę įtaką konkurencingumui ir tvarumui. Nepaisant didžiulių pastangų įgyvendinti ir taikyti bendrosios rinkos taisykles, didžioji reguliavimo našta ir toliau sukuriama nacionaliniu lygmeniu. Todėl ES institucijos, užtikrindamos aukštesnius standartus, turėtų siekti visiško suderinimo, o valstybės narės turėtų atsižvelgti į galimą jų papildymų poveikį rinkos vientisumui ir tinkamam veikimui ir, jei įmanoma, vengti priemonių, galinčių sukelti didelį iškraipymą ir susiskaidymą. EESRK rekomenduoja ES institucijoms imtis aktyvesnių ir greitesnių veiksmų ir laiku parengti teisės aktus, kad būtų skatinamas derinimas. Itin svarbu kuo labiau apriboti nacionalines iniciatyvas, galinčias kelti pavojų vidaus rinkai ir jos bendrosioms taisyklėms. Todėl EESRK pabrėžia, kad reikia sustiprinti Techninių reglamentų informacinės sistemos (TRIS) mechanizmą, kad būtų sudarytos sąlygos ne 27 skirtingoms rinkoms, o tikrai bendrajai rinkai. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pasisako už tvirtą įsipareigojimą gerinti teisės aktų kokybę Europoje ir valstybėse narėse. Komiteto nuomone, siekiant, kad iniciatyva taptų skaidresnė ir jos tikslai būtų patobulinti, peržiūra turėtų būti atliekama Europos teisės aktų parengiamuosiuose etapuose: privaloma poveikio analizė prieš imantis bet kokios teisinės iniciatyvos ir viešos konsultacijos. Be to, įgyvendinant geresnio reglamentavimo darbotvarkę ir programą REFIT turėtų būti siekiama didesnio prekių ir paslaugų rinkų atvirumo ir integracijos, kad būtų pasiekta kuo didesnė nauda piliečiams ir Europos ekonomikai, išanalizuojant, ar egzistuoja nereikalingi teisės aktai, ir daugiausia dėmesio skiriant toms sritims, kuriose būtinas suderinimas bei sustiprinant galiojančius socialinės apsaugos teisės aktus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, kad daugiau dėmesio reikia skirti įgyvendinimui, supaprastinimui ir vykdymo užtikrinimui, ypač valstybėse narėse. EESRK ragina valstybes nares griežtai įgyvendinti bendras taisykles ir užtikrinti jų vykdymą, taip pat vengti papildomų nacionalinių taisyklių, kai jos nėra būtinos (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina Europos Komisiją įvertinti kiekvieną reglamentą jo indėlio į įmonių konkurencingumą ir piliečių gerovę požiūriu bei nustatyti kliūtis, kurias reikia sistemingai mažinti ir panaikinti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad Europos Sąjunga turi nemažai teisinių priemonių vidaus rinkai ginti, jos yra pakankamos ir atitinka poreikius: procedūra TRIS, abipusis teisės aktų pripažinimas, SOLVIT, „28-oji taisyklė“, skundų nagrinėjimo procedūra, CEN-Cenelec, standartai ir kt. Tai yra esminės bendrosios rinkos apsaugos priemonės, bet jų potencialas ne visada išnaudojamas. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad iš visų naujų uždavinių, su kuriais susiduria bendroji rinka, pirmenybė turi būti teikiama ES atviro strateginio savarankiškumo, susijusio su tiekimu ir prekyba, energetikos sektoriuje, svarbiausiųjų žaliavų srityje ir apskritai inovacijų lyderystės, skaitmeninimo ir pažangių mokslinių tyrimų srityse, skatinimui. EESRK rekomenduoja stiprinti bendradarbiavimą ir susitarimus su panašiai mąstančiomis šalimis. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Prekių ir paslaugų srityje EESRK pripažįsta teigiamą bendro pirkimo poveikį įvairiuose sektoriuose, pavyzdžiui, dujų ar mažmeninės prekybos. Tokie Europos aljansai turi nemažą teigiamą poveikį konkurencijai ir akivaizdžios naudos vartotojams, todėl ES institucijos turi aiškiai juos remti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK yra įsitikinęs, kad bendrosios rinkos uždaviniai, susiję su skaitmenine pertvarka, turi būti sprendžiami vedant socialinį dialogą ir pasitelkiant ES vadovaujantį vaidmenį, be kita ko, taikant bendrus teisės aktus, kuriais siekiama apsaugoti pažeidžiamiausius asmenis ir užtikrinti, kad siekiamas veiksmingumas nepakenktų socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai ir politiniam stabilumui. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Bendroji rinka nėra tobula, tačiau ji turi būti nuolat pritaikoma prie kintančių aplinkybių, kad veiktų net krizės metu ir būtų aktyviai puoselėjamos jos laisvės (pandemija parodė, kad laisvo judėjimo negalime laikyti savaime suprantamu dalyku). Todėl ši sukaktis turėtų būti proga vėl įtraukti šią politiką į Europos darbotvarkę ir pasiūlyti patobulinimų artimiausioje ateityje. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK yra susirūpinęs dėl to, kad valstybės pagalbos taisyklių sušvelninimas reaguojant į infliacijos mažinimo aktą (IRA) gali sukelti dar didesnę asimetriją tarp valstybių narių, o tai keltų pavojų bendrosios rinkos atsparumui, ir mano, kad geriausias būdas suteikti naują postūmį Europos pramonės politikai ir investicijoms į ekologiškas technologijas – sukurti Europos suverenumo fondą. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK pabrėžia svarbų bendrosios rinkos indėlį siekiant išvengti protekcionizmo ir sudaryti vienodas sąlygas ES. Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad būtina išsamiai išnagrinėti valstybės pagalbos skyrimo kriterijus, jų poveikį, naudą ir atsparumą. Kai kurie ekonomikos sektoriai niekada neturėjo galimybės pasinaudoti tokia parama, kuri taip pat nevienodai paskirstoma įvairioms valstybėms narėms, o tai lemia konkurencingumo skirtumus ES. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Įžanga

| 2.1. | 2023 m. sukanka 30 metų nuo vieno didžiausių Europos Sąjungos politinių, ekonominių ir socialinių laimėjimų Europos integracijos procese – bendrosios rinkos sukūrimo. Ši sukaktis turėtų būti proga iš esmės peržiūrėti bendrosios rinkos filosofiją ir suderinti ją su dabartiniais iššūkiais. Šis procesas prasidėjo 1986 m. priėmus Suvestinį Europos aktą, kuris skatino priimti bendras, o ne nacionalines taisykles įvairiose srityse, visų pirma patvirtinant šimtus strateginių teisėkūros priemonių ir taikant abipusio pripažinimo principą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šiuo metu niekas neabejoja, kad bendroji rinka turi ne tik teigiamą, bet ir neigiamą poveikį. Bendroji rinka gali būti laikoma svarbia Europos modelio sudedamąja dalimi, dėl kurios prekės, žmonės, paslaugos ir kapitalas gali laisvai judėti visoje Europos Sąjungoje, o tai daugeliu atvejų palengvina įmonių, institucijų ir piliečių gyvenimą. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Bendroji rinka paskatino ne tik ekonominę ir socialinę, bet ir politinę pažangą, paspartindama integracijos procesą. Bendrosios rinkos užtikrintas laisvas žmonių judėjimas tapo kelių kartų europiečių gyvenimo sudėtine dalimi, – jie, naudodamiesi tokiomis programomis kaip „Erasmus“, jau nuo mažens galėjo perimti Europos dvasią, užmegzti glaudžius ir supratimo ryšius su daugybe į save panašių žmonių iš įvairių valstybių narių ir dalytis bendru europietišku gyvenimo būdu. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Pandemija parodė, kad ES reikia naujo ekonomikos ir verslo modelio. Pastarojo meto krizės, dabartinė geopolitinė įtampa, dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos iššūkiai ir neseniai patvirtintas JAV IRA patvirtina, kad atėjo metas atnaujinti bendrąją rinką ir suteikti jai naują postūmį, nepamirštant, kad bendroji rinka yra europiečiams naudinga priemonė, o ne tikslas savaime. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Bendroji rinka keitėsi vykstant Europos integracijos procesui. Nors iš pradžių bendrojoje rinkoje visų pirma buvo siekiama panaikinti netarifines kliūtis ir lygiaverčio poveikio Bendrijos vidaus prekybai prekėmis priemones ir suderinti teisės aktus (Europos bendrajai rinkai), vienas po kito kylantys politiniai poreikiai ir užmojai išplėtė jos aprėptį ir į ją buvo įtrauktos naujos sritys, pavyzdžiui, paslaugos ir skaitmeninė ekonomika. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Visa ši pažanga pasiekta tik didžiulėmis visų suinteresuotųjų subjektų, administracijų, ekonominių ir socialinių subjektų pastangomis. Tačiau atrodo, kad pastaraisiais metais bendroji rinka nebėra politinis prioritetas, o prekių ir paslaugų rinkų atvėrimui ir integracijai darbotvarkėje teikiama vis mažiau reikšmės. Pirmasis trūkumas, į kurį reikia atkreipti dėmesį, yra tai, kad pastaraisiais metais valstybės narės nesiėmė tinkamų įsipareigojimų. Taryba ne kartą įsipareigojo tobulinti ir stiprinti bendrąją rinką, tačiau jos išvados retai buvo perkeltos į nacionalinę politiką. Todėl EESRK ragina Tarybą ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų šioje srityje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK pažymi, kad bendroji rinka turi padėti Europos įmonėms tapti konkurencingesnėms pasaulio rinkose. Ji sukurta kaip nuolat kintantis procesas, o tai yra ir silpnybė, ir rizika, tačiau taip pat suteikia jai naują vaidmenį – atsparumą. Šis naujas vaidmuo sutampa su tradiciniu vaidmeniu, kuris turi išlikti dinamiškas ir negali būti laikomas savaime suprantamu dalyku. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK ragina Komisiją ir Tarybą patvirtinti visas būtinas priemones, kurios padėtų Europos pramonės politikai ir įmonėms siekti žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslų, naudojant esamas ES priemones ir prireikus įgyvendinant pasiūlymą sukurti Europos suverenumo fondą. Tačiau Komitetas primena valstybėms narėms ir Komisijai, kad jau yra daug finansavimo programų ir priemonių, kurias reikėtų visapusiškai išnaudoti prieš sukuriant papildomų priemonių. EESRK ragina Europos Komisiją įtraukti EESRK į diskusijas dėl valstybės pagalbos taisyklių. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK sutinka (2), kad ES reikia tvirtos, plataus užmojo skaitmeninės politikos, kad būtų galima pasinaudoti skaitmeninių inovacijų teikiamomis galimybėmis didinti ES konkurencingumą. EESRK pabrėžia, kad, sukūrus tikrą bendrąją rinką ir užtikrinus paprastus tarpvalstybinius teisės aktus, daugeliui sektorių bus sudarytos sąlygos reaguoti į vartotojų poreikius ir konkuruoti pasauliniu mastu konkurencingoje ir labiau skaitmenizuotoje aplinkoje. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Bendrosios rinkos skaitmeninimas gali užtikrinti tolesnį augimą ir gerovę europiečiams ir Europos įmonėms. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją imtis visų būtinų priemonių didinti investicijas, skirtas esamai skaitmeninei atskirčiai tarp Europos regionų įveikti. Labai svarbu, kad valstybės narės padidintų investicijas į švietimą ir mokymą, kad būtų plėtojama bendroji skaitmeninė rinka ir didinamas jos veiksmingumas. Kovojant su nesaugiomis darbo sąlygomis turi būti siekiama užtikrinti, kad būtų kvalifikuotų darbuotojų, novatoriškų įmonių ir geros kokybės darbo vietų. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK ragina Europos Komisiją sutelkti dėmesį į riziką, kylančią dėl asmens ir neskelbtinų duomenų, susijusių su skaitmeninimo procesais, rengimo, judėjimo ir saugojimo, taip pat dėl jų naudojimo ir kontrolės. Kartu EESRK prašo Komisijos imtis visų būtinų priemonių šiai rizikai sustabdyti, ir atsižvelgti į šiuo metu vykstančių derybų dėl Europos Tarybos susitarimo dėl dirbtinio intelekto, žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės, išvadas (3), kaip į reguliavimo sistemos pagrindą. Turi būti siekiama apsaugoti asmens duomenis, darbuotojus ir vartotojus, tačiau leisti duomenis naudoti konfidencialiai, kad būtų galima pasinaudoti naujų technologijų teikiama nauda. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Labai svarbu paspartinti skaitmeninimo ir konkretiems sektoriams skirtų Europos duomenų erdvių kūrimo iniciatyvas, kad būtų galima geriau analizuoti ir naudoti duomenis Europos visuomenės ir Europos įmonių konkurencingumo labui. Duomenų erdvės galėtų padėti susikurti ir duoti postūmį naujiems augimo potencialą turintiems pramoniniams novatoriams ir startuoliams. Gerai veikianti bendroji duomenų rinka taip pat yra labai svarbi dėl to, kad ji yra neatsiejamai susijusi su bendrąja prekių, paslaugų, kapitalo ir žmonių rinka, taip pat su energetikos ir transporto sistemomis. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Prekių ir paslaugų bendroji rinka

| 4.1. | EESRK mano, kad vis dar reikia išanalizuoti bendrosios rinkos trūkumus ir imtis priemonių jiems pašalinti, visų pirma panaikinant nereikalingą reguliavimo ir administracinę naštą, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos Europos įmonių konkurencingumui ir tvarumui, išsaugant ir stiprinant galiojančius socialinės apsaugos teisės aktus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK atkreipia dėmesį į problemas, kurias sukelia valstybės narės imdamosi veikti prieš priimant bendras priemones Europos lygmeniu, ir į tai, kaip jos paveikia ir nukreipia Europos teisės aktuose numatytus bendrus sprendimus. Kai kuriais atvejais taip yra todėl, kad Europos Komisija nepasiūlo priemonių, tačiau kartais taip atsitinka, kai valstybės narės veikia nelaukdamos Europos lygmens pasiūlymo (pvz., mėsos produktų kilmės ženklinimas, pakuotės priekinės dalies ženklinimas, Airijos pasiūlymas dėl įspėjimų apie alkoholinių gėrimų galimą žalą sveikatai ir kt.), tokiu būdu trukdydamos derinimo procesui ir laisvam prekių judėjimui. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją prireikus numatyti reglamentus, siekiant išvengti bendrąją rinką skaldančių nacionalinės teisės aktų daugėjimo. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 1535/2015 (4) nustatyta informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles, kuriomis gali naudotis valstybės narės, teikimo tvarka. Šia teisėkūros priemone numatoma galimybė įpareigoti valstybę narę 12–18 mėnesių atidėti teisės akto projekto priėmimą, jei yra įgyvendinama ir atnaujinama ES iniciatyva, kuriai galėtų pakenkti nacionalinė taisyklė. Tačiau praktikoje Europos Komisijos prerogatyva skelbiama, tačiau nevykdoma, ir galiausiai Europos teisės aktus sąlygoja valstybės narės. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kita galima priemonė, skirta sustabdyti bet kokius bendrajai rinkai prieštaraujančius veiksmus arba su jais kovoti, yra SOLVIT. Ši procedūra taikoma tais atvejais, kai kitos valstybės narės administracija netinkamai taiko Europos teisės aktus ir trukdo piliečiams ir įmonėms visapusiškai naudotis savo teisėmis bendrojoje rinkoje. Tai yra nacionalinių administracijų tarpininkavimo sistema, kuri praktikoje remiasi ne tiek administracijų teisine galia, kiek jų pasiryžimu taisyti padėtį, todėl EESRK mano, kad jos veiksmingumas yra ribotas ir ją reikėtų tobulinti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Dar viena priemonė – skundų nagrinėjimo Europos Komisijoje procedūra. EESRK mano, kad ši priemonė yra veiksminga, nes yra lanksti ir skaidri, tačiau jai reikia tvirtos politinės paramos, o procedūros veiksmingumą ir efektyvumą reikėtų pagerinti. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | 2018 m. patvirtinta įvairių Europos sektorių atvėrimo ir plėtros strategija. Tačiau išlieka problemų, diskriminacija tęsiasi ir ne visos valstybės narės teikia pranešimus Europos Komisijai pagal Paslaugų direktyvos 15 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurie sektoriai, pavyzdžiui, finansinių paslaugų arba mažmeninės ir didmeninės prekybos sektoriai yra labai susiskaldę, tačiau sugebėjo susivienyti ir sustiprėti Europos lygmeniu. Tam kad kasdien geriau aptarnautų Europos vartotojus mažmeninės ir didmeninės prekybos sektorius pasinaudojo bendrosios rinkos dvasia ir neginčijamais privalumais pasitelkdamas perkančiųjų organizacijų susivienijimus ir bendrąją rinką. Vis dar kyla didelių sunkumų derinant ir veiksmingai įgyvendinant įsisteigimo laisvę mažmeninės prekybos ir didmeninės prekybos sektoriuje, kurio strategija „XXI a. tinkamas Europos mažmeninės prekybos sektorius“ vis dar nėra iki galo įgyvendinta. Be to, reikia remti mažmeninės prekybos perkančiųjų organizacijų susivienijimus kaip priemonę vartotojų gerovei didinti, kad būtų pasiektas konkurenciją skatinantis poveikis Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Bendroji rinka darbuotojams

| 5.1. | Šalia kitų iššūkių, su kuriais susiduria bendroji rinka, EESRK atkreipia dėmesį į darbo pobūdžio transformaciją ir, atitinkamai, į šalių darbo santykių pertvarkymą, ir į su tuo susijusius pavojus lankstumui (darbo valandų skaičius, vieta ir paslaugos); visų pirma tai liečia skaitmeninių platformų darbuotojus ir apskritai – skaitmeninių profesijų atstovus ir išmaniąsias technologijas naudojančius darbuotojus. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Pastarojo meto krizės parodė, kad pagrindinis ES bendrosios rinkos prioritetas turėtų būti gyvenimo lygio ir darbo sąlygų gerinimas skatinant ekonomikos augimą ir sąžiningą konkurencingumą bei kuriant verslui palankią ir socialiai palankią aplinką. Nepaisant padarytos pažangos, 21,7 % Europos gyventojų vis dar gresia skurdas ar socialinė atskirtis (Eurostatas, 2021 m.). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK mano, kad laisvas asmenų ir darbuotojų judėjimas yra vienas iš bendrosios rinkos kertinių akmenų, todėl ragina paspartinti kvalifikacijų ir diplomų pripažinimą tarp valstybių narių. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas vienodų sąlygų komandiruotiems darbuotojams darbo užmokesčio ir darbo sąlygų srityje užtikrinimui. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pandemijos krizė parodė, kad laisvas sveikatos priežiūros specialistų judėjimas yra Europos Sąjungos konvergencijos ir savisaugos veiksnys, tačiau iki šiol daugelis profesijų vis dar lieka šio proceso nuošalyje (pavyzdžiui, teisės ir mokymo srityse). EESRK (5) prašo pertvarkyti užimtumo ir įgūdžių rėmimo priemones ir investuoti į būsimų darbuotojų įgūdžius gerinant profesinį mokymą bei švietimą ir individualų mokymąsi, tokiu būdu remiant įmones. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas žaliosioms darbo vietoms. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Skaitmeninė infrastruktūra yra labai svarbi norint sėkmingai pasinaudoti bendrosios rinkos teikiama nauda visose Europos vietovėse ir regionuose, ypač tuose, kurie atsilieka nuo vidurkio. Infrastruktūros atsilikimas didina nelygybę ir daro poveikį žmonių ir įmonių galimybėms. Todėl EESRK ragina Europos Komisiją imtis būtinų priemonių investicijoms stiprinti, kad būtų įveikta esama ES skaitmeninė atskirtis. Ypatingą dėmesį reikia skirti įmonėms, ypač MVĮ. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Tolesni veiksmai. Būsimi bendrosios rinkos uždaviniai

| 6.1. | ES institucijos turi toliau stiprinti bendrąją rinką, kad būtų išnaudotas visas jos potencialas užtikrinti ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą ir geresnę visuomenę ateityje. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ES institucijos, užtikrindamos aukštesnius standartus, turėtų siekti, kai tai įmanoma ir tinkama, visiško ES teisės suderinimo, kad būtų išvengta nereikalingo bendrosios rinkos susiskaidymo, pavyzdžiui, mokesčių srityje. EESRK pabrėžia, kad bendrosios rinkos uždaviniai apima tolesnį valstybių narių mokesčių derinimą ir dempingo naikinimą, o vidutinės trukmės laikotarpiu – darbo užmokesčio konvergenciją, taip pat socialinio dempingo ir (arba) nesąžiningos konkurencijos prevenciją, ypač kai kalbama apie investicijų pritraukimą, įmonių steigimą ir darbuotojų įdarbinimą. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Labai svarbu užtikrinti vykdymą, kad įgyvendinimas ir supaprastinimas taptų bendrosios rinkos prioritetu ir pagrindiniu principu. ES institucijos turi užtikrinti, kad Komisijos, kaip Sutarčių sergėtojos, vaidmuo būtų išsaugotas labai politizuotoje Europos aplinkoje. Jei nacionaliniai teisės aktų leidėjai, naudodamiesi galimybe veikti savo nuožiūra, nusprendžia įtraukti papildomus reikalavimus nacionaliniu lygmeniu, jie turėtų tai padaryti skaidriai, pranešti apie tai Komisijai bei kitoms nacionalinėms institucijoms ir paaiškinti tokio sprendimo priežastis, laikydamiesi savo įsipareigojimo, nurodyto Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros. Be to, sankcijos neturi skirtis ES viduje. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Teisės aktų kokybė reiškia geresnį reglamentavimą. Parengiamasis procesas turėtų apimti konkurencingumo patikrinimą formuojant politiką, geresnį poveikio vertinimų modeliavimą ir išsamesnę analizę, kaip reglamentai veikia bendrą biurokratinę naštą įmonėms, visų pirma MVĮ. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Europos Komisija ir valstybės narės turėtų įvertinti, ar nacionalinės techninės taisyklės vis dar atitinka paskirtį, yra perspektyvios ir proporcingos siekiant pagerinti laisvą prekių ir paslaugų judėjimą. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti vienodas sąlygas visiems veiklos vykdytojams, remdamosi tvirta teisine sistema, kuria užtikrinama, kad visi ES rinkoje parduodami produktai atitiktų ES reikalavimus ir būtų saugūs, kad būtų išlaikytas vartotojų pasitikėjimas ir sauga pagal naująjį produktų ir paslaugų saugos reglamentą, kuris taip pat apima skaitmeninius produktus ir paslaugas. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | ES institucijos turi veiksmingai spręsti valstybių narių protekcionizmo ir diskriminacijos klausimus, siekdamos užtikrinti, kad priimant ES ir nacionalinės politikos sprendimus būtų vienodai atsižvelgiama į vartotojų interesus. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Reikia tobulinti turimas priemones, kad įmonės ir vartotojai galėtų gauti informaciją apie pranešimus (vieno langelio principas), o procesai taptų naudingesni ir lankstesni, pavyzdžiui, stiprinant tarpvalstybinių vartotojų skundų nagrinėjimo tinklą. EESRK ragina sukurti lengvai prieinamų ginčų sprendimo sistemų tinklus, nes galėdami be jokių pastangų gauti žalos atlyginimą iš kitose valstybėse narėse įsteigtų įmonių, vartotojai įgytų pasitikėjimą bendrąja rinka. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Bendroji viešųjų pirkimų rinka – tai sritis, kurioje kitoje valstybėje narėje įsisteigusioms įmonėms taikomi nacionaliniai apribojimai ir suvaržymai, galintys iškreipti įprastą bendrosios rinkos veikimą ir šiai problemai reikia tvirto ES institucijų atsako, kad būtų baigta kurti reglamentavimo sistema, kuri piliečiams užtikrina socialinę pažangą (6). |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Europos Komisija, valstybės narės ir kiti suinteresuotieji subjektai turėtų bendradarbiauti siekdami užtikrinti bendruomenių tvarumą. Klimato krizė yra ir grėsmė, ir galimybė: būtina skubiai pertvarkyti bendrąją rinką, kad būtų atsižvelgta į pasikeitusius Žaliojo kurso prioritetus. Reikia skatinti naudoti netaršias technologijas ir greitai pritaikyti darbo jėgos mokymą. Žaliosios investicijos galėtų paskatinti ilgalaikį ES vidaus rinkos augimą ir tuo pat metu svariai prisidėti prie kovos su klimato kaita. |
| --- | --- |

6.10.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 28.

1

(2)  OL C 152, 2022 4 6, p. 1.

2

(3)  2022 m. lapkričio 21 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/2349, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas Europos Sąjungos vardu dėl Europos Tarybos konvencijos dėl dirbtinio intelekto, žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės (OL L 311, 2022 12 2, p. 138).

3

(4)  2015 m. rugsėjo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/1535, kuria nustatoma informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarka (OL L 241, 2015 9 17, p. 1).

4

(5)  OL C 152, 2022 4 6, p. 1.

5

(6)  OL C 341, 2021 8 24, p. 20.

6

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/28

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Mažų garantijų darbas ir psichikos sveikata“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymu)

(2023/C 228/05)

| Pranešėjas | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Pranešėjas

José Antonio MORENO DÍAZ

| Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymas pateikti nuomonę | Letter, 2022 7 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | (tiriamoji nuomonė) |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2023 4 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 158 / 73 / 12 |

Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymas pateikti nuomonę

Letter, 2022 7 27

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

(tiriamoji nuomonė)

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2023 4 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

158 / 73 / 12

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Remiantis 2017 m. liepos 4 d. Europos Parlamento rezoliucija, mažų garantijų darbas yra „darbas, kuris neatitinka ES, tarptautinių ir nacionalinių standartų ir teisės aktų ir (arba) nesuteikia pakankamai išteklių deramam pragyvenimui ar tinkamos socialinės apsaugos“. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Darbas gali būti apsauginis psichikos sveikatos veiksnys, tačiau jis taip pat gali prisidėti prie ligų išsivystymo, todėl PSO jį laiko socialiniu sveikatą lemiančiu veiksniu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Remiantis patikimais moksliniais įrodymais, mažų garantijų darbas didina tikimybę, kad pablogės darbuotojų psichikos sveikata. Pavyzdžiui, dėl didelio nesaugumo darbe padidėja depresijos, nerimo ir savižudybės tikimybė, o dėl griežtų reikalavimų ir menkos kontrolės – laikinojo nedarbingumo atostogų dėl diagnozuoto psichikos sutrikimo tikimybė; be to, dėl šių dviejų rizikos veiksnių derinio išauga depresinių sutrikimų tikimybė. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mažų garantijų darbo formos gali būti šios: darbas ne visą darbo laiką ne savo noru; mažas darbo užmokestis, dėl kurio negalima patenkinti pagrindinių poreikių; nenustatytos apimties darbo, darbo pagal pareikalavimą arba laikinosios darbo sutartys struktūriniams poreikiams tenkinti; nuolatinis neapibrėžtumas dėl darbo trukmės, darbo valandų, darbo užmokesčio, užduočių ir kt.; savarankiškumo darbe ir karjeros galimybių trūkumas; pernelyg dideli reikalavimai, lemiantys ilgas arba intensyvesnes darbo valandas ir darbo ir šeimos gyvenimo nesuderinamumą. Tokias darbo formas darbuotojai retai kada pasirenka savanoriškai, nors yra ir tokių, kurie tai daro. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Mažų garantijų darbą dažniau dirba fizinį darbą dirbantys darbuotojai, moterys, jaunimas ir migrantai. Tai didina socialinę nelygybę ir gali padidinti diskriminaciją bei socialinės padėties poveikį psichikos ligoms. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pagal Tarybos direktyvą 89/391/EEB (1) dėl darbuotojų saugos ir sveikatos, ES pagrindinių teisių chartiją, Europos socialinę chartiją, Sutartį dėl ES veikimo ir Europos socialinių teisių ramsčio principus bei jo veiksmų planą nei įmonių pelno kūrimas ir didinimas, nei darbo sąnaudų mažinimas ar lankstumo garantija darbdaviams negali būti grindžiami darbuotojų sveikata ir sauga. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Mažų garantijų darbas nesuderinamas su darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimu Europos Sąjungoje. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK manymu, siekiant sumažinti mažų garantijų darbą ir su juo susijusias psichikos sveikatos problemas, reikia užtikrinti, kad būtų įgyvendinami ir vykdomi Europos ir nacionalinės teisės aktai, nustatantys kokybiškas, sveikas darbo ir užimtumo sąlygas, leidžiančias gyventi orų gyvenimą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Todėl, EESRK nuomone, būtina stiprinti šių teisės aktų vykdymo stebėsenos ir kontrolės priemones, suteikiant kompetentingoms valdžios institucijoms pakankamai išteklių (TDO koeficientai) ir užtikrinti tinkamas finansines sankcijas už reikalavimų nesilaikymą. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK taip pat siūlo neleisti įmonėms ir organizacijoms, kurios neužtikrina šių teisės aktų laikymosi, kaip numatyta galiojančiose viešųjų pirkimų direktyvose, dalyvauti konkursuose ir gauti valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK nurodo Komisijos komunikatą dėl 2021–2027 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginės programos (COM(2021) 323 final). EESRK siūlo priimti konkrečius teisės aktus, susijusius su psichosocialinės rizikos prevencija ES lygmeniu, taip pat tobulinti ir modernizuoti Direktyvą dėl darbuotojų saugos ir sveikatos (89/391/EEB), taikyti profesinės psichosocialinės rizikos prevenciją jos atsiradimo vietoje, keičiant darbo struktūrą, valdymą ir organizavimą, atsižvelgiant į mokslinius įrodymus, kad konkretūs nacionaliniai teisės aktai yra veiksmingesni prevencinių veiksmų ir poveikio mažinimo požiūriu. Todėl direktyva būtų galima išplėsti jų teikiamą naudą visoms ES šalims. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK pabrėžia, kad kova su nustatyta su darbu susijusia psichosocialine rizika jos atsiradimo vietoje, pasitelkiant organizacines intervencines priemones darbo sąlygoms pertvarkyti, yra žingsnis skatinant psichikos sveikatą darbo vietoje, kaip 2022 m. rugsėjo mėn. savo gairėse ir politikos dokumente apibrėžė PSO ir TDO (2). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK atkreipia dėmesį į vykstančias derybas dėl 2021 m. pasiūlymo dėl direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo ir remia šias derybas. Be to, EESRK siūlo parengti tinkamus metodus, kaip valdyti dirbtinio intelekto naudojimą darbe taip, kad būtų išvengta profesinės rizikos ir kitų darbo teisių pažeidimų. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Galiausiai EESRK siūlo Europos ir nacionaliniu lygmenimis plėtoti pramonės politiką, kad būtų kuriamos kokybiškos darbo vietos, užtikrinančios sveikas darbo sąlygas ir didinančios konkurencingumą. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Ispanijos Vyriausybė mano, kad jos pirmininkavimo ES Tarybai 2023 m. metu prioritetas yra „spręsti mažų garantijų darbo poveikio psichikos sveikatai klausimą“, nes būtina keisti šią situaciją, „siekiant apibrėžti naują darbo politiką, kad būtų pereita prie sveikesnių, į žmones orientuotų ir labiau įtraukiančių darbo rinkų, pagrįstų deramu darbu“ (3). Todėl pirmininkaujanti valstybė paprašė EESRK parengti tiriamąją nuomonę šiuo klausimu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Mažų garantijų darbas yra nesuderinamas su JT Tūkstantmečio vystymosi tikslų iki 2030 m. įgyvendinimu, ypač su 8-uoju DVT „Deramas darbas ir ekonomikos augimas“, 3-iuoju DVT „Sveikata ir gerovė“ ir 5-uoju DVT „Lyčių lygybė“ (4). PSO teigimu (5), „deramas darbas yra naudingas psichikos sveikatai, o prasta darbo aplinka, įskaitant diskriminaciją ir nelygybę, pernelyg didelį darbo krūvį, menką darbo kontrolę ir darbo nesaugumą, kelia pavojų psichikos sveikatai“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europos Parlamento rezoliucijoje dėl darbo sąlygų ir mažų garantijų darbo, mažų garantijų darbas (6) suprantamas kaip „darbas, kuris neatitinka ES, tarptautinių ir nacionalinių standartų ir teisės aktų ir (arba) nesuteikia pakankamai išteklių deramam pragyvenimui ar tinkamos socialinės apsaugos“. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pagal EU-OSHA apibrėžimą, mažų garantijų darbas – tai „menkai apmokamas, nesaugus, neapsaugotas darbas, iš kurio negalima išlaikyti namų ūkio“ (7). Tarptautinis mažų garantijų darbo tyrėjų tinklas (angl. PWR) mažų garantijų darbą apibrėžia kaip daugialypę struktūrą, kuri, be kita ko, apima neužtikrintumą dėl darbo, nepakankamas pajamas ir su darbo santykiais susijusių teisių ir apsaugos trūkumą, kuris gali turėti įtakos tiek neoficialiems, tiek oficialiems darbuotojams (8). Kaip pažymi EUROFOUND, mažų garantijų darbas neturi universalios apibrėžties, tačiau visuotinai pripažįstama būtinybė spręsti šią problemą, kad būtų užtikrintos tinkamos ir sveikos darbo sąlygos pagal TDO deramo darbo darbotvarkę (9). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Atsižvelgiant į šias sąvokas, tam tikros užimtumo formos ir darbo sąlygos, formuojančios prastos kokybės darbo vietas, gali būti laikomos mažų garantijų. Tai yra, pavyzdžiui, darbas ne visą darbo laiką ne savo noru, ilgos darbo valandos arba nuolatinis reikalavimas būti pasiekiamam, mažas arba neužtikrintas darbo užmokestis, piktnaudžiavimas laikinosiomis darbo sutartimis, nenustatytos apimties darbo arba darbo pagal pareikalavimą sutartys, darbas ne pagal sutartį arba darbas netaikant prevencinių priemonių. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Mažų garantijų darbas gali apimti: intensyvesnes ir ilgesnes darbo valandas; savarankiškumo ir karjeros raidos trūkumą; nenuspėjamą ir socialiniu požiūriu nesuderinamą darbo dienų ir darbo laiko kintamumą, dėl kurio neįmanoma suderinti darbo ir šeimos gyvenimo; nepakankamą darbo laiką ir darbo užmokestį, dėl kurio negalima patenkinti pagrindinių poreikių; nuolatinį neapibrėžtumą dėl darbo trukmės ir darbo sąlygų (darbo valandų, darbo užmokesčio, užduočių ir kt.); sunkumus naudojantis darbo teisėmis, įskaitant kolektyvinius veiksmus, mažinant sutartinę galią; didesnį pažeidžiamumą dėl piktnaudžiavimo, diskriminacijos ir priekabiavimo; nesugebėjimą gyventi oriai, nors ir dirbama („skurstantys dirbantieji“). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mažų garantijų darbas gali turėti pasekmių įvairiose kasdienio gyvenimo srityse, įskaitant sveikatą. EU-OSHA pažymi, kad atlikus tyrimus dėl mažų garantijų darbo poveikio darbuotojų saugai ir sveikatai, nustatyta neigiamų sąsajų ir kuo didesnis darbo vietų nestabilumas, tuo didesnis sergamumas ar mirtingumas (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Keletas konkrečių pavyzdžių, pagrįstų aukščiausios kokybės moksliniais įrodymais, kuriuose lyginami darbo riziką patiriantys darbuotojai su jos nepatiriančiais darbuotojais (ilgalaikiai tyrimai arba tyrimai, atlikti naudojant dideles duomenų bazes, kuriose atmetami atsitiktiniai duomenys ir išskiriamos kitos priežastys tiek darbo aplinkoje, tiek už jos ribų), rodo, kad aukštas suvokiamo darbo nesaugumo lygis, būdingas mažų garantijų darbui, 61 % padidina depresijos, 77 % – nerimo (11) ir 51 % – savižudybės tikimybę (12). Jie taip pat rodo, kad didelis darbo krūvis padidina nedarbingumo dėl diagnozuoto psichikos sutrikimo tikimybę 23 %, maža kontrolė – 25 % (13), o šių dviejų veiksnių derinys padidina depresijos tikimybę 77 %. Taip pat ilgos darbo valandos padidina depresijos tikimybę 14 % (14). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Jei ES būtų panaikinta psichosocialinė rizika darbe, depresijos atvejų sumažėtų 17–35 %, o širdies ir kraujagyslių ligų – 5–11 % (15). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Mažų garantijų užimtumo formos ir darbo sąlygos retai kada yra savanoriškas pasirinkimas. Iš įrodymų nuolat matyti, kad jos dažniau pasitaiko tarp fizinį darbą dirbančių darbuotojų, moterų, jaunimo ir migrantų (16), padidindamos socialinę nelygybę, susijusią su klase, lytimi, amžiumi, pilietybe ar etnine kilme, ir galinčios dar labiau padidinti tarpsektorinę diskriminaciją, esamą nelygybę sveikatos srityje ir socialinės padėties poveikį psichikos ligoms. Nors šios darbo formos dažnai nėra pageidaujamos, yra darbuotojų, kurie pasirenka šias darbo formas. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Mažų garantijų darbo paplitimas ES šalyse (17) ir veiklos sektoriuose taip pat skiriasi. Jis didesnis veiklose, kurios plačiąja prasme yra namų ruoša ir priežiūra (t. y. valymo, socialinės ir sveikatos priežiūros, svetingumo, viešbučių, apsaugos, prekių pristatymo į namus ir t. t.) (18) ir kurios dėl COVID-19 pandemijos tapo dar intensyvesnės. Tačiau mažų garantijų darbas egzistuoja visuose sektoriuose, įskaitant viešąjį sektorių, ir visose šalyse. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pagal Direktyvą 89/391/EEB dėl darbuotojų saugos ir sveikatos, darbdavys privalo užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatą visais su darbu susijusiais aspektais. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 31 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „kiekvienas darbuotojas turi teisę į saugias, jo sveikatą ir orumą atitinkančias darbo sąlygas“. Be to, kiekvienas darbuotojas, turi teisę į maksimalios darbo trukmės apribojimą ir poilsio laiką, kasdienio ir kassavaitinio poilsio laiką ir kasmetines mokamas atostogas. Tai atsispindi ir Europos socialinėje chartijoje, Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, Europos socialinių teisių ramsčio ir jo veiksmų plano principuose. Nei įmonių pelno gavimas ar didinimas, nei darbo sąnaudų mažinimas, nei darbdavių lankstumo užtikrinimas negali vykti darbuotojų sveikatos ir saugos sąskaita. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Reikėtų pažymėti, kad kalbant apie psichikos visuomenės sveikatą apskritai, svarbus vaidmuo tenka sveikatos priežiūros sistemoms. Jeigu nebus greitų ir (arba) būtinų visuomenės sveikatos priežiūros sistemų pokyčių ir prisitaikymo, taip pat galimybės skubiai, nuotoliniu būdu arba per terapinį procesą gauti psichologo ir psichiatro pagalbos, tinkamai nespręsime ne tik darbuotojų, bet ir visų Europos piliečių psichikos sveikatos. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Kapitalo ir darbo jėgos disbalansas yra mažų garantijų darbo rizikos veiksnys. Šį disbalansą reikia ištaisyti tiek teisės aktais, tiek socialiniu dialogu ir profesinių sąjungų veiksmais, sudarant sąlygas apsaugoti darbuotojus, kartu išlaikant palankias ekonomines sąlygas ir išvengiant nesąžiningos konkurencijos. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Būtinybę stiprinti teisės aktų, kuriais reglamentuojamos darbuotojų ir jų atstovų teisės, laikymąsi ir juos tobulinti atskleidžia tai, kad trys pagrindinės priežastys, skatinančios ES įmones spręsti darbuotojų saugos ir sveikatos klausimus savo viduje, yra šios: teisės aktų laikymasis (89,2 %), darbuotojų bei jų atstovų reikalavimai (81,8 %) ir kompetentingos darbo institucijos baudžiamosios priemonės (79,4 %) (19). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kitas teisės aktų veiksmingumo mažinant sutartinį mažų garantijų darbą pavyzdys pastebėtas Ispanijoje: neseniai patvirtinta darbo reforma, kuri buvo socialinio susitarimo rezultatas, sumažino neįprastai aukštą laikinojo įdarbinimo lygį šios šalies darbo rinkoje. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Pasiūlymai

| 4.1. | EESRK pažymi, jog yra patikimų įrodymų, kad dėl mažų garantijų darbo didėja tikimybė patirti psichikos sveikatos sutrikimų. Taigi, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis darbuotojų ir visuomenės sveikatos bei profesinės epidemiologijos srityje, taip pat tarptautinių institucijų rekomendacijomis dėl psichikos sveikatos darbo vietoje ir atsižvelgiant į Europos direktyvoje 89/391/EEB dėl profesinės rizikos prevencijos darbo vietoje nustatytas teises, visomis čia siūlomomis priemonėmis sąmoningai siekiama apriboti riziką, siejamą su mažų garantijų darbu, kad būtų išvengta psichikos sveikatos pablogėjimo. Kadangi rizikos veiksniai, kurie gali turėti įtakos psichikos sveikatai, labai skiriasi įvairiuose sektoriuose ir net skirtingose to paties sektoriaus darbo vietose, geriausius sprendimus dažniausiai galima rasti pasitelkiant tikslingai veikti padedantį socialinį dialogą sektorių ar įmonės lygmeniu ir atsižvelgiant į visas teisines sistemas. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad savo darbuotojų saugos ir sveikatos strateginėje programoje (2021–2027 m.) (20) Komisija nurodė, kad ji, be kita ko:






  — | pradės 2023–2025 m. EU-OSHA sveikų darbo vietų kampaniją, skirtą saugiai ir sveikai skaitmeninei ateičiai kurti, itin daug dėmesio skiriant psichosocialinei ir ergonominei rizikai; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

pradės 2023–2025 m. EU-OSHA sveikų darbo vietų kampaniją, skirtą saugiai ir sveikai skaitmeninei ateičiai kurti, itin daug dėmesio skiriant psichosocialinei ir ergonominei rizikai;

| — | bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais iki 2022 m. pabaigos parengs su psichikos sveikata darbe susijusią ES lygmens ne teisėkūros iniciatyvą, kurioje būtų įvertintos kylančios problemos, susijusios su darbuotojų psichikos sveikata, ir pateiktos veiksmų gairės; |
| --- | --- |

—

bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais iki 2022 m. pabaigos parengs su psichikos sveikata darbe susijusią ES lygmens ne teisėkūros iniciatyvą, kurioje būtų įvertintos kylančios problemos, susijusios su darbuotojų psichikos sveikata, ir pateiktos veiksmų gairės;

| — | parengs analitinį pagrindą, e. priemones ir gaires, skirtas žaliųjų ir skaitmeninių darbo vietų ir procesų rizikai, įskaitant visų pirma psichosocialinę ir ergonominę riziką, įvertinti. |
| --- | --- |

—

parengs analitinį pagrindą, e. priemones ir gaires, skirtas žaliųjų ir skaitmeninių darbo vietų ir procesų rizikai, įskaitant visų pirma psichosocialinę ir ergonominę riziką, įvertinti.

4.3.   Esamų Europos ir nacionalinės teisės aktų, kuriais nustatomos kokybiškos užimtumo ir darbo sąlygos, įgyvendinimas

| 4.3.1. | Galiojančios Europos direktyvos dėl darbo ir užimtumo sąlygų, atstovavimo ir dalyvavimo apima teises, įpareigojimus ir atsakomybę, susijusius su darbo laiko organizavimu (2003/88/EB (21)), profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra ((ES) 2019/1158 (22)), deramu minimaliuoju darbo užmokesčiu ((ES) 2022/2041 (23)), nediskriminavimu (2006/54/EB (24), 2000/78/EB (25), 2000/43/EB (26)), nuspėjamomis ir skaidriomis darbo sąlygomis ((ES) 2019/1152 (27)), profesinės rizikos prevencija bei darbuotojų sauga ir sveikata (89/391/EEB ir konkretūs jos pakeitimai), darbuotojų ir jų atstovų informavimu ir konsultavimusi su jais (2009/38/EB (28), 2003/72/EB (29), 2002/14/EB (30)). Be to, asociacijų, kolektyvinių derybų, demonstracijų ir streikų laisvę gina ES pagrindinių teisių chartija. Visapusiškas šių teisės aktų įgyvendinimas galėtų suteikti darbuotojams galimybę dirbti orų darbą, sumažinti neapibrėžtumą ir pagerinti psichikos sveikatą. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Tačiau EESRK atkreipia dėmesį, kad dar reikia tobulinti šių teisės aktų dėl darbo sąlygų, įtvirtintų kaip būtinos minimalios teisės, įgyvendinimą, vykdymą ir laikymąsi, taip pat galiojančių teisės aktų taikymą. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Todėl EESRK siūlo: |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | sustiprinti galiojančių darbo teisės aktų, kuriems taikomos šios direktyvos, laikymosi stebėseną ir kontrolę, kad būtų užtikrintas veiksmingas jų taikymas. Šiuo tikslu valstybės narės turi aprūpinti kompetentingas darbo institucijas pakankamais žmogiškaisiais ištekliais, laikydamosi TDO rekomenduojamų rodiklių (31); |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | užtikrinti tinkamas finansines sankcijas, kai šių direktyvų nesilaikoma; |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | nustatyti, kad negalima dalyvauti Europos, nacionaliniuose ar vietos viešuosiuose konkursuose ir gauti bet kokią valstybės pagalbą, pagal galiojančias viešųjų pirkimų direktyvas, jei neužtikrinamas šių direktyvų laikymasis; |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | visapusiškai pasinaudoti Vyresniųjų darbo inspektorių komiteto teikiamomis galimybėmis ES mastu koordinuoti 4.3.1 punkte nurodytų teisės aktų vykdymo stebėseną. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | EESRK remia vykstančias derybas dėl 2021 m. pasiūlymo dėl direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose sąlygų gerinimo ir atkreipia dėmesį į vykstančias derybas dėl Tarybos pozicijos, taip pat Europos Parlamento Užimtumo komiteto 2022 m. gruodžio mėn. pasiūlytus pakeitimus. EESRK taip pat siūlo parengti tinkamus metodus, kaip valdyti dirbtinio intelekto naudojimą darbe taip, kad būtų išvengta profesinės rizikos ir kitų darbo teisių pažeidimų. |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   Dėmesys psichosocialinės rizikos darbe prevencijai

| 4.5.1. | EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl 2021–2027 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginės programos (COM(2021) 323 final). EESRK siūlo priimti konkrečius teisės aktus, susijusius su psichosocialinės rizikos prevencija ES lygmeniu, plėtoti ir modernizuoti Direktyvą dėl darbuotojų saugos ir sveikatos (89/391/EEB), diegti profesinės psichosocialinės rizikos prevenciją jos atsiradimo vietoje, keičiant darbo struktūrą, valdymą ir organizavimą, atsižvelgiant į mokslinius įrodymus, kad konkretūs nacionaliniai teisės aktai yra veiksmingesni prevencinių veiksmų ir poveikio mažinimo požiūriu (32). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Be to, EESRK pabrėžia, kad teisė į saugią ir sveiką darbo aplinką 2022 m. birželio mėn. 110-ojoje Tarptautinėje darbo konferencijoje buvo įtraukta į TDO pagrindinių principų ir teisių darbe sistemą ir, kad kova su psichosocialine rizika darbe jos atsiradimo vietoje, pasitelkiant organizacines intervencines priemones darbo sąlygoms pertvarkyti, yra esminis pirmas žingsnis skatinant psichikos sveikatą darbo vietoje, kaip 2022 m. rugsėjo mėn. susitarė PSO ir TDO, priėmusios savo gaires ir politinį dokumentą, kuriame išdėstomos praktinės strategijos (33). Be psichosocialinės rizikos prevencijos, šios institucijos antruoju žingsniu rekomenduoja gerinti psichikos sveikatą darbe, ją saugoti ir skatinti, ypač organizuojant mokymus ir imantis priemonių, gerinančių raštingumą psichikos sveikatos srityje. Trečiasis žingsnis – remti psichikos sveikatos sutrikimų turinčius darbuotojus, kad jie galėtų visapusiškai ir lygiateisiškai dalyvauti darbe, taikant pagrįstas prisitaikymo priemones ir grįžimo į darbą programas. Galiausiai jos rekomenduoja sukurti palankią aplinką, kurioje būtų numatytos tarpsektorinės priemonės psichikos sveikatai darbe gerinti, pasitelkiant lyderystę, investicijas, teises, integraciją, dalyvavimą, įrodymus ir atitiktį. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Kaip nurodyta ir ES lygmens socialinių partnerių bendrajame susitarime dėl streso, EESRK pabrėžia, kad remiantis Pagrindų direktyva 89/391/EEB visi darbdaviai yra teisiškai įpareigoti užtikrinti darbuotojų saugą ir sveikatą. Ši pareiga taip pat taikoma su darbu susijusio streso problemoms, jeigu jos kelia pavojų sveikatai ir saugai. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | EESRK siūlo šioje direktyvoje plėtoti pirminę su darbu susijusios psichosocialinės rizikos prevenciją taikant organizacinį ir kolektyvinį požiūrį. Šiuo tikslu ji turėtų apimti: |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.4.1. | taikomų vertinimo metodų kokybės reikalavimus (patvirtintus sveikatos duomenimis, moksliniais įrodymais nustatytos psichosocialinės rizikos vertinimą, nelygybės nustatymą ir t. t.); |
| --- | --- |

4.5.4.1.

| 4.5.4.2. | prireikus, prevencinių priemonių, skirtų šiai rizikai pašalinti arba sumažinti, nustatymą, planavimą ir įgyvendinimą: 1) reagavimą į psichosocialinės rizikos vertinimo rezultatus; 2) darbo sąlygų, kurios, kaip nustatyta, yra žalingos, keitimą jų susidarymo vietoje, taikant organizacinius intervencinius veiksmus, kad prevencinės priemonės nebūtų orientuotos tik į įgalėjimą ir reabilitaciją; |
| --- | --- |

4.5.4.2.

| 4.5.4.3. | darbdavio pareigą mažinti profesinę riziką, įgyvendinant tinkamas priemones nustatytai su darbu susijusiai psichosocialinei rizikai šalinti pertvarkant darbo sąlygas, kurios galėtų apimti: technologijų ir prekių bei paslaugų gamybos procesų tobulinimą ir darbuotojų skaičiaus didinimą siekiant sumažinti naštą; užtikrinti, kad darbo grafikas būtų suderinamas su priežiūros darbu šeimose; skatinti dalyvavimo ir bendradarbiavimo darbo metodus, kad darbuotojai galėtų pareikšti savo nuomonę apie tai, kaip atliekamas jų darbas, ir didinti darbuotojų ir jų vadovų funkcinę paramą; nustatyti sąžiningas įdarbinimo, darbo paskirstymo, mokymo ir paaukštinimo procedūras, kad būtų pagerinta vadovavimo kokybė; kurti įvairesnes užduotis, kurios leistų darbuotojams panaudoti savo įgūdžius ir žinias bei įgyti naujų; skatinti užimtumo ir darbo sąlygų stabilumą ir nuspėjamumą, kai kalbama apie pokyčius, kurie turi būti pagrįsti ir protingi, kad būtų išvengta neužtikrintumo dėl darbo vietos; ir garantuoti tinkamą atlyginimą, kuris turi užtikrinti orų gyvenimą pagal galiojančius įstatymus, socialinį dialogą ir kolektyvines sutartis. Visos šios priemonės sumažintų mažų garantijų darbą ir apsaugotų psichikos sveikatą; |
| --- | --- |

4.5.4.3.

| 4.5.4.4. | reikalavimą tinkamai atsižvelgti į prevencinį vertinimo tikslą, kad būtų skatinamas veiksmingas šios rizikos valdymas ir išvengta vien biurokratinių pakartotinių vertinimų; |
| --- | --- |

4.5.4.4.

| 4.5.4.5. | visi šie psichosocialinės rizikos prevencijos jos susidarymo vietoje veiksmai, pradedant vertinimo rengimu, baigiant organizaciniais pokyčiais ir jų veiksmingumo mažinant riziką stebėsena, turi būti grindžiami darbuotojų ir jų atstovų dalyvavimu darbo vietoje ar įmonės lygmeniu, remiantis taikytinomis darbuotojų ir (arba) jų atstovų informavimo ir konsultavimosi su jais taisyklėmis. Šiuo tikslu remiantis galiojančiomis nacionalinėmis taisyklėmis turi būti užtikrintas atitinkamų įstaigų – saugos ir sveikatos komitetų, prevencijos įgaliotinių, darbo tarybų ir kt. – egzistavimas ir veikimas, kai tai numatyta nacionaliniais teisės aktais ir (arba) kolektyvinėmis sutartimis. Be to, būtina užtikrinti derybas tarp darbuotojų atstovų ir darbdavio remiantis taikytinais teisės aktais ir kolektyvinėmis sutartimis. |
| --- | --- |

4.5.4.5.

4.6.   Pramonės politika, skirta kokybiškų darbo vietų kūrimui remti

| 4.6.1. | Atskirų šalių pramonės politika, be kitų veiksnių, turi įtakos įmonių gebėjimui kurti aukštos kokybės ir kvalifikuotas darbo vietas ekonomikoje. Todėl EESRK siūlo formuojant Europos lygmens pramonės politiką atsižvelgti į siekį kurti kvalifikuotas, kokybiškas ir sveikas darbo sąlygas ir didesnį konkurencingumą skatinančias darbo vietas. Tai, be kita ko, gali būti grindžiama: |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.1.1. | daug aktyvesniu valdžios institucijų, įskaitant ekonominės plėtros agentūras, bendradarbiavimu, daugiausia dėmesio skiriant būtinos infrastruktūros užtikrinimui ir aktyviai užimtumo politikai, orientuotai į konkrečius pramonės šakų, turinčių didžiausią potencialą kurti kokybiškas darbo vietas vietos lygmeniu, poreikius, mainais reikalaujant, kad paramą gaunančios įmonės užtikrintų minimalų šių darbo vietų skaičių; |
| --- | --- |

4.6.1.1.

| 4.6.1.2. | investicijų orientavimu į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą siekiant didesnio produktyvumo ir darbo jėgai palankių technologijų, kad būtų galima sinergiškai padidinti jų vertės kūrimo pajėgumus; |
| --- | --- |

4.6.1.2.

| 4.6.1.3. | profesinės rizikos prevencijos ir darbuotojų sveikatos apsaugos kriterijų įtraukimu į pramonės politikos kūrimą; |
| --- | --- |

4.6.1.3.

| 4.6.1.4. | prekybos ir darnaus vystymosi skyrių, kuriais užtikrinamos darbo teisės, įtraukimu į tarptautinius prekybos susitarimus. |
| --- | --- |

4.6.1.4.

| 4.7. | EESRK siūlo žinias apie individualias ir kolektyvines darbo teises ir verslumo gebėjimus kiekvienoje šalyje įtraukti į įvairias sritis apimančias privalomojo ugdymo ir profesinio mokymo programas, kad būsimiems darbuotojams ir darbdaviams būtų suteikta būtinų žinių šiais klausimais. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Remdamasis EUROFOUND, EU-OSHA ir Eurostato apklausų rezultatais ir duomenimis, EESRK siūlo reguliariai nustatyti labiausiai paplitusias mažų garantijų darbo formas ir jų vystymosi aplinkybes (šalys, sektoriai ir kt.) bei labiausiai paveiktas grupes (fizinį darbą dirbančius darbuotojus, moteris, jaunimą ir kt.) ir stebėti jų raidą. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK siūlo skatinti darbo kokybės ir psichikos sveikatos mokslinius tyrimus, pradedant nuo informacinių sistemų tobulinimo ir epidemiologinės priežiūros šiose srityse. |
| --- | --- |

4.9.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (OL L 183, 1989 6 29, p. 1).

1

(2)  https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_856821/lang--en/index.htm

2

(3)  Ministro Pirmininko antrasis pavaduotojas, Darbo ir socialinės ekonomikos ministerija „Prašymas parengti tiriamąją nuomonę“.

3

(4)  JT Generalinė Asamblėja, septyniasdešimtoji sesija (2015 m.) „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, 2015 m. rugsėjo 25 d. Generalinės Asamblėjos priimta rezoliucija.

4

(5)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-at-work

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2017-0290_LT.html

6

(7)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-resources/eu-osha-thesaurus/term/62001d

7

(8)  https://doi.org/10.1186/s13643-021-01728-z

8

(9)  https://www.eurofound.europa.eu/it/node/91840

9

(10)  EU-OSHA (2013), Priorities for occupational safety and health research in Europe: 2013–2020. Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras 10.2802/25457.

10

Priorities for occupational safety and health research in Europe: 2013–2020

(11)  Niedhammer, I., Bertrais, S., & Witt, K. (2021). Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis. Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 47(7), p. 489–508.

11

Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis. Scandinavian Journal of Work, Environment & Health

(12)  Blomqvist, S., Virtanen, M., LaMontagne, A. D., & Magnusson Hanson, L. L. (2022). Perceived job insecurity and risk of suicide and suicide attempts: a study of men and women in the Swedish working population. Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 48(4), p. 293–301.

12

Perceived job insecurity and risk of suicide and suicide attempts: a study of men and women in the Swedish working population. Scandinavian Journal of Work, Environment & Health

(13)  Duchaine, CS. et al. (2020 m.). Psychosocial stressors at work and the risk of sickness absence due to a diagnosed mental disorder: a systematic review and meta-analysis. JAMA psychiatry, 77(8), p. 842–851.

13

Psychosocial stressors at work and the risk of sickness absence due to a diagnosed mental disorder: a systematic review and meta-analysis.

(14)  Niedhammer, Bertrais, Witt (2021 m.), (žr. pirmiau).

14

(15)  Niedhammer, I. et al. (2022 m.), Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe. International Archives of Occupational and Environmental Health, 95(1), p. 233–247.

15

Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe

(16)  https://oshwiki.osha.europa.eu/en/themes/precarious-work-definitions-workers-affected-and-osh-consequences

16

(17)  Matilla-Santander N et al. (2019 m.). Measuring precarious employment in Europe 8 years into the global crisis. J Public Health (Oxf), 41(2), p. 259–267.

17

Measuring precarious employment in Europe 8 years into the global crisis.

(18)  EUROFOUND (2021 m.). Working conditions and sustainable work: An analysis using the job quality framework. Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras.

18

Working conditions and sustainable work: An analysis using the job quality framework.

(19)  https://visualisation.osha.europa.eu/esener/lt/survey/datavisualisation/2019

19

(20)  Komunikatas dėl 2021–2027 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos. Darbuotojų sauga ir sveikata kintančiame darbo pasaulyje“, COM/2021/323 final.

20

final

(21)  2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/88/EB dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų (OL L 299, 2003 11 18, p. 9).

21

(22)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1158 dėl tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, kuria panaikinama Tarybos direktyva 2010/18/ES (OL L 188, 2019 7 12, p. 79).

22

(23)  2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2041 dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (OL L 275, 2022 10 25, p. 33).

23

(24)  2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (OL L 204, 2006 7 26, p. 23).

24

(25)  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (OL L 303, 2000 12 2, p. 16).

25

(26)  2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 2000/43/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (OL L 180, 2000 7 19, p. 22).

26

(27)  2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1152 dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje (OL L 186, 2019 7 11, p. 105).

27

(28)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (OL L 122, 2009 5 16, p. 28).

28

(29)  2003 m. liepos 22 d. Tarybos direktyva 2003/72/EB, papildanti Europos kooperacinės bendrovės statutą dėl darbuotojų dalyvavimo (OL L 207, 2003 8 18, p. 25).

29

(30)  2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje (OL L 80, 2002 3 23, p. 29).

30

(31)  https://www.ilo.org/global/topics/labour-administration-inspection/resources-library/publications/WCMS_844151/lang--en/index.htm, 4.1.8 str.

31

(32)  Jain, A. et al (2022), The impact of national legislation on psychosocial risks on organisational action plans, psychosocial working conditions, and employee work-related stress in Europe. Social Science & Medicine 302.

32

The impact of national legislation on psychosocial risks on organisational action plans, psychosocial working conditions, and employee work-related stress in Europe

(33)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---safework/documents/publication/wcms_856976.pdf

33

---

PRIEDAS

Šie pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip ketvirtadalis balsų, svarstymo metu buvo atmesti (Darbo tvarkos taisyklių 60 straipsnio 2 dalis):

1 PAKEITIMAS

Pateikė

René BLIJLEVENS

Mira-Maria DANISMAN

Mariya MINCHEVA

Lech PILAWSKI

Jean-Michel POTTIER

Borbála VADÁSZ

SOC/745

Mažų garantijų darbas ir psichikos sveikata

2.7
  punktas

Įrašyti naują punktą

Pozicija: po 2.6 punkto

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Viena vertus, EP 2017 m. rezoliucijoje

   (12)

  vartojama apibrėžtis rodo, kad mažų garantijų darbas yra darbas, kuris neatitinka taikomų teisės aktų. Tačiau toje apibrėžtyje taip pat minimas darbas, kuris „nesuteikia pakankamai išteklių deramam pragyvenimui ar tinkamos socialinės apsaugos“. Kartu, EESRK pažymi, kad, EUROFOUND duomenimis, mažų garantijų darbas yra sąvoka, kuri nėra visuotinai priimta visoje Europoje, nors poreikis reaguoti į šį sudėtingą reiškinį yra plačiai pripažįstamas. PSO teigimu, darbe psichikos sveikatai kylanti rizika, dar vadinama psichosocialine rizika, gali būti susijusi, be kita ko, su darbo turiniu ar darbo grafiku, konkrečiomis darbo vietos ypatybėmis ar karjeros galimybėmis. PSO taip pat nurodo, kad nors psichosocialinės rizikos veiksnių galima aptikti visuose sektoriuose, kai kurie darbuotojai dėl savo darbo pobūdžio arba dėl to, kur ir kaip jie dirba, turi didesnę tikimybę patirti psichosocialinę riziką nei kiti

   (13)

  . Be to, ES lygmens socialinių partnerių autonominiame susitarime dėl streso teigiama, kad su darbu susijusį stresą gali sukelti įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, darbo turinys, darbo organizavimas, darbo aplinka, prastas bendravimas ir t. t.[

   (14)

  Tai reiškia, kad vertinant ryšį tarp mažų garantijų darbo ir psichikos sveikatai kylančios rizikos, reikia atsižvelgti į tai, kad mažų garantijų darbas kaip samprata neturi visuotinai priimtos apibrėžties Europoje. Be to, atliekant vertinimą turi būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius:








  — | Nėra automatinio priežastinio ryšio tarp to, kas šioje nuomonėje laikoma mažų garantijų darbu, ir prastos


  psichikos sveikatos, tačiau mažų garantijų darbas yra vienas iš rizikos veiksnių, galinčių turėti neigiamą poveikį darbuotojų psichikos sveikatai. Šios nuomonės

   (15)

  1.3 ir 2.6 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Viena vertus, EP 2017 m. rezoliucijoje

   (12)

  vartojama apibrėžtis rodo, kad mažų garantijų darbas yra darbas, kuris neatitinka taikomų teisės aktų. Tačiau toje apibrėžtyje taip pat minimas darbas, kuris „nesuteikia pakankamai išteklių deramam pragyvenimui ar tinkamos socialinės apsaugos“. Kartu, EESRK pažymi, kad, EUROFOUND duomenimis, mažų garantijų darbas yra sąvoka, kuri nėra visuotinai priimta visoje Europoje, nors poreikis reaguoti į šį sudėtingą reiškinį yra plačiai pripažįstamas. PSO teigimu, darbe psichikos sveikatai kylanti rizika, dar vadinama psichosocialine rizika, gali būti susijusi, be kita ko, su darbo turiniu ar darbo grafiku, konkrečiomis darbo vietos ypatybėmis ar karjeros galimybėmis. PSO taip pat nurodo, kad nors psichosocialinės rizikos veiksnių galima aptikti visuose sektoriuose, kai kurie darbuotojai dėl savo darbo pobūdžio arba dėl to, kur ir kaip jie dirba, turi didesnę tikimybę patirti psichosocialinę riziką nei kiti

   (13)

  . Be to, ES lygmens socialinių partnerių autonominiame susitarime dėl streso teigiama, kad su darbu susijusį stresą gali sukelti įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, darbo turinys, darbo organizavimas, darbo aplinka, prastas bendravimas ir t. t.[

   (14)

  Tai reiškia, kad vertinant ryšį tarp mažų garantijų darbo ir psichikos sveikatai kylančios rizikos, reikia atsižvelgti į tai, kad mažų garantijų darbas kaip samprata neturi visuotinai priimtos apibrėžties Europoje. Be to, atliekant vertinimą turi būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius:

—

Nėra automatinio priežastinio ryšio tarp to, kas šioje nuomonėje laikoma mažų garantijų darbu, ir prastos


  psichikos sveikatos, tačiau mažų garantijų darbas yra vienas iš rizikos veiksnių, galinčių turėti neigiamą poveikį darbuotojų psichikos sveikatai. Šios nuomonės

   (15)

  1.3 ir 2.6 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi.

| — | Psichikos sveikata – tai asmens, šeimos ir socialinių bei ekonominių, taip pat aplinkos aplinkybių derinys, o kai kurių psichikos sveikatos rizikos veiksnių esama ne tik darbo vietose, bet ir visuomenėje apskritai. Nustatant, kad darbas yra mažų garantijų darbas, visada reikia remtis asmens padėties aplinkybių įvertinimu. Tai taip pat atsispindi ES lygmens socialinių partnerių bendrajame susitarime dėl streso kuriame teigiama

   (16)

  , kad sprendžiant su darbu susijusio streso problemas svarbu atsižvelgti į darbo jėgos įvairovę ir kad skirtingi asmenys gali skirtingai reaguoti į panašias situacijas ir tas pats asmuo gali skirtingai reaguoti į panašias situacijas skirtingu savo gyvenimo periodu. Šios nuomonės 1.5 ir 2.6 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi. |
| --- | --- |

—

Psichikos sveikata – tai asmens, šeimos ir socialinių bei ekonominių, taip pat aplinkos aplinkybių derinys, o kai kurių psichikos sveikatos rizikos veiksnių esama ne tik darbo vietose, bet ir visuomenėje apskritai. Nustatant, kad darbas yra mažų garantijų darbas, visada reikia remtis asmens padėties aplinkybių įvertinimu. Tai taip pat atsispindi ES lygmens socialinių partnerių bendrajame susitarime dėl streso kuriame teigiama

   (16)

  , kad sprendžiant su darbu susijusio streso problemas svarbu atsižvelgti į darbo jėgos įvairovę ir kad skirtingi asmenys gali skirtingai reaguoti į panašias situacijas ir tas pats asmuo gali skirtingai reaguoti į panašias situacijas skirtingu savo gyvenimo periodu. Šios nuomonės 1.5 ir 2.6 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi.

| — | Be to, daugelis klausimų, susijusių su įvairiomis užimtumo rūšimis, jau sprendžiami ES ir nacionaliniuose teisės aktuose, susijusiuose su darbuotojų sveikata ir sauga, darbo laiku ir kitais svarbiais aspektais. Šios nuomonės 1.11, 2.6, 4.5.1, 4.5.4 ir 4.5.4.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi. |
| --- | --- |

—

Be to, daugelis klausimų, susijusių su įvairiomis užimtumo rūšimis, jau sprendžiami ES ir nacionaliniuose teisės aktuose, susijusiuose su darbuotojų sveikata ir sauga, darbo laiku ir kitais svarbiais aspektais. Šios nuomonės 1.11, 2.6, 4.5.1, 4.5.4 ir 4.5.4.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi.

| — | Kartu darbo formos, kurios šioje nuomonėje laikomos mažų garantijų darbu, taip pat gali tapti tarpiniu žingsniu siekiant patekti į darbo rinką ir palaipsniui pereiti prie saugesnio užimtumo. Šios nuomonės 1.5 punkte iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi. |
| --- | --- |

—

Kartu darbo formos, kurios šioje nuomonėje laikomos mažų garantijų darbu, taip pat gali tapti tarpiniu žingsniu siekiant patekti į darbo rinką ir palaipsniui pereiti prie saugesnio užimtumo. Šios nuomonės 1.5 punkte iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 81 |
| --- | --- |
| Prieš: | 127 |
| Susilaikė: | 13 |

Už:

81

Prieš:

127

Susilaikė:

13

3 PAKEITIMAS

Pateikė:

René BLIJLEVENS

Mira-Maria DANISMAN

Mariya MINCHEVA

Lech PILAWSKI

Jean-Michel POTTIER

Borbála VADÁSZ

SOC/745

Mažų garantijų darbas ir psichikos sveikata

4.5.1
  punktas

Įrašyti naują punktą

Pozicija: po 4.5 punkto

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Psichikos sveikatos ir gerovės skatinimas yra svarbus visai visuomenei. Svarbu propaguoti psichikos sveikatą profesiniame gyvenime, nes psichikos sveikatos problemos gali sumažinti darbo našumą, pabloginti darbo rezultatus, gali lemti didesnį pravaikštų kiekį, o gera psichikos sveikata siejama su didesne motyvacija ir našumu. EESRK pritaria Komisijos požiūriui

   (29)

  bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais parengti ES lygmens ne teisėkūros iniciatyvą, susijusią su psichikos sveikata darbe, kurioje būtų vertinami nauji su darbuotojų psichikos sveikata susiję klausimai. EESRK taip pat remia Komisijos tikslą į sveikų darbo vietų kampaniją įtraukti psichosocialinę ir ergonominę riziką. EESRK mano, kad ES ir nacionaliniu lygmeniu, o taip pat darbo vietose reikia skirti dar daugiau dėmesio atitinkamai politikai ir (arba) veiksmams, skirtiems plėtoti pirminę su darbu susijusios psichosocialinės rizikos prevenciją prireikus taikant organizacinį ir kolektyvinį požiūrį. Tačiau ES lygmeniu nereikia siūlyti konkrečių teisės aktų, susijusių su psichosocialinės rizikos prevencija. Šios nuomonės 1.11, 4.5.1, 4.5.4 ir 4.5.4.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Psichikos sveikatos ir gerovės skatinimas yra svarbus visai visuomenei. Svarbu propaguoti psichikos sveikatą profesiniame gyvenime, nes psichikos sveikatos problemos gali sumažinti darbo našumą, pabloginti darbo rezultatus, gali lemti didesnį pravaikštų kiekį, o gera psichikos sveikata siejama su didesne motyvacija ir našumu. EESRK pritaria Komisijos požiūriui

   (29)

  bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais parengti ES lygmens ne teisėkūros iniciatyvą, susijusią su psichikos sveikata darbe, kurioje būtų vertinami nauji su darbuotojų psichikos sveikata susiję klausimai. EESRK taip pat remia Komisijos tikslą į sveikų darbo vietų kampaniją įtraukti psichosocialinę ir ergonominę riziką. EESRK mano, kad ES ir nacionaliniu lygmeniu, o taip pat darbo vietose reikia skirti dar daugiau dėmesio atitinkamai politikai ir (arba) veiksmams, skirtiems plėtoti pirminę su darbu susijusios psichosocialinės rizikos prevenciją prireikus taikant organizacinį ir kolektyvinį požiūrį. Tačiau ES lygmeniu nereikia siūlyti konkrečių teisės aktų, susijusių su psichosocialinės rizikos prevencija. Šios nuomonės 1.11, 4.5.1, 4.5.4 ir 4.5.4.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 91 |
| --- | --- |
| Prieš: | 127 |
| Susilaikė: | 18 |

Už:

91

Prieš:

127

Susilaikė:

18

4 PAKEITIMAS

Pateikė:

René BLIJLEVENS

Mira-Maria DANISMAN

Mariya MINCHEVA

Lech PILAWSKI

Jean-Michel POTTIER

Borbála VADÁSZ

SOC/745

Mažų garantijų darbas ir psichikos sveikata

4.6.1
  punktas

Įrašyti naują punktą

Pozicija: po 4.6 punkto

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Dėl esminių veiklos aplinkos pokyčių ES turi skubiai formuoti visapusišką ir šiuolaikišką inovacijomis ir kompetencija grindžiamą pramonės politiką. Įmonės kurs užimtumą ir kokybiškas darbo vietas, jei bus sukurta palanki reglamentavimo ir investavimo aplinka ir jei verslas galės būti vykdomas pelningai. Tai reiškia, kad darbo vietų kūrimas negali būti planuojamas kaip pramonės politikos dalis. Taip pat netinka ir nepagrįsta reikalauti, kad įmonės, kurios naudojasi infrastruktūra ar aktyvia darbo rinkos politika, sukurtų minimalų darbo vietų skaičių. Be to, pramonės politika taikoma kartu su esama ES ir nacionaline darbuotojų sveikatos ir saugos reglamentavimo sistema, tačiau pačioje pramonės politikoje nenustatyti profesinės rizikos prevencijos kriterijai. Galiausiai įmonėms taip pat reikia kvalifikuotos darbo jėgos, tačiau šiuo metu jos patiria darbo jėgos ir įgūdžio trūkumą. Tai pabrėžia veiksmingų mokymosi visą gyvenimą sistemų ir geresnio būsimų įgūdžių poreikių numatymo svarbą. Šios nuomonės 4.6.1.1 ir 4.6.1.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Dėl esminių veiklos aplinkos pokyčių ES turi skubiai formuoti visapusišką ir šiuolaikišką inovacijomis ir kompetencija grindžiamą pramonės politiką. Įmonės kurs užimtumą ir kokybiškas darbo vietas, jei bus sukurta palanki reglamentavimo ir investavimo aplinka ir jei verslas galės būti vykdomas pelningai. Tai reiškia, kad darbo vietų kūrimas negali būti planuojamas kaip pramonės politikos dalis. Taip pat netinka ir nepagrįsta reikalauti, kad įmonės, kurios naudojasi infrastruktūra ar aktyvia darbo rinkos politika, sukurtų minimalų darbo vietų skaičių. Be to, pramonės politika taikoma kartu su esama ES ir nacionaline darbuotojų sveikatos ir saugos reglamentavimo sistema, tačiau pačioje pramonės politikoje nenustatyti profesinės rizikos prevencijos kriterijai. Galiausiai įmonėms taip pat reikia kvalifikuotos darbo jėgos, tačiau šiuo metu jos patiria darbo jėgos ir įgūdžio trūkumą. Tai pabrėžia veiksmingų mokymosi visą gyvenimą sistemų ir geresnio būsimų įgūdžių poreikių numatymo svarbą. Šios nuomonės 4.6.1.1 ir 4.6.1.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 89 |
| --- | --- |
| Prieš: | 139 |
| Susilaikė: | 9 |

Už:

89

Prieš:

139

Susilaikė:

9

5 PAKEITIMAS

Pateikė:

René BLIJLEVENS

Mira-Maria DANISMAN

Mariya MINCHEVA

Lech PILAWSKI

Jean-Michel POTTIER

Borbála VADÁSZ

SOC/745

Mažų garantijų darbas ir psichikos sveikata

1.3
  punktas

Įrašyti naują punktą

Pozicija: po 1.2 punkto

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Pavyzdžiui, ES lygmens socialinių partnerių autonominiame susitarime dėl streso teigiama, kad su darbu susijusį stresą gali sukelti įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, darbo turinys, darbo organizavimas, darbo aplinka, prastas bendravimas ir t. t.

   (1)

  Vertinant ryšį tarp mažų garantijų darbo ir psichikos sveikatai kylančios rizikos, reikia atsižvelgti į tai, kad mažų garantijų darbas kaip samprata neturi visuotinai priimtos mažų garantijų darbo sampratos apibrėžties Europoje. Be to, atliekant vertinimą turi būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius:








  — | Nėra automatinio priežastinio ryšio tarp to, kas šioje nuomonėje laikoma mažų garantijų darbu, ir prastos psichikos sveikatos, tačiau mažų garantijų darbas yra vienas iš rizikos veiksnių, galinčių turėti neigiamą poveikį darbuotojų psichikos sveikatai. Šios nuomonės

   (2)

  1.3 ir 2.6 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Pavyzdžiui, ES lygmens socialinių partnerių autonominiame susitarime dėl streso teigiama, kad su darbu susijusį stresą gali sukelti įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, darbo turinys, darbo organizavimas, darbo aplinka, prastas bendravimas ir t. t.

   (1)

  Vertinant ryšį tarp mažų garantijų darbo ir psichikos sveikatai kylančios rizikos, reikia atsižvelgti į tai, kad mažų garantijų darbas kaip samprata neturi visuotinai priimtos mažų garantijų darbo sampratos apibrėžties Europoje. Be to, atliekant vertinimą turi būti atsižvelgiama į šiuos veiksnius:

—

Nėra automatinio priežastinio ryšio tarp to, kas šioje nuomonėje laikoma mažų garantijų darbu, ir prastos psichikos sveikatos, tačiau mažų garantijų darbas yra vienas iš rizikos veiksnių, galinčių turėti neigiamą poveikį darbuotojų psichikos sveikatai. Šios nuomonės

   (2)

  1.3 ir 2.6 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi.

| — | Psichikos sveikata – tai asmens, šeimos ir socialinių bei ekonominių, taip pat aplinkos aplinkybių derinys, o kai kurių psichikos sveikatos rizikos veiksnių esama ne tik darbo vietose, bet ir visuomenėje apskritai. Nustatant, kad darbas yra mažų garantijų darbas, visada reikia remtis asmens padėties aplinkybių įvertinimu. Šios nuomonės 1.5 ir 2.6 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi. |
| --- | --- |

—

Psichikos sveikata – tai asmens, šeimos ir socialinių bei ekonominių, taip pat aplinkos aplinkybių derinys, o kai kurių psichikos sveikatos rizikos veiksnių esama ne tik darbo vietose, bet ir visuomenėje apskritai. Nustatant, kad darbas yra mažų garantijų darbas, visada reikia remtis asmens padėties aplinkybių įvertinimu. Šios nuomonės 1.5 ir 2.6 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi.

| — | Be to, daugelis klausimų, susijusių su įvairiomis užimtumo rūšimis, jau sprendžiami ES ir nacionaliniuose teisės aktuose, susijusiuose su darbuotojų sveikata ir sauga, darbo laiku ir kitais svarbiais aspektais. Šios nuomonės 1.11, 2.6, 4.5.1, 4.5.4 ir 4.5.4.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi. |
| --- | --- |

—

Be to, daugelis klausimų, susijusių su įvairiomis užimtumo rūšimis, jau sprendžiami ES ir nacionaliniuose teisės aktuose, susijusiuose su darbuotojų sveikata ir sauga, darbo laiku ir kitais svarbiais aspektais. Šios nuomonės 1.11, 2.6, 4.5.1, 4.5.4 ir 4.5.4.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi.

| — | Kartu darbo formos, kurios šioje nuomonėje laikomos mažų garantijų darbu, taip pat gali tapti tarpiniu žingsniu siekiant patekti į darbo rinką ir palaipsniui pereiti prie saugesnio užimtumo. Šios nuomonės 1.5 punkte iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi. |
| --- | --- |

—

Kartu darbo formos, kurios šioje nuomonėje laikomos mažų garantijų darbu, taip pat gali tapti tarpiniu žingsniu siekiant patekti į darbo rinką ir palaipsniui pereiti prie saugesnio užimtumo. Šios nuomonės 1.5 punkte iškelti klausimai prieštarauja šioms mintims arba nepakankamai jas atspindi.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 83 |
| --- | --- |
| Prieš: | 139 |
| Susilaikė: | 15 |

Už:

83

Prieš:

139

Susilaikė:

15

6 PAKEITIMAS

Pateikė:

René BLIJLEVENS

Mira-Maria DANISMAN

Mariya MINCHEVA

Lech PILAWSKI

Jean-Michel POTTIER

Borbála VADÁSZ

SOC/745

Mažų garantijų darbas ir psichikos sveikata

1.4
  punktas

Įrašyti naują punktą

Pozicija: po naujo 1.3 punkto (žr. 5 pakeitimą)

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | EESRK pritaria Komisijos požiūriui

   (3)

  bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais parengti ES lygmens ne teisėkūros iniciatyvą, susijusią su psichikos sveikata darbe, kurioje būtų vertinami nauji su darbuotojų psichikos sveikata susiję klausimai. EESRK mano, kad ES ir nacionaliniu lygmeniu, o taip pat darbo vietose reikia skirti dar daugiau dėmesio atitinkamai politikai ir (arba) veiksmams, skirtiems plėtoti pirminę su darbu susijusios psichosocialinės rizikos prevenciją prireikus taikant organizacinį ir kolektyvinį požiūrį. Tačiau ES lygmeniu nereikia siūlyti konkrečių teisės aktų, susijusių su psichosocialinės rizikos prevencija. Šios nuomonės 1.11, 4.5.1, 4.5.4 ir 4.5.4.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

EESRK pritaria Komisijos požiūriui

   (3)

  bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir socialiniais partneriais parengti ES lygmens ne teisėkūros iniciatyvą, susijusią su psichikos sveikata darbe, kurioje būtų vertinami nauji su darbuotojų psichikos sveikata susiję klausimai. EESRK mano, kad ES ir nacionaliniu lygmeniu, o taip pat darbo vietose reikia skirti dar daugiau dėmesio atitinkamai politikai ir (arba) veiksmams, skirtiems plėtoti pirminę su darbu susijusios psichosocialinės rizikos prevenciją prireikus taikant organizacinį ir kolektyvinį požiūrį. Tačiau ES lygmeniu nereikia siūlyti konkrečių teisės aktų, susijusių su psichosocialinės rizikos prevencija. Šios nuomonės 1.11, 4.5.1, 4.5.4 ir 4.5.4.3 punktuose iškelti klausimai prieštarauja šiai minčiai arba nepakankamai ją atspindi.

Balsavimo rezultatai

| Už: | 91 |
| --- | --- |
| Prieš: | 141 |
| Susilaikė: | 11 |

Už:

91

Prieš:

141

Susilaikė:

11

---

(12)  
  Priimti tekstai. Darbo sąlygos ir mažų garantijų darbas, 2017 m. liepos 4 d., antradienis (europa.eu)

(13)  
  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-at-work

(14)  
  Žr. https://resourcecentre.etuc.org/agreement/framework-agreement-work-related-stress ir https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2005-00679-EN.pdf

(15)  
  Čia naudojama numeracija atitinka SOC skyriaus nuomonėje, pateiktoje plenarinei sesijai ir paskelbtoje EESRK narių portale balandžio 26–27 d. plenarinės sesijos metu, nurodytų punktų numeraciją (numeracija gali būti pakeista galutinai priėmus šiuos ar kitus pakeitimus).

(16)  
  Žr. https://resourcecentre.etuc.org/agreement/framework-agreement-work-related-stress ir https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2005-00679-EN.pdf

(29)  
  COM(2021) 323 final

(1)  
  Žr. https://resourcecentre.etuc.org/agreement/framework-agreement-work-related-stress ir https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2005-00679-EN.pdf

(2)  
  Čia naudojama numeracija atitinka SOC skyriaus nuomonėje, pateiktoje plenarinei sesijai ir paskelbtoje EESRK narių portale balandžio 26–27 d. plenarinės sesijos metu, nurodytų punktų numeraciją (numeracija gali būti pakeista galutinai priėmus šiuos ar kitus pakeitimus).

(3)  
  Komunikatas dėl 2021–2027 m. ES darbuotojų sveikatos ir saugos strateginės programos. Darbuotojų sauga ir sveikata kintančiame darbo pasaulyje, COM(2021) 323 final.

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/43

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Demokratija darbe“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymu)

(2023/C 228/06)

| Pranešėjas | Reiner HOFFMANN |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Krzysztof BALON |

Pranešėjas

Reiner HOFFMANN

Bendrapranešėjis

Krzysztof BALON

| ES Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymas pateikti nuomonę | Raštas, 2022 7 27 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus |
| Priimta skyriuje | 2023 4 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 175 / 69 / 13 |

ES Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prašymas pateikti nuomonę

Raštas, 2022 7 27

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus

Priimta skyriuje

2023 4 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

175 / 69 / 13

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Per dešimtmečius Europos teisės aktais buvo sukurta tvirta darbuotojų dalyvavimo darbo vietoje sistema, grindžiama valstybių narių teise ir praktika ir ES pagrindinėmis laisvėmis. Demokratinis darbo pasaulis yra vienas iš tolesnės Europos socialinio modelio plėtros elementų tvarioje ir konkurencingoje aplinkoje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pastarojo meto krizės parodė, kad piliečių ir darbuotojų teisės, kuriomis aktyviai naudojamasi, vienos kitas stiprina. Stiprinama socialinė sanglauda, mūsų visuomenių demokratinė struktūra yra stabilesnė, o visuomenės negali taip lengvai pažeisti populistinės ir autoritarinės pozicijos. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mechanizmai ir teisinės priemonės, kuriais siekiama demokratijos darbe, skirti tam, kad įmonės taptų atsparesnės, ekonomiškai sėkmingesnės ir kartu gebėtų geriau užtikrinti užimtumą ir deramą darbą. Demokratija darbe kaip orientacinė koncepcija turėtų būti taikytina visiems darbuotojams ir darbo rūšims, taip pat visoms darbo vietoms nepriklausomai nuo to, ar jos būtų privačiojo, viešojo ar socialinio pobūdžio, ir neatsižvelgiant į įmonės dydį, sektorių ar kitus organizacinius aspektus. Reikėtų atsižvelgti į MVĮ padėtį. Empiriniai duomenys rodo, jog darbuotojų dalyvavimas (agl. workers’ voices – „darbuotojų balsas“) suteikia būtiną lankstumą ir veiksmų laisvę darbo vietoje, kad būtų galima prisitaikyti prie struktūrinių pokyčių. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Sparčiai kintantis darbo pasaulis taip pat suteikia galimybę užtikrinti daugiau demokratijos. Kad tai būtų įmanoma, reikia didinti visuomenės informuotumą apie darbuotojų dalyvavimą ir socialinį dialogą ir juos stiprinti tarpvalstybiniu mastu. Tam būtina patikima Europos teisinė sistema, padedanti formuoti nacionalines informavimo, konsultavimo ir dalyvavimo sistemas ir didinti jų veiksmingumą, kuri būtų remiama veiksmų programomis, patikimai įgyvendinamomis nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina neseniai paskelbtą Europos Komisijos komunikatą dėl socialinio dialogo stiprinimo, kuris yra demokratijos skatinimo darbe pagrindas, taip pat pareiškimą, kad socialinis dialogas remiasi gyvybinga pasitikėjimo kultūra, grindžiama konkrečiu socialinių partnerių vaidmeniu, o pilietinis dialogas, kuris pripažįstamas kaip atskiras procesas, įtraukiantis organizuotos pilietinės visuomenės organizacijas nagrinėjant platesnį temų spektrą ir formuojant pertvarkos procesus. Tačiau reikėtų pripažinti, kad darbo rinka keičiasi, daug darbuotojų dirba mažose ir labai mažose įmonėse ir kad tuo pat metu apie 13,6 mln. žmonių (1) Europos Sąjungoje dirba socialinės ekonomikos įmonėse. Visi šie darbuotojai ir jų darbdaviai turėtų būti visapusiškai įtraukti į institucinį socialinį dialogą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ne vieną dešimtmetį Europos darbo tarybos konstruktyviai prisidėjo prie įmonių ilgalaikių ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų. Siekiant padidinti jų galimybes ir veiksmingumą, būtina iš esmės pagerinti jų dalyvavimo teises ir išteklius, pavyzdžiui, turi būti veiksmingai baudžiama už Europos darbo tarybų dalyvavimo teisių nepaisymą arba pažeidimą ir sudaromos palankesnės sąlygos imtis teisinių priemonių. Atsižvelgdamas į tai, EESRK palankiai vertina neseniai priimtą Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos darbo tarybų direktyvos peržiūros ir ragina Komisiją laiku imtis teisinių priemonių. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Be teise ar socialiniu dialogu grindžiamos demokratijos darbe esama kitų sėkmingai veikiančių darbuotojų demokratinio dalyvavimo formų, kurios gyvuoja socialinėje ekonomikoje, daugiausia – kooperatyvuose. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Dėl technologinių inovacijų platformų ekonomikoje atsirado naujų verslo modelių, kurie dažnai siejami su mažų garantijų darbu, ypač naujiems darbuotojams ir darbuotojams migrantams. Kolektyvinis atstovavimas interesams dažniausiai neegzistuoja arba vykdomas nepakankamai. EESRK laiko tikslingu dabartinį ES direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose projekto tikslą – užkirsti kelią fiktyviam savarankiškam darbui, visų pirma teigiamai vertina darbdavių ir darbuotojų apibrėžtį, įrodinėjimo pareigos perkėlimą. Tai taip pat sustiprintų pagrindą išgirsti „darbuotojų balsą“ platformų ekonomikoje, jei būtų patenkinti atitinkami užimtumo statuso kriterijai. EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos gaires dėl ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis. EESRK rekomenduoja ES Tarybai pirmininkausiančiai Ispanijai atkreipti dėmesį į šį aspektą, visų pirma priimant direktyvą, ir taip pat apsvarstyti šių darbuotojų galimybes gauti kolektyvinę apsaugą laikantis Direktyvos dėl minimaliojo darbo užmokesčio. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Dėl sparčios dirbtinio intelekto (DI) plėtros darbo pasaulyje kyla neįprastų iššūkių taikant demokratinius standartus. Algoritminis duomenų valdymas daro didžiulį poveikį darbo organizavimui, darbo sąlygoms ir duomenų saugumui. Europos socialiniai partneriai sutaria, kad itin svarbu diegti skaitmenines technologijas laiku pasikonsultavus su darbuotojais ir jų atstovais per darbo santykių sistemas, visų pirma socialinį dialogą ir kolektyvines derybas, kad būtų galima didinti pasitikėjimą procesu. EESRK pritaria tam, kad būtų stiprinamos darbuotojų duomenų apsaugos teisės ir taip užtikrinamos darbuotojų kolektyvinės teisės, ir nori, kad profesinėms sąjungoms būtų suteikta tinkama skaitmeninė prieiga prie įmonių ir darbuotojų, kad būtų galima užmegzti ir skatinti veiksmingą socialinį dialogą dėl DI taikymo darbo vietose. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Geras įmonių valdymas reiškia, kad visoje tiekimo grandinėje gerbiamos žmogaus ir darbo teisės ir laikomasi aplinkos apsaugos tikslų. Darbdaviai turi įrodyti, kad jie išsamų patikrinimą laiko privaloma valdybos vykdomo rizikos valdymo dalimi. Deramo darbo užtikrinimas visame pasaulyje turėtų būti apibrėžiamas kaip tvaraus įmonių valdymo tikslas. Todėl EESRK pasisako už tai, kad Europos teisinėje sistemoje būtų apibrėžtas tvaraus įmonių valdymo poreikis. Šiame procese turėtų sistemingai dalyvauti darbuotojai ir jų atstovai, taip pat pilietinė visuomenė (aplinkos apsaugos, žmogaus teisių ir vartotojų apsaugos organizacijos). |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad darbuotojų dalyvavimas įmonių valdyme nėra laikomas svarbiu tvaraus įmonių valdymo elementu. Todėl EESRK pritaria tam, kad būtų dedamos deramos pastangos sukurti suderintą darbuotojų dalyvavimo valdymo organuose sistemą, atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus ir užtikrinant, kad dėl Europos bendrovių teisės valstybėse narėse nebūtų vengiama darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme arba jis silpninamas. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Didesnė demokratija darbo pasaulyje priklauso ne tik nuo būtino ir tinkamo teisinio pagrindo, bet ir nuo visų suinteresuotųjų subjektų žiniomis grindžiamo bendradarbiavimo, visų pirma žaliosios ir skaitmeninės transformacijos iššūkių kontekste. Informacijos, švietimo ir įgalėjimo srityse veiklą vykdančios regionų ar vietos pilietinės visuomenės organizacijos, akademinės įstaigos ir laisvųjų profesijų ekspertai taip pat gali remti tokį bendradarbiavimą tikslinėmis priemonėmis, pritaikytomis prie vietos aplinkybių, susitarus su socialiniais partneriais ir vietos valdžios institucijomis. Tokia veikla taip pat turėtų būti remiama Europos struktūrinių fondų lėšomis. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Dalyvavimo darbo vietoje šviečiamasis vaidmuo taip pat prisidėtų prie demokratinės praktikos platesne politine ir visuomenine prasme. Šiuo požiūriu labai svarbu didinti jaunimo informuotumą ir šviesti apie demokratiją darbe dar prieš jaunuoliams pradedant dirbti. Kartu su socialiniais partneriais švietimo srityje dirbančios pilietinės visuomenės organizacijos gali atlikti papildomąjį vaidmenį, todėl turėtų būti remiamos. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Demokratija darbe. Socialinė ir politinė svarba Europoje

| 2.1. | Išorės krizės ir pokyčius lemiantys iššūkiai tapo nuolatine būsena. ES institucijos ir valstybės narės turi nuolat taikyti naujus veiksmingus reagavimo mechanizmus, pagal kuriuos ekonominis efektyvumas būtų derinamas su socialiniais, aplinkos apsaugos ir politiniais tikslais. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Esama daug norminių ir empirinių pagrindimų didesnei demokratijai darbo pasaulyje užtikrinti (2). Todėl EESRK jau seniai pasisako už suderintą demokratijos darbe koncepcijos įgyvendinimą ir pagrindinius jos principus, pavyzdžiui, gyvybingą socialinį dialogą, teisingą teisių ir pareigų pusiausvyrą darbo vietoje, kurie taip pat apima darbdavių ir darbuotojų pasitikėjimo ir bendradarbiavimo kultūros propagavimą, įskaitant darbuotojų dalyvavimą. Šie komponentai turėtų būti įtvirtinami teisine sistema ir socialiniu dialogu visais lygmenimis bei gerąja įmonių patirtimi. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Demokratija darbe ne tik padeda stiprinti demokratijos atsparumą, bet ir yra svarbi tvariam ekonomikos konkurencingumui ir klestėjimui. Dalyvavimas darbo vietoje prisideda prie piliečių švietimo ir mokymo demokratinės praktikos klausimais, vertybių ir politinės kultūros puoselėjimo. Tie, kurie jaučia, kad jų nuomonės paisoma darbo vietoje ir kad jie gali dalyvauti sprendimų priėmimo procese, atitinkamai elgiasi ir visuomenėje bei pozityviau vertina demokratiją. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK nuolat pabrėžia, kad tvirta Europos darbuotojų dalyvavimo sistema ir geroji šios srities patirtis (darbuotojų balsas) (3), kurios yra patikimo vadovų ir darbuotojų dialogo visais lygmenimis (tarpvalstybiniu, nacionaliniu, vietos) pagrindas, yra pagrindinės Europos demokratijos teisinės sistemos dalis ir svarbus konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos vadovavimosi principas. Tai turėtų būti taikoma visiems darbuotojams ir visų rūšių darbo vietoms nepriklausomai nuo to, ar jos būtų privataus, viešojo ar socialinio pobūdžio, ir neatsižvelgiant į įmonių dydį, sektorių ar kitus organizacinius aspektus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Per ne vieną dešimtmetį daugelyje Europos teisės aktų darbuotojų balsas įtvirtintas Vyriausybių, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės politiniu sutarimu (4). Siekiant ekonominės sėkmės ir socialinės sanglaudos Europoje, šis vertingas efektyvus išteklius turi būti visapusiškai naudojamas visose šalyse ir įmonėse, toliau stiprinamas ir tobulinamas, jei yra teisės aktų ar įgyvendinimo spragų, bei toliau plėtojamas atsižvelgiant į darbo pasaulio pokyčius. Todėl EESRK ragina valstybes nares įvertinti dabartinę padėtį nacionaliniu lygmeniu ir parengti patikimų informavimo ir konsultacijų sistemų iniciatyvas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Darbuotojų balsas ES šalyse išsiskiria daugybe institucijų, kartais „funkciniais atitikmenimis“, pagrįstais skirtingomis darbo santykių sistemomis, pavyzdžiui, tvirta informacija apie darbą ir įmones, konsultacijomis ir derybų teisėmis, darbuotojų dalyvavimu valdymo organuose, kolektyviniais susitarimais įmonių, sektorių bei tarpsektoriniu lygmeniu, privalomais socialinio dialogo rezultatais ir įmonės kultūra bei gebėjimais valdyti pokyčius. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Europos Sąjungos Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos prašymas parengti EESRK tiriamąją nuomonę dėl demokratijos darbe patvirtina ES institucijų ir ES šalių Vyriausybių pastarojo meto tendenciją vis dažniau teiginį „daugiau demokratijos darbo vietoje“ formuluoti kaip politinį „Europos ateities“ tikslą. Būtų galima pateikti tokius pavyzdžius:






  — | 2021 m. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime priimtoje Socialinių įsipareigojimų deklaracijoje Europos šalių Vyriausybės ir socialiniai partneriai pakartoja savo įsipareigojimą plėtoti ir stiprinti savarankišką socialinį dialogą Europos, nacionaliniu, regionų, sektorių ir įmonių lygmeniu (5). |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

2021 m. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime priimtoje Socialinių įsipareigojimų deklaracijoje Europos šalių Vyriausybės ir socialiniai partneriai pakartoja savo įsipareigojimą plėtoti ir stiprinti savarankišką socialinį dialogą Europos, nacionaliniu, regionų, sektorių ir įmonių lygmeniu (5).

| — | Neseniai paskelbtame Europos Parlamento pranešime dėl demokratijos darbe pabrėžiama, kad Europos žaliojo kurso ir darbo skaitmeninimo skatinami dideli pokyčiai turi būti įgyvendinami teisingai, ir raginama propaguoti teisėtas darbuotojų dalyvavimo galimybes (6). Remdamasis tuo pačiu principu, Europos Parlamentas neseniai didele balsų dauguma paragino peržiūrėti dabartinę ES direktyvą dėl Europos darbo tarybų (7). |
| --- | --- |

—

Neseniai paskelbtame Europos Parlamento pranešime dėl demokratijos darbe pabrėžiama, kad Europos žaliojo kurso ir darbo skaitmeninimo skatinami dideli pokyčiai turi būti įgyvendinami teisingai, ir raginama propaguoti teisėtas darbuotojų dalyvavimo galimybes (6). Remdamasis tuo pačiu principu, Europos Parlamentas neseniai didele balsų dauguma paragino peržiūrėti dabartinę ES direktyvą dėl Europos darbo tarybų (7).

| — | Direktyvoje dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje valstybių narių reikalaujama imtis priemonių kolektyvinių derybų aprėpčiai padidinti, pavyzdžiui, skatinti socialinių partnerių gebėjimų ugdymą ir stiprinimą. |
| --- | --- |

—

Direktyvoje dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje valstybių narių reikalaujama imtis priemonių kolektyvinių derybų aprėpčiai padidinti, pavyzdžiui, skatinti socialinių partnerių gebėjimų ugdymą ir stiprinimą.

| — | Neseniai pateiktame pasiūlyme dėl Tarybos rekomendacijos dėl socialinio dialogo stiprinimo Komisija pabrėžė, kad valstybės narės turėtų socialinio dialogo struktūrose ir procesuose visiškai pripažinti ir gerbti specifinį socialinių partnerių organizacijų vaidmenį, kartu pripažįstant, kad pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas (8). |
| --- | --- |

—

Neseniai pateiktame pasiūlyme dėl Tarybos rekomendacijos dėl socialinio dialogo stiprinimo Komisija pabrėžė, kad valstybės narės turėtų socialinio dialogo struktūrose ir procesuose visiškai pripažinti ir gerbti specifinį socialinių partnerių organizacijų vaidmenį, kartu pripažįstant, kad pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas (8).

| — | 2021 m. priimtame Socialinės ekonomikos veiksmų plane konkrečiai įsipareigojama skatinti socialinės ekonomikos verslo modelius, kurių viena iš svarbiausių skiriamųjų savybių yra demokratinis ir dalyvaujamasis valdymas. |
| --- | --- |

—

2021 m. priimtame Socialinės ekonomikos veiksmų plane konkrečiai įsipareigojama skatinti socialinės ekonomikos verslo modelius, kurių viena iš svarbiausių skiriamųjų savybių yra demokratinis ir dalyvaujamasis valdymas.

| 2.8. | Be to, EESRK mano, kad tvirtas ir patikimas darbuotojų balsas gali būti esminė tvaraus ir ekonomiškai sėkmingo įmonių valdymo ES sąlyga. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK džiaugiasi galėdamas atsakyti į Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos iškeltus klausimus apie tai,






  — | kaip darbuotojų ir jų atstovų dalyvavimas verslo valdyme gali prisidėti prie teisingos socialinės ir žaliosios transformacijos, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

kaip darbuotojų ir jų atstovų dalyvavimas verslo valdyme gali prisidėti prie teisingos socialinės ir žaliosios transformacijos,

| — | koks yra poreikis toliau plėtoti esamą darbuotojų dalyvavimo priimant verslo sprendimus ir įmonių sprendimus teisinę sistemą, įskaitant, tarptautines bendroves, |
| --- | --- |

—

koks yra poreikis toliau plėtoti esamą darbuotojų dalyvavimo priimant verslo sprendimus ir įmonių sprendimus teisinę sistemą, įskaitant, tarptautines bendroves,

| — | kaip stiprinti darbuotojų dalyvavimo teises vykstant skaitmenizacijos procesui, kuris taip pat apima platformų ekonomikos ir duomenų apsaugos klausimus, |
| --- | --- |

—

kaip stiprinti darbuotojų dalyvavimo teises vykstant skaitmenizacijos procesui, kuris taip pat apima platformų ekonomikos ir duomenų apsaugos klausimus,

| — | koks naujų technologijų poveikis pagrindinėms demokratinėms teisėms, pavyzdžiui, darbuotojų dalyvavimui. |
| --- | --- |

—

koks naujų technologijų poveikis pagrindinėms demokratinėms teisėms, pavyzdžiui, darbuotojų dalyvavimui.

| 2.10. | Šioje nuomonėje EESRK aptaria ir kitas demokratijos formas darbo pasaulyje. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK palankiai vertina 2022 m. birželio mėn. Tarptautinėje darbo konferencijoje TDO priimtą rezoliuciją dėl deramo darbo ir socialinės bei solidarumo ekonomikos, kurioje pabrėžiamas esminis socialinės ekonomikos organizacijų vaidmuo „svarstant socialinės ir solidarumo ekonomikos poveikį deramam darbui, įtraukiai ir tvariai ekonomikai, socialiniam teisingumui, darniam vystymuisi ir gyvenimo lygio visiems gerinimui“, taip pat 2023 m. balandžio 18 d. Jungtinių Tautų rezoliuciją dėl socialinės ir solidarumo ekonomikos skatinimo siekiant darnaus vystymosi (9). Šios pagrindinės rezoliucijos rodo, kad socialinės ekonomikos organizacijos atlieka svarbų vaidmenį plėtojant demokratiją darbe, svariai prisidėdamos prie didesnės demokratijos ir dalyvavimo ekonomikoje ir darbo rinkoje; tai turėtų būti atspindėta siekiant įtraukti socialinės ekonomikos organizacijas į institucinį socialinį dialogą ir Europos lygmeniu. |
| --- | --- |

2.11.

3.   EESRK pozicija demokratijos darbe atžvilgiu

| 3.1. | EESRK mano, kad visų suinteresuotųjų subjektų socialinė įtrauktis, ypač darbuotojų balsas, kaip labai svarbus verslo ir ekonomikos ramstis, turėtų būti pripažintas ir skatinamas kaip viena iš būtinų sąlygų įmonėms tapti socialiai atsakingesnėms, aplinkos požiūriu tvaresnėms ir konkurencingesnėms. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Daugelyje didele balsų dauguma priimtų nuomonių EESRK jau yra pabrėžęs privalomo darbuotojų dalyvavimo priemonių naudą nacionaliniu ir Europos lygmenimis, nurodydamas, kad:






  — | demokratinės struktūros darbo pasaulyje turėtų būti laikomos esminiu Europos socialinio modelio elementu (10), |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

demokratinės struktūros darbo pasaulyje turėtų būti laikomos esminiu Europos socialinio modelio elementu (10),

| — | socialinis ir pilietinis dialogas nacionaliniu ir ES lygmenimis yra labai svarbus ekonominei, darbo ir socialinei politikai, kuria gerinamos žmonių gyvenimo ir darbo sąlygos bei įmonių konkurencingumas (11), |
| --- | --- |

—

socialinis ir pilietinis dialogas nacionaliniu ir ES lygmenimis yra labai svarbus ekonominei, darbo ir socialinei politikai, kuria gerinamos žmonių gyvenimo ir darbo sąlygos bei įmonių konkurencingumas (11),

| — | šalys, turinčios įtvirtintas socialinio dialogo institucijas ir veiksmingas darbo santykių sistemas, gali geriau pasiekti teigiamų ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų, |
| --- | --- |

—

šalys, turinčios įtvirtintas socialinio dialogo institucijas ir veiksmingas darbo santykių sistemas, gali geriau pasiekti teigiamų ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų,

| — | veiksmingas darbuotojų dalyvavimas priimant su verslu susijusius sprendimus prisideda prie verslo sėkmės ir skaitmeninės, aplinkos ir neutralaus poveikio klimatui pertvarkos projektų įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

veiksmingas darbuotojų dalyvavimas priimant su verslu susijusius sprendimus prisideda prie verslo sėkmės ir skaitmeninės, aplinkos ir neutralaus poveikio klimatui pertvarkos projektų įgyvendinimo,

| — | norint išnaudoti visą inovacijų potencialą, būtinas darbuotojų dalyvavimas ir motyvacija (12); šiuo požiūriu darbuotojų balsas įmonėse prisideda prie teigiamų pokyčių, |
| --- | --- |

—

norint išnaudoti visą inovacijų potencialą, būtinas darbuotojų dalyvavimas ir motyvacija (12); šiuo požiūriu darbuotojų balsas įmonėse prisideda prie teigiamų pokyčių,

| — | darbo pasaulis taip pat yra demokratijos mokymosi vieta, ypač jaunimui ir karjerą pradedantiems darbuotojams, ir būtent tai gali padėti užtikrinti, kad ši grupė neliktų nuošalyje vykstant pertvarkos procesui (13), |
| --- | --- |

—

darbo pasaulis taip pat yra demokratijos mokymosi vieta, ypač jaunimui ir karjerą pradedantiems darbuotojams, ir būtent tai gali padėti užtikrinti, kad ši grupė neliktų nuošalyje vykstant pertvarkos procesui (13),

| — | turėtų būti remiami socialinės ekonomikos subjektai, pavyzdžiui, kooperatyvai, kurie siekia ilgalaikių tikslų ir tiesiogiai tarnauja savo darbuotojams ir bendruomenėms, |
| --- | --- |

—

turėtų būti remiami socialinės ekonomikos subjektai, pavyzdžiui, kooperatyvai, kurie siekia ilgalaikių tikslų ir tiesiogiai tarnauja savo darbuotojams ir bendruomenėms,

| — | restruktūrizavimą galima geriau numatyti ir valdyti anksti įtraukiant organizuotus darbuotojų atstovus (14) ten, kur jie yra, įskaitant valdybas, neužkertant kelio būtinai veiksmų laisvei priimant sprendimus, kai įmonėje vykdomi pokyčiai ar keičiamas darbo organizavimas, |
| --- | --- |

—

restruktūrizavimą galima geriau numatyti ir valdyti anksti įtraukiant organizuotus darbuotojų atstovus (14) ten, kur jie yra, įskaitant valdybas, neužkertant kelio būtinai veiksmų laisvei priimant sprendimus, kai įmonėje vykdomi pokyčiai ar keičiamas darbo organizavimas,

| — | įmonių, kurių steigėjai neturi paveldėtojų arba kurioms gresia bankrotas, perdavimas darbuotojams kooperatyvo forma taip pat būtų vienas iš būdų jas restruktūrizuoti į tvarias ir demokratiškai valdomas įmones (15), |
| --- | --- |

—

įmonių, kurių steigėjai neturi paveldėtojų arba kurioms gresia bankrotas, perdavimas darbuotojams kooperatyvo forma taip pat būtų vienas iš būdų jas restruktūrizuoti į tvarias ir demokratiškai valdomas įmones (15),

| — | ypač transformacijos ir krizės metu darbuotojų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas gyvybingos kultūros ir abipusio pasitikėjimo pagrindu skatina geresnį struktūrinių ir organizacinių pokyčių įgyvendinimą ir pritarimą jiems (16) ir taip didina saugumą ir stabilumą. |
| --- | --- |

—

ypač transformacijos ir krizės metu darbuotojų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas gyvybingos kultūros ir abipusio pasitikėjimo pagrindu skatina geresnį struktūrinių ir organizacinių pokyčių įgyvendinimą ir pritarimą jiems (16) ir taip didina saugumą ir stabilumą.

| 3.3. | EESRK pabrėžia darbuotojų dalyvavimo vertę diegiant inovacijas darbo vietoje. Socialinių partnerių iniciatyvos, kuriomis siekiama didinti darbuotojų produktyvumą ir gerovę darbo vietoje, turėtų būti skatinamos platesniame Europos kontekste. EESRK palankiai vertina EUROFOUND (17) ir Europos darbo vietų inovacijų tinklo iniciatyvas ir mokslinius tyrimus ir siūlo ES imtis veiksmų socialinių partnerių ir kitų suinteresuotųjų subjektų dialogui plėtoti visais lygmenimis laikantis dalyvaujamojo požiūrio. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK taip pat yra pareiškęs įsitikinimą, kad tvariai ekonomikai būtinas įvairių suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas įmonėse ir bendradarbiavimas siekiant tvaraus verslo perspektyvos, ekonomikos konkurencingumo, aplinkos tvarumo ir socialinės pusiausvyros. Taigi EESRK pasisako už tokį įmonių valdymo modelį, pagal kurį vykdančiųjų direktorių užduotis būtų kurti ilgalaikę vertę siekiant ilgalaikių įmonės ir jos suinteresuotųjų subjektų interesų (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Diskusija dėl tolesnio Europos tvaraus įmonių valdymo teisinės sistemos plėtojimo turėtų remtis EESRK ir Europos Parlamento jau priimtomis rezoliucijomis, nuomonėmis ir pranešimais ir kitais susijusiais šaltiniais, pavyzdžiui, socialinių partnerių susitarimais. Todėl EESRK ragina Komisiją savo tolesnėse darbo programose apsvarstyti įmonių valdymo sistemą, kuri būtų tvaresnio ir demokratiškesnio įmonių valdymo atskaitos taškas, iš esmės sudarytų tinkamas sąlygas darbuotojų ir jų atstovų nuomonei apie įmonių priežiūrą ir administravimą visais lygmenimis išreikšti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Diskusija dėl tolesnio Europos tvaraus įmonių valdymo teisinės sistemos plėtojimo turėtų remtis EESRK ir Europos Parlamento jau priimtomis rezoliucijomis, nuomonėmis ir pranešimais ir kitais susijusiais šaltiniais, pavyzdžiui, socialinių partnerių susitarimais. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Esami įgūdžiai, mokslinė ir pramonės infrastruktūra, aktyvumą skatinanti socialinė ir ekonominė kultūra turi būti atskaitos taškas Europos paramai demokratiniam dalyvavimui organizuojant į ateitį orientuotą pertvarką. Tokiu būdu vietos ekonomika gali būti sėkmingai susieta su pasauliniu produktų ir paslaugų konkurencingumu. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkrečios pastabos dėl darbo rinkos demokratinės raidos

4.1.   Esamų darbuotojų dalyvavimo standartų užtikrinimas ir stiprinimas

| 4.1.1. | Demokratijos skatinimas darbo pasaulyje turi apimti ne tik dalyvavimo įmonių lygmeniu teises, bet ir sektorių ir tarpsektorines kolektyvinių derybų ir atstovavimo sistemas ir socialinį dialogą visais lygmenimis, taip pat dialogą su pilietine visuomene. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EESRK aptarė būtinybę įvertinti dabartinę ES teisinę sistemą ir tai, kaip ji turėtų būti veiksmingai įgyvendinta nacionalinėje teisėje. Tai apima ketinimą atitinkamai patobulinti jau galiojančias nuostatas. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Pavyzdžiui, EESRK aptarė būtinybę sukurti ES sistemą dėl darbuotojų dalyvavimo įmonių valdybose priimant strateginius įmonių sprendimus, atsižvelgiant į nacionalinius ir įmonių skirtumus (19).






  — | Europos Parlamento pranešime dėl demokratijos darbe (20) išdėstyta, kaip galima sukurti tokią Europos darbuotojų teisių į informaciją, konsultacijas ir atstovavimą valdybose sistemą, |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

Europos Parlamento pranešime dėl demokratijos darbe (20) išdėstyta, kaip galima sukurti tokią Europos darbuotojų teisių į informaciją, konsultacijas ir atstovavimą valdybose sistemą,

| — | be to, labai svarbu, kad ES reguliavimo sistema saugotų esamas nacionalines dalyvavimo priimant sprendimus teises, visų pirma darbuotojų dalyvavimą įmonių valdymo organuose. Būtina užtikrinti, kad dėl Europos teisės, kuria reglamentuojamas įmonės buveinės perkėlimas į kitą valstybę arba įmonių susijungimai bei kuriamos Europos įmonių formos, nebūtų vengimo ar nacionaliniu lygmeniu įgytų teisių, pavyzdžiui, darbuotojų dalyvavimo valdyboje, panaikinimo. |
| --- | --- |

—

be to, labai svarbu, kad ES reguliavimo sistema saugotų esamas nacionalines dalyvavimo priimant sprendimus teises, visų pirma darbuotojų dalyvavimą įmonių valdymo organuose. Būtina užtikrinti, kad dėl Europos teisės, kuria reglamentuojamas įmonės buveinės perkėlimas į kitą valstybę arba įmonių susijungimai bei kuriamos Europos įmonių formos, nebūtų vengimo ar nacionaliniu lygmeniu įgytų teisių, pavyzdžiui, darbuotojų dalyvavimo valdyboje, panaikinimo.

| 4.1.4. | EESRK taip pat yra apsvarstęs būtinybę konsoliduoti ES teisės nuostatas dėl privalomo darbuotojų dalyvavimo remiantis pasiektais standartais ir suderinti informavimo, konsultavimosi ir dalyvavimo apibrėžtis (21). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje neseniai patvirtinta, kad į esamus darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus įmonės lygmeniu aspektus, pavyzdžiui, valdybos sudarymas, taip pat būtina atsižvelgti pertvarkant įmones į Europos teisinę formą, pavyzdžiui, Europos bendrovę (SE) (22). ES teisė turėtų užtikrinti, kad šio elemento funkcijos būtų analogiškai reglamentuotos ES valstybių narių teisėje. Taip visiems susijusiems subjektams būtų sukurtas patikimas ir teisiškai saugus veiksmų pagrindas. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Siekiant didinti Europos darbo tarybų darbo veiksmingumą, EESRK jau yra apsvarstęs patobulinimus, visų pirma susijusius su teise dalyvauti, reikiamų išteklių teikimu, vykdymo užtikrinimo priemonių stiprinimu, apibrėžčių aiškinimu (kad būtų užkirstas kelias vengimui) ir veiksmingomis sankcijomis įmonėms, kurios nesilaiko atitinkamų nuostatų (23). |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Į šiuos raginimus taip pat atsižvelgta neseniai priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl direktyvos dėl Europos darbo tarybų, kurioje Komisija raginama pateikti pasiūlymą dėl Europos darbo tarybos direktyvos peržiūros siekiant patikslinti jos tikslus, apibrėžtis ir procedūras ir sustiprinti darbuotojų atstovų ir profesinių sąjungų teisę į informaciją ir konsultacijas, ypač restruktūrizavimo proceso metu (24). EESRK mano, kad Parlamento raginimai patobulinti Europos darbo tarybos direktyvą yra naudingi. Komitetas ragina Komisiją imtis teisinių priemonių, daugiausia dėmesio skiriant toms, kuriomis skatinamas veiksmingas Europos teisių įgyvendinimas verslo praktikoje. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Darbuotojų dalyvavimo platformų ekonomikoje reikalavimai

| 4.2.1. | Platformų ekonomika apima galimybes, iššūkius ir su darbu susijusią riziką, taip pat mažų garantijų darbą ir nelygybę (25), o tai kelia sunkumų demokratijai darbe. Tai visų pirma pasakytina apie kolektyvinio atstovavimo galimybes ir kolektyvinių teisių apsaugą (26), kurias iki šiol turėjo tik tiesiogiai įdarbinti darbuotojai. Platformų ekonomikos darbuotojai – daugiausia nauji darbuotojai ir darbuotojai migrantai – dažnai susiduria su didesniais iššūkiais, susijusiais su darbo sąlygomis ir darbo užmokesčiu, nei kiti, todėl, jei tenkinami tam tikri kriterijai, jiems turi būti suteiktos darbuotojų teisės ir jie turi prisijungti prie darbuotojų balso. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | EESRK laiko tikslingu dabartinį direktyvos dėl darbo skaitmeninėse platformose projekto tikslą – užkirsti kelią fiktyviam savarankiškam darbui. Taip darbuotojų prievolė įrodyti būtų perkelta platformoms, o platformų darbuotojai pagal darbo ir socialinę teisę įgytų apsaugą, taip pat atstovavimo teises ir paprastesnes galimybes kreiptis į teismą. EESRK atkreipia dėmesį į Komisijos gaires dėl ES konkurencijos teisės taikymo kolektyvinėms sutartims, susijusioms su individualiai savarankiškai dirbančių asmenų darbo sąlygomis. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | EESRK pakartoja savo ankstesnę nuomonę, kad visų pirma kooperatyvai gali užtikrinti demokratiją darbe skaitmeninių platformų sąlygomis (27). Be to, EESRK pritaria Europos Parlamento pozicijai, kad kooperatyvų kūrimas galėtų būti svarbi priemonė „iš apačios į viršų“ organizuojant skaitmeninių platformų darbą (28). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Kadangi 55 % platformų darbuotojų sudaro jaunuoliai iš pažeidžiamos aplinkos, labai svarbu juos šviesti apie demokratiją darbe dar prieš pradedant dirbti, kad jie galėtų naudotis savo teisėmis ir kovoti su diskriminacija. Kartu su socialiniais partneriais švietimo srityje dirbančios pilietinės visuomenės organizacijos gali atlikti svarbų vaidmenį, todėl turėtų būti remiami atitinkami projektai. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | EESRK toliau stebės darbuotojų balso platformų ekonomikoje aspektus ir atkreips dėmesį į konkrečią savarankiškai dirbančių platformų darbuotojų padėtį ir jų įtraukimą į kolektyvines derybas. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   „Darbuotojų balsas“, dirbtinio intelekto naudojimas ir duomenų apsauga darbe

| 4.3.1. | Dirbtinis intelektas gali daryti didelį poveikį pagrindinėms teisėms, nediskriminavimui ir darbo sąlygoms, todėl jis turėtų būti grindžiamas tvirtu vykdytinų darbuotojų apsaugos nuo neigiamo poveikio taisyklių pagrindu. Jis taip pat kelia naujus iššūkius demokratiniams standartams darbe. Daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama privatumo apsaugai ir atitinkamų teisės aktų vykdymo užtikrinimui. Be to, turi būti užtikrinta darbe naudojamų dirbtinio intelekto algoritmų stebėsena, atsekimas ir kontrolė. Todėl, pavyzdžiui, kyla klausimas, kaip turi būti apibrėžta susijusių subjektų prieiga prie informacijos, kad būtų galima suprasti algoritmo veikimą bei poveikį darbo organizavimui ir darbo sąlygoms (29). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Socialiniai partneriai turėtų būti įtraukti visais dirbtinio intelekto diegimo ir naudojimo etapais. 2020 m. birželio mėn. Europos socialinių partnerių bendrajame susitarime dėl skaitmeninimo aiškiai pabrėžiama, kad, be kita ko, reikia gerai numatyti darbuotojų įgūdžių poreikį ir laiku įtraukti darbuotojus ir jų atstovus strateginiu lygmeniu (30). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Didieji duomenys yra pagrindinis dirbtinio intelekto elementas. Todėl dirbtinio intelekto sistemos taip pat turi atitikti Europos bendrojo duomenų apsaugos reglamento (BDAR) principus. BDAR 88 straipsnyje nustatytos konkrečios darbdavių pareigos saugoti darbuotojų duomenis. EESRK nuomone, reikėtų išnagrinėti, ar, atsižvelgiant į dinamiškus pokyčius ir vis sudėtingesnį duomenų tvarkymo procesą, nereikia tobulinti galiojančių nuostatų, kad būtų sustiprintos būtinos apsaugos teisės. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | EESRK nori, kad profesinėms sąjungoms būtų suteikta tinkama skaitmeninė prieiga prie įmonių ir darbuotojų, kad būtų galima užmegzti ir skatinti veiksmingą socialinį dialogą dėl dirbtinio intelekto taikymo darbo vietose. Turi būti užtikrinta, kad ES BDAR praktiškai nebūtų naudojamas kaip kliūtis teisėtam kolektyvinių darbuotojų teisių įgyvendinimui. Atitinkamomis sankcijomis turi būti užkirstas kelias piktnaudžiavimui (31). |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Be jau priimtų nuomonių, EESRK dar labiau pagilins savo požiūrį į dirbtinio intelekto poveikį darbo pasaulyje, taip pat daug dėmesio skirs darbuotojų balsui. |
| --- | --- |

4.3.5.

4.4.   Įmonių dalyvavimas atliekant išsamų patikrinimą visoje tiekimo grandinėje

| 4.4.1. | Europos žaliasis kursas kaip ES tvaraus augimo strategija reiškia, kad įmonėms labai svarbi ne tik ekonominė sėkmė, bet ir socialiniai bei aplinkosaugos tikslai. Todėl bendrose taisyklėse, užtikrinančiose, kad įmonės ir jų savininkai laikytųsi „atsakingo įmonių valdymo“, turėtų darniai atspindėti susijusių suinteresuotųjų subjektų vaidmenį, įskaitant „darbuotojų balsą“. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Žmogaus ir darbo teisių bei aplinkos apsaugos tikslų laikymasis tiekimo grandinėje yra svarbūs tvaraus įmonių valdymo elementai. „Deramo darbo“ kūrimas visame pasaulyje turi tapti pripažintu verslo sprendimų tikslu (32). Todėl EESRK jau yra pripažinęs, kad ES lygmeniu įmonėms reikia bendros reguliavimo sistemos (33). Tiekimo grandinėms turėtų atlikti svarbesnį vaidmenį rizikos valdyme, įskaitant žmogaus teisių taikymą. Todėl logiška šią atsakomybę patikėti įmonės valdybos lygmeniui. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EESRK pažymi, kad ne tik darbuotojai, jų profesinės sąjungos ir jiems atstovaujančios organizacijos, bet ir pilietinės visuomenės suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, aplinkos apsaugos organizacijos ir žmogaus teisių bei vartotojų apsaugos organizacijos, gali atlikti labai svarbų vaidmenį kontroliuojant atliekamus išsamius įmonių patikrinimus. Todėl jis palankiai vertina tai, kad siūloma nustatyti priemones, kurias taikant būtų galima vertinti ir kontroliuoti, kaip laikomasi įmonių išsamaus patikrinimo reikalavimų. Tačiau Komitetas su susirūpinimu pažymi, kad socialinių partnerių dialogas nenumatytas. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | EESRK jau yra pasiūlęs privalomą teisinę sistemą dėl išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės, atsižvelgiant į svarbų darbuotojų balso vaidmenį (34). Vykstant sprendimų priėmimo procesui, jis ragina Komisiją siūlomame teisės akte apibrėžti nuostatas dėl privalomo ir veiksmingo darbuotojų ir pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo išsamaus patikrinimo procese, atsižvelgiant į jų interesus. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Tolesni svarstymai apie demokratiją darbo pasaulyje ir tiesiogines dalyvavimo formas

| 4.5.1. | Dalyvaujamojo valdymo metodas taip pat yra svarbus srityse, kuriose nepakankamai išvystytos atstovavimo darbuotojams formos, pavyzdžiui, startuoliai, savarankiško verslo įmonės ir daugelis MVĮ. Šis požiūris jau dabar yra svarbus socialinės ekonomikos įmonėse, ypač ekonomiškai aktyviose pilietinės visuomenės organizacijose ir kooperatyvuose. EESRK skatins keistis patirtimi, susijusia su geriausia šios srities praktika, visų pirma teisės aktais nustatyto ir profesinių sąjungų darbuotojų dalyvavimo sąveiką ir tiesioginio dalyvavimo formas, kaip kintamo valdymo elementą. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Be teise ir (arba) socialiniu dialogu grindžiamos demokratijos darbe esama kitų sėkmingai veikiančių darbuotojų demokratinio dalyvavimo formų, kurios gyvuoja socialinėje ekonomikoje, daugiausia – kooperatyvuose. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Siekiant suformuoti regioninius struktūrinius pokyčius ir sukurti žaliąjį ir socialinį kursą, kyla klausimas, kaip demokratijos darbo vietoje formas būtų galima susieti su dalyvaujamosios demokratijos formomis už įmonės ribų, įtraukiant visuomenines organizacijas, pavyzdžiui, aplinkosaugos ir socialines organizacijas, regionų ir vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Sėkmingas įvairių formų demokratijos įgyvendinimas darbo pasaulyje taip pat priklauso nuo visų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimo žinių pagrindu. Pilietinės visuomenės organizacijos, veikiančios informavimo, švietimo ir įgalėjimo srityje regionų ar vietos lygmeniu, susitarusios su socialiniais partneriais ir vietos valdžios institucijomis, gali remti tokį bendradarbiavimą tikslinėmis priemonėmis, pritaikytomis vietos sąlygoms. Šiomis aplinkybėmis kai kurių valstybių narių pilietinės visuomenės organizacijos, įskaitant vartotojų ir žmogaus teisių organizacijas, gali atlikti papildomą vaidmenį įgalinant darbuotojus ir raginant darbdavius prisiimti įmonių socialinę atsakomybę. Tokia veikla taip pat turėtų būti remiama Europos fondų lėšomis. |
| --- | --- |

4.5.4.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  Komisija pristato socialinės ekonomikos skatinimo ir darbo vietų kūrimo veiksmų planą – 2021 12 9.

1

(2)  Benchmarking Working Europe 2019, 4 skyrius.

2

Benchmarking Working Europe 2019

(3)  Atsižvelgiant į skirtingas darbuotojų ir jų atstovų dalyvavimo formas ir procesus valstybėse narėse, šioje nuomonėje, kai tinkama, vartojamas bendras terminas darbuotojų balsas.

3

darbuotojų balsas

(4)  Taikant Europos antrinės teisės sistemą ir dalyvaujant socialiniams partneriams parengta beveik 40 direktyvų, kuriomis sukuriama plati teisinė darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir jų dalyvavimo sistema; ETUI apžvalga.

4

(5)  Porto socialinis įsipareigojimas 2021 m.

5

(6)  Europos Parlamento pranešimas A9-0331/2021.

6

(7)  Europos Parlamento rezoliucija P9_TA/2023, 0028.

7

(8)  Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl socialinio dialogo stiprinimo Europos Sąjungoje, COM(2023) 38 final, p. 14.

8

final

(9)  Rezoliucijoje teigiama: „Pripažįstamas socialinės ir solidarumo ekonomikos poveikis deramam darbui ir įtraukiai bei tvariai ekonomikai, tarptautinių darbo standartų, įskaitant pagrindines teises darbe, propagavimui, visų žmonių gyvenimo lygio gerinimui ir socialinėms inovacijoms, be kita ko, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo srityse.“

9

(10)  OL C 229, 2012 7 31, p. 77.

10

(11)  OL C 10, 2021 1 11, p. 14.

11

(12)  OL C 159, 2019 5 10, p. 1, 1.1 punktas.

12

(13)  EESRK rezoliucija dėl Europos jaunimo metų, priimta 2021 12 8, 2.13 ir 2.14 punktai (OL C 100, 2023 3 16, p. 1).

13

(14)  OL C 229, 2012 7 31, p. 77, 1.4 punktas, ir OL C 10, 2021 1 11, p. 14, 5.5 punktas.

14

(15)  OL C 286, 2021 7 16, p. 13, 1.6 punktas.

15

(16)  OL C 341, 2021 8 24, p. 23, 2.6 punktas.

16

(17)  Europos įmonių tyrimas (2019 m.).

17

(18)  OL C 229, 2012 7 31, p. 77, 4.1 punktas, OL C 341, 2021 8 24, p. 23, 1.11 punktas, OL C 10, 2021 1 11, p. 14, 5.1 punktas, OL C 106, 2020 3 31, p. 1.

18

(19)  OL C 341, 2021 8 24, p. 23, 1.14 ir 3 punktai, OL C 10, 2021 1 11, p. 14, OL C 161, 2013 6 6, p. 35, 4.2.2 ir 4.4.2 punktai.

19

(20)  Europos Parlamento pranešimas, A9-0331/2021.

20

(21)  2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo (OL L 122, 2009 5 16, p. 28) ir 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje (OL L 80, 2002 3 23, p. 29); žr. OL C 161, 2013 6 6, p. 35, 1.6 ir 4.4.2 punktus.

21

(22)  2022 m. spalio 18 d. ESTT sprendimas byloje C-677/20 (SAP), 2017 m. liepos 18 d. ESTT sprendimas byloje C-566/15 (TUI).

22

(23)  OL C 10, 2021 1 11, p. 14, 1.10 punktas.

23

(24)  Europos Parlamento rezoliucija, P9_TA(2023)0028.

24

(25)  The platform economy and the disruption of the employment relationship.

25

The platform economy and the disruption of the employment relationship

(26)  OL C 290, 2022 7 29, p. 95.

26

(27)  OL C 152, 2022 4 6, p. 38.

27

(28)  EP pranešimas „Direktyva dėl darbo platformose“, (nauja) 39a konstatuojamoji dalis.

28

(29)  Labour in the age of AI: why regulation is needed to protect workers.

29

Labour in the age of AI: why regulation is needed to protect workers

(30)  Europos socialinių partnerių susitarimas dėl skaitmeninimo.

30

(31)  Europos Audito Rūmų tyrimas (2021 m.), „Apsaugos įstatymas ir naudojimasis arba kolektyvinės darbo teisės“.

31

(32)  OL C 486, 2022 12 21, p. 149, 1.8 ir 1.9 punktai.

32

(33)  OJ C 486, 2022 12 21, p. 149, 1.11 punktas.

33

(34)  OL C 443, 2022 11 22, p. 81, 1.7 punktas, ir OL C 341, 2021 8 24, p. 23, 3.10 punktas.

34

---

PRIEDAS

Šie pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip ketvirtadalis balsų, svarstymo metu buvo atmesti (Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 3 dalis):

3 PAKEITIMAS

SOC/746

Veikianti demokratija

4.1.3 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pavyzdžiui, EESRK aptarė būtinybę sukurti darbuotojų dalyvavimo valdybose ES sistemą priimant strateginius įmonių sprendimus, atsižvelgiant į nacionalinius ir įmonių skirtumus (1).






  — | Europos Parlamento pranešime dėl demokratijos darbe išdėstyta (2), kaip galima sukurti tokią Europos darbuotojų teisių į informaciją, konsultacijas ir atstovavimą valdybose sistemą. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Pavyzdžiui, EESRK aptarė būtinybę sukurti darbuotojų dalyvavimo valdybose ES sistemą priimant strateginius įmonių sprendimus, atsižvelgiant į nacionalinius ir įmonių skirtumus (1).

—

Europos Parlamento pranešime dėl demokratijos darbe išdėstyta (2), kaip galima sukurti tokią Europos darbuotojų teisių į informaciją, konsultacijas ir atstovavimą valdybose sistemą.

| — | Be to, labai svarbu, kad ES reguliavimo sistema saugotų esamas nacionalines dalyvavimo priimant sprendimus teises, visų pirma darbuotojų dalyvavimą įmonių organuose.
  Būtina užtikrinti, kad dėl Europos teisės, kuria reglamentuojamas įmonės buveinės perkėlimas į kitą valstybę arba įmonių susijungimai bei kuriamos Europos įmonių formos, nebūtų vengimo ar nacionaliniu lygmeniu įgytų teisių, pavyzdžiui, darbuotojų dalyvavimo valdyboje, panaikinimo. |
| --- | --- |

—

Be to, labai svarbu, kad ES reguliavimo sistema saugotų esamas nacionalines dalyvavimo priimant sprendimus teises, visų pirma darbuotojų dalyvavimą įmonių organuose.
  Būtina užtikrinti, kad dėl Europos teisės, kuria reglamentuojamas įmonės buveinės perkėlimas į kitą valstybę arba įmonių susijungimai bei kuriamos Europos įmonių formos, nebūtų vengimo ar nacionaliniu lygmeniu įgytų teisių, pavyzdžiui, darbuotojų dalyvavimo valdyboje, panaikinimo.

Pavyzdžiui, EESRK aptarė būtinybę sukurti darbuotojų dalyvavimo valdybose ES sistemą priimant strateginius įmonių sprendimus, atsižvelgiant į nacionalinius ir įmonių skirtumus (1).

| — | Europos Parlamento pranešime dėl demokratijos darbe išdėstyta (2), kaip galima sukurti tokią Europos darbuotojų teisių į informaciją, konsultacijas ir atstovavimą valdybose sistemą. |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento pranešime dėl demokratijos darbe išdėstyta (2), kaip galima sukurti tokią Europos darbuotojų teisių į informaciją, konsultacijas ir atstovavimą valdybose sistemą.

| — | Be to, labai svarbu, kad ES reguliavimo sistema saugotų esamas nacionalines dalyvavimo priimant sprendimus teises, visų pirma darbuotojų dalyvavimą įmonių organuose. |
| --- | --- |

—

Be to, labai svarbu, kad ES reguliavimo sistema saugotų esamas nacionalines dalyvavimo priimant sprendimus teises, visų pirma darbuotojų dalyvavimą įmonių organuose.

Paaiškinimas

Kadangi bet kokios formos įmonių dalyvavimas grindžiamas nacionalinės teisės aktais ar praktika, pati Europos bendrovių teisė neturėtų daryti poveikio dalyvavimo sistemoms. Bet kuriuo atveju, norint išspręsti galimas problemas, nereikia jokio naujo ES lygmens reglamentavimo.

Balsavimo rezultatai

| Už | 98 |
| --- | --- |
| Prieš | 130 |
| Susilaikė | 20 |

Už

98

Prieš

130

Susilaikė

20

4 PAKEITIMAS

SOC/746

Veikianti demokratija

4.1.5 punktas

Išbraukti punktą

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje neseniai patvirtinta, kad į esamus darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus bendrovės lygmeniu aspektus, pavyzdžiui, valdybos sudarymas, taip pat būtina atsižvelgti pertvarkant įmones į Europos teisinę formą, pavyzdžiui, Europos bendrovę (SE)

   (1)

  . ES teisė turėtų užtikrinti, kad šio elemento funkcijos būtų analogiškai reglamentuotos ES valstybių narių teisėje. Taip visiems susijusiems subjektams būtų sukurtas patikimas ir teisiškai saugus veiksmų pagrindas. | |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje neseniai patvirtinta, kad į esamus darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus bendrovės lygmeniu aspektus, pavyzdžiui, valdybos sudarymas, taip pat būtina atsižvelgti pertvarkant įmones į Europos teisinę formą, pavyzdžiui, Europos bendrovę (SE)

   (1)

  . ES teisė turėtų užtikrinti, kad šio elemento funkcijos būtų analogiškai reglamentuotos ES valstybių narių teisėje. Taip visiems susijusiems subjektams būtų sukurtas patikimas ir teisiškai saugus veiksmų pagrindas.

Paaiškinimas

Tyrimo grupė tinkamai nenagrinėjo šio klausimo, nes tai labai sudėtingas teisinis klausimas, apimantis keletą su konkrečiomis šalimis susijusių aspektų. Šiuo atžvilgiu EESRK neturi daryti išvadų remdamasis ESTT sprendimu.

Balsavimo rezultatai

| Už | 100 |
| --- | --- |
| Prieš | 136 |
| Susilaikė | 15 |

Už

100

Prieš

136

Susilaikė

15

5 PAKEITIMAS

SOC/746

Veikianti demokratija

4.1.7 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Į šiuos raginimus taip pat atsižvelgta neseniai priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl direktyvos dėl Europos darbo tarybų, kurioje Komisija raginama pateikti pasiūlymą dėl Europos darbo tarybos direktyvos peržiūros siekiant patikslinti jos tikslus, apibrėžtis ir procedūras ir sustiprinti darbuotojų atstovų ir profesinių sąjungų teisę į informaciją ir konsultacijas, ypač restruktūrizavimo proceso metu (1). EESRK
  mano
  , kad Parlamento raginimai patobulinti Europos darbo tarybos direktyvą yra naudingi. Komitetas ragina Komisiją imtis
  teisinių
  priemonių, daugiausia dėmesio skiriant toms, kuriomis skatinamas veiksmingas Europos teisių įgyvendinimas verslo praktikoje. | Į šiuos raginimus taip pat atsižvelgta neseniai priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl direktyvos dėl Europos darbo tarybų, kurioje Komisija raginama pateikti pasiūlymą dėl Europos darbo tarybos direktyvos peržiūros siekiant patikslinti jos tikslus, apibrėžtis ir procedūras ir sustiprinti darbuotojų atstovų ir profesinių sąjungų teisę į informaciją ir konsultacijas, ypač restruktūrizavimo proceso metu (1). EESRK
  atkreipia dėmesį į
  Parlamento raginimus patobulinti Europos darbo tarybos direktyvą. Komitetas ragina Komisiją imtis priemonių, daugiausia dėmesio skiriant toms, kuriomis skatinamas veiksmingas Europos teisių įgyvendinimas verslo praktikoje
  . EESRK taip pat pažymi, kad balandžio 11 d. Komisija pradėjo pirmąjį konsultacijų su Europos socialiniais partneriais dėl galimos Europos darbo tarybų direktyvos peržiūros etapą, kad sužinotų Europos socialinių partnerių nuomonę apie galimų ES veiksmų, kuriais siekiama patobulinti EDT direktyvą, poreikį ir bendrą kryptį. Konsultacijos vyks šešias savaites

   (2)

  . |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Į šiuos raginimus taip pat atsižvelgta neseniai priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl direktyvos dėl Europos darbo tarybų, kurioje Komisija raginama pateikti pasiūlymą dėl Europos darbo tarybos direktyvos peržiūros siekiant patikslinti jos tikslus, apibrėžtis ir procedūras ir sustiprinti darbuotojų atstovų ir profesinių sąjungų teisę į informaciją ir konsultacijas, ypač restruktūrizavimo proceso metu (1). EESRK
  mano
  , kad Parlamento raginimai patobulinti Europos darbo tarybos direktyvą yra naudingi. Komitetas ragina Komisiją imtis
  teisinių
  priemonių, daugiausia dėmesio skiriant toms, kuriomis skatinamas veiksmingas Europos teisių įgyvendinimas verslo praktikoje.

Į šiuos raginimus taip pat atsižvelgta neseniai priimtoje Europos Parlamento rezoliucijoje dėl direktyvos dėl Europos darbo tarybų, kurioje Komisija raginama pateikti pasiūlymą dėl Europos darbo tarybos direktyvos peržiūros siekiant patikslinti jos tikslus, apibrėžtis ir procedūras ir sustiprinti darbuotojų atstovų ir profesinių sąjungų teisę į informaciją ir konsultacijas, ypač restruktūrizavimo proceso metu (1). EESRK
  atkreipia dėmesį į
  Parlamento raginimus patobulinti Europos darbo tarybos direktyvą. Komitetas ragina Komisiją imtis priemonių, daugiausia dėmesio skiriant toms, kuriomis skatinamas veiksmingas Europos teisių įgyvendinimas verslo praktikoje
  . EESRK taip pat pažymi, kad balandžio 11 d. Komisija pradėjo pirmąjį konsultacijų su Europos socialiniais partneriais dėl galimos Europos darbo tarybų direktyvos peržiūros etapą, kad sužinotų Europos socialinių partnerių nuomonę apie galimų ES veiksmų, kuriais siekiama patobulinti EDT direktyvą, poreikį ir bendrą kryptį. Konsultacijos vyks šešias savaites

   (2)

  .

Paaiškinimas

Aiškiai skiriasi nuomonės dėl pritarimo Europos Parlamento rezoliucijai ir jos naudingumo. Todėl, siekiant kompromiso, būtų galima atsižvelgti į EP rezoliuciją. Taip pat reikėtų pažymėti, kad balandžio 11 d. Komisija pradėjo pirmąjį konsultacijų su Europos socialiniais partneriais dėl galimos EDT direktyvos peržiūros etapą, siekdama sužinoti Europos socialinių partnerių nuomonę apie galimų ES veiksmų, kuriais siekiama patobulinti EDT direktyvą, poreikį ir bendrą kryptį. Konsultacijos vyks šešias savaites.

Balsavimo rezultatai

| Už | 86 |
| --- | --- |
| Prieš | 139 |
| Susilaikė | 18 |

Už

86

Prieš

139

Susilaikė

18

6 PAKEITIMAS

SOC/746

Veikianti demokratija

4.4.4 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| EESRK jau yra pasiūlęs privalomą teisinę sistemą dėl išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės, atsižvelgiant į svarbų darbuotojų balso vaidmenį (1).
  Vykstant sprendimų priėmimo procesui, jis ragina Komisiją siūlomame teisiniame tekste apibrėžti nuostatas dėl privalomo ir veiksmingo darbuotojų ir pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo, atsižvelgiant į jų interesus išsamaus patikrinimo procese
  . | EESRK jau yra pasiūlęs privalomą teisinę sistemą dėl išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės, atsižvelgiant į svarbų darbuotojų balso vaidmenį
  , kuriai teks svarbus vaidmuo

   (1). |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

EESRK jau yra pasiūlęs privalomą teisinę sistemą dėl išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės, atsižvelgiant į svarbų darbuotojų balso vaidmenį (1).
  Vykstant sprendimų priėmimo procesui, jis ragina Komisiją siūlomame teisiniame tekste apibrėžti nuostatas dėl privalomo ir veiksmingo darbuotojų ir pilietinės visuomenės suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo, atsižvelgiant į jų interesus išsamaus patikrinimo procese
  .

EESRK jau yra pasiūlęs privalomą teisinę sistemą dėl išsamaus patikrinimo ir įmonių atsakomybės, atsižvelgiant į svarbų darbuotojų balso vaidmenį
  , kuriai teks svarbus vaidmuo

   (1).

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu tiksliau pagrindžiamas EESRK nuomonių tikslas, susijęs su įmonių tvarumo išsamiu patikrinimu.

Atsižvelgiant į tai, kad pradėtas teisėkūros procesas dėl Komisijos pasiūlymo dėl išsamaus patikrinimo, EESRK atsiliepimai nėra naudingi. Kalbant apie sakinio esmę, negalima pritarti prašymui dėl teisinio teksto nuostatų dėl privalomo dalyvavimo, nes tai pakenktų bendrovės valdybos ir savininkų atsakomybei.

Balsavimo rezultatai

| Už | 89 |
| --- | --- |
| Prieš | 148 |
| Susilaikė | 11 |

Už

89

Prieš

148

Susilaikė

11

1 PAKEITIMAS

SOC/746

Veikianti demokratija

1.6 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Ne vieną dešimtmetį Europos darbo tarybos konstruktyviai prisidėjo prie įmonių ilgalaikių ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų. Siekiant padidinti jų galimybes ir veiksmingumą, būtina
  iš esmės pagerinti jų dalyvavimo teises
  ir
  išteklius, pavyzdžiui, turi būti veiksmingai baudžiama už Europos darbo tarybų dalyvavimo teisių nepaisymą arba pažeidimą ir sudaromos palankesnės sąlygos imtis teisinių priemonių
  . Atsižvelgdamas į tai, EESRK
  palankiai vertina
  neseniai priimtą Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos darbo tarybų direktyvos peržiūros ir ragina Komisiją laiku imtis
  teisinių
  priemonių.. | Ne vieną dešimtmetį Europos darbo tarybos konstruktyviai prisidėjo prie įmonių ilgalaikių ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų. Siekiant padidinti jų galimybes ir veiksmingumą,
  EESRK mano, kad
  būtina
  toliau skatinti tinkamą vykdymo užtikrinimą ir gaires, grindžiamas praktinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, lyginamąja analize su geriausios patirties pavyzdžiais
  . Atsižvelgdamas į tai, EESRK
  atkreipia dėmesį į
  neseniai priimtą Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos darbo tarybų direktyvos peržiūros ir ragina Komisiją laiku imtis
  reikiamų
  priemonių
  siekiant skatinti tinkamą direktyvos įgyvendinimo užtikrinimą
  .


  EESRK taip pat pažymi, kad balandžio 11 d. Komisija pradėjo pirmąjį konsultacijų su Europos socialiniais partneriais dėl galimos Europos darbo tarybų direktyvos peržiūros etapą, kad sužinotų Europos socialinių partnerių nuomonę apie galimų ES veiksmų, kuriais siekiama patobulinti EDT direktyvą, poreikį ir bendrą kryptį. Konsultacijos vyks šešias savaites

   (1)

  . |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Ne vieną dešimtmetį Europos darbo tarybos konstruktyviai prisidėjo prie įmonių ilgalaikių ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų. Siekiant padidinti jų galimybes ir veiksmingumą, būtina
  iš esmės pagerinti jų dalyvavimo teises
  ir
  išteklius, pavyzdžiui, turi būti veiksmingai baudžiama už Europos darbo tarybų dalyvavimo teisių nepaisymą arba pažeidimą ir sudaromos palankesnės sąlygos imtis teisinių priemonių
  . Atsižvelgdamas į tai, EESRK
  palankiai vertina
  neseniai priimtą Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos darbo tarybų direktyvos peržiūros ir ragina Komisiją laiku imtis
  teisinių
  priemonių..

Ne vieną dešimtmetį Europos darbo tarybos konstruktyviai prisidėjo prie įmonių ilgalaikių ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos tikslų. Siekiant padidinti jų galimybes ir veiksmingumą,
  EESRK mano, kad
  būtina
  toliau skatinti tinkamą vykdymo užtikrinimą ir gaires, grindžiamas praktinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, lyginamąja analize su geriausios patirties pavyzdžiais
  . Atsižvelgdamas į tai, EESRK
  atkreipia dėmesį į
  neseniai priimtą Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos darbo tarybų direktyvos peržiūros ir ragina Komisiją laiku imtis
  reikiamų
  priemonių
  siekiant skatinti tinkamą direktyvos įgyvendinimo užtikrinimą
  .


  EESRK taip pat pažymi, kad balandžio 11 d. Komisija pradėjo pirmąjį konsultacijų su Europos socialiniais partneriais dėl galimos Europos darbo tarybų direktyvos peržiūros etapą, kad sužinotų Europos socialinių partnerių nuomonę apie galimų ES veiksmų, kuriais siekiama patobulinti EDT direktyvą, poreikį ir bendrą kryptį. Konsultacijos vyks šešias savaites

   (1)

  .

Paaiškinimas

2009 m. nauja redakcija išdėstyta Europos darbo tarybų direktyva atitinka šį tikslą, todėl nereikia atlikti ilgos ir sudėtingos teisinės peržiūros. Vietoj to, siekiant gero bendradarbiavimo, direktyvos vykdymo užtikrinimas galėtų būti sustiprintas bendromis socialinių partnerių pastangomis, pavyzdžiui, parengiant praktikos kodeksą. Taip pat reikėtų pažymėti, kad balandžio 11 d. Komisija pradėjo pirmąjį konsultacijų su Europos socialiniais partneriais dėl galimos EDT direktyvos peržiūros etapą, siekdama sužinoti Europos socialinių partnerių nuomonę apie galimų ES veiksmų, kuriais siekiama patobulinti EDT direktyvą, poreikį ir bendrą kryptį. Konsultacijos vyks šešias savaites.

Balsavimo rezultatai: susijęs su 5 pakeitimu

2 PAKEITIMAS

SOC/746

Veikianti demokratija

1.11 punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad darbuotojų dalyvavimas įmonių valdyme nėra laikomas svarbiu tvaraus įmonių valdymo elementu. Todėl EESRK remia deramas pastangas
  sukurti suderintą
  darbuotojų
  dalyvavimo
  valdymo organuose
  sistemą
  , atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus
  ir užtikrinant, kad dėl Europos bendrovių teisės valstybėse narėse nebūtų vengiama darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme arba jis silpninamas
  . | Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad darbuotojų dalyvavimas įmonių valdyme nėra laikomas svarbiu tvaraus įmonių valdymo elementu. Todėl EESRK remia deramas pastangas
  remti
  darbuotojų
  dalyvavimą
  valdymo organuose, atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad darbuotojų dalyvavimas įmonių valdyme nėra laikomas svarbiu tvaraus įmonių valdymo elementu. Todėl EESRK remia deramas pastangas
  sukurti suderintą
  darbuotojų
  dalyvavimo
  valdymo organuose
  sistemą
  , atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus
  ir užtikrinant, kad dėl Europos bendrovių teisės valstybėse narėse nebūtų vengiama darbuotojų dalyvavimo įmonių valdyme arba jis silpninamas
  .

Vis dėlto EESRK apgailestauja, kad darbuotojų dalyvavimas įmonių valdyme nėra laikomas svarbiu tvaraus įmonių valdymo elementu. Todėl EESRK remia deramas pastangas
  remti
  darbuotojų
  dalyvavimą
  valdymo organuose, atsižvelgiant į valstybių narių skirtumus.

Paaiškinimas

Nors ES lygmeniu egzistuoja išsami darbuotojų informavimo ir konsultacijų teisinė sistema, darbuotojų dalyvavimo sistemos grindžiamos nacionalinėmis teisinėmis sistemomis ir giliai įsišaknijusiomis tradicijomis. ES lygmens reglamentavimas pakenktų nacionaliniams pokyčiams ir juos slopintų, taip pat būtų kišamasi į nacionalines bendrovių teisės sistemas. Šioje srityje ir įmonių valdymo srityje geriausia imtis kitų veiksmų nei reguliavimas, pavyzdžiui, keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir kitomis informacijos sklaidos priemonėmis.

Kadangi bet kokios formos įmonių dalyvavimas grindžiamas nacionalinės teisės aktais ar praktika, pati Europos bendrovių teisė neturėtų daryti poveikio dalyvavimo sistemoms. Bet kuriuo atveju, norint išspręsti galimas problemas, nereikia jokio naujo ES lygmens reglamentavimo.

Balsavimo rezultatai: susijęs su 3 pakeitimu

---

(1)  OL C 341, 2021 8 24, p. 23, 1.14 ir 3 punktai, OL C 10, 2021 1 11, p. 14, OL C 161, 2013 6 6, p. 35, 4.2.2 ir 4.4.2 punktai.

(2)  Europos Parlamento pranešimas, A9–0331/2021.

(1)  OL C 341, 2021 8 24, p. 23, 1.14 ir 3 punktai, OL C 10, 2021 1 11, p. 14, OL C 161, 2013 6 6, p. 35, 4.2.2 ir 4.4.2 punktai.

(2)  Europos Parlamento pranešimas A9–0331/2021.

(1)  
  2022 m. spalio 18 d. ESTT sprendimas byloje C-677/20 (SAP), 2017 m. liepos 18 d. ESTT sprendimas byloje C-566/15 (TUI).

(1)  Europos Parlamento rezoliucija, P9_TA/2023, 0028.

(1)  Europos Parlamento rezoliucija, P9_TA/2023, 0028.

(2)  
  Pirmasis konsultacijų su socialiniais partneriais etapas (europa
  .
  eu).

(1)  OL C 443, 2022 11 22, p. 81, 1.7 punktas, ir OL C 341, 2021 8 24, p. 23, 3.10 punktas.

(1)  OL C 443, 2022 11 22, p. 81, 1.7 punktas, ir OL C 341, 2021 8 24, p. 23, 3.10 punktas.

(1)  
  Pirmasis konsultacijų su socialiniais partneriais etapas (europa
  .
  eu).

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/58 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/58

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Socialinio disbalanso procedūra“

(tiriamoji nuomonė Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos prašymu)

(2023/C 228/07)

| Pranešėja | Justyna Kalina OCHĘDZAN |
| --- | --- |

Pranešėja

Justyna Kalina OCHĘDZAN

| Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos prašymas pateikti nuomonę | Raštas, 2022 7 27 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 234 / 7 / 5 |

Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos prašymas pateikti nuomonę

Raštas, 2022 7 27

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

234 / 7 / 5

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) mano, jog Europos Sąjungos ir valstybių narių vystymasis turėtų būti ekonominiu, socialiniu ir aplinkos požiūriu tvarus, kad šiose trijose srityse būtų pasiekta aukštynkryptė konvergencija, kartu užtikrinant aukšto lygio pagarbą žmogaus teisėms. Vienalaikiam vystymuisi šiose srityse kyla nemažai iššūkių. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK nurodo, kad įvairių krizių, taip pat galimų būsimų krizių kontekste būtina iš naujo apsvarstyti ES socialinio valdymo priemonių rinkinį, kad būtų pasiekta aukštynkryptė socialinė konvergencija ir sumažinta nelygybė. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Dėl įvairių krizių ir ilgalaikio jų poveikio kyla pavojus aukštynkryptei socialinei konvergencijai ES, nes fiskalinis bei makroekonominis valdymas, taip pat aplinkos valdymas yra labiau išplėtoti ir geriau koordinuojami nei socialinis valdymas. EESRK mano, kad socialinio disbalanso procedūra (SDP) – tai galimybė pagerinti nacionalinių pastangų koordinavimą siekiant aukštynkryptės socialinės konvergencijos. Tai taip pat turėtų padėti geriau pasinaudoti dabartine ES valdymo struktūra. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK rekomenduoja vykstant Europos semestrui įgyvendinti ir toliau plėtoti SDP, kuri yra ES ir valstybių narių integruotos politikos koordinavimo sistemos dalis. Svarbu, kad SDP papildytų esamus stebėsenos procesus ir priemones ir suteiktų aiškią pridėtinę vertę sudarant palankesnes sąlygas aukštynkryptei socialinei konvergencijai. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Todėl geriausias būdas įgyvendinti SDP yra taikyti laipsnišką metodą, kuris, kai tinkama, remiasi esamomis socialinių rezultatų stebėsenos procedūromis ir sistemomis, pagrįstomis Europos socialinių teisių ramsčiu ir jo veiksmų planu, ir yra į jas įtrauktas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK siūlo socialinį disbalansą apibrėžti kaip socialinių rodiklių suvestinėje nustatytas kritines situacijas ir aiškius nukrypimus nuo Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano tikslų įgyvendinimo trajektorijos. Socialinių rezultatų vertinimo metodikos kokybė turėtų būti pagerinta, kad būtų galima visapusiškai atsižvelgti į Europos socialinių teisių ramsčio principus ir daugiametes tendencijas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK rekomenduoja integruoti SDP į Europos semestrą įvairiais jo etapais. Socialiniam disbalansui nustatyti ir su juo susijusioms problemoms spręsti Komisija ir Taryba turėtų naudoti bendrą užimtumo ataskaitą, šalių ataskaitas ir ad hoc nuodugnias apžvalgas. Konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų atskirame preambulės punkte ir pačiose rekomendacijose turėtų būti atkreiptas dėmesys į šalies ataskaitoje aprašytą socialinį disbalansą. Rekomendacijose valstybės narės turėtų būti raginamos įgyvendinti konkrečias reformas, kurios, remiantis Komisijos analizės ir valstybių narių, nacionalinių socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų įvertinimais, greičiausiai padės pagerinti padėtį kritinėmis įvardytose srityse. Pasikonsultavusi su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, atitinkama valstybė narė turėtų pasiūlyti iniciatyvų ir reformų, kurios turi būti įgyvendintos siekiant pagerinti nustatytą kritinę padėtį. Į tokį planą taip pat galėtų būti įtrauktas numatytų iniciatyvų ir atitinkamos valstybės narės vykdomos makroekonominės ir biudžeto politikos suderinamumo vertinimas, kad būtų užtikrinta tinkama ekonominių, socialinių ir biudžeto aspektų pusiausvyra. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Europos Komisija ir valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę padidinti esamų fondų (įskaitant ESI fondus, EGADP ir kt.) lėšų skyrimo taisyklių lankstumą, kad juos būtų galima greitai pritaikyti prie dabartinių visuomenės uždavinių ir kritinės padėties, nustatytos įgyvendinant SDP. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Ši nuomonė parengta gavus Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos prašymą parengti EESRK tiriamąją nuomonę dėl socialinio disbalanso procedūros (SDP). EESRK užduotis – atsakyti į šiuos klausimus: i) kaip, EESRK nuomone, geriausia plėtoti SDP kaip specialų augančios socialinės nelygybės Europos Sąjungoje nustatymo ir stebėsenos mechanizmą; ii) koks yra geriausias būdas SDP įtraukti į dabartinę Europos semestro institucinę struktūrą ir schemą, kartu sumažinant administracinę naštą, atsirasiančią dėl galimo SDP įdiegimo; iii) kaip Europos socialinių teisių ramstis gali būti susietas su stebėsenos sistema, atsirasiančia parengus SDP; iv) kaip galima pasinaudoti dabartiniu ekonomikos valdymo procesu siekiant sustiprinti Europos semestro makroekonominių ir socialinių aspektų nuoseklumą ir darną. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kad užtikrintų teisingą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir sušvelnintų neigiamą COVID-19 pandemijos poveikį, Europos Sąjunga ir jos valstybės narės ypatingą dėmesį turėtų skirti socialinės nelygybės priežastims ir, remdamosi Europos socialinių teisių ramsčiu, turėtų siekti subalansuoti socialinei įtraukčiai palankų ekonominį ir socialinį vystymąsi (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2021 m. gegužės mėn. vykusiame Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime Belgija ir Ispanija pasiūlė patikslintą socialinių rodiklių suvestinę papildyti įspėjimo mechanizmu, kuris galėtų paskatinti tolesnius veiksmus ir diskusijas Komisijos ir ministerijų lygmeniu, remiantis įspėjimo mechanizmo ataskaitoje (ĮMA) nustatytu požiūriu į makroekonominį disbalansą (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | 2021 m. spalio ir gruodžio mėn. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų (EPSCO) taryboje buvo tęsiamos diskusijos, kuriomis siekta sustiprinti Europos semestro socialinį aspektą sukuriant socialinio disbalanso procedūrą (SDP), o Tarybai pirmininkavusi Prancūzija šį klausimą įtraukė į 2022 m. pirmojo pusmečio debatus ir darbotvarkę. Diskusijų išvados buvo paminėtos 2022 m. birželio EPSCO tarybos posėdyje. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Įgyvendindamos Europos socialinių teisių ramstį ES ir valstybės narės susitarė dėl Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano – jame numatyti trys pagrindiniai tikslai, taip pat papildomi tikslai. Kiekviena valstybė narė šiuo atžvilgiu taip pat nustatė savo tikslus. Be to, Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas valstybėse narėse stebimas taikant socialinių rodiklių suvestinės (3), kurią sudaro pagrindiniai ir papildomi rodikliai, metodiką. Remiantis šia stebėsena nustatoma valstybių narių padėtis, palyginti su vidurkiu, tose srityse, kurias apima rodikliai. Tai suteikia galimybę nustatyti Europos socialinių teisių ramsčio sritis, kuriose reikia imtis veiksmų konkrečiose šalyse (socialiniu požiūriu kritines situacijas). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Europos semestras (4) – tai ES ir valstybių narių politikos priemonių, skirtų ekonominiams, socialiniams ir aplinkos tikslams pasiekti, koordinavimo procesas. Semestro procesuose taip pat atsižvelgiama į Europos socialinių teisių ramstį, jo įgyvendinimo planą ir socialinių rezultatų stebėseną. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Aukštynkryptės socialinės konvergencijos link

| 3.1. | EESRK mano, kad įvairių krizių, taip pat galimų būsimų krizių ir ekonominio ir socialinio disbalanso kontekste būtina iš naujo apsvarstyti ES socialinio valdymo priemonių rinkinį, kad būtų pasiekta aukštynkryptė socialinė konvergencija ir sumažinta nelygybė (5). 2022 m. daugiau europiečių nepritarė arba griežtai nepritarė teiginiui, kad savo šalyje žmonės gauna tai, ko nusipelnė (37 %), nei pritarė (35 %) (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK nuomone, vienu metu pasiekti ekonominius, socialinius ir aplinkos tikslus, siekiant visapusiškos aukštynkryptės konvergencijos, yra didelis iššūkis. Pastaraisiais metais buvo parengtos fiskalinio bei makroekonominio valdymo ir aplinkos valdymo procedūros, siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir užtikrintas jų tarpusavio koordinavimas. Palyginti su minėtų sričių plėtra ir jų tarpusavio koordinavimu, socialinis ES valdymo aspektas atsilieka. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Išgyvenant krizes, susijusias su energetika, migracija, karu, klimato kaita ir laikotarpiu po COVID-19 pandemijos, Europai reikia stiprios ekonominės ir socialinės lyderystės tiek ES, tiek valstybių narių lygmeniu. Todėl EESRK rekomenduoja įgyvendinti SDP kaip stebėsenos ir koordinavimo mechanizmą, kuris padėtų pasiekti geresnius socialinius ir ekonominius tikslus ir kartu prisidėtų prie socialinės konvergencijos visoje ES. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Europos Komisija ir valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę padidinti esamų fondų (įskaitant ESI fondus, EGADP ir kt.) lėšų skyrimo taisyklių lankstumą, kad juos būtų galima greitai pritaikyti prie dabartinių visuomenės uždavinių ir kritinės padėties, nustatytos, inter alia, įgyvendinant SDP. COVID-19, karas Ukrainoje, pragyvenimo išlaidų ir klimato bei migracijos krizės – visa tai reikalauja geresnių nacionalinių ir, kai tinkama, ES priemonių, kad būtų galima reaguoti į ilgalaikį krizių ir naujų rūšių atskirties poveikį. 93 % europiečių šiuo metu didžiausią susirūpinimą kelia didėjančios pragyvenimo išlaidos, antroje vietoje – skurdas ir socialinė atskirtis (82 %) (7). Kita „Eurobarometro“ apklausa rodo, kad 78 % europiečių mano, kad bendros viešosios išlaidos pagrindinėms socialinės politikos sritims turėtų padidėti (8). |
| --- | --- |

3.4.

4.   Atsakymai į Tarybai pirmininkausiančios Ispanijos klausimus

| 4.1. | EESRK siūlo socialinį disbalansą apibrėžti kaip socialinių rodiklių suvestinėje nustatytas kritines situacijas ir aiškius nukrypimus nuo Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano tikslų įgyvendinimo trajektorijos. Socialinių rezultatų vertinimo metodikos kokybė turėtų būti pagerinta, kad būtų galima visapusiškai atsižvelgti į Europos socialinių teisių ramsčio principus ir daugiametes tendencijas. Vertinant pažangą, padarytą siekiant Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano tikslų, reikėtų remtis tik į patikimais ir palyginamais rodikliais. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK rekomenduoja vykstant Europos semestrui įgyvendinti ir toliau plėtoti SDP, kuri yra ES ir valstybių narių integruotos politikos koordinavimo sistemos dalis. Svarbu, kad SDP papildytų esamus stebėsenos procesus ir priemones ir suteiktų aiškią pridėtinę vertę sudarant palankesnes sąlygas aukštynkryptei socialinei konvergencijai. Kartu reikia vengti nereikalingos administracinės naštos, kad būtų užtikrintas valstybių narių atsakomybės ir įsipareigojimo jausmas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | SDP tikslas – geriau koordinuoti ES ir valstybių narių veiksmus siekiant aukštynkryptės socialinės konvergencijos pagal Europos socialinių teisių ramsčio principus. EESRK daro prielaidą, kad tai jau iš dalies padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą bei jo tikslus iki 2030 m. ir vykdant socialinių rezultatų stebėseną. Tačiau EESRK yra susirūpinęs, kad šių tikslų siekti trukdys socialinių investicijų ir reformų trūkumas tose valstybėse narėse, kurios socialinių rodiklių suvestinėje nurodytos kaip esančios kritinėje socialinėje padėtyje. Dėl šių situacijų kyla pavojus Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano tikslų įgyvendinimui ir aukštynkryptei socialinei konvergencijai, todėl įgyvendinant SDP joms turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK mano, kad socialinio disbalanso procedūrai turėtų būti teikiama tokia pat svarba kaip Stabilumo ir augimo paktui arba makroekonominio disbalanso procedūrai. SDP gali dar labiau pagerinti tai, kas jau pasiekta socialinio valdymo srityje, veiksmingiau naudojant esamus ir prireikus plėtojant naujus procesus ir būdus socialinei konvergencijai vertinti. Makroekonominio disbalanso procedūra ir socialinio disbalanso procedūra turėtų būti koordinuojamos, o ne dubliuoti viena kitą. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės turi skirtingas kompetencijas formuojant socialinę politiką tokiose Europos socialinių teisių ramsčio srityse kaip darbas, švietimas, sveikatos ir socialinės apsauga. Pagrindinė kompetencija ir atsakomybė šioje srityje tenka valstybėms narėms, t. y. Vyriausybėms, vietos ir regionų valdžios institucijoms, taip pat įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, pavyzdžiui, profesinėms sąjungoms, darbdavių organizacijoms ir pilietinės visuomenės organizacijoms. Dėl kompetencijos pasidalijimo tarp ES ir valstybių narių Europos Sąjunga, įgyvendindama sanglaudos politiką ir savo socialinius prioritetus, imasi daugelio iniciatyvų šiose srityse, susijusių su koordinavimu, reguliavimu ir finansais. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK mano, kad, atsižvelgiant į dabartinę ES teisinę padėtį, SDP galima įgyvendinti. Tai reiškia, kad ES tenka vykdyti svarbias socialines užduotis ir ji gali tai daryti pasitelkdama deklaracijas (Europos socialinių teisių ramstis ir veiksmų planas), rekomendacijas, finansines priemones (socialinės sąlygos ir sanglaudos politikos socialiniai prioritetai) ir koordinavimo priemones (Europos semestras ir Europos socialinių teisių ramsčiu grindžiama socialinių rezultatų stebėsena). Laikantis šio požiūrio atsižvelgiama į konkrečią įvairių lygmenų kompetenciją ir įvairių suinteresuotųjų subjektų, t. y. darbdavių organizacijų, profesinių sąjungų ir pilietinės visuomenės organizacijų, vaidmenį. SDP gali padėti politikos formuotojams siekti aukštynkryptės socialinės konvergencijos ir mažinti nelygybę. Ją įgyvendinant turėtų būti atsižvelgiama į atitinkamus socialinius valstybių narių ir įvairių suinteresuotųjų subjektų bendrai nustatytus aspektus. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tinkamai susieta su esamais mechanizmais, tokiais kaip Europos semestras ir, visų pirma, socialinių rodiklių suvestinė, SDP gali padėti remtis esamais pasiekimais, t. y. Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planu ir Europos socialinių teisių ramsčiu grindžiama socialinių rezultatų stebėsena. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Atsižvelgdamas į pirmiau išvardytas sąlygas EESRK mano, kad per semestrą padaryti principų, kuriais Europos Komisija vadovaujasi rengdama bendrą užimtumo ataskaitą, šalių ataskaitas ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, pakeitimai turėtų būti pirmas žingsnis rengiant SDP. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Bendroje užimtumo ataskaitoje ir šalių ataskaitose turėtų būti atskiras poskyris apie socialinį disbalansą, dėl kurio kyla pavojus aukštynkryptei socialinei konvergencijai, ir paminėtos sritys, kurios, atliekant socialinių rezultatų suvestinės stebėseną, buvo įvardytos kaip kritinės. Todėl tai bus taikoma tik toms valstybėms narėms, kuriose tokios sritys buvo nustatytos. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK rekomenduoja integruoti socialinio disbalanso procedūrą į įvairius Europos semestro etapus. Socialiniam disbalansui nustatyti ir su juo susijusioms problemoms spręsti Komisija ir Taryba turėtų naudoti bendrą užimtumo ataskaitą, šalių ataskaitas ir ad hoc nuodugnias apžvalgas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų atskirame preambulės punkte ir pačiose rekomendacijose turėtų būti atkreiptas dėmesys į šalies ataskaitoje aprašytą socialinį disbalansą. Rekomendacijose valstybės narės turėtų būti raginamos įgyvendinti konkrečias reformas, kurios, remiantis Komisijos analizės ir valstybių narių, nacionalinių socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų įvertinimais, greičiausiai padės pagerinti padėtį kritinėmis įvardytose srityse. Reaguodama į tai, atitinkama valstybė narė, pasikonsultavusi su socialiniais partneriais ir pilietinės visuomenės organizacijomis, turėtų pasiūlyti iniciatyvų ir reformų, kurios turi būti įgyvendintos siekiant pagerinti nustatytą kritinę padėtį. Į tokį iniciatyvų ir reformų planą taip pat galėtų būti įtrauktas numatytų iniciatyvų ir atitinkamos valstybės narės vykdomos makroekonominės ir biudžeto politikos suderinamumo vertinimas, kad būtų užtikrinta tinkama ekonominių, socialinių ir biudžeto aspektų pusiausvyra. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | ES turėtų įgyvendinti naujas ir geriau finansuojamas priemones, skirtas tiesiogiai informuoti valstybių narių gyventojus apie socialinio disbalanso procedūrą ir semestro rekomendacijas, siekiant užtikrinti skaidrumą ir poveikį padėčiai valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Siekiant užkirsti kelią žemynkryptei konvergencijai, valstybių narių, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, turėtų būti reikalaujama patvirtinti reformų ir investicijų planą tose srityse, kurios įvardytos kaip kritinės. Tokiu atveju, pritarus Komisijai, atitinkamos valstybės narės turėtų būti leista iš naujo derėtis dėl kitų fondų, įskaitant, kai tinkama. EGADP, išlaidų planų. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Kaip siūlyta pirmiau, pirmojo SDP rengimo etapo našta, susijusi su papildomu analitiniu ir administraciniu darbu, tiek ES, tiek valstybėms narėms yra pati mažiausia, kokia tik gali būti. Jo metu nesiūloma nustatyti papildomo ataskaitų teikimo visoms valstybėms narėms, taip pat jau galiojančios procedūros nėra papildomos naujomis stebėsenos ir ataskaitų teikimo procedūromis. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Dabartinė socialinių rodiklių suvestinės stebėsenos sistema, parengta Europos socialinių teisių ramsčiui, jau nustatyta, ir ji grindžiama sudėtinga metodika, taikoma aiškinant didelį rodiklių rinkinį. Jie atitinka pagrindines Europos socialinių teisių ramsčio sritis. Taip pat vykdoma Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plano tikslų įgyvendinimo pažangos stebėsena. SDP turėtų būti įtraukta į esamą Europos semestro procesą ir turėtų būti naudojami esami rodikliai (socialinių rodiklių suvestinė). |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Kitame SDP įgyvendinimo etape matavimo aprėptis ir rodikliai turėtų būti plėtojami atsižvelgiant į socialinio disbalanso apibrėžtį, patvirtintą aukštynkryptės socialinės konvergencijos srityje. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Būsimose analizėse ir konsultacijose dėl socialinio disbalanso procedūros turėtų būti atsakyta, kokiu mastu socialinių rodiklių suvestinės stebėsenos rodikliai atitinka visus Europos socialinių teisių ramsčio principus, taip pat kaip sritys, įvardytos kaip kritinės, gali trukdyti aukštynkryptei socialinei konvergencijai. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Bendra valstybių narių būklė, įskaitant ekonominį aspektą, turi esminės įtakos jų gyventojams kylančių socialinių problemų mastui ir dinamikai, taigi ir aukštynkryptei socialinei konvergencijai. Jei norint pasiekti gerų socialinių rezultatų reikia gerų ekonominės veiklos rezultatų, koordinavimo mechanizmai, užtikrinantys ekonominės veiklos rezultatus (Stabilumo ir augimo pakto ir makroekonominio disbalanso procedūros), bus labai svarbūs socialiniams rezultatams. Pirmajame EESRK pasiūlytame etape rengiant SDP atsižvelgiama į pirmiau minėtą požiūrį, kuriuo grindžiama ES fiskalinio ir makroekonominio valdymo logika. |
| --- | --- |

4.18.

5.   Socialinio disbalanso procedūros rengimo iššūkiai ir prioritetai

| 5.1. | Komisija, Taryba, valstybės narės, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos turėtų nuodugniau išanalizuoti ir aptarti tolesnį SDP, sudarančios ES ir valstybių narių integruotos politikos koordinavimo sistemą Europos semestre, taip pat ir kitų ES priemonių plėtojimą, kad jas būtų galima įdiegti lygiagrečiai vykdant fiskalinio ir makroekonominio valdymo reformą (9). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Reikėtų išsamiau išnagrinėti politines, administracines ir ekonomines galimybes įgyvendinti ir plėtoti SDP. Reikėtų stengtis nedubliuoti procedūrų, kad būtų kuo mažiau biurokratizmo ir kad į šį procesą iš tikrųjų būtų įtraukti socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK pabrėžia, kad reikėtų stiprinti EPSCO tarybos vaidmenį įgyvendinant SDP, kad būtų sustiprintas priemonės rezultatų patvirtinimas politiniu lygmeniu. EPSCO tarybos dalyvavimas galėtų būti užtikrintas proceso pabaigoje priimant Tarybos išvadas dėl SDP. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK pabrėžia, kad įgyvendinant SDP labai svarbu iš socialinių rezultatų stebėsenos ir iš to, kokiu mastu valstybėse narėse buvo pasiekti ES socialiniai tikslai, padaryti konkrečias praktines išvadas.






  a) | Pirmoji išvada susijusi su fiskalinio ir makroekonominio valdymo ir SDP koordinavimu. Valstybėms narėms, kurioms taikomos perviršinio deficito procedūros ir (arba) kurioms gresia makroekonominis disbalansas, kurių socialinių rodiklių suvestinėje nurodytos kritinės sritys ir kurios nukrypo nuo socialinių tikslų įgyvendinimo trajektorijos, turėtų būti duotas aiškus ženklas, kad ES remia socialines reformas ir investicijas į nustatytas kritines socialines sritis. Kiekviena valstybė narė savo nuožiūra gali pasiūlyti tinkamiausius sprendimus ir būdus, kaip ištaisyti padėtį kritinėse srityse. |
| --- | --- | --- |

5.4.

a)

Pirmoji išvada susijusi su fiskalinio ir makroekonominio valdymo ir SDP koordinavimu. Valstybėms narėms, kurioms taikomos perviršinio deficito procedūros ir (arba) kurioms gresia makroekonominis disbalansas, kurių socialinių rodiklių suvestinėje nurodytos kritinės sritys ir kurios nukrypo nuo socialinių tikslų įgyvendinimo trajektorijos, turėtų būti duotas aiškus ženklas, kad ES remia socialines reformas ir investicijas į nustatytas kritines socialines sritis. Kiekviena valstybė narė savo nuožiūra gali pasiūlyti tinkamiausius sprendimus ir būdus, kaip ištaisyti padėtį kritinėse srityse.

| b) | Antroji praktinė išvada susijusi su pirmosios išvados taikymu Europos semestro kontekste (10). Europos Komisija į atskirą šalių ataskaitų poskyrį turėtų įtraukti socialinio disbalanso analizę, pagrįstą socialinių rezultatų stebėsena ir pažanga siekiant socialinių tikslų. Ji taip pat turėtų į tai atsižvelgti konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose – tiek preambulėje, tiek pačiose rekomendacijose.
  Šiame procese turėtų būti užtikrintas EPSCO tarybos, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo. |
| --- | --- |

b)

Antroji praktinė išvada susijusi su pirmosios išvados taikymu Europos semestro kontekste (10). Europos Komisija į atskirą šalių ataskaitų poskyrį turėtų įtraukti socialinio disbalanso analizę, pagrįstą socialinių rezultatų stebėsena ir pažanga siekiant socialinių tikslų. Ji taip pat turėtų į tai atsižvelgti konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose – tiek preambulėje, tiek pačiose rekomendacijose.

Šiame procese turėtų būti užtikrintas EPSCO tarybos, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  OL C 286, 2021 7 16, p. 13.

1

(2)  Belgijos ir Ispanijos neoficialus dokumentas prieš Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą.

2

Belgijos ir Ispanijos neoficialus dokumentas prieš Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimą

(3)  Eurostatas, https://ec.europa.eu/eurostat/web/european-pillar-of-social-rights/overview.

3

(4)  EESRK nuomonė Europos semestras ir sanglaudos politika. Naujos Europos strategijos po 2020 m. kūrimas (OL C 353, 2019 10 18, p. 39).

4

Europos semestras ir sanglaudos politika. Naujos Europos strategijos po 2020 m. kūrimas

(5)  OL C 14, 2020 1 15, p. 1.

5

(6)  2023 m. „Eurobarometro“ apklausa Teisingumas, nelygybė ir kartų judumas.

6

Teisingumas, nelygybė ir kartų judumas

(7)  EP 2022 m. rudens apklausa.

7

(8)  2023 m. „Eurobarometro“ apklausa Teisingumas, nelygybė ir kartų judumas.

8

Teisingumas, nelygybė ir kartų judumas

(9)  EESRK nuomonė Europos socialinių teisių ramstis (OL C 125, 2017 4 21, p. 10).

9

Europos socialinių teisių ramstis

(10)  EESRK nuomonė Europos semestras ir sanglaudos politika. Naujos Europos strategijos po 2020 m. kūrimas (OL C 353, 2019 10 18, p. 39).

10

Europos semestras ir sanglaudos politika. Naujos Europos strategijos po 2020 m. kūrimas

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/64 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/64

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Gebėjimų ir įgūdžių ugdymas atsižvelgiant į dvejopą žaliąją ir skaitmeninę pertvarką“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos prašymu)

(2023/C 228/08)

| Pranešėja | Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Justyna Kalina OCHĘDZAN |

Pranešėja

Maria del Carmen BARRERA CHAMORRO

Bendrapranešėjė

Justyna Kalina OCHĘDZAN

| ES Tarybai pirmininkaujančios
  Švedijos prašymas | Raštas, 2022 11 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 149 / 0 / 0 |

ES Tarybai pirmininkaujančios

Švedijos prašymas

Raštas, 2022 11 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

149 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) atkreipia dėmesį į tai, kad dėl skaitmeninės transformacijos didėja nelygybė darbo rinkoje. Visų pirma dėl darbo vietų automatizavimo mažėja vidutinės kvalifikacijos ir vidutinio darbo užmokesčio darbo vietų skaičius, o menkai apmokamų žemos kvalifikacijos darbo vietų daugėja. Taip pat tikimasi, kad atsiras aukštesnės kvalifikacijos gerai apmokamų darbo vietų, ir tai padidins įgūdžių intensyvumą (1). EESRK taip pat pažymi, kad daugelyje sektorių pastebimas vis didesnis darbo jėgos ir įgūdžių trūkumas. EESRK mano, kad veiksmingos galimybės mokytis yra labai svarbus veiksnys siekiant padėti įmonėms ir darbuotojams įveikti šį iššūkį ir tai yra taip pat labai svarbu siekiant užkirsti kelią nelygybei darbo rinkoje, kurią lemia skaitmeninė pertvarka. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pripažįsta, kad pertvarka neturėtų būti vykdoma atleidžiant darbuotojus arba taikant drastiškas darbo rinkos priemones, ir primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares sukurti sistemas, kuriomis būtų labiau skatinama vidaus, o ne išorės pertvarka, ir pagal kurias įmonės ugdytų reikiamus savo darbuotojų įgūdžius ir vengtų atleisti tokių įgūdžių neturinčius darbuotojus. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Švietimas yra žmogaus teisė, kuria jis gali naudotis visą gyvenimą. Todėl EESRK, atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių ramstį, primygtinai ragina valstybes nares (atsižvelgiant į nacionalines darbo santykių sistemas ir švietimo bei mokymo praktiką) įtvirtinti teises į mokymąsi visą gyvenimą, kurios visiems piliečiams suteiktų mokymosi galimybių asmeniniam ir profesiniam tobulėjimui, kad tai taptų pagrindiniu švietimo ir mokymo politikos principu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK ragina siekti, kad galimybė įgyti visapusišką kvalifikaciją atsižvelgiant į dvejopos skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos iššūkius taptų realia visų žmonių teise, grindžiama patvirtintais ir sertifikuotais skaitmeninių, žaliųjų ir aplinkosauginio sąmoningumo įgūdžių mokymais. Todėl įgūdžių ugdymą būtina susieti su apmokamomis mokymosi atostogomis laikantis nacionalinių teisės aktų ir susitarimų. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, kad iniciatyvos, kurių Europos Komisija iki šiol ėmėsi skaitmeninių ir žaliųjų įgūdžių srityje, yra nepakankamos ir jose dalyvauja mažai socialinių partnerių. Todėl Komitetas ragina į 2021–2027 m. ES skaitmeninio švietimo veiksmų planą įtraukti veiksmingas strategijas, kaip su socialiniais partneriais tobulinti visų sektorių darbuotojų ir bedarbių mokymą ir pritaikyti jų įgūdžius, neatsižvelgiant į įmonių dydį. Nacionaliniu lygmeniu nacionaliniai socialiniai partneriai turėtų toliau įgyvendinti Europos pagrindų susitarimą dėl skaitmeninimo (2). EESRK norėtų pabrėžti kolektyvinių derybų, kaip mokymo programų rengimo ir pritaikymo priemonės, vaidmenį. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK ragina užtikrinti, kad kompetentingos institucijos ne tik patvirtintų, bet ir sertifikuotų skaitmeninių ir žaliųjų įgūdžių ir gebėjimų ugdymą. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK primygtinai ragina Komisiją iki 2030 m. sukurti metinį rodiklį, pagal kurį būtų nustatomas suaugusiųjų ir darbuotojų, visų pirma jaunų žmonių, dalyvaujančių žaliųjų įgūdžių, aplinkosauginio sąmoningumo, ekologinės ir aplinkosauginės atsakomybės mokymuose, skaičius, ir jį nustatant atsižvelgti į paprastas ir MVĮ pritaikytas priemones. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina skatinti ir palengvinti esamų mokymosi programų pritaikymą, kad būtų įtraukti įgūdžiai, kurių reikia vykstant dvejopai skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad, siekiant išvengti žaliosios ir skaitmeninės atskirties bei sustiprinti ES konkurencingumą, būtina strategiškai stebėti gebėjimą numatyti būsimus valstybių narių darbo rinkos ir visuomenės mokymo poreikius. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pažymi, kad esama didelių pagrindinių skaitmeninių įgūdžių lygio skirtumų, nuo kurių ypač kenčia nepalankioje padėtyje esančios grupės ir daug suaugusiųjų, ypač vyresnio amžiaus žmonių. Esama skaitmeninės atskirties, todėl rengiant skaitmeninių įgūdžių programas turi būti labiau atsižvelgiama į vyresnio amžiaus žmonių ir kitų nepalankioje padėtyje esančių grupių mokymą, be kita ko, prireikus pritaikant mokymą prie jų poreikių, kad vykstant dvejopai žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Atsižvelgiant į lyčių nelygybę, susijusią su galimybėmis mokytis, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas moterų įtraukimui į tokį mokymą, kad būtų galima prisitaikyti prie skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pripažįsta, kad siekiant teisingos pertvarkos būtina užtikrinti, kad visi turėtų galimybę tobulinti savo pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, susijusius su kasdienėmis užduotimis, taip pat suprasti kibernetinį saugumą, skaitmeninę komunikaciją, duomenų saugumą, asmens duomenų apsaugą ir privatumą internete bei dezinformacijos keliamus pavojus. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Gyvename pokyčių ir permainų laikotarpiu. Viena po kitos kylančios krizės sutampa su dideliais iššūkiais įmonėms, darbo jėgai ir piliečiams, pavyzdžiui, sparčiais darbo rinkos pokyčiais, kuriuos lemia dvejopa skaitmeninė ir žalioji pertvarka. Be to, atsiranda įvairių naujų profesijų, susijusių su dvejopa skaitmenine ir žaliąja pertvarka, dabartinės darbo vietos kinta ir kuriamos naujos. Darbuotojams reikia suteikti priemonių, kad jie galėtų valdyti šiuos pokyčius ir prie jų prisitaikyti, o įmonėms – kad išliktų produktyvios ir konkurencingos. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Šie iššūkiai pasireiškia visais profesinio gyvenimo lygmenimis ir etapais. Taigi ir jaunimui, ir suaugusiesiems, taip pat žemos ir vidutinės kvalifikacijos bei aukštos kvalifikacijos žmonėms kyla sunkumų. Pastebima, kad kai kurioms ankstesnėms žemos kvalifikacijos darbo vietoms užimti dabar reikalingas skaitmeninis mokymas, nes keičiasi būdas įsidarbinti. Be to, tai visų pirma paliečia moteris, nes lyčių skaitmeninis atotrūkis vis dar didėja. Nuo tradicinio bendravimo žodžiu pereinama prie darbo paieškos pagal pasiūlymus, kurie prieinami tik internetu arba specializuotose skaitmeninėse platformose. Tai reiškia, kad pagrindinių skaitmeninių įgūdžių ugdymas turi būti prieinamas visiems gyventojams. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK pažymi, kad vienas iš COVID krizės padarinių – padidėjusi nelygybė darbo rinkoje, ypač dėl to, kad padaugėjo nuotolinio darbo atvejų (3). Pavyzdžiui, tam tikrų profesijų, kurios įprastai siejamos su žemos kvalifikacijos ir mažai apmokamu darbu, atstovai paprastai negali pasinaudoti nuotolinio darbo galimybėmis. Kita vertus, tam tikrų aukštesnės kvalifikacijos profesijų atstovai, ypač biuro darbuotojai, kuriems paprastai mokamas didesnis darbo užmokestis, dažnai turi galimybę dirbti nuotoliniu būdu. Todėl nuotolinis darbas turi apimti galimybę ugdyti skaitmeninius ir aplinkos apsaugos įgūdžius, kad nedidėtų nelygybė ir kad tie, kurie negali dirbti nuotoliniu būdu, galėtų dalyvauti nuotoliniam darbui skirtuose mokymuose. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK atkreipia dėmesį į didėjantį darbo rinkos disbalansą, visų pirma susijusį su vadinamąja didele skaitmenine atskirtimi. Šis reiškinys buvo įvardytas kaip vidutinės kvalifikacijos ir vidutinio darbo užmokesčio darbo vietų skaičiaus sumažėjimas, kurį lėmė darbo vietų automatizavimas, todėl padaugėjo žemos kvalifikacijos menkai apmokamų darbo vietų ir aukštos kvalifikacijos gerai apmokamų darbo vietų. EESRK pabrėžia, kad didėjanti nelygybė kelia pavojų mūsų gerovės valstybės modelio išlikimui. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad Europa susiduria su dideliu demografiniu iššūkiu ir mažėja darbingo amžiaus gyventojų. Tai dar labiau didina darbo jėgos ir įgūdžių trūkumą visuose ekonomikos sektoriuose ir įvairiais įgūdžių lygmenimis. Todėl šioms spragoms šalinti reikia įvairaus lygio įgūdžių turinčių žmonių. Siekiant pašalinti šiuos trūkumus, būtina užtikrinti darbuotojų kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, taip pat, pasitelkiant paramos politiką, skatinti neaktyvių asmenų ir bedarbių dalyvavimą darbo rinkoje. Šiuo atžvilgiu taip pat būtina persvarstyti požiūrį į migracijos politiką. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK pripažįsta, kad pertvarka neturėtų būti vykdoma atleidžiant darbuotojus arba taikant drastiškas darbo rinkos priemones. Sistema turėtų būti tokia, kad būtų atlyginama veikiau už vidaus, o ne išorės pertvarką, kurią vykdydamos įmonės ugdo reikiamus savo darbuotojų įgūdžius ir vengia atleisti tokių įgūdžių neturinčius, turint omenyje, kad tai ypač sunki užduotis MVĮ, kurioms reikia tinkamos valstybių narių finansinės paramos pertvarkai. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK pažymi, kad, populiarėjant nuotoliniam darbui, darbo rinka visame pasaulyje tampa lankstesnė. Tai reiškia, kad neįmanoma konkuruoti dėl mažų Europos darbuotojų sąnaudų, nes dėl mažų pragyvenimo išlaidų ir silpnų kitų šalių valiutų, palyginti su Europos valiuta, mūsų darbuotojai tampa mažiau konkurencingi. Todėl vienintelė galimybė bus konkuruoti dėl daugiau ir geresnių Europos darbuotojų įgūdžių ir gebėjimų. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Svarbu, kad pagal įvairių formų sutartinius santykius dirbantys darbuotojai turėtų galimybę mokytis, kad galėtų išlaikyti savo įgūdžius ir įsidarbinamumo galimybes, atsižvelgiant į šias naujas darbo rinkos realijas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad laikotarpis tarp naujo įgūdžio atsiradimo ir didelės jo paklausos darbo rinkoje vis trumpėja. Tam reikia didelio gebėjimo prisitaikyti, aktyviai veikti ir būtinai mažinti biurokratizmą, susijusį su švietimo ir mokymo prieinamumu viešosiose institucijose. Taip pat pabrėžiama, kad svarbu laiku ir veiksmingai atnaujinti švietimo ir mokymo programas, atsižvelgiant į naujus ir atsirandančius įgūdžių poreikius, ir kad šiuo tikslu reikia tvirtesnio Vyriausybių, socialinių partnerių, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjų ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimo. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESRK pažymi, kad, kadangi Europos darbo rinkose yra labai daug darbo vietų, kuriose reikia atlikti įprastas ir nesudėtingas užduotis, 55 % suaugusių darbuotojų ES neišnaudoja visų savo įgūdžių darbe ir 28 % turi aukštesnę kvalifikaciją nei reikia darbui atlikti. Reikėtų pažymėti, kad taip švaistant žmogiškojo kapitalo potencialą mokamas mažesnis darbo užmokestis ir menkėja dirbančių asmenų gerovė. CEDEFOP ataskaitose pabrėžiama, kad įdarbinimo sunkumai arba įgūdžių neatitikimas taip pat gali iš esmės atspindėti prastą darbo kokybę (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Sprendžiant ekonomikos skaitmeninės pertvarkos uždavinį reikėtų sutelkti dėmesį ne tik į tai, kaip pagerinti visų darbuotojų pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, bet ir į turimų įgūdžių skaitmeninimą ir galimybes įgyti aukštesnio lygio skaitmeninių įgūdžių. Reikia sutelkti pastangas, kad būtų pakeisti įprastiniai įgūdžiai, kuriuos būtų galima naudoti skaitmeniniame pasaulyje. Skaitmeninių gebėjimų sąvoka yra kompleksinio pobūdžio ir reiškia gebėjimą integruoti skaitmeninius aspektus į kitus gebėjimus. Tam reikia pakankamų įgūdžių ir žinių apie skaitmeninį pasaulį, taip pat pakankamo konkrečių profesinių įgūdžių ugdymo. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Žalioji pertvarka yra nemenkas iššūkis darbo rinkai ir įgūdžių reikalavimams. Dėl būtino priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir verslo modelių pritaikymo prie tvarumo poreikių, susijusių su Europos žaliuoju kursu, keisis visų sektorių veikimo būdas (5). Šiame dokumente pabrėžiama, kad pramonės strategijoje būtina atkreipti dėmesį į poveikį darbo jėgai, taip pat į mokymą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą. Šis poveikis turėtų būti analizuojamas kartu su socialiniais partneriais ir visuomet siekiant jį numatyti, kad būtų išvengta nepageidaujamo poveikio užimtumui ir ekonomikai. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Skaitmeninė ir žalioji pertvarka yra „revoliucija“, savo poveikiu prilygstanti XX a. pradžios pramonės revoliucijai. Skaitmeninimas daro arba darys poveikį visoms profesijoms ir organizacijoms, taip pat būtinoms priemonėms, kurių reikės imtis, kad pramonės, amatų, žemės ūkio, prekybos ar paslaugų gamyba būtų kuo švaresnė. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti MVĮ ir labai mažoms įmonėms, kurias reikia remti ir kurioms reikia padėti skiriant tiek žmogiškųjų, tiek finansinių išteklių. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESRK mano, kad siekiant teisingos žaliosios pertvarkos visuose susijusiuose pramonės sektoriuose reikės žaliųjų įgūdžių ugdymo ir švietimo. Kyla trys pagrindiniai uždaviniai:






  — | pritaikyti dabartinius įgūdžius prie sektorių poreikių jų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo procese ir prie naujų energijos šaltinių keliamų iššūkių, |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

pritaikyti dabartinius įgūdžius prie sektorių poreikių jų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo procese ir prie naujų energijos šaltinių keliamų iššūkių,

| — | ugdyti įgūdžius, reikalingus visoms tvarioms ir ekologiškoms darbo vietoms, |
| --- | --- |

—

ugdyti įgūdžius, reikalingus visoms tvarioms ir ekologiškoms darbo vietoms,

| — | didinti informuotumą siekiant sumažinti anglies pėdsaką darbo vietoje. |
| --- | --- |

—

didinti informuotumą siekiant sumažinti anglies pėdsaką darbo vietoje.

| 2.15. | Siekiant teisingos pertvarkos ir laikantis Europos socialinių teisių ramsčio, visiems žmonėms turi būti užtikrintos vienodos galimybės dalyvauti kokybiškame mokyme ir mokytis visą gyvenimą darbo vietoje ir už jos ribų ir įgyti žinių, susijusių su skaitmeninėmis ir žaliosiomis technologijomis, reikalingų dabartinėms ir būsimoms profesijoms. Laikantis valstybių narių nacionalinės ir sektorių praktikos, darbuotojams turėtų būti teikiama veiksminga parama (profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimas, mokymosi atostogos ir t. t.), kad jie galėtų tobulinti šiuos įgūdžius, taip pat šiuo tikslu būtina teikti finansinę paramą įmonėms. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | Dėl dvejopos skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos keičiasi esamos darbo vietos ir kuriamos naujos. Kokybiškos darbo vietos ir sąžiningos darbo ir darbo užmokesčio sąlygos yra būtina teisingos pertvarkos, kuria sudaromos sąlygos ilgalaikiam skaitmeninimui ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui, kartu užtikrinant tvarų ekonomikos augimą, našumą ir inovacijas, sąlyga. Įgūdžių, kaip įmonių konkurencingumo veiksnio, vertė taip pat yra labai svarbi rengiant perkvalifikavimo iniciatyvas bei užtikrinant darbuotojams veiksmingas galimybes mokytis. Vienintelis būdas pasiekti šiuos tikslus – mokymasis visą gyvenimą, įgyjant naujų skaitmeninių ir skaitmenizuotų įgūdžių, taip pat žaliųjų įgūdžių. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Visų amžiaus grupių profesinis tobulėjimas yra labai svarbus siekiant teisingos dvejopos skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos. Todėl EESRK ragina į 2021–2027 m. ES skaitmeninio švietimo veiksmų planą ir pasiūlymus dėl Tarybos rekomendacijų dėl skaitmeninių įgūdžių ir skaitmeninio mokymo įtraukti veiksmingas strategijas, skirtas visų sektorių darbuotojų ir bedarbių mokymui tobulinti ir įgūdžiams pritaikyti, neatsižvelgiant į įmonių dydį. Skaitmeninių įgūdžių ugdymas turi būti pritaikytas prie kiekvienos profesijos ir sektoriaus poreikių, kartu atsižvelgiant į profesinės veiklos ir šeimos gyvenimo derinimą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pripažįsta, kad naujų įgūdžių ugdymas ir įgūdžių pritaikymas prie naujų skaitmeninių ir žaliųjų iššūkių yra bendra visos visuomenės atsakomybė. Šiuo atžvilgiu Europos Komisija pažymi, kad 90 % mokymų darbo vietoje finansuoja įmonės (6). Valstybės, pilietinės visuomenės organizacijos ir įmonės per savo sektorių asociacijas ir individualiai turi parengti skaitmeninimo skatinimo ir žaliųjų tikslų įgyvendinimo strategijas, kuriomis būtų remiamas įgūdžių tobulinimas. Reikėtų nuodugniai išnagrinėti gerus nacionalinių mokymo finansavimo mechanizmų ir strategijų kolektyvinėse sutartyse pavyzdžius ir jais dalytis kaip gerąja patirtimi (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK palankiai vertina Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos verslo konfederacijos („Business Europe“), Europos viešąsias ir bendrojo intereso paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centro ir Europos amatų, mažų ir vidutinių įmonių asociacijos („SMEUnited“) pasirašytą Europos bendrąjį susitarimą dėl skaitmeninimo (8), kuriame teigiama, kad „kai darbdavys prašo darbuotojo dalyvauti su darbu susijusiuose mokymuose, kurie tiesiogiai susiję su įmonės skaitmenine pertvarka, už mokymus sumoka darbdavys arba jie apmokami pagal kolektyvinę sutartį ar nacionalinę praktiką. Šie mokymai gali vykti įmonėje arba už jos ribų, darbdaviui ir darbuotojui patogiu ir suderintu laiku ir, kiek įmanoma, darbo valandomis. Jei mokymai vyksta ne darbo valandomis, turėtų būti numatyta atitinkama kompensacija“. EESRK ragina į šiuos principus atsižvelgti rengiant 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planą. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK pripažįsta, kad siekiant teisingos pertvarkos būtina užtikrinti, kad visi turėtų galimybę tobulinti savo pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, susijusius su kasdienėmis užduotimis, taip pat suprasti kibernetinį saugumą, skaitmeninę komunikaciją, duomenų saugumą, asmens duomenų apsaugą ir privatumą internete bei dezinformacijos keliamus pavojus. Todėl EESRK ragina kompetentingas institucijas pripažinti ir sertifikuoti skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimų ugdymą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK pritaria Tarybos rekomendacijai dėl mokymosi siekiant aplinkos tvarumo (9), kiek tai susiję su skaitmeniniais mikrokredencialais, tačiau nurodo, kad jie turi papildyti išsamius diplomus ir sertifikatus. Be to, EESRK pažymi, kad jų kokybė turi būti užtikrinta ir sertifikuota, o ne tik patvirtinta, kad jie taip pat galėtų atlikti svarbų vaidmenį patvirtinant formalųjį ir neformalųjį mokymąsi. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pripažįsta, kad, siekiant užtikrinti teisingą pertvarką, įgūdžių ugdymą būtina susieti su mokamomis mokymosi atostogomis, laikantis nacionalinių teisės aktų ir susitarimų. Tai turėtų suteikti darbuotojams galimybę dalyvauti karjeros vystymo programose ir kursuose, susijusiuose su naujomis žaliosiomis ir skaitmeninėmis darbo vietomis, kartu sudarant sąlygas derinti darbo veiklą ir šeimos gyvenimą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Atsižvelgdamas į Europos Komisijos įsipareigojimą parengti Europos tvarumo kompetencijos sistemą (10), kuria būtų prisidedama prie žinių, įgūdžių ir požiūrių į klimato kaitą ir darnų vystymąsi plėtojimo ir vertinimo, EESRK ragina Komisiją nustatyti konkrečius sprendimus, kaip užtikrinti, kad darbo ieškantys asmenys ir darbuotojai galėtų veiksmingai naudotis kokybišku ir įtraukiu profesiniu mokymu, kuris padėtų jiems įgyti dvejopai žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai reikalingų įgūdžių. Todėl raginama didinti mokymo veiksmingumą ir gerinti kokybę, kad visiems būtų užtikrintas kokybiškas, įtraukus mokymas vienodomis sąlygomis. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK ragina Komisiją iki 2030 m. sukurti metinį rodiklį, pagal kurį būtų nustatomas suaugusiųjų ir darbuotojų, visų pirma jaunų žmonių, dalyvaujančių žaliųjų įgūdžių, aplinkosauginio sąmoningumo, ekologinės ir aplinkosauginės atsakomybės mokymuose, skaičius, ir jį nustatant atsižvelgti į paprastas ir MVĮ pritaikytas priemones. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Dabartinės mokymo programos turi būti pritaikytos prie naujų iššūkių. Todėl EESRK ragina skatinti ir palengvinti esamų mokymosi programų pritaikymą, kad į jas būtų įtraukti įgūdžiai, kurių reikia vykstant žaliajai pertvarkai, ir rengti šių dalykų mokytojus. Į profesinį mokymą turėtų būti įtrauktas mokymas aplinkosauginės atsakomybės ir informuotumo apie klimatą klausimais. Labai svarbu įvertinti ir sertifikuoti mokymo kursus. EESRK ragina Europos Komisiją skatinti valstybes nares imtis būtinų priemonių, kad darbo ieškantys asmenys ir darbuotojai turėtų galimybę gauti kokybišką, įvertintą ir sertifikuotą mokymą. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Būtina turėti informacijos apie visus veiklos sektorius ir užtikrinti jų matomumą. Geroji patirtis galėtų būti nustatyta remiantis tuo, kas jau yra padaryta Europoje ir kai kuriose ES šalyse informavimo ir darbo vietų ir įgūdžių stebėsenos srityse, siekiant įvertinti būsimus poreikius, didinti informuotumą ir įtraukti darbuotojus bei įmones, kad kartu būtų kuriami perspektyvūs veiksmų ir naujų talentų pritraukimo scenarijai. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | EESRK mano, kad labai svarbu strategiškai stebėti įgūdžių poreikius, kad būtų galima numatyti būsimus valstybių narių darbo rinkos ir visuomenės mokymo poreikius, išvengti žaliosios ir skaitmeninės atskirties ir sustiprinti ES konkurencingumą. Socialiniai partneriai, pilietinė visuomenė ir valstybinės užimtumo tarnybos turi atlikti pagrindinį vaidmenį analizuojant ir nustatant poreikius. Jie turėtų dalyvauti numatant įgūdžių poreikius ir žinoti, ar siūlomas mokymas atitinka įmonių reikalaujamus įgūdžius, darbo rinką ir tendencijas, įskaitant teritorinį lygmenį. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Skaitmeniniai ir žalieji įgūdžiai bei gebėjimai

| 4.1. | EESRK siūlo įtraukti darnaus vystymosi aspektą į švietimo ir mokymo politiką ir programas, pavyzdžiui, Europos švietimo erdvę ir Skaitmeninio švietimo veiksmų planą, atsižvelgiant, be kita ko, į 4.7 darnaus vystymosi tikslą. Tai reiškia, kad švietimas ir mokymas darnaus vystymosi srityje turi būti įtraukti į programas „Erasmus+“, ESF+ ir „Europos horizontas“ ir turi būti sukurta šių programų sinergija. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK pabrėžia, kad investuoti į žmones ir plėsti mokymosi visą gyvenimą galimybes yra ne mažiau svarbu nei investuoti į skaitmenines, žaliąsias ir tvarias technologijas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK ragina sprendimus priimančius asmenis labiau remti mokytojus ir pedagogus, kad jie galėtų diegti skaitmenines, žaliąsias ir tvarias technologijas mokymosi aplinkoje, investuojant į jų pradinį ir tęstinį profesinį tobulėjimą, taip pat į jų pačių skaitmeninius ir žaliuosius įgūdžius ir gebėjimus. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK ragina investuoti į ilgesnio laikotarpio tarpdalykinius ir nešališkus įvairių skaitmeninių technologijų aspektų švietimo srityje mokslinius tyrimus, susiejant edukologijos, pedagogikos, psichologijos, sociologijos, neurologijos, inžinerijos ir informatikos mokslus, kad būtų galima toliau tirti, kaip vaikų protas vystosi skaitmeniniame pasaulyje. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK ragina laikytis visapusiško požiūrio į skaitmenines strategijas, kuriomis skatinamas pagrindinių įgūdžių, kurie yra socialinės sanglaudos kertinis akmuo, ugdymas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK palankiai vertina Europos įgūdžių metus ir atkreipia dėmesį į platesnį požiūrį į skaitmeninių ir žaliųjų įgūdžių ugdymą. Tačiau labai svarbu panaikinti pagrindinių skaitmeninių įgūdžių spragas, nes tokių įgūdžių turi tik 54 % europiečių, o Europos skaitmeninio dešimtmečio tiksluose numatyta, kad iki 2030 m. 80 % europiečių turės bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius. EESRK pripažįsta, kad reikia remti įgūdžių ugdymą, kad būtų patenkinti poreikiai, susiję su naujų technologijų, pavyzdžiui, didžiųjų duomenų analizės, dirbtinio intelekto ir kibernetinio saugumo, diegimu. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK mano, kad skaitmeninio pilietiškumo ugdymas yra būtina sąlyga siekiant užtikrinti aktyvų visų besimokančiųjų dalyvavimą visuomenės gyvenime. Vykdant dvejopą pertvarką ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas lyčių nelygybei, susijusiai su moterų galimybėmis mokytis. Daugumos gyventojų negalima palikti nuošalyje dėl to, kad nesilaikoma lyčių aspektu grindžiamo požiūrio. Todėl reikėtų labiau propaguoti Europos skaitmeninių įgūdžių sistemą („DigComp 2.0“), kad ją pripažintų įvairūs mokymosi paslaugų teikėjai bei švietimo ir mokymo srities suinteresuotieji subjektai ir taip būtų skatinamas platesnis gebėjimų, reikalingų norint tapti skaitmeniniu piliečiu, rinkinys. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EESRK pažymi, kad prieigos prie skaitmeninių išteklių ir skaitmeninių įgūdžių ugdymo spragos yra susijusios su socialine ir ekonomine aplinka. Regioniniai ir socialiniai bei ekonominiai skirtumai turi būti mažinami užtikrinant tikslinę paramą nepalankiausioje padėtyje esančioms grupėms ir skiriant dėmesį kaimo vietovėms. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK ragina skatinti nustatyti naudojamų skaitmeninių priemonių sąveikumo ir atvirų protokolų principus, kad būtų skatinama demokratiškesnė internetinė mokymosi erdvė ir įsitvirtinusioms tradicinėms skaitmeninėms priemonėms alternatyvios skaitmeninės priemonės, leidžiančios bendrai kurti mokymąsi ir turinį. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Skaitmeninių įgūdžių ugdymas turėtų būti stebimas pasitelkiant Europos semestrą ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, siekiant užtikrinti, kad bet koks finansavimas, naudojamas skaitmeninės infrastruktūros spragoms šalinti, būtų grindžiamas tinkama mokymosi politika, skirta skaitmeniniams įgūdžiams ugdyti. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK pripažįsta, kad pilietinės visuomenės organizacijos ir MVĮ patiria sunkumų prisitaikydamos prie skaitmeninės pertvarkos dėl nepakankamų skaitmeninimui skirtų išteklių arba netinkamo mokymo. Reikėtų sudaryti geresnes sąlygas gauti finansavimą, skatinti tarpusavio mokymosi veiksmus ir dalijimąsi skaitmeniniais ištekliais šiame sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kad pilietinės visuomenės organizacijos veikia kaip visiems skirto švietimo ir mokymo tarpininkės arba teikėjos. Be to, turėtų būti skatinama prieiga prie nemokamos programinės įrangos, siekiant užtikrinti laisvą prieigą, demokratiškai bendrai kurti interneto erdves ir skatinti alternatyvius skaitmeninius išteklius, kurie atveria interneto erdvę visiems. |
| --- | --- |

4.11.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.cedefop.europa.eu/en/news/more-employment-higher-skills-demand

1

(2)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf

2

(3)  https://www.businessinsider.com/service-industry-work-from-home-remote-madrid-london-paris-berlin-2021-2?r=US&IR=T

3

(4)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3092_en.pdf

4

(5)  2020 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos žaliojo kurso.

5

(6)  Suaugusiųjų mokymosi statistinė ataskaita, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8337&furtherPubs=yes.

6

(7)  Pvz., Scuola Edile finansavimas statybų sektoriuje Italijoje pagal kolektyvinę sektoriaus sutartį arba Fondi Interprofi, specialūs fondai mokymo veiklai MVĮ finansuoti, dėl kurių kolektyvinėse sutartyse susitarė socialiniai partneriai.

7

Scuola Edile

Fondi Interprofi

(8)  http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2020/07/Final-22-06-20-with-signatures_Agreement-on-Digitalisation-2020.pdf

8

(9)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2022-INIT/lt/pdf

9

(10)  https://joint-research-centre.ec.europa.eu/greencomp-european-sustainability-competence-framework_en

10

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/71

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Europos neįgaliojo kortelė“

(Europos Komisijos prašymu parengta tiriamoji nuomonė)

(2023/C 228/09)

| Pranešėjas | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Pranešėjas

Ioannis VARDAKASTANIS

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisijos prašymas parengti tiriamąją nuomonę, 2023 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 11 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2023 4 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 135 / 2 / 3 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisijos prašymas parengti tiriamąją nuomonę, 2023 1 20

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 11 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2023 4 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

135 / 2 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Europos Komisijos pavyzdinę iniciatyvą, kurią įgyvendinant bus pradėta naudoti Europos neįgaliojo kortelė, suteikianti neįgaliesiems teisę laisvai judėti ir apsigyventi visoje ES, nes bus lengviau tarpusavyje pripažįstamas kortelės turėtojų neįgalumo statusas. Neįgaliųjų judėjimas jau seniai prašo sukurti Europos neįgaliojo kortelę ir tai yra labai svarbus jo prioritetas, nes vis dar esama judėjimo laisvės apribojimų, kuriuos lemia negalios nepripažinimas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pabrėžia, kad nesant negalios tarpusavio pripažinimo neįgaliesiems trukdoma naudotis paramos priemonėmis ir kartu tiesiogiai užkertamas kelias naudotis savo teisėmis keliauti ir (arba) persikelti į kitas ES šalis. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK supranta, kad geriau užtikrinus šią judėjimo laisvę negalios tarpusavio pripažinimu būtų sparčiau kuriama bendra europinė tapatybė ir būtų užtikrintas didesnis nuoseklumas neįgaliesiems, padidėtų paslaugų teikėjų informuotumas apie nepakankamą prieinamumą ir ilgainiui pagerėtų prieinamumas. Kartu tai bus naudinga ir patiems paslaugų teikėjams, nes padidės lankytojų skaičius. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Europos neįgaliojo kortelė taip pat sustiprins įvairių nacionalinių valdžios institucijų ir Vyriausybės įstaigų bendradarbiavimą siekiant didinti informuotumą negalios klausimais, o kai kuriems nematomą negalią turintiems asmenims bus suteikta priemonė, leisianti lengviau naudotis lengvatomis ir paslaugomis neprivalant paaiškinti, kokia jų negalia. Ji taip pat palengvins paslaugų teikimą neįgaliesiems valstybėse narėse, kurios neturi nacionalinės neįgaliojo kortelės, nes tai bus dokumentas, kuriuo jie galės naudotis kaip negalios įrodymu ir nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK pabrėžia, kad pradedant naudoti Europos neįgaliojo kortelę svarbu kartu taikyti Europos ir nacionalinio lygmens priemones, skirtas bendram apstatytos aplinkos, transporto, paslaugų ir prekių prieinamumui gerinti pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2019/882 (1), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/2102 (2), reglamentus dėl transporto prieinamumo (3) ir susijusius prieinamumo standartus. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija siūlo teisėkūros iniciatyvą dėl Europos neįgaliojo kortelės, ir ragina Europos Komisiją pasiūlyti reglamentą, nes tai yra tinkamesnė priemonė siekiant užtikrinti taikymo lankstumą ir išvengti įgyvendinimo skirtumų nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad Europos neįgaliojo kortelė suteiktų galimybę naudotis visų rūšių paslaugomis, lengvatomis ir nuolaidomis, kurios jau užtikrinamos nacionaliniu lygmeniu ir kurios pripažįstamos visomis tiek viešųjų, tiek privačių subjektų teikiamomis paslaugomis neįgaliesiems sudarant lengvatines sąlygas ar neįgaliesiems pritaikytas sąlygas. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK rekomenduoja, kad taikant Europos neįgaliojo kortelę būtų galima suteikti galimybę laikinai naudotis lengvatomis, susijusiomis su viešąja socialine politika ir (arba) nacionalinėmis socialinės apsaugos sistemomis, kai neįgalus asmuo persikelia į valstybę narę studijuoti ar dirbti, bent jau negalios pakartotinio vertinimo ir patvirtinimo laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Pripažįstant negalią pagal Europos neįgaliojo kortelę iš valstybių narių nereikalaujama suvienodinti negalios vertinimo modelius, tačiau valstybės narės raginamos tobulinti dabartines sistemas, kurios visų pirma pagrįstos medicininiu požiūriu, kad jos labiau atitiktų JT NTK nuostatas atitinkančius modelius. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK mano, kad kortelė turi būti fizinės formos su skaitmeninėmis galimybėmis, visiškai prieinama ir standartinio tapatybės kortelės dydžio, įskaitant informaciją apie asmeninę pagalbą ir (arba) kortelės savininką lydintį asmenį. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK siūlo teisės aktuose dėl Europos neįgaliojo kortelės numatyti ES lygmens visapusiškai prieinamą interneto svetainę, kurioje būtų pateikta lengvai skaitoma versija ir versija gestų kalba, visomis ES kalbomis, ir praktinė informacija apie kiekvieną šalį. Juose taip pat turi būti numatytos ES ir nacionalinės informuotumo didinimo kampanijos visomis ES kalbomis, skirtos plačiajai visuomenei, potencialiems kortelės naudotojams ir paslaugų teikėjams. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK pritaria pasiūlymui parengti naujus teisės aktus dėl ES neįgaliųjų automobilių stovėjimo kortelės kartu su pasiūlymu dėl Europos neįgaliojo kortelės. Vis dėlto jis ragina Komisiją atsižvelgti į tai, kad visais atvejais abi kortelės turi būti fiziškai atskiros. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK pabrėžia, kad ES institucijoms svarbu išlaikyti glaudų bendradarbiavimą su neįgaliaisiais, taip pat su ES lygmens, nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos neįgaliesiems atstovaujančiomis organizacijomis rengiant, įgyvendinant ir vėliau vertinant Europos neįgaliojo kortelę. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK nuomone, Europos neįgaliojo kortelė visiškai atitinka Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (BDAR) (4)
  ir ja apsaugomi naudotojo asmens duomenys. Komitetas prašo Komisijos siūlomais teisės aktais, susijusiais su Europos neįgaliojo kortelės kūrimu ir naudojimu, užtikrinti aukšto lygio šių duomenų apsaugą, taip pat saugumo ir kovos su klastojimu priemones. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnį Sąjungos piliečio statusas suteikia teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje (5). Neįgaliųjų atveju šią teisę gina Europos Sąjungos ir 27 valstybių narių ratifikuota Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija (JT NTK), kurios 18 straipsnyje nustatyta judėjimo laisvė, laisvė pasirinkti gyvenamąją vietą ir teisė į pilietybę tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir kitiems asmenims. Negalią suvokiant kaip įvairius sutrikimus, kurie kartu su kitomis įvairiomis kliūtimis gali trukdyti visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti visuomenės gyvenime lygiomis sąlygomis su kitais asmenimis (6), visa visuomenė, visų pirma vykdant nacionalinę ir Europos viešąją politiką, yra atsakinga už šios teisės apsaugą ir veiksmingą jos įgyvendinimo užtikrinimą. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pagal šią sistemą paramos, pagalbos, prieinamumo priemonių, specialių paslaugų, tinkamų sąlygų sudarymo, pozityvių veiksmų ir kitų lengvatų užtikrinimas neįgaliesiems yra priemonės, kuriomis užtikrinamas vienodas naudojimasis teisėmis ir šalinamos kliūtys. Taigi nepripažįstant negalios trukdoma naudotis šiomis paramos priemonėmis ir kartu tiesiogiai užkertamas kelias 87 milijonams ES gyvenančių neįgaliųjų naudotis teisėmis keliauti ir (arba) persikelti į kitas ES šalis. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija siūlo teisėkūros iniciatyvą dėl Europos neįgaliojo kortelės, ir primygtinai rekomenduoja, kad Europos neįgaliojo kortelė būtų sukurta parengiant reglamentą, kuris būtų greitai, veiksmingai ir vienodai taikomas visose valstybėse narėse. Reglamentas yra tinkamesnė priemonė siekiant užtikrinti taikymo lankstumą ir išvengti įgyvendinimo skirtumų nacionaliniu lygmeniu. Teisės aktas negali būti rekomendacinio pobūdžio, nes tai neleistų kortelės taikyti visuotinai ir vienodai. Direktyvos atveju kiltų didelė rizika, kad terminas, kurio reikia jai perkelti į nacionalinę teisę, gali būti pratęstas neapibrėžtam laikui, todėl gali susidaryti situacija, kai Europos neįgaliojo kortelė kai kuriose valstybėse narėse galios, o kitose ES šalyse nebus tinkamų teisės aktų, pagal kuriuos būtų galima naudotis jos teikiamomis lengvatomis. Kita vertus, reglamentas iš karto įsigaliotų kiekvienoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Taigi Europos neįgaliojo kortelė, padedanti šalinti kliūtis neįgaliesiems laisvai judėti ES, būtų veiksminga ir turėtų Europos neįgaliojo paso savybes, leidžiančias nustatyti visas teisėtai priklausančias paslaugas ir lengvatas ir vėliau jomis naudotis. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK mano, kad 2016–2019 m. aštuoniose valstybėse narėse pradėtas bandomasis projektas parodė kortelės įgyvendinamumą ir jos naudotojams teikiamas galimybes, taip pat lengvesnį judumą suteikdama galimybę naudotis palankiomis sąlygomis, susijusiomis su tam tikromis paslaugomis, kuriomis jau gali naudotis priimančiosios valstybės narės neįgalieji. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Šis veiksmingumas išsamiai aprašytas 2021 m. parengtame bandomojo projekto vertinime (7). Pavyzdžiui, galimybė naudotis kortele paskatino neįgaliuosius aktyviau dalyvauti kultūros ir laisvalaikio sektoriuose, padidėjo tarpvalstybinis judumas ir daugelis jos naudotojų galėjo įgyti daugiau keliavimo patirties užsienyje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tačiau vertinimas taip pat parodė, kad naudotojai prašė išplėsti galimybes ir sektorių aprėptį, įskaitant transporto sektorių. Be to, buvo manoma, kad labai reikalingos informuotumo didinimo kampanijos, kad potencialūs naudotojai geriau suprastų naujas galimybes, o paslaugų teikėjai galėtų pripažinti kortelę ir su ja susijusias nuolaidas bei paslaugas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Vertinimo ataskaitoje aiškiai nurodomos ne tik galimybės, bet ir neįgaliųjų pageidavimai bei galimos spragos, kurios gali kilti naudojant Europos neįgaliojo kortelę, jei sektorių aprėptis bus ribota. Todėl EESRK pabrėžia, kad Europos neįgaliojo kortelės naudotojams svarbu suteikti galimybę naudotis visų rūšių paslaugomis, lengvatomis ir nuolaidomis, kurios jau teikiamos nacionaliniu lygmeniu ir kurios pripažįstamos visomis tiek viešųjų, tiek privačių subjektų teikiamomis paslaugomis užtikrinant lengvatines sąlygas ar neįgaliesiems pritaikytas sąlygas. Komitetas mano, kad teisės akte neturėtų būti nustatytas ribotas sektorių sąrašas: jis turėtų būti taikomas visoms ES bendrosios rinkos paslaugoms, nes sudarant sąrašą būtų numatyta daugybė išimčių, todėl išliktų dauguma dabartinių kliūčių ir būtų ribojamas jo veiksmingumas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK mano, kad, kalbant apie lengvatų, susijusių su viešąja socialine politika ir (arba) nacionalinėmis socialinės apsaugos sistemomis, tokių kaip tiesioginė ekonominė parama, asmeninės pagalbos teikimas, parama studentams ar su darbu susijusios išmokos įmonėms, įdarbinančioms neįgalius darbuotojus, aprėptį, Europos neįgaliojo kortele turėtų būti suteikta galimybė laikinai teikti tokias paslaugas, kai neįgalus asmuo persikėlė į valstybę narę studijuoti ar dirbti, bent jau negalios pakartotinio vertinimo ir patvirtinimo laikotarpiu. Tai reiškia, kad neįgalieji, persikeliantys į kitą valstybę narę dirbti ar studijuoti (pavyzdžiui, pagal programą „Erasmus+“), turės galimybę vienodomis sąlygomis gauti bet kokią darbui ar studijoms reikalingą paramą. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EESRK pabrėžia, kad Europos neįgaliojo kortelė visiškai atitinka Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (BDAR) ir ja užtikrinama naudotojo asmens duomenų apsauga, nes naudojant šį dokumentą paslaugoms ir lengvatoms gauti asmuo apsaugomas nuo pareigos pateikti ir nurodyti asmens duomenis, visų pirma negalios vertinimą ir asmens sveikatos duomenis. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pasiūlymas dėl Europos neįgaliojo kortelės turėtų apimti vykdymo užtikrinimo ir stebėsenos sistemos įdiegimą, kad būtų užtikrintas sklandus ir veiksmingas jos įgyvendinimas, taip pat struktūrą, skirtą naudotojų skundams ir prašymams perduoti ir tvarkyti. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EESRK supranta, kad pripažįstant negalią pagal Europos neįgaliojo kortelę nereikalaujama valstybėse narėse suvienodinti vertinimo modelius. Vis dėlto valstybės narės raginamos tobulinti dabartines sistemas, kurios visų pirma pagrįstos medicininiu požiūriu, kad jos labiau atitiktų JT NTK nuostatas atitinkančius modelius. Remiantis naujausiu Europos Parlamento tyrimu dėl negalios vertinimo, tarpusavio pripažinimo ir Europos neįgaliojo kortelės, tvirtai sutariama, kad reikia tobulinti bendrų principų priėmimą ir labiau suderinti negalios vertinimą, negalios apibrėžtis ir tarpusavio pripažinimą. Be to, Komitetas supranta, kad pagal esamas vertinimo sistemas daugiau dėmesio skiriama individualioms, o ne aplinkos ypatybėms, daugiausia remiantis medicinos žiniomis arba asmenų, gyvenančių kitaip nei likusi visuomenė, tyrimais, o ne labiau holistiniu požiūriu, kai atsižvelgiama į realias žmonių gyvenimo situacijas (8). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK mano, kad, kalbant apie formatą, kortelė turi būti fizinė su skaitmeninėmis galimybėmis, pavyzdžiui, QR kodas ir (arba) elektroninis lustas, susietas su negalios vertinimo duomenimis, būtų naudingas papildomas elementas. Ši fizinė kortelė turi būti visapusiškai prieinama, su Brailio raštu ir standartinio tapatybės kortelės dydžio. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Europos neįgaliojo kortelės projekte turi būti numatyta sukurti ES lygmens interneto svetainę, kurioje būtų pateikta praktinė informacija apie kiekvieną šalį, pavyzdžiui, kur gauti kortelę ir kaip ji veikia. ES interneto svetainė turėtų būti prieinama visomis kalbomis ir turi būti užtikrinta aukščiausio lygio atitiktis (AAA) žiniatinklio turinio prieinamumo gairėms (9), kurioje būtų lengvai skaitoma versija ir versija gestų kalba; tas pats pasakytina apie nacionalines interneto svetaines ir visą kortelės įsigijimo procesą. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Europos neįgaliojo kortelėje taip pat turėtų būti pateikta informacija apie asmeninę pagalbą ir (arba) kortelės savininką lydinčius asmenis, kad jiems būtų galima taikyti lengvatas ir paramą, kai tai taikytina. Ši informacija gali būti išreikšta konkrečiu simboliu arba nurodyta fizinėje kortelėje. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK mano, kad naudojimasis Europos neįgaliojo kortele turi būti savanoriškas, o teisės aktuose turi būti įtvirtinta, kad kiekvienas neįgalusis gali pats nuspręsti, ar prašyti išduoti kortelę, ir niekada neturėtų būti privaloma turėti tokią kortelę negaliai įrodyti. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK ragina Komisiją numatyti finansavimo priemonę Europos neįgaliojo kortelei visose ES valstybėse narėse sukurti, įskaitant ES lygmens interneto svetainę. Vėliau turi būti užtikrintas tolesnis finansavimas, skirtas kortelės spausdinimui ir išdavimui, personalui, komunikacijai ir interneto svetainės bei susijusių priemonių, pavyzdžiui, galimų mobiliųjų programėlių, priežiūrai. Tai būtų galima padaryti toliau naudojantis ES finansavimo priemone ir (arba) nacionaliniais finansavimo šaltiniais. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komunikacija ir informuotumo apie Europos neįgaliojo kortelę didinimas yra itin svarbūs siekiant užtikrinti, kad apie ją sužinotų visi potencialūs naudos gavėjai ir paslaugų teikėjai. Pradedant naudoti kortelę turėtų būti rengiamos ES ir nacionalinės informuotumo didinimo kampanijos, skirtos plačiajai visuomenei, kad potencialūs kortelių naudotojai galėtų dėl jos kreiptis, o paslaugų teikėjai – prisijungti prie sistemos; siekiant išnaudoti visą jos potencialą, ji turėtų veikti visomis ES kalbomis, informacija turėtų būti lengvai skaitoma ir gestų kalba taip užtikrinant prieinamumą visiems. Ypač reikia stengtis pasiekti tuos neįgaliuosius, kuriems gali būti sunkiau gauti informaciją apie kortelę ir naudą bei su kortelės gavimu susijusius procesus, pavyzdžiui, psichosocialinę ar protinę negalią turinčius asmenis ir tuos, kurie naudojasi ribota paramos sistema, kaip yra neįgalių pabėgėlių atveju. Siekiant geriau pasiekti neįgalius Ukrainos pabėgėlius, komunikacija taip pat turėtų vykti ukrainiečių kalba. Po šios kampanijos reikia reguliariai informuoti kortelės turėtojus ir plačiąją visuomenę apie naujus papildomus kortelės sistemos elementus ir kortelės teikiamą naudą apskritai, kad būtų užtikrintas kuo didesnis šio ES projekto matomumas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad ES institucijos ir toliau glaudžiai bendradarbiautų su neįgaliaisiais, taip pat su ES, nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos neįgaliesiems atstovaujančiomis organizacijomis. Projektas turėtų būti įgyvendinamas visapusiškai dalyvaujant neįgaliesiems ir jiems atstovaujančioms organizacijoms. Tai turėtų vykti tiek politikos lygmeniu (kortelės sukūrimas), tiek vykdomuoju lygmeniu (kortelės įgyvendinimas ir platinimas, taip pat informavimas apie ją). Komisija turėtų kasmet organizuoti valstybių narių keitimąsi informacija apie iššūkius, pažangą ir gerąją patirtį, įtraukiant neįgaliuosius ir neįgaliesiems atstovaujančias organizacijas, kad ilgainiui būtų išplėsta kortelės taikymo sritis ir naudojimas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Europos neįgaliojo kortelės įgyvendinimas turėtų apimti duomenų rinkimo procesą, kai renkama nuasmeninta ir pagal amžių bei lytį suskirstyta informacija apie naudos gavėjus. |
| --- | --- |

3.8.

4.   ES neįgaliųjų automobilių stovėjimo kortelė

| 4.1. | EESRK supranta, kad svarbu atnaujinti teisės aktus, kuriais suderinamos ES neįgaliųjų automobilių stovėjimo kortelės savybės ir veikimas. Dėl skirtingų kortelės formatų nacionaliniu, regionų ar net vietos lygmeniu naudotojai vis dar susiduria su kliūtimis ir netinkamu veikimu. Vis dėlto daugeliui neįgaliųjų naudojimasis ja yra labai svarbus, visų pirma todėl, kad tai vienintelis sprendimas, leidžiantis patekti į riboto patekimo miesto zonas, nes dėl nepakankamo prieinamumo viešasis transportas dažnai nėra alternatyva. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK mano, kad ES neįgaliųjų automobilių stovėjimo kortelės formatas, ypatybės ir išdavimo tvarka turėtų būti suderinti valstybėms narėms privaloma forma ir apie tai aiškiai informuojant kortelės naudotojus. Reikėtų sugriežtinti nesąžiningo kortelės naudojimo ir neteisėto stovėjimo neįgaliesiems skirtose vietose kontrolės priemones, taip pat įgyvendinti griežtesnes saugumo ir kovos su klastojimu priemones ir taikyti didesnes ir veiksmingesnes baudas už netinkamą naudojimą ir klastojimą. Informuotumo didinimo kampanija taip pat turėtų būti skirta plačiajai visuomenei kovojant su neteisėtu rezervuotų stovėjimo vietų naudojimu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Teisės aktais dėl ES neįgaliųjų automobilių stovėjimo kortelės turėtų būti toliau derinamos taisyklės dėl atitikties reikalavimams ir išdavimo tvarkos valstybėms narėms privaloma forma, apie tai aiškiai informuojant kortelės naudotojus. Be to, jie gali palengvinti nacionalinių valdžios institucijų keitimąsi gerąja patirtimi įsteigiant Komisijos darbo grupę šiuo klausimu ir taip sudarant sąlygas plėtoti idėjas ES lygmeniu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Rengiant naujus teisės aktus dėl ES neįgaliųjų automobilių stovėjimo kortelės ir pasiūlymą dėl Europos neįgaliojo kortelės būtina atsižvelgti į tai, kad visais atvejais abi kortelės turi būti fiziškai atskiros. Nebūtinai visi neįgalieji, kurie yra potencialūs neįgaliojo kortelės turėtojai, vairuoja transporto priemonę, todėl praktiniais sumetimais automobilio stovėjimo kortelė turi likti stovinčioje transporto priemonėje, o Europos neįgaliojo kortelę naudotojas turėtų nešiotis su savimi. |
| --- | --- |

4.4.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/882 dėl gaminių ir paslaugų prieinamumo reikalavimų (OL L 151, 2019 6 7, p. 70).

1

(2)  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2102 dėl viešojo sektoriaus institucijų interneto svetainių ir mobiliųjų programų prieinamumo (OL L 327, 2016 12 2, p. 1).

2

(3)  OL L 204, 2006 7 26, p. 1, OL L 46, 2004 2 17, p. 1, OL L 334, 2010 12 17, p. 1, OL L 123, 2003 5 17, p. 18, OL L 315, 2007 12 3, p. 14, OL L 356, 2014 12 12, p. 110, OL L 55, 2011 2 28, p. 1, OL L 42, 2002 2 13, p. 1.

3

(4)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

4

(5)  OL C 115, 2008 5 9, p. 47, 20 straipsnio 2 dalies a punktas.

5

(6)  Jungtinės Tautos. (2006). Neįgaliųjų teisių konvencija. Sutarčių serija, Nr. 2515, p. 3.

6

(7)  Europos Komisija. 2021 m. Study assessing the implementation of the pilot action on the EU Disability Card and associated benefits. Galutinė ataskaita https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lt&pubId=8407&furtherPubs=yes.

7

Study assessing the implementation of the pilot action on the EU Disability Card and associated benefits.

(8)  Europos Parlamentas, Disability assessment, mutual recognition and the EU Disability Card. Progress and opportunities. Piliečių teisių ir konstitucinių reikalų politikos departamentas, Vidaus politikos generalinis direktoratas, PE 739.397, 2022 m. lapkričio mėn.

8

Disability assessment, mutual recognition and the EU Disability Card. Progress and opportunities

(9)  Web Content Accessibility Guidelines (WCAG) 2.0 http://www.w3.org/TR/WCAG20/.

9

Web Content Accessibility Guidelines

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/76 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/76

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Iniciatyva dėl virtualiųjų pasaulių, pavyzdžiui, metavisatos“

(tiriamoji nuomonė Europos Komisijos prašymu)

(2023/C 228/10)

| Pranešėjas | Martin BÖHME |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Hervé JEANNIN |

Pranešėjas

Martin BÖHME

Bendrapranešėjis

Hervé JEANNIN

| Prašymas pateikti nuomonę | 2023 1 20 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| | Tiriamoji nuomonė |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI) |
| Priimta komisijoje | 2023 4 19 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 153 / 1/ 2 |

Prašymas pateikti nuomonę

2023 1 20

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija (CCMI)

Priimta komisijoje

2023 4 19

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

153 / 1/ 2

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) yra įsitikinęs, kad metavisata ir virtualiųjų pasaulių plėtra gali daryti didžiulį poveikį mūsų sambūviui. Metavisata yra glaudžiai tarpusavyje susijusi skaitmeninė erdvė (virtuali erdvė), kurioje naudojamas internetas, pseudoportretai ir programinės įrangos agentai, ir visa tai susiejama sukuriant naują fizinį ir virtualųjį pasaulį. Tai daro poveikį verslo aplinkai, darbo sąlygoms ir pilietinės visuomenės vystymuisi. Šios permainos atneš ne tik galimybių, bet ir pavojų, su kuriais visuomenė turės susidoroti. Vis dar reikia siekti didesnio pritarimo šių naujų technologijų, kurios padidina visų darbuotojų saugą, naudojimui. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK manymu, svarbu užtikrinti, kad naujos kartos internetas būtų atviras ir susietas. Metavisata grindžiama tarpusavyje susijusiais virtualiaisiais pasauliais, kurie kuriami naudojantis skirtingomis technologijomis, pavyzdžiui, 3D modeliavimo programine įranga, „Web 3.0“, papildytąja (virtualiąja, išplėstine) realybe, dirbtiniu intelektu (mašinų mokymusi) ir paskirstytąja kompiuterija. Organizacijos gali turėti vizijų, kaip šios technologijos galėtų pagerinti jų verslo modelius, tačiau jos turi išspręsti itin svarbius klausimus, pavyzdžiui, kaip įvertinti rinkos tendencijas, šaltinių pajėgumus, įvertinti dalyvavimo aktyvumą ir pritaikyti įmones, kad jos išliktų konkurencingos. Galimybės ir uždaviniai išsamiau aprašyti 3.2 ir 3.3 punktuose, o kai kurie konkretūs pramonės pavyzdžiai pateikti 3.10 punkte. Reikia nuolat analizuoti, ar šiuo metu galiojančių teisės aktų pakanka virtualiesiems pasauliams reguliuoti. EESRK dar kartą atkreipia dėmesį į naujausią Europos Parlamento poziciją ir pabrėžia, kad svarbu teisingai nustatyti virtualioje aplinkoje dirbančių asmenų užimtumo statusą ir užtikrinti, kad jie būtų laikomi darbuotojais arba savarankiškai dirbančiais asmenimis, atsižvelgiant į jų realias darbo sąlygas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Metavisatos raidai svarbu, kad teisės aktų leidėjas atidžiai apsvarstytų, kaip užtikrinti saugią aplinką. Siekiant užtikrinti, kad metavisata būtų naudinga visuomenei, reikalingas nuolatinis suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas. Tačiau virtualieji pasauliai, pavyzdžiui, metavisata, taip pat kelia pavojų, ypač vaikams ir pažeidžiamoms grupėms. Platformų operatoriai turi įdiegti griežtas kontrolės priemones, skirtas atskirti ir pašalinti žalingą turinį, ir imtis apsaugos priemonių, kad būtų užkirstas kelias priekabiavimui ir nederamam elgesiui. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Metavisata taip pat gali turėti įtakos darbo sąlygoms, sveikatai ir saugai. Svarbu užtikrinti, kad būtų imtasi tinkamų priemonių, skirtų užtikrinti pakankamą informacijos apie šiuos klausimus prieinamumą, įskaitant socialinį dialogą ir kolektyvines derybas, kad būtų užtikrinta darbuotojų sauga ir suteikta galimybė mokytis siekiant lavinti gebėjimus ir ugdyti įgūdžius. ES turi užtikrinti, kad esamų teisės aktų, kurie taikomi realiajame pasaulyje, būtų laikomasi ir virtualiajame pasaulyje ir kad prireikus būtų imtasi tinkamų priemonių konkretiems poreikiams, susijusiems su metavisatos reguliavimu, patenkinti. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK manymu, šiuo metu pramonė metavisatą naudoja siekdama optimizuoti veiklą, rinkti duomenis ir gerinti veiklos rezultatus. Skaitmeniniai dvyniai tapo įmonėms vertinga priemone šiems tikslams pasiekti. Metavisata turi pasiūlyti neišspręstų problemų sprendimus arba suteikti galimybę produktus gaminti pigiau ir greičiau, pagerinti jų kokybę, sumažinti riziką ir padidinti veiksmingumą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Metavisata galėtų daryti teigiamą poveikį aplinkai ir klimato kaitai sudarydama sąlygas dar nematyto lygio nuotoliniam darbui, sumažindama fizinių kelionių poreikį ir išmetamą anglies dioksido kiekį. Be to, metavisata gali būti naudojama siekiant modeliuoti ir išbandyti tvarią praktiką, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemas ir pažangiuosius miestus, prieš ją įgyvendinant fiziniame pasaulyje. Tačiau taip pat reikia atsižvelgti į metavisatai svarbių technologijų energijos suvartojimą ir anglies pėdsaką. Plečiantis virtualiesiems pasauliams dar labiau išaugs pasaulinė energijos paklausa. Todėl taps dar svarbiau gaminti ekologišką energiją. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK mano, kad jau šiandien reikia spręsti veiklos metavisatoje apmokestinimo klausimus. Mokesčių klausimai metavisatoje yra sudėtingi, nes tradiciniai apmokestinimo modeliai gali būti netinkami ir gali prireikti naujų metodų sąžiningiems ir veiksmingiems mokesčiams rinkti. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Naujos kartos internetas bus atviras ir tarpusavyje susietas; tai bus palanki skaitmeninė aplinka prekybai ir visuomenei vystytis. Su metavisata susijusios technologijos – papildytoji realybė, virtualioji realybė, išplėstinė realybė ir skaitmeniniai dvyniai – gali paspartinti įsitraukimą, socializaciją, bendradarbiavimą ir patirtį, suteikiant naudotojams naujų įtraukių būdų naudotis produktais ir paslaugomis. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Organizacijos turi galimybę numatyti, kaip naujos kartos internetas pagerins jų produktus ir paslaugas. Galima įvertinti metavisatos poveikį prekybai, papildytosios realybės galimybes pagerinti mokymą, 3D modeliavimo ir skaitmeninių dvynių naudojimą ir pramogų pramonės galimybes taikyti virtualiąją realybę. Tačiau naujų virtualiųjų pasaulių, pavyzdžiui, metavisatos, atsiradimas organizacijoms kelia keletą esminių klausimų, kuriuos reikia spręsti nedelsiant. Kad išliktų konkurencingos, pirma, jos turi numatyti tinkamų galimybių ir įvertinti rinką, vartotojų poreikius bei tendencijas. Antra, joms reikia veiksmingų procesų pajėgumams įgyti, įskaitant partnerystes ir užsakomąsias paslaugas. Trečia, siekiant nuolat gerinti veiklos rezultatus ir klientų pasitenkinimą, labai svarbu įvertinti dalyvavimo ir patirties poveikį. Galiausiai, norėdamos išlikti konkurencingos, organizacijos turi pritaikyti savo verslo modelius prie naujų technologijų, rinkų ir klientų lūkesčių. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Reikia išnagrinėti tai, kaip bus subalansuotas virtualusis ir fizinis pasaulis, kad būtų užtikrintas atsakingas metavisatos kūrimas. Itin svarbu užtikrinti, kad metavisata būtų saugi aplinka vartotojams ir glaudžiai derėtų su atvira naujosios eros interneto vizija. Vartotojai turi būti pasirengę ja naudotis ir dalyvauti mokymuose; pageidautina, kad vaikai ir paaugliai to būtų mokomi jau mokykloje. Be to, labai svarbu atsižvelgti į tai, ar technologijų pažanga gali būti pakankamai sparti, kad būtų sukurta mūsų svajonių metavisata. Šiems klausimams spręsti reikalingas nuolatinis suinteresuotųjų subjektų, įskaitant pramonę, politikos formuotojus, socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės tinklus, dialogas ir bendradarbiavimas, siekiant užtikrinti, kad metavisatos plėtra būtų naudinga visai visuomenei. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EESRK atkreipia dėmesį į galimus pavojus, ypač vaikams ir pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, neįgaliesiems ir mažumoms. Kadangi metavisata veikia virtualiajame pasaulyje, nusikaltėliai gali lengviau išlaikyti anonimiškumą ir nebaudžiami skleisti piktavališkas ir žalingas žinutes kitiems naudotojams. Tai gali skatinti patyčias kibernetinėje erdvėje. Metavisatoje gali būti vaikams netinkamo žalingo ir nederamo turinio. Itin svarbu, kad platformų operatoriai imtųsi griežtų kontrolės priemonių tokiam turiniui atskirti ir pašalinti. Be to, problema gali būti ta, kad intensyvus naudojimasis metavisata gali lemti nepakankamai aktyvų gyvenimo būdą. ES politinė užduotis ir pareiga yra apibrėžti ir stebėti teisines saugumo sąlygas virtualiuosiuose pasauliuose. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK pabrėžia, kad virtualieji pasauliai gali daryti poveikį darbo sąlygoms, sveikatai ir saugai. Reikia nuolat analizuoti, ar šiuo metu galiojančių teisės aktų pakanka virtualiesiems pasauliams reguliuoti. EESRK dar kartą atkreipia dėmesį į naujausią Europos Parlamento poziciją ir pabrėžia, kad svarbu teisingai nustatyti virtualioje aplinkoje dirbančių asmenų užimtumo statusą ir užtikrinti, kad jie, priklausomai nuo jų realių darbo sąlygų būtų laikomi arba darbuotojais arba savarankiškai dirbančiais asmenimis (1). Svarbu užtikrinti, kad būtų imtasi tinkamų priemonių darbuotojų saugai užtikrinti ir kad būtų taikomi tokie pat standartai kaip ir realiajame pasaulyje. Todėl šių priemonių įgyvendinimui būtinas socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos. Taip pat svarbu, kad darbuotojai būtų tinkamai mokomi ir informuojami, kad jie galėtų saugiai ir veiksmingai dirbti virtualiuosiuose pasauliuose. Mokymasis visą gyvenimą yra tiesiog būtinas. Kad būtų patenkinti mokymo poreikiai (kvalifikacijos kėlimas ir perkvalifikavimas), labai svarbu tikrinti gebėjimus per visą asmens karjerą. Šiuo atveju socialinis dialogas taip pat turėtų suteikti galimybę taikyti kolektyvinį požiūrį, kad kiekvienas darbuotojas galėtų pasinaudoti tokia įgūdžių patikra ir mokymu, kurio reikia jo gebėjimams ir įgūdžiams gerinti, taip pat prisidėti prie Europos savarankiškumo kūrimo virtualiųjų pasaulių srityje. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK mano, kad virtualieji pasauliai, pavyzdžiui, metavisata, darys poveikį aplinkai ir išteklių naudojimui. Jiems reikalingas didelis energijos kiekis, ypač kai jie saugomi didelio našumo serveriuose. Dėl to gali išaugti elektros energijos paklausa, taigi ir anglies pėdsakas. Kita vertus, virtualieji pasauliai gali būti naudojami kaip realios patirties ir sąveikos pakaitalas. Tai gali daryti teigiamą poveikį išteklių naudojimui, ypač jei žmonės keliautų mažiau ir naudotų mažiau fizinių produktų. EESRK mano, kad reikalingi reguliavimo reikalavimai, kurie užtikrintų, kad virtualiųjų pasaulių operatoriai imtųsi priemonių energijos ir išteklių sunaudojimui mažinti. Tai pasakytina apie atsinaujinančiųjų išteklių energijos, pavyzdžiui, saulės ar vėjo energijos, naudojimą, serverių ir aparatinės įrangos optimizavimą siekiant sumažinti energijos suvartojimą ir skatinti perdirbti ir naudoti pakartotinai aparatinę įrangą ir įrenginius. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EESRK mano, kad virtualiųjų pasaulių taisykles ir valdymą turi įkvėpti Europos vertybės ir į žmogų orientuota filosofija. Dėl šios priežasties metavisatos plėtros srityje Europa turėtų užimti dominuojančią poziciją. ES reguliavimo institucijos užduotis – kiek įmanoma stengtis tarptautiniu lygmeniu rasti tinkamą standartų sąveikos pusiausvyrą, kuri turėtų būti nustatyta bendradarbiaujant su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant socialinius partnerius. Ypatingo dėmesio reikėtų skirti socialiniam aspektui, ypač jaunimui, atsižvelgiant į metavisatos šalutinį poveikį. Be to, turime vengti geografinio disbalanso ir nelygybės dėl skaitmeninės infrastruktūros skirtumų visoje Europoje. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Įmonių apmokestinimas metavisatoje yra sudėtingas uždavinys, nes tradicinių geografinių ribų ir fizinių vietovių sąvokų nebepakanka. Norint nustatyti apmokestinamąsias pajamas, įvertinti skaitmeninį turtą ir apibrėžti draudimo rūšis, reikia koreguoti apmokestinimo bazę. Be to, itin svarbu sukurti tinkamus reguliavimo mechanizmus sąžiningai mokesčių praktikai užtikrinti. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Konkrečios pastabos

3.1.   Metavisatos elementai

| 3.1.1. | Techniniu požiūriu metavisata grindžiama tarpusavyje susijusiais virtualiaisiais pasauliais, kur kiekvienas pasaulis gali būti atskira aplinka ar patirtimi. Siekiant sudaryti sąlygas naudotojų sąveikai ir bendravimui metavisatoje, naudojami įvairūs protokolai ir standartai, pavyzdžiui, Atvirasis metavisatos sąveikumo protokolas, kuris sudaro sąlygas sklandžiai įvairių virtualiųjų pasaulių sąveikai. Tarp kitų techninių elementų galima paminėti tinklų protokolus, naudotojų tapatybės patvirtinimo sistemas ir dirbtinio intelekto algoritmus. Metavisatos technologijų visumą sudaro keturi pagrindiniai elementai: 1) turinys ir patirtys, 2) platformos (pvz., žaidimų varikliai), 3) infrastruktūra ir aparatinė įranga (įskaitant įrenginius ir tinklus) ir 4) įgalinamosios priemonės (pvz., mokėjimo priemonės ir saugumas). Šie elementai sudaro dešimt sluoksnių; tai – itin svarbūs visos metavisatos patirties kertiniai akmenys. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Galiausiai metavisata taip pat apima ekonominį ir komercinį elementus, pavyzdžiui, virtualiąsias valiutas, prekyvietes ir virtualių prekių ir paslaugų pirkimo ir pardavimo sistemas. Šie elementai sukurti taip, kad sudarytų palankesnes sąlygas prekybai ir vertės mainams metavisatoje, ir, siekiant užtikrinti skaidrumą ir saugumą, jos gali būti grindžiamos blokų grandinės ir kitomis decentralizuotomis technologijomis. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Galimybės

| 3.2.1. | EESRK manymu, verta pažymėti, kad metavisatos ateitis priklauso nuo įvairių aspektų, įskaitant vartotojų, įmonių ir pramonės metavisatas: i) vartotojų metavisata yra poilsio erdvė, kurioje asmenys gali dalyvauti virtualiosios realybės žaidimuose ir socialiai sąveikauti; ii) įmonių metavisata suteikia projektų rengimo kartu su vartotojais platformą; iii) pramoninė metavisata veikia kaip produktų gamybos portalas. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Europos pramonės metavisatos atveria didžiulių galimybių Europos įmonėms, siekiančioms optimizuoti savo veiklą, rinkti duomenis ir gerinti veiklos rezultatus. Skaitmeninių dvynių naudojimas pramonės sektoriuje tapo vertinga priemone įmonėms optimizuoti savo veiklą, rinkti duomenis ir gerinti veiklos rezultatus, pavyzdžiui, kurti produktus nenaudojant fizinių prototipų. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Pavieniams asmenims sklandus perėjimas nuo fizinės patirties ir sąveikos prie jų virtualaus ir daugiarūšio atkartojimo atveria beribių galimybių. Metavisata yra puikus įdarbinimo, prisijungimo, mokymo be rizikos ir bendradarbiavimu grindžiamos bei panardinamosios nuotolinio darbo aplinkos, pritraukiančios būsimus specialistus, kuriuos pramonė turi ugdyti, svertas. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Iššūkiai

| 3.3.1. | EESRK, įvertinęs dabartinę padėtį, mano, kad vis dar reikia daryti pažangą priimant šias naujas technologijas. Tarp būtinų sąlygų, kad šis naujas internetas vartotojams ir piliečiams būtų diegiamas plačiu mastu, galima paminėti būtiną aukštesnį brandos lygį, reikalingą daugelio technologijų deriniui, infrastruktūros plėtrą, kompiuterijos pajėgumus ir komunikacijos tinklus. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Metavisata kelia neatidėliotinų iššūkių, aktualių įmonėms, jų darbuotojams, nepriklausomiems kūrėjams ir turinio kūrėjams, Vyriausybėms ir vartotojams. Daugelis darbuotojų turės persikvalifikuoti, kad galėtų pasinaudoti metavisata, o ne su ja konkuruoti, o miestai ir šalys turi įsitvirtinti kaip jos plėtros centrai ir turės konkuruoti pasauliniu lygiu, kad pritrauktų specialistų, investicijų ir išlaikytų darbuotojus nuolatiniam darbui. Socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos turėtų suteikti visas būtinas galimybes kintančioje darbo aplinkoje atsidūrusiems darbuotojams. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EESRK pabrėžia, kad visuomenės lygmeniu įvairūs suinteresuotieji subjektai turės parengti etinės, saugios ir įtraukios metavisatos patirties gaires. Taip pat gali prireikti gairių, susijusių su saugumu, etika ir reikalavimų laikymusi, fizine sveikata ir sauga, tvarumu, teisingumu ir sąžiningumu. Be to, ypatingų sunkumų kelia duomenų apsaugos reikalavimai ir Europos bendrojo duomenų apsaugos reglamento įgyvendinimas metavisatoje. Reikia išnagrinėti, kokiu mastu vis dar pakanka esamų reikalavimų. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Labai svarbu atsižvelgti į virtualios erdvės paskirstymą metavisatoje, nes tokiu būdu nustatoma, kas turi prieigą prie tam tikrų sričių ir turinio, o kas – ne. Dideli platformų operatoriai, pavyzdžiui, „Facebook“, „Google“ ir „Microsoft“, atliks svarbų vaidmenį formuojant metavisatą, nes jie jau aktyviai dalyvauja virtualiajame pasaulyje ir turi reikiamų išteklių infrastruktūrai kurti. Svarbu, kad šios įmonės laikytųsi skaidrių ir sąžiningų prieigos prie virtualios erdvės taisyklių, kad būtų sukurtas atviras ir įvairus virtualusis pasaulis. Be to, mažesniems rinkos dalyviams taip pat reikėtų suteikti galimybių dalyvauti kuriant vertę virtualioje erdvėje. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Naudotojai praneša apie dažnėjantį agresyvų ir nepageidaujamą elgesį, įskaitant priekabiavimą prie naudotojų, pseudoportretų sąveikos seksualizavimą, duomenų naudojimą ir nereguliuojamus lošimus, patyčių atvejus, grafinio seksualinio turinio pateikimą, rasizmą, grasinimą smurtu ir nepilnamečių viliojimą (KŽTT, 2022 m.). Be to, tarp pagrindinių klausimų, keliančių susirūpinimą naudotojams visame pasaulyje, galima paminėti priklausomybę nuo imituojamos realybės, privatumo ir psichikos sveikatos problemas („Statista 2020“). |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Specialistai. Įmonėms skirtų metavisatų kūrimui reikalingi konkretūs įgūdžiai. Mums taip pat gali prireikti naujų specialistų, pavyzdžiui, elementų kūrėjų, infrastruktūros paslaugų teikėjų, paslaugų kūrėjų ir virtualiosios prieglobos paslaugų teikėjų. Europa turi siekti vėl tapti mokslininkus ir inžinierius šiltai priimančia bendruomene ir turi mokyti juos pakeisiančius darbuotojus. Reikėtų teikti pirmenybę esamos darbo jėgos kvalifikacijos kėlimui ir perkvalifikavimui bendradarbiaujant su universitetais ir kitomis švietimo įstaigomis. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Priemonės. Kuriant metavisatą, itin reikalingos priemonės, kuriomis būtų galima sukurti turinį daugialypiams pasauliams ir diegti į objektus programas. Šios priemonės bus itin svarbios kuriant ir platinant turinį ir paslaugas metavisatoje. Be to, šios priemonės turės būti prieinamos įvairiems kūrėjams ir naudotojams – nuo mėgėjų iki profesionalų. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ekosistemos ir modeliai. Gali prireikti naujų rinkų ir platformų siekiant išgauti „gyvus“ objektus, pavyzdžiui, nepakeičiamuosius žetonus (NFT) ar ištisas metavisatas. Šie objektai gali būti siūlomi kaip produktai ar paslaugos, tačiau dar reikia nustatyti kainodarą, nuosavybę ir verslo modelius. Siekiant užtikrinti nuoseklumą, reikės nustatyti standartus, kuriais būtų vadovaujamasi šiame procese. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Todėl itin svarbu apsvarstyti galimybę parengti naujų dalijimosi ir licencijavimo mechanizmų, kurie sudarytų sąlygas kurti ir platinti turinį ir paslaugas, kartu užtikrinant intelektinės nuosavybės apsaugą ir naudotojų privatumą bei saugumą. Kuriant metavisatą reikia gerbti prekės ženklus, autorių teises ir kitas licencijas bei intelektinės ir pramoninės nuosavybės formas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Technologiniu ir visuomeniniu požiūriu vienas iš pagrindinių uždavinių, susijusių su metavisatos diegimu plačiu mastu, yra standartizavimas. Reikia nustatyti daugelį protokolų, standartų ir taisyklių, susijusių su kibernetiniu saugumu, asmens duomenų saugojimu ir apsauga, asmenų apsauga ir kova su kibernetiniu persekiojimu, kibernetiniais nusikaltimais ir dezinformacija. Europos Sąjunga turi atlikti svarbų vaidmenį šioje srityje, kad jų nenustatytų kitos geografinės vietovės. Todėl Europos Sąjunga turi dalyvauti tarptautinių konsorciumų, atsakingų už metavisatos plėtrą, veikloje. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lošimų pramonė yra internetinių bendruomenių kūrimo priešakyje. Be to, būtent čia daugelis žmonių, ypač vaikai ir jaunimas, pirmą kartą susiduria su virtualiaisiais pasauliais. Todėl EESRK pasisako už tai, kad ši pramonės šaka būtų atskaitinga ir dalyvautų rengiant vartotojų apsaugos standartus. |
| --- | --- |

3.9.

3.10.   Dabartiniai naudojimosi virtualiaisiais pasauliais pramonės sektoriuje pavyzdžiai

| 3.10.1. | EESRK atkreipia dėmesį į automobilių gamintojos „Renault“ pranešimą, – ji 2022 m. lapkričio mėn. paskelbė, kad, jos skaičiavimais, jos pramoninė metavisata leis sutaupyti 780 mln. EUR įvairiais gamybos ciklo etapais. Iki 2025 m. būtų galima papildomai sutaupyti 320 mln. EUR, taip pat – 260 mln. EUR už inventorių, 60 % sutrumpinti transporto priemonių pristatymo laiką ir 50 % sumažinti jos gamybos įrenginių anglies pėdsaką. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | Sveikatos priežiūros srityje „Pfizer“ naudojasi virtualiosios realybės mokymo sprendimais, kad pagerintų atitiktį klinikinių bandymų protokolams. Stažuotojai mokomi naudojantis realistiška, panardinamosios patirties virtualiąja laboratorija, kurioje jie gali saugiai bendrauti ir eksperimentuoti beveik realiomis sąlygomis. „Pfizer“ jau naudojasi panašiomis technologijomis, kad mokytų savo veiklos vykdytojus gamybos vietose. Darbuotojai, baigę šiuos panardinamuosius mokymus, daug geriau laikosi griežtų sektoriaus protokolų ir taisyklių tiek mokslinių tyrimų, tiek gamybos srityje. Be šio pavyzdžio, metavisata gali iš esmės pakeisti galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir priežiūros kokybę, nes ji gali padėti įveikti trūkstamų sveikatos priežiūros paslaugų problemą, ypač kaimo ir atokiose vietovėse. |
| --- | --- |

3.10.2.

| 3.10.3. | Kalbant apie aeronautikos ir kosmoso sektorių, bendrovės „Airbus“ ir „Boeing“ jau naudojasi skaitmeninių dvynių koncepcija, t. y. pramoninės metavisatos pagrindu, kaip būsima platforma siekiant sukurti 3D jų naujų orlaivių ir gamybos sistemų kopiją, kad būtų remiama inžinerinė ir imitavimo veikla. |
| --- | --- |

3.10.3.

| 3.10.4. | Finansų sektoriuje keletas bankų ir draudimo bendrovių gerina klientų aptarnavimą ir bendravimą su jais taikydami panardinamuosius ir metavisatos sprendimus. Pavyzdžiui, AXA interneto platformoje „Web 3.0“ įsigijo virtualų žemės sklypą, kad galėtų bendrauti su naujomis klientų grupėmis ir ilgainiui sukurti virtualią agentūrą. „Allianz“ naudoja papildomąją realybę, kad padidintų klientų informuotumą. |
| --- | --- |

3.10.4.

| 3.10.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad būtent vartotojų, produktų, mažmeninės prekybos ir platinimo pramonės srityje tikriausiai matėme naujausias metavisatos ir „Web 3.0“ iniciatyvas. Naudojimosi ja pavyzdžiai – nuo 3D virtualių parduotuvių ir panardinamojo socialinio apsipirkimo iki pseudoportretų, prekių ženklų kūrimo ir rinkodaros, naujų bendruomenės dalyvavimo ir naujų lojalumo programų, grindžiamų NFT ir „Web 3.0“ technologijomis. |
| --- | --- |

3.10.5.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221212IPR64513/digital-workers-better-working-conditions-and-protection-of-rights

1

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/81 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/81

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Perėjimas prie ilgalaikės tvarios transporto sistemos“

(tiriamoji nuomonė ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos prašymu)

(2023/C 228/11)

| Pranešėjas | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Mateusz SZYMAŃSKI |

Pranešėjas

Stefan BACK

Bendrapranešėjis

Mateusz SZYMAŃSKI

| Prašymas pateikti nuomonę | ES Tarybai pirmininkaujanti Švedija, 2022 11 14 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis
  Tiriamoji nuomonė |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2022 12 14 |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 12 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 159 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

ES Tarybai pirmininkaujanti Švedija, 2022 11 14

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Tiriamoji nuomonė

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2022 12 14

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 12

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

159 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Perėjimas prie ilgalaikės tvarios transporto sistemos turi būti vykdomas taip, kad piliečiai ir įmonės, įskaitant pramonę ir transporto sektorių, galėtų pritarti tiek tikslui iki 2050 m. 90 % sumažinti transporto sektoriaus išmetamą teršalų kiekį, tiek būdams ir priemonėms šiam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Todėl perėjimas turi būti įgyvendinamas taip, kad piliečiai ir įmonės jį laikytų priimtinu finansiniu, socialiniu ir praktiniu požiūriu, būtų jam pasirengę ir norėtų aktyviai jį remti. Jei to nebus, kils rimtas pavojus, kad ne tik patirsime nesėkmę, bet ir prasidės didžiausio masto socialiniai neramumai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteto nuomone, sėkmingam perėjimui būtinos šios sąlygos:






  — | įmonės turi jausti, kad joms neužkraunama pernelyg didelė finansinė našta ir kad jos išliks konkurencingos ne tik ES viduje; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

įmonės turi jausti, kad joms neužkraunama pernelyg didelė finansinė našta ir kad jos išliks konkurencingos ne tik ES viduje;

| — | darbuotojai perėjimą turi vertinti kaip priimtiną procesą ir jiems turi būti suteikta galimybė prisitaikyti prie naujų darbo sąlygų socialiniu požiūriu priimtinu būdu; |
| --- | --- |

—

darbuotojai perėjimą turi vertinti kaip priimtiną procesą ir jiems turi būti suteikta galimybė prisitaikyti prie naujų darbo sąlygų socialiniu požiūriu priimtinu būdu;

| — | piliečiams tiek miesto, tiek kaimo vietovėse turi būti užtikrintas prieinamumas ir judumas už priimtiną kainą ir geromis bendrosiomis sąlygomis. |
| --- | --- |

—

piliečiams tiek miesto, tiek kaimo vietovėse turi būti užtikrintas prieinamumas ir judumas už priimtiną kainą ir geromis bendrosiomis sąlygomis.

| 1.4. | Nors 2050 m. tikslas, regis, sulaukia bendro pritarimo, iki šiol numatyti būdai ir priemonės šiam tikslui pasiekti neatrodo esantys visiems priimtini. Pavyzdžiui, tai pasakytina apie sunkiojo transporto sektorių, kuriame, kaip paaiškėjo, elektrifikavimo galimybės yra labai ribotos, o alternatyviųjų degalų nepakanka. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Atsinaujinančiųjų išteklių energija transporto sektoriuje turėtų būti naudojama atsižvelgiant į skirtingas atsinaujinančiųjų energijos išteklių rūšis ir skirtingus jų šaltinius, kad būtų užtikrintas nepriklausomumas nuo konkrečių tiekėjų ir šalių. Taip pat būtina atsižvelgti į priklausomybę nuo žaliavų ir komponentų, naudojamų gaminant elektromobilius. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Siekiant kuo geriau pasinaudoti kiekviena transporto rūšimi, įskaitant naujas visai netaršias transporto rūšis, labai svarbu plėtoti daugiarūšį transportą. Skaitmenizacija, pajėgumų optimizavimas ir koordinavimas padės užtikrinti, kad transportas veiktų kaip nuosekli sistema. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Transporto infrastruktūra, ypač alternatyviųjų degalų skirstymo infrastruktūra, investicijos ir efektyvus infrastruktūros naudojimas, yra būtina išankstinė sąlyga transporto srities pokyčiams, be kita ko, susijusiems su transporto prieinamumu, švarių degalų naudojimu, transporto rūšių integravimu, inovacijų diegimu ir naujomis transporto rūšimis. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) atkreipia dėmesį į alternatyviųjų degalų ir vandenilio infrastruktūros diegimo tvarkaraščio ir TEN-T tinklo diegimo terminų suderinamumo problemą ir į tai, kad ES teisės aktuose nekalbama apie kaimo vietoves, kurios nepatenka į TEN-T tinklą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Kad įvairios šalys galėtų didinti transporto tvarumą, reikia atsižvelgti į jų ypatumus ir prioritetus. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Darniam transporto sektoriaus vystymuisi, kaip nustatyta ES dokumentuose, gali kliudyti išorės veiksniai, tačiau numatytus pokyčius būtina skatinti, siekiant užtikrinti, kad rezultatai būtų pasiekiami priimtinu būdu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Socialiniu požiūriu tvarus transportas privalo būti prieinamas, įtraukus ir įperkamas, kad nekiltų judumo nepritekliaus problema. EESRK mano, kad perėjimo procese pagrindinis uždavinys tenka viešajam transportui. Įtraukus jo pobūdis leidžia pasiekti ir aplinkos, ir socialinius tikslus. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pertvarka nepavyks, jei nedalyvaus darbuotojai, kurių šiuo metu sektoriuje trūksta. Todėl labai svarbu, kad transporto sektorius taptų žinomas dėl kokybiškų darbo vietų, nes tai padidintų darbo transporto sektoriuje patrauklumą. Šiuo atžvilgiu labai svarbus socialinis dialogas ir kolektyvinės derybos. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK pabrėžia, kad visais perėjimo etapais svarbu vykdyti plataus masto konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais ir didinti informuotumą. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Aplinkybės

| 2.1. | Tarybai pirmininkaujanti Švedija paprašė parengti tiriamąją nuomonę dėl perėjimo prie ilgalaikės tvarios transporto sistemos. |
| --- | --- |

2.1.

Nuomonė rengiama atsižvelgiant ir į plataus užmojo žaliojo kurso tikslus – iki 2050 m. 90 %, o iki 2030 m. – 55 % sumažinti transporto išmetamą CO2 kiekį, kurie pradėti įgyvendinti pasitelkiant 55 % tikslo priemonių rinkinį. Pasiekus šiuos tikslus, pagerėtų ir sauga.

| 2.2. | Susitarta, iki 2030 m. lengvųjų automobilių išmetamas CO2 kiekis turi būti sumažintas 55 %, furgonų – 50 %, o iki 2035 m. naujų lengvųjų automobilių ir furgonų išmetamas CO2 kiekis – 100 % Komisija ketina pasiūlyti po 2035 m. leisti naudoti CO2 neišskiriančiais degalais varomas transporto priemones ir 2026 m. įvertinti socialinį ir ekonominį susitarimo poveikį.
  Kiti svarbūs Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio pasiūlymai transporto sektoriui, dėl kurio buvo pasiekti trišalio dialogo susitarimai, yra susiję su prekyba apyvartiniais taršos leidimais, apimančia kelių transportą, aviaciją ir jūrų transportą, su direktyvos dėl atsinaujinančiųjų išteklių degalų persvarstymu ir su reglamentu dėl atsinaujinančiųjų išteklių degalų paskirstymo infrastruktūros. |
| --- | --- |

2.2.

Kiti svarbūs Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio pasiūlymai transporto sektoriui, dėl kurio buvo pasiekti trišalio dialogo susitarimai, yra susiję su prekyba apyvartiniais taršos leidimais, apimančia kelių transportą, aviaciją ir jūrų transportą, su direktyvos dėl atsinaujinančiųjų išteklių degalų persvarstymu ir su reglamentu dėl atsinaujinančiųjų išteklių degalų paskirstymo infrastruktūros.

| 2.3. | 2021 m. gruodžio mėn. buvo pateiktas pasiūlymas persvarstyti reglamentą, kuriame išdėstytos Transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) gairės, siekiant greičiau ir veiksmingiau baigti šio tinklo sukūrimo darbus ir skatinti tvarumą, taip pat komunikatas dėl judumo mieste ir pasiūlymas dėl IT komunikacijos. Dėl bendro požiūrio į pasiūlymą dėl TEN-T buvo susitarta 2022 m. gruodžio mėn. Transporto ministrų tarybos posėdyje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Į 2023 m. Komisijos darbo programą įtrauktas krovininio transporto žalinimo dokumentų rinkinys, siekiant atlikti Sunkiųjų transporto priemonių masės ir matmenų direktyvos ir Kombinuoto krovinių vežimo direktyvos peržiūrą. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2023 m. kovo mėn. Komisija paskelbė komunikatą dėl Europos vandenilio banko, kuriame daugiausia dėmesio skiriama finansavimui. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2023 m. planuojama parengti komunikatą dėl bendros Europos judumo duomenų erdvės. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Susitarimai, kurie bus pasiekti šiuo metu vykstančiuose trišaliuose dialoguose dėl Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio, gali padaryti labai didelį poveikį galimybėms pasiekti 2050 m. žaliojo kurso tikslus. Tai pasakytina ir apie pirmiau minėtus pasiūlymus, kuriuos planuojama pateikti 2023 m. ir kurių likimas – teisėkūros institucijų rankose. Sėkmei užtikrinti itin svarbu rasti veiksmingą pereinamojo laikotarpio valdymo būdą, tiek kalbant apie techninius, tiek ir apie sistemos plėtojimo bei socialinius aspektus. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Transporto sritis apima daug klausimų, iš kurių daugelis yra konkrečiai susiję su tam tikra transporto rūšimi. Pagrindiniai transporto pertvarkos įgyvendinimo ir, prireikus, spartinimo elementai iš esmės yra šie: išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas, atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtra, skaitmenizacija, veiksmingumo didinimas ir alternatyvios judumo mieste transporto rūšys. Šie elementai ir tinkamos degalų infrastruktūros prieinamumas, atrodo, yra bendri visoms transporto rūšims ir krovinių bei keleivių transportui. Svarbu skirti pakankamai išteklių – privačių ar viešųjų – moksliniams tyrimams ir plėtrai netaršių ir mažataršių transporto priemonių, degalų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir transporto sektoriui skirtų skaitmeninių sprendimų srityse. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Svarbu, kad visi susiję teisės aktai kuo labiau atitiktų žaliosios pertvarkos tikslus ir skatintų mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, tačiau nekenktų socialiniams darbuotojų interesams. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Svarbu skirti deramą dėmesį didelėms socialinėms transporto sektoriaus pertvarkos pasekmėms tiek darbo jėgai, tiek naudotojams, ir užtikrinti, kad būtų išvengta neigiamo poveikio darbuotojams, kartu garantuojant transporto prieinamumą ir įperkamumą naudotojams, taip pat veiksmingą logistikos grandinių funkcionavimą už priimtiną kainą. Kad darbuotojai, plačioji visuomenė ir įmonės pritartų pertvarkai, svarbu rasti tinkamus šių klausimų sprendimus. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Atsižvelgiant į labai plačius užmojus ir numatomą transporto paklausos didėjimą (iki 2050 m. ji bus daugiau nei dvigubai didesnė nei dabar), būtinas geras ir patikimas pertvarkos valdymas, taip pat svarbu, kad įgyvendinimo priemonės būtų galima praktiškai taikytinos, būtų laikomos perspektyviomis ir kad rinkai būtų siunčiami tinkami signalai. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Patikimumas taip pat bus labai svarbus tam, kad žmonės būtų pasirengę keisti įpročius ir gyvenimo būdą, kartu patys skatintų pertvarką, pavyzdžiui, norėtų investuoti į transporto priemones su naujomis varymo sistemomis, teiktų pirmenybę dalijimuisi automobiliais, dažniau naudotųsi viešuoju transportu ir aktyviais judumo būdais, pavyzdžiui, važiuotų dviračiu ar vaikščiotų pėsčiomis, ypač miestuose, o krovinių vežimo įmonės norėtų keistis informacija, kad, dalijantis pajėgumais, pagerėtų galimybės veiksmingai naudoti išteklius. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Svarbu didinti informuotumą ir imtis tolesnių veiksmų, kad būtų užtikrintas poveikis. Šiuo požiūriu svarbus yra pilietinės visuomenės organizacijų ir susijusių suinteresuotųjų subjektų vaidmuo. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Urbanizacija ir elektroninės prekybos plėtra skatins transporto poreikių ir modelių pokyčius, kaip nurodyta, pavyzdžiui, pirmiau minėtame pasiūlyme dėl TEN-T ir komunikate dėl judumo mieste. Miestų teritorijose sudaromos palankios sąlygos aktyviam ir žaliajam judumui ir ekologiško krovininio transporto sprendimams. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | 27 valstybių narių ES, kurioje labai skiriasi tokie faktoriai kaip gamta, demografija, gyventojų tankumas, bendros gyvenimo sąlygos ir įmonių išlaidų lygis, dėl praktinių ir įgyvendinamumo priežasčių gali tekti pripažinti, kad ne visiems tinka vienas universalus sprendimas ir kad gali prireikti būti lankstiems ir priimti skirtingus sprendimus, jei jie realiai netrukdo vidaus rinkos veikimui. Tokių klausimų pavyzdžiai gali būti bendras transporto priemonių junginių dydis arba rodiklis, kiek miškininkystės produktų gali būti naudojama biodegalų gamybai, arba kokia biodegalų dalis galėtų sudaryti transporto sektoriui skirtos bendros atsinaujinančiųjų išteklių energijos pasiūlos dalį. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Technologinis neutralumas turėtų būti svarbiausias principas rengiant ir įgyvendinant sprendimus ES ir nacionaliniu lygmenimis, kad būtų galima atsižvelgti į nacionalinius ypatumus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Per pastaruosius kelerius metus Europa susidūrė su krizinėmis situacijomis, darančiomis poveikį transporto sistemos veikimui, pavyzdžiui, COVID-19 pandemija, kuri paveikė keleivinį transportą ir sukėlė sunkumų krovinių transporto jungčių veikimui. Karas Ukrainoje ir dėl jo įvestos sankcijos padarė didelį poveikį energijos prieinamumui ir kainodarai, be kita ko, transporto degalų srityje. Negalima atmesti tikimybės, kad energetikos problemos ir kainodara gali turėti įtakos galimybėms plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių degalus, kartu sukurtų sąlygas, kuriomis būtų skatinama, pavyzdžiui, kolektyvinio transporto plėtra. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Todėl pabrėžia, kad svarbu vengti priklausomybės nuo vieno energijos ištekliaus tiekėjo. |
| --- | --- |

3.11.

CO2 keliami reikalavimai. Degalai iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir varymo būdai. Prieinamumas ir galimybės

| 3.12. | Europos Komisija pagrindiniais energijos šaltiniais laiko iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pagamintą elektros energiją ir žaliąjį vandenilį. Neseniai priimtame susitarime dėl Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos nustatyta, kad 2030 m. bent 42,5 % visos energijos turi būti gaunama iš atsinaujinančiųjų išteklių, o 29 % – transporto sektoriuje, įskaitant privalomą bendrą tarpinį tikslą 5,5 % pažangiųjų biodegalų ir (arba) atsinaujinančių išteklių nebiologinės kilmės kuro, iš kurių bent 1 % būtų atsinaujinančių išteklių nebiologinės kilmės kuras. Šis klausimas susijęs su žemės naudojimo ir miškininkystės (LULUCF) reglamento pakeitimais, kuriais ribojamas miško produktų naudojimas biodegalams gaminti, ir žemės ūkyje ir maisto pramonėje susidarančių biomasės atliekų naudojimas kurui gaminti. Tai yra svarbi bendrojo energijos tiekimo sprendimo dalis, kaip ir geoterminės energijos galimybės ir nauji aviaciniai degalai. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Būsimu pasiūlymu dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio apribojimų nustatomi galimi elektrinio varymo apribojimai, ypač tolimojo susisiekimo transportui, taip pat iškeliamas klausimas dėl alternatyviųjų degalų tiekimo tokioms transporto priemonėms tinkamumo ir bendrų jų nuosavybės sąnaudų. Atsižvelgdama į tai, automobilių pramonė iškėlė klausimą dėl alternatyvios galimybės plėtoti mažo anglies dioksido kiekio ir (arba) mažataršius iškastinės kilmės degalus, kaip priemonę sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį nereikalaujant atnaujinti transporto priemonių parkų ir sukurti specialios infrastruktūros. Tikėtina, kad abiem ramsčiais pagrįsta bendra strategija bus optimalus būdas šiam tikslui pasiekti. Ji taip pat remsis sparčia mažataršių ir netaršių degalų, įskaitant įvairių rūšių vandenilį, plėtra ir susijusiomis išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo galimybėmis tuose transporto segmentuose, kuriuose elektrifikacija šiuo metu nėra įmanoma. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK taip pat rekomenduoja taikyti visapusiškesnį transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio vertinimo metodą, t. y. dabartinį „nuo bako iki ratų“ metodą pakeisti „nuo gręžinio iki ratų“, kuris yra geresnis išmetamo CO2 kiekio vertinimo pagrindas. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Itin svarbus klausimas – atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir vandenilio paskirstymo infrastruktūros prieinamumas, kuris yra labai svarbus naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius transporte, įskaitant didelius pajėgumus, kurių reikia sunkiosioms transporto priemonėms. Trišalis susitarimas dėl Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamento, nustato diegimo tikslus automobiliams, furgonams ir sunkiosioms transporto priemonėms įgyvendinant pagrindinį ir visuotinį TEN-T tinklus, pradedant 2025 m., o vandenilio atveju – 2030 m. Diegimas sunkiosioms transporto priemonėms turi būti užbaigtas 2030 m. Dėl to gali kilti nuoseklumo problema, nes TEN-T pagrindinis tinklas turi būti užbaigtas iki 2040 m., o visuotinis tinklas – iki 2050 m. Problemų taip pat gali kelti prieinamumas kaimo vietovėse, kurių TEN-T neapima. Bet kuriuo atveju dėl dažnų vėlavimų įgyvendinant infrastruktūros projektus reikia užtikrinti, kad investicijos būtų prioritetas ir kad būtų užtikrinta veiksminga stebėsena. |
| --- | --- |

3.15.

Efektyvumas kaip pertvarkos priemonė

| 3.16. | Efektyvumas gerina transporto tvarumą ir jį galima pasiekti padidinus krovos pajėgumus, pagerinus infrastruktūrą, dėl kurios transportas taptų greitesnis, arba patobulinus terminalų infrastruktūrą, kurioje būtų greičiau pakraunama ir (arba) iškraunama arba sparčiau pakeičiama transporto rūšis. Naujos technologijos ir nauji transporto priemonių naudojimo būdai, pavyzdžiui, dalijimasis automobiliais, gali labai sumažinti miesto eismo intensyvumą. Galimybės naudotis infrastruktūros objektais, kuriais didinamas efektyvumas, neturėtų priklausyti nuo, pavyzdžiui, transporto priemonės aplinkosauginių savybių, nes tai apribotų numatomo tvarumo didinimo mastą. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Tai reiškia, kad, pavyzdžiui, dėl didesnių ir sunkesnių transporto priemonių ir (arba) transporto priemonių junginių priėmimo padidėjęs krovumas neturėtų priklausyti nuo transporto priemonės aplinkosauginių savybių, pavyzdžiui, netaršumo, ir neturėtų būti siejamas su konkrečiu naudojimu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Tačiau ne mažiau svarbu, kad mažataršėms ir netaršioms transporto priemonėms, orlaiviams ar laivams būtų sudarytos vienodos sąlygos, kiek įmanoma didesniu mastu užtikrinant, kad techninėmis normomis joms būtų nustatytas toks pat krovumas, kaip ir kitoms transporto priemonėms, orlaiviams ir lėktuvams. Skatinant naudoti neiškastinį kurą reikia plataus užmojo tikslų, kad investuotojams būtų užtikrintas saugumas. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Kita svarbi efektyvumo didinimo priemonė – skaitmenizacija. Įmonių keitimasis informacija pagerintų veiksmingumą, sudarytų sąlygas integruoti transporto rūšis, koordinuoti operacijas ir taip padidintų tvarumą. |
| --- | --- |

3.19.

Daugiarūšis transportas ir pertvarka

| 3.20. | Labai svarbus žaliojo kurso elementas yra visų transporto rūšių, kurias galima laikyti sistemos dalimis, tvarumo didinimas. Todėl turėtų būti siekiama skatinti veiksmingą ir integruotą transporto daugiarūšiškumą, kad kiekviena transporto rūšis savo indėliu galėtų kuo geriau užtikrinti bendrą tvarumą. Skaitmenizacija, pajėgumų optimizavimas ir koordinavimas padės užtikrinti, kad transporto rūšys veiktų kaip nuosekli sistema. Prieiga prie tinklų turėtų būti vienoda visoms transporto rūšims ir reikia sudaryti palankesnes sąlygas daugiarūšiškumui. Siekiant padidinti efektyvumą, prisidėti prie priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir kurti tvaresnį ir atsparesnį transporto sektorių, visos transporto rūšys turėtų būti traktuojamos vienodai ir modernizuojamos. |
| --- | --- |

3.20.

Bendras požiūris

| 3.21. | Siekiant padidinti tvarumą, pagrindinis principas turėtų būti optimalus turimų ir funkcionalių sprendimų taikymas. Ištekliai naujiems ir inovatyviems sprendimams kurti, savaime suprantama, turi būti skiriami technologiškai neutraliu būdu. Ne mažiau svarbu netrukdyti naudotis jau turimomis galimybėmis. Transporto pertvarka turi būti patikima ir realistiška ir duoti įvertinamų rezultatų. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Todėl sprendimai, kuriuos reikia parengti, turėtų būti patikimi ir priimtini visuomenei. Tai reiškia, kad turi būti parengti konkretūs ir suderinti planai ir dėl jų turi būti vedamas atitinkamų subjektų socialinis dialogas, kaip sudaryti sąlygas darbuotojams prisitaikyti prie naujų kompetencijų poreikio ir išvengti laikino nedarbo. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Svarbu, kad sprendimai būtų finansiškai patikimi. Pavyzdžiui, mažataršių arba netaršių degalų naudojimo sąnaudos turi būti tokios, kad vartotojai gebėtų jas pakelti finansiškai ir kad komercinės veiklos vykdytojai galėtų vykdyti veiklą gaudami priimtino dydžio pelną. Vengtino sprendimo pavyzdys – tiesioginė finansinė parama. Geresnis sprendimas – suteikti mokesčių lengvatas tiems vartotojams ar įmonėms, kurie investuoja į tvarius sprendimus. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Pabrėžtinas viešųjų pirkimų sistemos, kaip priemonės skatinti tvarius tikslus investuojant viešąsias lėšas, vaidmuo. Reikėtų propaguoti galimybę nustatyti darbo teisės aktų laikymąsi kaip konkretų reikalavimą. Transportui skiriamas ES bendras finansavimas turėtų būti suderintas su nacionaline politika ir planavimu, kaip dera pagal ES sistemą. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Sauga ir saugumas yra svarbūs kiekvienai tvariai transporto sistemai. Jie daro poveikį visiems transporto naudotojams ir paslaugų teikėjams. Todėl visų rūšių transporto standartai turi būti nuolat tobulinami. |
| --- | --- |

3.25.

Dalyvavimas ir konsultacijos

| 3.26. | Kad žalioji pertvarka pavyktų, svarbu pasiekti bendrą sutarimą vedant socialinį dialogą ir plačiai konsultuojantis su visais suinteresuotaisiais subjektais ir plačiąja visuomene. Šis požiūris padės apibrėžti problemas, rasti visiems priimtinus sprendimus ir užtikrinti pasitikėjimą planuojamomis priemonėmis ir bendrą paramą joms. Tai turi būti laikoma būtina išankstine sąlyga siekiant sėkmingai derėtis dėl sudėtingo transporto sektoriaus pertvarkos proceso ir teisėkūros procedūrų skaidrumo bei teisės aktų kokybės gerinimo. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | EESRK pabrėžia, kad iniciatyvose, kuriomis skatinamas tvarus transportas, turi aktyviai dalyvauti organizuota pilietinė visuomenė, ir siūlo ankstyvuoju etapu pradėti bendradarbiavimą su visais suinteresuotaisiais subjektais. |
| --- | --- |

3.27.

4.   Konkrečios pastabos

Socialiniai aspektai. Transporto prieinamumas

| 4.1. | Siekiant išvengti judumo nepritekliaus, socialiniu požiūriu tvarus transportas privalo būti prieinamas, įtraukus, saugus ir įperkamas. Jis turi atitikti specialiuosius įvairių grupių, pavyzdžiui, moterų, poreikius. Prieinamumas – tai, be kita ko, tinkamas teritorinis planavimas, įskaitant miestų ir aplinkinių kaimo vietovių sąveiką, tinkamai atsižvelgiant į sprendimus, skirtus vyresnio amžiaus žmonėms ir riboto judumo asmenims (judantys takai, funikulieriai ir pan.). Reikėtų gerinti ekologinio transporto pasiūlą miestų turizmo srityje. EESRK pabrėžia, kad būtina skatinti ir plėtoti tvaraus judumo mieste planus. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK ragina ypatingą dėmesį skirti transportu besinaudojančioms moterims, taip skatinant lyčių lygybę ir kartu daug dėmesio skiriant viešojo transporto saugai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Reikia remti bendro naudojimo transportą ir aktyvų judumą, ypač miestuose, įskaitant ekologiškų transporto rūšių skatinimą naudojant intelektines transporto sistemas, judumą kaip paslaugos koncepciją ir gerinant kelių eismo saugą. Būtina atsižvelgti į gyvenimo kokybės klausimus, pavyzdžiui, į poreikį mažinti akustinę taršą. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK mano, kad perėjimo procese itin svarbus uždavinys tenka viešajam transportui. Įtraukus jo pobūdis leidžia pasiekti ir aplinkos, ir socialinius tikslus. Jį galima papildyti mikromobilumo sprendimais. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Viešojo transporto bilietų kainos turi būti įperkamos ir teisingos, kartu nemažinant darbuotojų ar jungčių skaičiaus, skiriant tinkamą dėmesį visiems suinteresuotiesiems subjektams. Kaip viešoji paslauga, viešasis transportas neturi būti grindžiamas vien tik pelningumu nei lemti su transportu susijusios atskirties. Tai reiškia socialiniu požiūriu pagrįstą poreikį išlaikyti nepelningas jungtis, kad būtų išsaugota socialinė sanglauda, pavyzdžiui, laikantis viešųjų paslaugų įsipareigojimų. Dėl to gali prireikti naudoti vidaus degimo variklius, kad būtų išlaikytas deramas paslaugų lygis. |
| --- | --- |

4.5.

Socialiniai aspektai. Darbuotojai

| 4.6. | Didžiulė transporto sektoriaus problema – žmogiškųjų išteklių trūkumas, kuris gali kelti sunkumų sektoriaus vystymuisi, įskaitant planuojamą žaliąją pertvarką. Šiomis aplinkybėmis atkreipiamas dėmesys į tai, kad svarbu užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir deramą darbo užmokestį bei darbo sąlygas šiame sektoriuje, įskaitant skaitmeninių platformų darbuotojus. Nors darbo santykiai ir toliau priklauso valstybių narių kompetencijai, visgi yra priežasčių atkreipti dėmesį į kolektyvinių derybų teikiamas galimybes susitarti dėl patrauklių darbo sąlygų transporto sektoriuje, įskaitant darbo užmokestį ir darbuotojų saugą bei sveikatą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Naujų galimybių šioje srityje gali suteikti naujos technologijos. Pabrėžtina mokymo ir mokymosi visą gyvenimą svarba, nes tai visų pirma priemonė, leidžianti darbuotojams neatsilikti nuo naujų kompetencijos reikalavimų, kuriuos lemia žalioji pertvarka ir sektoriaus skaitmenizavimas. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Įvairios priemonės, kaip antai nurodytos 4.3 ir 4.5 punktuose, transporto sektoriui suteiks patrauklų įvaizdį ir į jį pritrauks jaunimą ir moteris. |
| --- | --- |

4.8.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

III Parengiamieji aktai

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

578-oji EESRK plenarinė sesija. Atnaujinimo sesija, 2023 4 26–2023 4 27

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/87 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/87

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos rekomendacijos dėl socialinio dialogo stiprinimo Europos Sąjungoje

(COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE))

ir dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinio dialogo stiprinimas Europos Sąjungoje, išnaudojant visą jo potencialą teisingai pertvarkai valdyti“

(COM(2023) 40 final)

(2023/C 228/12)

| Pranešėjas | Pekka RISTELÄ |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjė | Mariya MINCHEVA |

Pranešėjas

Pekka RISTELÄ

Bendrapranešėjė

Mariya MINCHEVA

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2023 3 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2023 4 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 179 / 52 / 17 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2023 3 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2023 4 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

179 / 52 / 17

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl socialinio dialogo stiprinimo Europos Sąjungoje (toliau – komunikatas) ir Komisijos pasiūlymą dėl Rekomendacijos dėl socialinio dialogo stiprinimo Europos Sąjungoje (toliau – rekomendacija). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Socialinis dialogas nacionaliniu ir Europos lygmenimis atlieka svarbų vaidmenį visose valstybėse narėse formuojant aukštynkryptę gyvenimo ir darbo sąlygų konvergenciją skatinančią darbo ir socialinę politiką. EESRK visiškai pritaria požiūriui, kad socialinis dialogas gali būti naudinga ekonominio ir socialinio atsparumo, konkurencingumo, tvaraus ir integracinio augimo skatinimo priemonė. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Tačiau teigiamų socialinio dialogo rezultatų nereikėtų laikyti savaime suprantamu dalyku, nes socialinis dialogas negali būti tiesiog laikomas priemone, kurią galima įgyvendinti. Komisija turėtų pažvelgti į sėkmingus nacionalinius, regioninius ir sektorinius modelius ir išsiaiškinti, kodėl jie buvo sėkmingi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pritaria komunikate išsakytai minčiai, kad reikia dėti daugiau pastangų tiek nacionaliniu, tiek ES lygmeniu, kad būtų remiama kolektyvinių derybų aprėptis. Todėl, nors rekomendacijoje išvardyti šie svarbūs veiksniai, padedantys didinti aprėptį, joje pasigendama labai svarbaus komunikate nurodyto aspekto, t. y. sektorių lygmens kolektyvinių sutarčių svarbos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad rekomendacija siekiama pagerinti trišalį socialinį dialogą tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse trišalis socialinio dialogo aspektas yra veikiau formalus nei prasmingas. EESRK mano, kad sukūrus bendrą veiksmingą socialinių partnerių dalyvavimo sistemą, kuri būtų įgyvendinama nacionaliniu lygmeniu, būtų galima užtikrinti veiksmingas ir kokybiškas konsultacijas su nacionaliniais socialiniais partneriais. Valstybės narės taip pat turėtų būti įpareigotos į nacionalines reformų ir investicijų programas įtraukti konsultacijų su socialiniais partneriais rezultatus. Jei prasmingas dalyvavimas nevyksta, Komisija turėtų imtis veiksmų. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK yra susirūpinęs dėl neaiškios situacijos, susijusios su socialinių partnerių susitarimų įgyvendinimu Tarybos direktyvomis. Nesant aiškumo, skaidrumo ir nuspėjamumo, dėl didelės Europos Komisijos diskrecijos šiuo klausimu gali netikėtai sumažėti socialinių partnerių noras derėtis dėl tokio pobūdžio susitarimų. EESRK dar kartą ragina Komisiją aptarti šį klausimą su socialiniais partneriais. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas. Į šį skirtumą taip pat turėtų būti atsižvelgta teikiant paramą gebėjimų stiprinimui socialiniams partneriams ir platesnei pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl socialinio dialogo stiprinimo Europos Sąjungoje (toliau – komunikatas) ir Komisijos pasiūlymą dėl Rekomendacijos dėl socialinio dialogo stiprinimo Europos Sąjungoje (toliau – rekomendacija). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kaip pažymėta EESRK nuomonėje SOC/644 (1) dialogas nacionaliniu ir Europos lygmenimis atlieka svarbų vaidmenį visose valstybėse narėse formuojant aukštynkryptę gyvenimo ir darbo sąlygų konvergenciją skatinančią darbo ir socialinę politiką ir efektyviai reaguoja į Europai darbo srityje iškilusius iššūkius. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kaip pripažįstama komunikate, socialiniai partneriai puikiai išmano vietos užimtumo ir socialinę padėtį ir turi neįkainojamos patirties šioje srityje. Jų indėlis gali padėti užtikrinti tinkamą darbuotojų ir darbdavių interesų pusiausvyrą ir padidinti politikos ir teisės aktų priimtinumą bei veiksmingumą. Komisija taip pat teisingai nurodo, kad, palyginti su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, socialiniams partneriams tenka išskirtinis vaidmuo. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EESRK anksčiau pabrėžė (2), kad viena pagrindinių socialinio dialogo, ypač derybų, funkcijų yra teikiant informaciją, numatant pokyčius, skatinant dalyvauti ir sudarant palankesnes sąlygas padėti formuoti veiklos aplinką ir valdyti profesinio gyvenimo pokyčius, siekiant visais lygmenimis stiprinti socialinių partnerių tarpusavio pasitikėjimą. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EESRK visiškai pritaria požiūriui, kad socialinis dialogas gali būti naudinga ekonominio ir socialinio atsparumo, konkurencingumo, tvaraus ir integracinio augimo skatinimo priemonė. Tačiau teigiamų socialinio dialogo rezultatų nereikėtų laikyti savaime suprantamu dalyku, nes socialinis dialogas negali būti tiesiog laikomas priemone, kurią galima įgyvendinti. Komisija turėtų įvertinti sėkmingus nacionalinius, regioninius ir sektorinius modelius ir išsiaiškinti, kodėl jie buvo sėkmingi. Valstybių narių dalijimasis žiniomis ir tarpusavio vertinimas taip pat galėtų padėti pagerinti padėtį šalyse, kuriose socialinis dialogas yra silpnas. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Siekiant toliau remti socialinius partnerius jiems dalyvaujant socialiniame dialoge, padidinti kolektyvinių derybų aprėptį ir įgyvendinant socialinio dialogo susitarimus tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu, svarbu, kad socialiniai partneriai šalyse, kuriose socialinis dialogas dabar yra silpnesnis, galėtų gauti papildomą paramą gebėjimams stiprinti. Tai visų pirma susiję su Europos socialiniu fondu (ESF+) – šioje srityje būtų svarbu atskirti paramą socialinių partnerių ir platesnės pilietinės visuomenės gebėjimams stiprinti. Šį skirtumą kitam finansiniam laikotarpiui reikėtų nustatyti ESF+ reglamente ir Bendrųjų nuostatų reglamente. Kartu reikėtų rasti geresnius finansinius sprendimus pilietinės visuomenės organizacijoms. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kaip pripažino Europos Komisija, socialinis dialogas buvo vienas iš svarbiausių aspektų rengiant ir įgyvendinant pandemijos poveikį darbo pasaulyje ribojančias politikos priemones. Socialiniai partneriai taip pat atlieka svarbų vaidmenį kovojant su didžiuliais Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą sukeltais padariniais, palengvindami iš Ukrainos perkeltųjų asmenų, taip pat kitų pabėgėlių ir migrantų integraciją į darbo rinką. Socialiniams partneriams taip pat tenka svarbus vaidmuo ieškant tvarių sprendimų, kaip koreguoti darbo užmokestį ir kolektyvines sutartis, atsižvelgiant į pragyvenimo išlaidų krizę ir aukštą infliacijos lygį. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK pripažįsta (3), kad veiksmingas socialinis dialogas turi apimti:






  — | reprezentatyvius ir teisėtus socialinius partnerius, kurie turi žinių, techninių pajėgumų ir savalaikę prieigą prie dalyvavimui reikiamos informacijos, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

reprezentatyvius ir teisėtus socialinius partnerius, kurie turi žinių, techninių pajėgumų ir savalaikę prieigą prie dalyvavimui reikiamos informacijos,

| — | politinę valią ir įsipareigojimą įsitraukti į socialinį dialogą, |
| --- | --- |

—

politinę valią ir įsipareigojimą įsitraukti į socialinį dialogą,

| — | pagarbą pagrindinėms socialinių partnerių prerogatyvoms ir autonomiškumui, asociacijų laisvei bei kolektyvinėms deryboms ir palankią teisinę ir institucinę sistemą, kuri, esant gerai veikiančioms institucijoms, remia socialinio dialogo procesus. |
| --- | --- |

—

pagarbą pagrindinėms socialinių partnerių prerogatyvoms ir autonomiškumui, asociacijų laisvei bei kolektyvinėms deryboms ir palankią teisinę ir institucinę sistemą, kuri, esant gerai veikiančioms institucijoms, remia socialinio dialogo procesus.

EESRK palankiai vertina tai, kad visi šie elementai yra įtraukti į dabartinę Komisijos iniciatyvą.

| 2.10. | Kartu ES vis dar esama pavyzdžių, kai socialinis dialogas yra silpnas ir veikia nepalankioje aplinkoje. Kartais teisinėje sistemoje socialiniams partneriams nesuteikiama galimybių derėtis. Tai silpnina socialinių partnerių pozicijas, taip pat mažina jų gebėjimą dalyvauti kolektyvinėse derybose ir pritraukti naujų narių. Atviri, skaidrūs, iš anksto nustatyti objektyvūs socialinių partnerių organizacijų atstovaujamumo nustatymo kriterijai, nustatyti susitarus su jomis ir vengiant pernelyg didelės administracinės naštos, yra labai svarbūs valstybėms narėms, kuriose vis dar nėra ilgų tradicijų. Kartu, esama daug įvairių nacionalinių praktikų, įskaitant socialinių partnerių organizacijų tarpusavio pripažinimą, kurias reikia gerbti. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK sutinka su komunikato teiginiu, kad siekiant paremti kolektyvinių derybų aprėptį, nacionaliniu ir ES lygmenimis reikalingi papildomi veiksmai (4), ir šiuo požiūriu palankiai vertina rekomendacijoje nurodytus įvairius būdus tam pasiekti: šalinant institucines arba teisines kliūtis socialiniam dialogui ir kolektyvinėms deryboms, kurios apimtų naujas darbo arba nestandartinio užimtumo formas; užtikrinant, kad derybų šalys galėtų laisvai spręsti klausimus, dėl kurių bus deramasi; užtikrinant, kad dėl bet kurios galimybės taikyti nukrypti nuo kolektyvinių sutarčių leidžiančias nuostatas būtų susitarta su socialiniais partneriais ir būtų ribojamos sąlygos, kuriomis tokios nuostatos gali būti taikomos; taip pat užtikrinant ir įgyvendinant kolektyvinių sutarčių vykdymo sistemą. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Nors rekomendacijoje išvardyti šie svarbūs veiksniai, padedantys didinti kolektyvinių derybų aprėptį, joje pasigendama labai svarbaus komunikate nurodyto aspekto, t. y. sektorių lygmens kolektyvinių sutarčių svarbos. Kaip nurodyta komunikate, kolektyvinių derybų aprėptis yra didelė (per 50 %) tik tose šalyse, kuriose vykdomos bent jau tam tikros formos derybos sektorių lygmeniu. Šis faktas taip pat pripažįstamas neseniai priimtoje Direktyvoje dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2041 (5)), kurioje nurodyta, kad valstybės narės turi skatinti socialinių partnerių gebėjimų dalyvauti kolektyvinėse derybose dėl darbo užmokesčio nustatymo, visų pirma sektorių ar tarpšakiniu lygmeniu, stiprinimą ir tolesnį plėtojimą. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Kartu svarbu išsaugoti savanorišką kolektyvinių derybų pobūdį ir sukurti tinkamą aplinką, kad šis procesas būtų patrauklus ir abipusiškai naudingas. Procesas turi būti kuo įtraukesnis. Taip pat turėtų būti įdiegtos veiksmingos ginčų sprendimo sistemos. Valstybėse narėse, dalyvaujant socialiniams partneriams, turėtų būti sukurti kolektyvinių sutarčių taikymo srities stebėsenos mechanizmai. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EESRK palankiai vertina tai, kad rekomendacija siekiama pagerinti trišalį socialinį dialogą tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu, be kita ko, nurodant, kad svarbu skirti pakankamai laiko konsultacijoms per visą politikos formavimo procesą, užtikrinti tinkamas institucines struktūras, ir suteikti galimybę gauti atitinkamą informaciją, reikalingą dalyvaujant socialiniame dialoge. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Kai kuriose valstybėse narėse trišalis socialinio dialogo aspektas yra veikiau formalus nei prasmingas. Tinkamai įgyvendinant ir stebint, rekomendacija gali būti svarbus žingsnis į priekį gerinant šią padėtį. Trišalio dialogo skatinimas Europos lygmeniu būtų ypač svarbus su užimtumu ir socialine apsauga susijusiais aspektais, pavyzdžiui, tinkamai apsvarstant trišalių patariamųjų komitetų šiais klausimais sudarymą. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Savo ankstesnėse nuomonėse EESRK rekomendavo, pavyzdžiui, kad socialiniai partneriai tinkamai dalyvautų kuriant ir įgyvendinant nacionalinius ekonomikos gaivinimo planus ir būtų vykdomas geresnis socialinių partnerių bendradarbiavimas su Europos Komisija siekiant užtikrinti nuoseklų ES išteklių naudojimą (6). Taip pat turėtų būti užtikrintas aktyvesnis kitų pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimas. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | EESRK pritaria Komisijai dėl Europos socialinio dialogo susitarimų, kaip vieno svarbiausių ES socialinio dialogo rezultatų, svarbos. EESRK taip pat pabrėžia Komisijos raginimą Europos socialiniams partneriams derėtis ir sudaryti daugiau socialinių partnerių susitarimų, kartu pabrėždamas, kad socialiniai partneriai patys nuspręs, ar jie turėtų pradėti derybas ir jeigu taip, kokiais klausimais būtų tinkama jas pradėti. Tai yra esminis jų savarankiškumo aspektas. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Tačiau EESRK yra susirūpinęs dėl neaiškios situacijos, susijusios su socialinių partnerių susitarimų įgyvendinimu Tarybos direktyvomis. Nesant aiškesnio proceso, dėl didelės Europos Komisijos diskrecijos šiuo klausimu, kurią suteikė neseniai priimti Europos Teisingumo Teismo sprendimai (7), gali netikėtai sumažėti socialinių partnerių noras derėtis dėl tokio pobūdžio susitarimų. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Dėl šios priežasties EESRK dar kartą ragina Komisiją aptarti šį klausimą su socialiniais partneriais, gerbiant jų savarankiškumą ir laikantis SESV 155 straipsnyje nustatytos tvarkos. EESRK taip pat dar kartą ragina Komisiją nustatyti aiškius ir skaidrius sektorių socialinių partnerių susitarimų įgyvendinimo kriterijus (8). |
| --- | --- |

2.19.

3.   Konkrečios pastabos

3.1.   Konkrečios pastabos dėl komunikato

| 3.1.1. | Komunikate Komisija siūlo Komisijos tarnybų paramą ir teisines konsultacijas derybose dalyvaujantiems socialiniams partneriams, ypač tais klausimais, kurie gali turėti neigiamą poveikį susitarimo įgyvendinimui ES teisės aktais. Labai svarbu, kad socialiniai partneriai bendrai susitartų, ar tokios konsultacijos ir parama yra reikalingos jų derybose. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komisija taip pat remiasi Teisingumo Teismo sprendimu C-928/19 P patvirtinta praktika, pagal kurią, be kita ko, vertinama, ar derybų būdu pasiektą socialinių partnerių susitarimą tikslinga įgyvendinti ES teisės aktais. Komisija pažymi, kad atsižvelgiant į tokio įvertinimo išvadas, gali būti atliekamas poveikio vertinimas. Komisija įsipareigoja per 3 mėnesius informuoti atitinkamus socialinius partnerius apie savo preliminarius svarstymus, įskaitant galimą sprendimą, ar bus atliekamas poveikio vertinimas. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Nors EESRK pripažįsta Komisijos teikiamos paramos bei konsultacijų naudą ir įsipareigojimą laikytis tam tikrų terminų atliekant vertinimus, šių priemonių nepakanka, kad procesas taptų aiškus, skaidrus ir nuspėjamas, kokio reikia derybų partneriams. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | EESRK pabrėžia, kad svarbu sukurti tinkamą sektorių socialinio dialogo rėmimo sistemą, ir atkreipia dėmesį į Europos sektorių socialinių partnerių atvirą laišką (9). Susirūpinimą sektorių organizacijoms keliantys klausimai dėl sektorių socialinio dialogo komitetų finansavimo ir organizavimo verti rimto svarstymo. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Kalbant apie Europos trišalio socialinio dialogo skatinimą, EESRK palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji kiekvienoje Komisijos tarnyboje paskirs socialinio dialogo koordinatorių. Tokie koordinatoriai Komisijos generaliniuose direktoratuose ir atitinkamose tarnybose, gali padėti didinti informuotumą ir gerinti socialinio dialogo kokybę ir kartu padėti Komisijai suvokti, gerai veikiančio trišalio dialogo naudą Europos politikos formavimui. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Atsižvelgdamas į Europos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo semestrą, EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta svarbų socialinių partnerių vaidmenį jiems prasmingai ir laiku dalyvaujant ES ir nacionaliniu lygmenimis, taip siekiant užtikrinti, kad reformos ir investicijos būtų rengiamos ir įgyvendinamos veiksmingai. Vis dėlto, nors struktūriniai dialogai su socialiniais partneriais reguliariai rengiami ES lygmeniu svarbiais semestro ciklo momentais, nacionaliniu lygmeniu Vyriausybės pernelyg dažnai ignoruodavo jų dalyvavimą, nors jo veiksmingumas daugiausia priklauso nuo Vyriausybių geros valios, o ne nuo nusistovėjusios praktikos ar taisyklių. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | EESRK sutinka, kad socialinio dialogo ir kolektyvinių derybų skatinimas taip pat yra svarbus vykstant deryboms dėl plėtros, ir palankiai vertina Komisijos paramą projektams, kuriais siekiama gerinti socialinį dialogą šalyse kandidatėse arba potencialiose šalyse kandidatėse. Tai pasakytina ir apie Europos kaimynystės politiką ir ES „Global Gateway“ partnerystes, pagal kurias ES pagrįstai įsipareigoja laikytis aukštų žmogaus, socialinių ir darbuotojų teisių standartų. |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Konkrečios pastabos dėl rekomendacijos

| 3.2.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad rekomendacijoje atsižvelgiama į profesinių sąjungų ir darbdavių organizacijų vaidmenį ir savarankiškumą kolektyvinėse derybose. EESRK mano, kad svarbu paaiškinti, kad 12 konstatuojamojoje dalyje nurodyta darbuotojų organizacijų sąvoka aiškinama atsižvelgiant į TDO priežiūros institucijų praktiką (visų pirma konvencijas Nr. 98 ir 154), ir išbraukti žodį „paprastai“ iš 12 konstatuojamosios dalies. Be to, 13konstatuojamojoje dalyje, be Konvencijos Nr. 135, būtų aktualu paminėti ir TDO konvenciją Nr. 98. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | EESRK palankiai vertina raginimą valstybėms narėms užtikrinti, kad socialiniai partneriai sistemingai ir prasmingai savalaikiškai dalyvautų rengiant ir įgyvendinant politiką, ypač susijusią su Europos semestru ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone (EGADP). EESRK mano, kad sukūrus bendrą veiksmingą socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimo sistemą, kuri būtų įgyvendinama nacionaliniu lygmeniu, būtų galima užtikrinti veiksmingas ir kokybiškas konsultacijas. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Kalbant apie Europos semestrą, valstybės narės turėtų būti įpareigotos į nacionalines reformų ir investicijų programas įtraukti konsultacijų su socialiniais partneriais rezultatus ir jų poziciją ir (arba) indėlį. Tai taikytina ir, atitinkamai, ESF+ ir kitiems sanglaudos fondams, visapusiškai laikantis partnerystės principo. Visais atvejais labai svarbu, kad socialiniai partneriai būtų veiksmingai įtraukti ir kad tai nebūtų tik formalumas. Be to, jei prasmingas dalyvavimas nevyksta arba jei socialiniam dialogui trukdoma nacionaliniu lygmeniu, Komisija turėtų imtis veiksmų, pavyzdžiui, planų ir (arba) partnerystės susitarimų projektai galėtų likti nepatvirtinti. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Rekomendacijos konstatuojamosiose dalyse pripažįstama, kad ES viešųjų pirkimų direktyvose (10) reikalaujama, kad valstybės narės gerbtų teisę jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas. EESRK mano, kad šis klausimas, glaudžiai susijęs su tikslu didinti kolektyvinių derybų aprėptį, turėtų būti įtrauktas į valstybėms narėms skirtas rekomendacijas. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Rekomendacijoje pažymima, kad kai kuriose valstybėse narėse reikia stiprinti nacionalinių socialinių partnerių gebėjimus, kad nacionaliniu lygmeniu būtų galima įgyvendinti ES autonominius socialinių partnerių susitarimus. EESRK mano, kad didesnė parama šiuo klausimu (taip pat ir iš ESF+) būtų naudinga propaguojant ES socialinio dialogo rezultatus nacionaliniu lygmeniu ir pagerintų įgyvendinimo procesą vietoje. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad ypatingas dėmesys skiriamas turimoms nacionalinėms ir ES lėšoms, skirtoms socialiniams partneriams remti. ESF+ yra vertinga priemonė, padedanti didinti socialinių partnerių (įskaitant MVĮ ir labai mažoms įmonėms atstovaujančius) gebėjimą dalyvauti trišaliuose ir dvišaliuose socialiniuose dialoguose, taip pat remti bendrus veiksmus, kurių jie imasi numatydami, keisdami ir spręsdami su užimtumu ir socialiniais padariniais susijusius uždavinius, kylančius dėl įvairių socialinių ir ekonominių pokyčių, pavyzdžiui, skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos, nors tai tik vienas pavyzdys. Tai turėtų būti aiškiai apibrėžta kaip dalis tikslingo požiūrio į paramą socialinių partnerių gebėjimų stiprinimui pagal ESF+. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Kadangi pilietinį dialogą, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, Komisija pagrįstai pripažįsta kaip atskirą procesą, ESF+ parama turėtų būti teikiama tokiu pat principu. Socialiniams partneriams ir pilietinės visuomenės organizacijoms skirtos biudžeto eilutės turėtų būti atskirtos, kad būtų galima geriau apibrėžti konkrečius vaidmenis ir geriau stebėti rezultatus. Be to, reikia nustatyti aiškius valstybės pagalbos tikrinimo kriterijus (patvirtintus Komisijos), nes kai kuriose valstybėse narėse dėl to kyla problemų. Šie kriterijai turėtų būti taikomi, kai nacionalinės institucijos vertina socialinių partnerių projektų veiklos suderinamumą su valstybės pagalbos taisyklėmis. Jų struktūra turėtų atspindėti ypatingą socialinių partnerių vaidmenį, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos jiems geriau įsitraukti į socialinį dialogą įvairiais lygmenimis (tarptautiniu, ES, nacionaliniu, regioniniu, sektorių) ir veiksmingai prie jo prisidėti. Panašios taisyklės turėtų būti parengtos pilietinės visuomenės organizacijoms. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | EESRK mano, kad svarbu, jog rekomendacijoje būtų numatytos aiškios ir veiksmingos stebėsenos nuostatos. Valstybėms narėms rekomenduojama per 18 mėnesių nuo rekomendacijos paskelbimo pateikti priemonių šiai rekomendacijai įgyvendinti sąrašą, parengtą konsultuojantis su socialiniais partneriais. Komisija savo ruožtu ketina kartu su Užimtumo komitetu ir atitinkamais socialiniais partneriais parengti bendrai suderintus rodiklius įgyvendinimui stebėti. Socialiniai partneriai turėtų atlikti svarbų vaidmenį rengiant šiuos rodiklius. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | EESRK palankiai vertina rekomendacijos teiginį, kad tokia stebėsena turėtų sudaryti sąlygas socialiniams partneriams, be kita ko, nustatyti atvejus, kai jiems nebuvo leista dalyvauti arba nebuvo užtikrintas jų pakankamas dalyvavimas nacionalinio lygmens konsultacijose dėl Sąjungos ir nacionalinės politikos. EESRK mano, kad taip pat būtų svarbu apibrėžti procesą, kuris sektų po tokių nustatymų ir kuriuo būtų siekiama pagerinti padėtį. |
| --- | --- |

3.2.9.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  EESRK nuomonė dėl socialinio dialogo siekiant ekonominio tvarumo ir ekonomikos atsparumo (OL C 10, 2021 1 11, p. 14).

1

(2)  EESRK nuomonė dėl socialinio dialogo skatinant inovacijas skaitmeninėje ekonomikoje (OL C 159, 2019 5 10, p. 1).

2

(3)  EESRK nuomonė dėl socialinio dialogo siekiant ekonominio tvarumo ir ekonomikos atsparumo (OL C 10, 2021 1 11, p. 14).

3

(4)  EESRK nuomonė dėl socialinio dialogo siekiant ekonominio tvarumo ir ekonomikos atsparumo (OL C 10, 2021 1 11, p. 14).

4

(5)  2022 m. spalio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/2041 dėl deramo minimaliojo darbo užmokesčio Europos Sąjungoje (OL L 275, 2022 10 25, p. 33).

5

(6)  EESRK nuomonė dėl socialinio dialogo siekiant ekonominio tvarumo ir ekonomikos atsparumo (OL C 10, 2021 1 11, p. 14) ir dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (OL C 517, 2021 12 22, p. 97).

6

(7)  2019 m. spalio 24 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-310/18 ir 2021 m. rugsėjo 2 d. Teisingumo Teismo (didžiosios kolegijos) sprendimas byloje C-928/19 P.

7

(8)  EESRK nuomonė dėl socialinio dialogo siekiant ekonominio tvarumo ir ekonomikos atsparumo (OL C 10, 2021 1 11, p. 14).

8

(9)  Europos sektorių socialinių partnerių atviras laiškas – „EuroCommerce“.

9

(10)  Direktyvos 2014/24/ES (žr. OL L 94, 2014 3 28, p. 65), 2014/25/ES (žr. OL L 94, 2014 3 28, p. 243) ir 2014/23/ES (žr. OL L 94, 2014 3 28, p. 1).

10

---

PRIEDAS

Šie pakeitimai, už kuriuos buvo atiduota ne mažiau kaip ketvirtadalis balsų, svarstymo metu buvo atmesti (Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 3 dalis):

1 PAKEITIMAS

SOC/764

Socialinio dialogo stiprinimas

2.3
  punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kaip pripažįstama komunikate, socialiniai partneriai
  puikiai išmano vietos užimtumo ir socialinę padėtį ir turi neįkainojamos patirties šioje srityje
  .
  Jų
  indėlis gali padėti užtikrinti tinkamą darbuotojų ir darbdavių interesų pusiausvyrą ir padidinti politikos ir teisės aktų priimtinumą bei veiksmingumą. Komisija taip pat teisingai nurodo, kad, palyginti su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, socialiniams partneriams tenka išskirtinis vaidmuo. | Kaip pripažįstama komunikate, socialinių partnerių indėlis gali padėti užtikrinti tinkamą darbuotojų ir darbdavių interesų pusiausvyrą ir padidinti politikos ir teisės aktų priimtinumą bei veiksmingumą. Komisija taip pat teisingai nurodo, kad, palyginti su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, socialiniams partneriams tenka išskirtinis vaidmuo
  . Tačiau EESRK pabrėžia socialinio ir pilietinio dialogo dalyvių bendradarbiavimo ir keitimosi nuomonėmis vertingumą. Daugelis pilietinės visuomenės organizacijų taip pat turi unikalios patirties ir konkrečių žinių, įgytų vietos lygmeniu. Šiomis žiniomis galima naudotis ne tik palaikant pilietinį dialogą. Verta atkreipti dėmesį į kai kurių valstybių narių praktiką, kai konkrečių pilietinės visuomenės organizacijų atstovus socialiniai partneriai kviečia į socialinio dialogo pagrindu rengiamus susitikimus, kuriuose nori išgirsti jų nuomonę ir pasinaudoti jų žiniomis, kompetencija ir patirtimi. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Kaip pripažįstama komunikate, socialiniai partneriai
  puikiai išmano vietos užimtumo ir socialinę padėtį ir turi neįkainojamos patirties šioje srityje
  .
  Jų
  indėlis gali padėti užtikrinti tinkamą darbuotojų ir darbdavių interesų pusiausvyrą ir padidinti politikos ir teisės aktų priimtinumą bei veiksmingumą. Komisija taip pat teisingai nurodo, kad, palyginti su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, socialiniams partneriams tenka išskirtinis vaidmuo.

Kaip pripažįstama komunikate, socialinių partnerių indėlis gali padėti užtikrinti tinkamą darbuotojų ir darbdavių interesų pusiausvyrą ir padidinti politikos ir teisės aktų priimtinumą bei veiksmingumą. Komisija taip pat teisingai nurodo, kad, palyginti su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, socialiniams partneriams tenka išskirtinis vaidmuo
  . Tačiau EESRK pabrėžia socialinio ir pilietinio dialogo dalyvių bendradarbiavimo ir keitimosi nuomonėmis vertingumą. Daugelis pilietinės visuomenės organizacijų taip pat turi unikalios patirties ir konkrečių žinių, įgytų vietos lygmeniu. Šiomis žiniomis galima naudotis ne tik palaikant pilietinį dialogą. Verta atkreipti dėmesį į kai kurių valstybių narių praktiką, kai konkrečių pilietinės visuomenės organizacijų atstovus socialiniai partneriai kviečia į socialinio dialogo pagrindu rengiamus susitikimus, kuriuose nori išgirsti jų nuomonę ir pasinaudoti jų žiniomis, kompetencija ir patirtimi.

Paaiškinimas

Apie daugelį socialinės situacijos elementų „vietos lygmeniu“ pilietinės visuomenės organizacijos žino daug geriau – pavyzdžiui, taip yra kovos su skurdu, neįgalių asmenų ar kitų pažeidžiamų piliečių grupių rėmimo, migrantų integracijos, etninių mažumų teisių ir pagalbos vaikams, kuriems gresia socialinė atskirtis, atveju. Ši situacija turėtų atsispindėti tiriamojoje nuomonėje, kad būtų išvengta įspūdžio, jog tik socialiniai partneriai žino apie socialinę padėtį „vietos lygmeniu“. Kai kuriose valstybėse narėse socialiniai partneriai žino, pripažįsta šią kompetenciją ir supranta, kad jos esama, todėl konkrečių pilietinės visuomenės organizacijų atstovai kviečiami susitikti su trišalio dialogo struktūrų dalyviais, kad pagilintų pastarųjų žinias ir praturtintų jų patirtį.

Balsavimo rezultatai

| Už | 83 |
| --- | --- |
| Prieš | 153 |
| Susilaikė | 9 |

Už

83

Prieš

153

Susilaikė

9

2 PAKEITIMAS

SOC/764

Socialinio dialogo stiprinimas

2.4
  punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas. | Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas.
  EESRK pabrėžia, kad socialinio ir pilietinio dialogo dalyviai turi bendradarbiauti ir keistis nuomonėmis, nes pagrindiniai daugelio socialinių grupių interesų atstovai yra ne socialiniai partneriai, o kitos pilietinės visuomenės organizacijos. Todėl būtina vengti situacijų, kai socialinių partnerių susitarimai sudaromi neatsižvelgiant į kitų pilietinės visuomenės organizacijų, kurios atstovauja Europos piliečių gyvenimui ir daro jam didelį poveikį, nuomones ir argumentus. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas.

Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas.
  EESRK pabrėžia, kad socialinio ir pilietinio dialogo dalyviai turi bendradarbiauti ir keistis nuomonėmis, nes pagrindiniai daugelio socialinių grupių interesų atstovai yra ne socialiniai partneriai, o kitos pilietinės visuomenės organizacijos. Todėl būtina vengti situacijų, kai socialinių partnerių susitarimai sudaromi neatsižvelgiant į kitų pilietinės visuomenės organizacijų, kurios atstovauja Europos piliečių gyvenimui ir daro jam didelį poveikį, nuomones ir argumentus.

Paaiškinimas

Šio pakeitimo tikslas yra pabrėžti, kad vykstant socialiniam dialogui reikia atsižvelgti ir į kitų grupių, kurios didele dalimi nepatenka į socialinių partnerių kategoriją ir kurioms daugiausia atstovauja kitos pilietinės visuomenės organizacijos, interesus.

Balsavimo rezultatai

| Už | 79 |
| --- | --- |
| Prieš | 157 |
| Susilaikė | 7 |

Už

79

Prieš

157

Susilaikė

7

3 PAKEITIMAS

SOC/764

Socialinio dialogo stiprinimas

3.1.5
  punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kalbant apie Europos trišalio socialinio dialogo skatinimą, EESRK palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji kiekvienoje Komisijos tarnyboje paskirs socialinio dialogo koordinatorių. Tokie koordinatoriai Komisijos generaliniuose direktoratuose ir atitinkamose tarnybose, gali padėti didinti informuotumą ir gerinti socialinio dialogo kokybę ir kartu padėti Komisijai suvokti, gerai veikiančio trišalio dialogo naudą Europos politikos formavimui. | Kalbant apie Europos trišalio socialinio dialogo skatinimą, EESRK palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji kiekvienoje Komisijos tarnyboje paskirs socialinio dialogo koordinatorių. Tokie koordinatoriai Komisijos generaliniuose direktoratuose ir atitinkamose tarnybose, gali padėti didinti informuotumą ir gerinti socialinio dialogo kokybę ir kartu padėti Komisijai suvokti, gerai veikiančio trišalio dialogo naudą Europos politikos formavimui.
  Be to, EESRK pabrėžia, kad siekiant skatinti Europos pilietinį dialogą, kiekviename EK generaliniame direktorate turėtų būti paskirti panašūs koordinatoriai. Komisija turėtų lygiagrečiai stiprinti abu šiuos dialogus, nei vienam iš jų neteikdama pirmenybės. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Kalbant apie Europos trišalio socialinio dialogo skatinimą, EESRK palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji kiekvienoje Komisijos tarnyboje paskirs socialinio dialogo koordinatorių. Tokie koordinatoriai Komisijos generaliniuose direktoratuose ir atitinkamose tarnybose, gali padėti didinti informuotumą ir gerinti socialinio dialogo kokybę ir kartu padėti Komisijai suvokti, gerai veikiančio trišalio dialogo naudą Europos politikos formavimui.

Kalbant apie Europos trišalio socialinio dialogo skatinimą, EESRK palankiai vertina Komisijos pranešimą, kad ji kiekvienoje Komisijos tarnyboje paskirs socialinio dialogo koordinatorių. Tokie koordinatoriai Komisijos generaliniuose direktoratuose ir atitinkamose tarnybose, gali padėti didinti informuotumą ir gerinti socialinio dialogo kokybę ir kartu padėti Komisijai suvokti, gerai veikiančio trišalio dialogo naudą Europos politikos formavimui.
  Be to, EESRK pabrėžia, kad siekiant skatinti Europos pilietinį dialogą, kiekviename EK generaliniame direktorate turėtų būti paskirti panašūs koordinatoriai. Komisija turėtų lygiagrečiai stiprinti abu šiuos dialogus, nei vienam iš jų neteikdama pirmenybės.

Paaiškinimas

Dabar Europos Komisija siūlo kiekviename generaliniame direktorate ir kitose Komisijos tarnybose paskirti specialų socialinio dialogo koordinatorių. Taip socialiniam dialogui sustiprinti reikės nemažai žmogiškųjų išteklių, nes yra 30 generalinių direktoratų ir daug kitų tarnybų. Specialaus socialinio dialogo koordinatoriaus pareigų sukūrimas bent kai kuriuose generaliniuose direktoratuose kelia abejonių, atsižvelgiant į tai, kad šiose veiklos srityse dominuoja pilietinės visuomenės organizacijos, kurios nėra socialiniai partneriai. Tokios sritys, pavyzdžiui, yra aplinka, klimatas, žemės ūkis ir kaimo plėtra, švietimas, jaunimas, sportas ir kultūra, teisingumas ir vartotojai. Reikia vienu metu imtis veiksmų pilietiniam dialogui remti – nėra jokios priežasties, dėl kurios Europos Komisija turėtų dėmesį susitelkti tik į vieno tipo dialogą, skirdama jo sustiprinimui daug žmogiškųjų išteklių, kurie iš viso gali viršyti 50 žmonių.

Balsavimo rezultatai

| Už | 78 |
| --- | --- |
| Prieš | 156 |
| Susilaikė | 7 |

Už

78

Prieš

156

Susilaikė

7

4 PAKEITIMAS

SOC/764

Socialinio dialogo stiprinimas

1.7
  punktas

Iš dalies pakeisti taip:

| Skyriaus nuomonė | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas. Į šį skirtumą taip pat turėtų būti atsižvelgta teikiant paramą gebėjimų stiprinimui socialiniams partneriams ir platesnei pilietinei visuomenei. | Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas. Į šį skirtumą taip pat turėtų būti atsižvelgta teikiant paramą gebėjimų stiprinimui socialiniams partneriams ir platesnei pilietinei visuomenei.
  Kartu EESRK pabrėžia socialinio ir pilietinio dialogo dalyvių bendradarbiavimo ir keitimosi nuomonėmis vertingumą. Daugelis pilietinės visuomenės organizacijų taip pat turi unikalios patirties ir konkrečių žinių, įgytų vietos lygmeniu. Šiomis žiniomis galima naudotis ne tik palaikant pilietinį dialogą. |

Skyriaus nuomonė

Pakeitimas

Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas. Į šį skirtumą taip pat turėtų būti atsižvelgta teikiant paramą gebėjimų stiprinimui socialiniams partneriams ir platesnei pilietinei visuomenei.

Kaip teigiama rekomendacijoje, socialinio dialogo struktūrose ir procesuose turėtų būti visiškai pripažįstamas ir gerbiamas specifinis socialinių partnerių organizacijų vaidmuo, kartu pripažįstant, kad plačiam klausimų spektrui skirtas pilietinis dialogas, kuriame dalyvauja platesnis suinteresuotųjų šalių ratas, yra atskiras procesas. Į šį skirtumą taip pat turėtų būti atsižvelgta teikiant paramą gebėjimų stiprinimui socialiniams partneriams ir platesnei pilietinei visuomenei.
  Kartu EESRK pabrėžia socialinio ir pilietinio dialogo dalyvių bendradarbiavimo ir keitimosi nuomonėmis vertingumą. Daugelis pilietinės visuomenės organizacijų taip pat turi unikalios patirties ir konkrečių žinių, įgytų vietos lygmeniu. Šiomis žiniomis galima naudotis ne tik palaikant pilietinį dialogą.

Paaiškinimas

Atkartojama pagrindinė teksto dalis.

Balsavimo rezultatai

| Už | 83 |
| --- | --- |
| Prieš | 153 |
| Susilaikė | 9 |

Už

83

Prieš

153

Susilaikė

9

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/97 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/97

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl išankstinės informacijos apie keleivius (API) rinkimo ir perdavimo siekiant sustiprinti ir palengvinti išorės sienų kontrolę, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/817 ir (ES) 2018/1726 ir panaikinama Tarybos direktyva 2004/82/EB

(COM(2022) 729 final),

ir dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl išankstinės informacijos apie keleivius rinkimo ir perdavimo teroristinių nusikaltimų ir sunkių nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir patraukimo už juos baudžiamojon atsakomybėn tikslais, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/818

(COM(2022) 731 final)

(2023/C 228/13)

| Pranešėjas | Tymoteusz Adam ZYCH |
| --- | --- |

Pranešėjas

Tymoteusz Adam ZYCH

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2023 2 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai ir 79 straipsnio 2 dalies c punktas |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2023 4 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 137 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2023 2 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktai ir 79 straipsnio 2 dalies c punktas

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2023 4 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

137 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymus dėl išankstinės informacijos apie keleivius (1), atsižvelgdamas į poreikį veiksmingai rinkti ir perduoti išankstinę informaciją apie keleivius (API) ir keleivio duomenų įrašus (PNR) sienų valdymo ir kovos su neteisėta imigracija tikslais, taip pat saugumo sumetimais, įskaitant poreikį užkirsti kelią terorizmui ir sunkiems nusikaltimams ir su jais kovoti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK yra įsitikinęs, kad tol, kol API ir PNR duomenims ir toliau bus taikomos dabartinės direktyvos (API direktyva (2) ir PNR direktyva (3)), bus nepageidaujamų skirtumų jas įgyvendinant nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Siekiant suderinti tokių direktyvų įgyvendinimą ir padidinti API ir PNR duomenų rinkimo ir perdavimo veiksmingumą, būtina priimti reglamentus, nes jie pašalins skirtumus, atsirandančius dėl skirtingos valstybių narių praktikos, padidins teisinį tikrumą, paspartins keleivių srautus ir sumažins administracinius sunkumus oro vežėjams. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pabrėžia Pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) svarbą taikant siūlomus reglamentus. Reikėtų rūpestingai atsižvelgti į pažeidžiamų grupių, ypač neįgaliųjų, teises. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Svarbus argumentas, kodėl reikia priimti siūlomus reglamentus, yra tai, kad dabartinės API ir PNR direktyvos kritikuojamos dėl to, kad jos neatitinka galiojančių duomenų apsaugos standartų. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK pripažįsta, kad eu-LISA išlaidos, susijusios su maršruto parinktuvo projektavimu, kūrimu, priegloba ir techniniu valdymu, o taip pat valstybių narių išlaidos, susijusios su jų jungtimis ir integracija su maršruto parinktuvu, turi būti dengiamos iš ES bendrojo biudžeto. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Tačiau EESRK pažymi, kad siūlomais reglamentais bus ne tik įvesti reikšmingi teisiniai pokyčiai, bet ir šiuo metu veikianti sistema bus iš esmės pakeista techniniu požiūriu. Todėl naujoms API ir PNR sistemoms būtina nuolatinė ir nuodugni stebėsena, kurią vykdytų ne vien tik valstybės narės, bet ir Europos Komisija, oro vežėjai ir kompetentingos institucijos, taip pat eu-LISA, ypač asmens duomenų srityje. Dėl šios priežasties EESRK pabrėžia, kad labai svarbu organizuoti informavimo apie naujus teisės aktus kampaniją ir rengti oro vežėjų mokymus. Be to, siūloma dažniau atlikti auditą, taip pat apsvarstyti galimybę taikyti papildomas naujų API ir PNR duomenų rinkimo ir perdavimo sistemų veikimo stebėsenos procedūras. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK supranta, kad pasiūlymų taikymo sritis neapima visų ES išorės sienas kertančių keleivių. Tačiau, atsižvelgiant į proporcingumo principą ir į kelionių oro transportu ypatumus, šiuo etapu atrodo pagrįsta pasiūlymus taikyti tik kelionėms oro transportu. Kai atliekamas reglamentų ex post poveikio vertinimas, siūloma, kad Komisija įvertintų, ar reikia išplėsti taikymo sritį, kad ji apimtų ir kitas transporto rūšis, visų pirma jūrų transportą. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK taip pat supranta, kad kyla abejonių dėl praktinio pasiūlymuose išdėstytų nuostatų taikymo. Jis siūlo išsamiau paaiškinti nuostatas dėl sankcijų, taikomų privatiems aviacijos sektoriaus veiklos vykdytojams. Atsižvelgiant į tai, kad praktiškai neįmanoma užtikrinti visiško API duomenų tikslumo, siūloma apsvarstyti galimybę ES lygmeniu nustatyti „tolerancijos ribą“ duomenų rinkimo ir perdavimo klaidų atžvilgiu ir aiškiai nurodyti, kad nebendradarbiaujantiems vežėjams būtų taikomos sankcijos arba jos būtų taikomos tik tuo atveju, jei nepasiekiamas minimalus priimtinas API duomenų kokybės lygis (kaip apibrėžta ES lygmeniu). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Įžanga

| 2.1. | Šioje nuomonėje daugiausia dėmesio skiriama siūlomam reglamentui dėl API rinkimo ir perdavimo sienų valdymo tikslais (4) ir 7 dalyje trumpai nagrinėjamas antrasis siūlomas reglamentas dėl API duomenų rinkimo ir perdavimo sunkių nusikaltimų ir teroristinių nusikaltimų atvejais (5); šis reglamentas dėl planuojamų API duomenų pakeitimų taikomas PNR duomenims. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Siūlomi reglamentai taikomi tik oro transportui ir netaikomi kitoms transporto rūšims, pavyzdžiui, jūrų ir sausumos transportui. Jie taikomi ir užsakomiesiems, ir verslo skrydžiams. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Siūlomais reglamentais bus panaikinta galiojanti API direktyva. Kai šie reglamentai bus priimti, jie taps Šengeno acquis dalimi. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK pripažįsta, kad dėl didėjančio kelionių oro transportu populiarumo esamos keleivių aptarnavimo sistemos yra nepakankamai veiksmingos ir jas reikia tobulinti, ypač siekiant užtikrinti sklandų keleivių srautą. 2019 m. Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija pranešė, kad reguliariojo oro susisiekimo paslaugomis pasinaudojo 4,5 mlrd. keleivių, iš kurių daugiau kaip pusė milijardo keleivių kasmet atvyksta į ES arba iš jos išvyksta. Nei COVID-19 pandemija, nei Rusijos invazija į Ukrainą nepakeitė šios padėties, todėl būtina ieškoti novatoriškų sprendimų, kad būtų paspartintas ir pagerintas sienų kontrolės procesas. Nepaisant dėl pandemijos 2020–2021 m. įvykusios oro eismo krizės, oro transportas šiuo metu atsigauna. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kita vertus, EESRK supranta, kad, nepaisant patikrinimų veiksmingumo ir oro transporto keleivių aptarnavimo proceso spartos, reikia veiksmingų kovos su neteisėtos imigracijos reiškiniu ir ES sienų apsaugos priemonių. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK nuomone, automatinio duomenų rinkimo sistemų naudojimas gali turėti daug privalumų, įskaitant veiksmingumo didinimą, technologinę plėtrą, kokybės gerinimą ir spartesnį duomenų gavimą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kaip ir kiekviena naujoviška technologija, duomenų rinkimo ir perdavimo automatizavimas taip pat susijęs su rizika ir sudėtingais politiniais iššūkiais tokiose srityse kaip saugumas, sauga ir stebėsena, socialiniai ir ekonominiai aspektai, etika ir privatumas, patikimumas ir t. t. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | API duomenys – tai keleivių tapatybės informacija, nurodyta jų kelionės dokumentuose, kartu su skrydžio informacija, surinkta registracijos metu ir perduota paskirties šalies sienos apsaugos institucijoms. API informacija apima keleivio asmens duomenis, idealiu atveju paimtus iš jo kelionės dokumentų mašininio nuskaitymo zonos, taip pat tam tikrą su jo skrydžiu susijusią informaciją. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | API rinkimo ir perdavimo sistema grindžiama API duomenų pateikimu kompetentingoms institucijoms prieš atvykstant skrydžiui, kad šios institucijos, laikydamosi taikytinų teisės aktų, galėtų iš anksto patikrinti keliautojus pagal rizikos profilius, stebėjimo sąrašus ir duomenų bazes. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK yra žinoma, kad dabartine direktyva oro vežėjai įpareigojami paprašius perduoti API duomenis kelionės tikslo šalies sienos apsaugos institucijoms iki skrydį vykdančio orlaivio pakilimo, tačiau valstybės narės nėra įpareigotos prašyti oro vežėjų pateikti API duomenis. Dėl to valstybių narių institucijos veikia nenuosekliai: vienos prašo pateikti API, kitos – ne. Remiantis aiškinamuoju memorandumu, apskaičiuota, kad iš visų valstybių narių surenkami 65 % atvykstamųjų skrydžių API duomenys, todėl praktiškai lengva apeiti kontrolę ir patikrinimus. Be to, kaip nurodyta Komisijos atliktame API direktyvos vertinime (6), net tais atvejais, kai valstybės narės prašo pateikti API duomenis, jų nacionalinės valdžios institucijos ne visada nuosekliai juos naudoja. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK žino apie dabartinės remiantis direktyva sukurtos sistemos trūkumus. Kaip parodė vertinimas, dėl nepakankamo standartizavimo ir suderinimo mažėja API duomenų tvarkymo nauda, todėl suinteresuotiesiems subjektams užkraunama našta ir atsiranda tam tikro lygio teisinis netikrumas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK taip pat įžvelgia galimą grėsmę aviacijos sektoriaus darbuotojams, susijusią su automatinio duomenų rinkimo sistemų naudojimu. Todėl EESRK mano, kad reikia organizuoti tokių darbuotojų mokymą, kuris padėtų spręsti galimas problemas, iškylančias įgyvendinant siūlomus reglamentus. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Vis dėlto EESRK pažymi, kad siūlomas reglamentas dėl sienų valdymo neturėtų daryti neigiamo poveikio užimtumo lygiui ir darbuotojų padėčiai, o tik turėtų padidinti duomenų rinkimo ir perdavimo metodų, kurie jau įgyvendinami taikant automatizuotas procedūras, veiksmingumą ir patikimumą. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Būtinybė naujuoju API reglamentu sustiprinti ir palengvinti sienų kontrolę

| 4.1. | Patirtis, susijusi su dabartinės direktyvos taikymu ir vertinimu, atskleidė daug dabartinės sistemos trūkumų, įskaitant neveiksmingumą, sąnaudų intensyvumą ir vežėjams kylančius formalius bei administracinius sunkumus. Be to, kai kurios direktyvos nuostatos yra neaiškios, kyla abejonių dėl jų aiškinimo ir nevienodo taikymo valstybėse narėse, taip pat neatitikties kitoms ES teisės nuostatoms. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Reikėtų nurodyti pagrindinius šios direktyvos trūkumus:






  — | dabar oro vežėjai privalo suprasti atskirų valstybių narių nacionalines API informacijos perdavimo sistemas ir prie jų prisitaikyti, |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

dabar oro vežėjai privalo suprasti atskirų valstybių narių nacionalines API informacijos perdavimo sistemas ir prie jų prisitaikyti,

| — | šiuo metu vežėjai kai kuriais atvejais privalo siųsti tuos pačius duomenis skirtingoms institucijoms, |
| --- | --- |

—

šiuo metu vežėjai kai kuriais atvejais privalo siųsti tuos pačius duomenis skirtingoms institucijoms,

| — | šiuo metu atsakingų institucijų reikalaujamų duomenų elementų skaičius ir rūšis įvairiose valstybėse narėse taip pat skiriasi, |
| --- | --- |

—

šiuo metu atsakingų institucijų reikalaujamų duomenų elementų skaičius ir rūšis įvairiose valstybėse narėse taip pat skiriasi,

| — | direktyvos 3 straipsnio 2 dalyje pateiktas nebaigtinis duomenų elementų sąrašas neatitinka tarptautinių standartų, |
| --- | --- |

—

direktyvos 3 straipsnio 2 dalyje pateiktas nebaigtinis duomenų elementų sąrašas neatitinka tarptautinių standartų,

| — | direktyvos 6 straipsnio 1 dalyje leidžiama perduoti duomenis „elektroniniu būdu arba, jei yra gedimas, bet kokiomis kitomis <...> priimtinomis priemonėmis“, o tai neįpareigoja naudoti specialaus pranešimų perdavimo protokolo ir formato. Dėl to vežėjams tenka papildoma našta (pvz., laikantis įvairių formatų, kurių reikalauja atsakingos institucijos duomenims perduoti), be to, daromas poveikis API duomenų savalaikiškumui ir kokybei, taigi ir jų naudingumui, |
| --- | --- |

—

direktyvos 6 straipsnio 1 dalyje leidžiama perduoti duomenis „elektroniniu būdu arba, jei yra gedimas, bet kokiomis kitomis <...> priimtinomis priemonėmis“, o tai neįpareigoja naudoti specialaus pranešimų perdavimo protokolo ir formato. Dėl to vežėjams tenka papildoma našta (pvz., laikantis įvairių formatų, kurių reikalauja atsakingos institucijos duomenims perduoti), be to, daromas poveikis API duomenų savalaikiškumui ir kokybei, taigi ir jų naudingumui,

| — | veiklos procedūros, skirtos API duomenims rinkti, perduoti, tvarkyti ir analizuoti, valstybėse narėse skiriasi savo metodais, terminais, formatu ir perdavimo dažnumu, |
| --- | --- |

—

veiklos procedūros, skirtos API duomenims rinkti, perduoti, tvarkyti ir analizuoti, valstybėse narėse skiriasi savo metodais, terminais, formatu ir perdavimo dažnumu,

| — | pačioje direktyvoje nenumatytos išsamios asmens duomenų apsaugos priemonės (išskyrus 6 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad sienų kontrolės ir migracijos tikslais institucijos turi panaikinti duomenis per 24 valandas po perdavimo), o į analogiškas kitų teisės aktų, pavyzdžiui, AIS (VII skyriaus 51–59 straipsniai), ETIAS (XII skyriaus „Duomenų apsauga“ 59–70 straipsniai) ir PNR (12 ir 13 straipsniai), nuostatas įtrauktos išsamesnės nuostatos dėl duomenų apsaugos. |
| --- | --- |

—

pačioje direktyvoje nenumatytos išsamios asmens duomenų apsaugos priemonės (išskyrus 6 straipsnio 1 dalį, kurioje nustatyta, kad sienų kontrolės ir migracijos tikslais institucijos turi panaikinti duomenis per 24 valandas po perdavimo), o į analogiškas kitų teisės aktų, pavyzdžiui, AIS (VII skyriaus 51–59 straipsniai), ETIAS (XII skyriaus „Duomenų apsauga“ 59–70 straipsniai) ir PNR (12 ir 13 straipsniai), nuostatas įtrauktos išsamesnės nuostatos dėl duomenų apsaugos.

| 4.3. | Svarbus argumentas, kodėl reikia priimti siūlomą reglamentą, taip pat yra tai, kad dabartinė direktyva kritikuojama dėl to, kad ji neatitinka galiojančių duomenų apsaugos standartų. Visų pirma, dėl direktyvos kyla tokių abejonių:






  — | iš oro vežėjų reikalaujamų API duomenų sąrašas nėra baigtinis, o tai prieštarauja duomenų kiekio mažinimo principui, |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

iš oro vežėjų reikalaujamų API duomenų sąrašas nėra baigtinis, o tai prieštarauja duomenų kiekio mažinimo principui,

| — | neaiškus API duomenų rinkimo tikslas (sienų kontrolės ir (arba) teisėsaugos tikslais), |
| --- | --- |

—

neaiškus API duomenų rinkimo tikslas (sienų kontrolės ir (arba) teisėsaugos tikslais),

| — | atsižvelgiant į sienų kontrolės reikalavimus, 24 valandų duomenų saugojimo terminas yra per trumpas ir nepraktiškas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į sienų kontrolės reikalavimus, 24 valandų duomenų saugojimo terminas yra per trumpas ir nepraktiškas,

| — | duomenų saugojimo ir tolesnio naudojimo taisyklės nėra pakankamai apibrėžtos ir aiškios. |
| --- | --- |

—

duomenų saugojimo ir tolesnio naudojimo taisyklės nėra pakankamai apibrėžtos ir aiškios.

| 4.4. | Kad būtų pašalinti nustatyti trūkumai, siūlomame reglamente numatyta sukurti centrinį API maršruto parinktuvą, siekiant sustiprinti išankstinius patikrinimus prie atitinkamų išorės sienų naudojant kokybiškus ir išsamius API duomenis ir sudaryti palankesnes sąlygas keliautojų srautui. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Reglamento taikymo sritis ir lygis

| 5.1. | Atsižvelgdamas į pirmiau padarytas išvadas EESRK mano, kad visose valstybėse narėse ES lygmeniu įdiegus vienodą sistemą, be kita ko, bus galima sukurti „vieno langelio metodą“, t. y. centralizuoti visų iš vežėjų gaunamų duomenų rinkimą ir tolesnį jų perdavimą atitinkamoms institucijoms. Taikant bendrą sistemą būtų galima pagerinti gautų duomenų kokybę ir visiškai automatizuoti visą procesą, sumažinant viešųjų subjektų, vežėjų ir pačių keliautojų išlaidas. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Siūlomu reglamentu siekiama suvienodinti ir supaprastinti API duomenų rinkimo ir perdavimo tvarką, o tai naudinga ne tik valstybių narių valdžios institucijoms, bet visų pirma aviacijos sektoriui, net jei jis bus įpareigotas rinkti ir perduoti API duomenis apie visus skrydžius į ES. Vis dėlto siūlomas reglamentas suteiks teisinio tikrumo ir nuspėjamumo, todėl oro vežėjai geriau laikysis reikalavimų. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EESRK mano, kad, norint užtikrinti tai, ko buvo siekiama API direktyva, direktyvos tikslus geriau įgyvendinti siūlomu reglamentu. Mažai tikėtina, kad naudą, gautą įgyvendinančioms valstybėms įdiegus API sistemas, būtų buvę galima pasiekti be ES įsikišimo. Trumpai tariant, siūlomo reglamento esmė – įsitikinimas, kad nevienodas direktyvos įgyvendinimas trukdo jos veiksmingumui ir nuoseklumui. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EESRK taip pat atkreipia dėmesį į būtinybę iš dalies pakeisti direktyvą, nes nuo jos įsigaliojimo praėjo daug laiko, ypač atsižvelgiant į informacinių technologijų plėtrą nuo 2004 m. Pagal siūlomą reglamentą naujoji sistema bus visiškai suderinama su jau taikomais sprendimais, t. y. Šengeno informacine sistema (SIS), Vizų informacine sistema (VIS), sistema Eurodac, atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) ir centralizuota valstybių narių, turinčių informacijos apie trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistema (ECRIS-TCN sistema). |
| --- | --- |

5.4.

6.   Siūlomų sprendimų veiksmingumas

| 6.1. | EESRK pritaria tam, kad būtų priimti sprendimai, kuriais būtų užtikrinta veiksminga išorės sienų kontrolė ir nuoseklus požiūris visoje Šengeno erdvėje, įskaitant galimybę iš anksto tikrinti keliautojus naudojant API duomenis. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Tačiau, nepaisant bendro pritarimo siūlomam reglamentui, EESRK nerimauja dėl piktnaudžiavimo pavojaus, susijusio su duomenų rinkimo proceso centralizavimu ir API duomenų, ypač asmens duomenų, perdavimu. Šie nuogąstavimai taip pat pagrįsti tuo, kad maršruto parinktuvas, kuriuo bus perduodami duomenys, vis dar yra planavimo etape – jo projektavimo, konstravimo, kūrimo, valdymo ir techninės priežiūros užduotis buvo pavesta agentūrai eu-LISA. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | EESRK pripažįsta, kad siūlomo reglamento priėmimas turės įtakos eu-LISA ir valstybių narių kompetentingų sienos apsaugos institucijų poreikiams, susijusiems su biudžetu ir darbuotojais. Apskaičiuota, kad papildomos išlaidos sudarys 45 mln. EUR (pagal dabartinę DFP – 33 mln. EUR) maršruto parinktuvui įrengti, o nuo 2029 m. – 9 mln. EUR per metus jo techniniam valdymui, ir maždaug 27 mln. EUR valstybėms narėms ir visos šios išlaidos bus dengiamos iš ES biudžeto. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad siekiant sustiprinti ir palengvinti išorės sienų kontrolę, tiksliai ir išsamiai nurodomi duomenys, įtraukti į API duomenis (apibrėžti pasiūlymo 4 straipsnio 2 ir 3 dalyse). |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESRK pabrėžia, kad siūlomas reglamentas suteikia Komisijai galimybę vėliau priimamais deleguotaisiais aktais patikslinti daugybę išsamių klausimų, ypač techninių. Taigi, galutinis siūlomo reglamento vertinimas priklauso nuo išsamių nuostatų, kurios bus paskelbtos ateityje, taip pat nuo priimtų techninių sprendimų kokybės. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Todėl EESRK privalo pabrėžti su duomenų apsauga susijusias saugumo problemas. EESRK manymu, siekiant užtikrinti pagrindinių teisių apsaugą, visų pirma teisę į privatumą ir teisę į asmens duomenų apsaugą, reikia ypač atsižvelgti į veiksmingą duomenų apsaugą, kuri apima teisę į informaciją apie asmens duomenų gavimą, saugojimą ir tvarkymą. Todėl EESRK visiškai pritaria naujam įpareigojimui reguliariai atlikti asmens duomenų apsaugos auditą. Kartu EESRK siūlo apsvarstyti, ar atitinkamos nacionalinės duomenų apsaugos institucijos turėtų užtikrinti, kad asmens duomenis sudarančių API duomenų tvarkymo auditas būtų atliekamas dažniau nei kartą per ketverius metus. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Siekiant optimalaus maršruto parinktuvo veikimo, būtina užtikrinti eu-LISA, valstybių narių ir oro vežėjų bendradarbiavimą. Todėl eu-LISA įsipareigojimas rengti mokymus tiems, kurie suinteresuoti maršruto parinktuvo techniniu naudojimu, yra žingsnis teigiama linkme. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EESRK, vadovaudamasis proporcingumo principu ir siekdamas maksimalios asmens duomenų apsaugos, pritaria tam, kad įpareigojimas, susijęs su statistiniais duomenimis, nebūtų taikomas tokiems duomenims kaip pilietybė, lytis ir gimimo data. |
| --- | --- |

6.8.

7.   PNR reglamento (antrojo siūlomo reglamento) svarba

| 7.1. | EESRK mano, kad antrasis siūlomas reglamentas yra būtinas ir nuoseklus PNR duomenų rinkimo ir perdavimo sistemos pakeitimas, susijęs su API duomenų reforma. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Todėl suvienodinus sistemą šiuo tikslu priimant abu reglamentus ES lygmeniu ir sukūrus eu-LISA valdomo maršruto parinktuvą taip pat bus galima padidinti saugumą, nes bus užtikrintas veiksmingesnis didelės rizikos keliautojų tapatybės nustatymo procesas, ir bus patvirtintas įtariamų asmenų kelionės maršrutas. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Su reglamentais susijusios išlaidos

| 8.1. | EESRK daro išvadą, kad siūlomų reglamentų priėmimas lems ES biudžeto išlaidas, valstybių narių išlaidas ir aviacijos sektoriaus investicijų poreikius (pagal poveikio vertinimą apskaičiuota, kad tai sudarys apie 75 mln. EUR), tačiau apskritai nauda nusvers išlaidas, nes šias išlaidas kompensuos racionalizuotas ir centralizuotas informacijos perdavimo kompetentingoms nacionalinėms institucijoms metodas. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Siūlomais reglamentais sumažinamos veiklos išlaidos ir sankcijos, paprastai skiriamos dėl prastų arba trūkstamų kelionės duomenų. Be to, įsigaliojus reglamentams pagerės sienos kirtimo atvejų stebėjimas, oro uostų tarnybų ir nacionalinių sienos apsaugos institucijų darbas, taip pat bus prisidėta prie saugumo didinimo ir kovos su neteisėta imigracija. Atsižvelgdamas į visa tai, kas išdėstyta pirmiau, EESRK mano, kad siūlomi reglamentai yra pagrįsti atsižvelgiant į teigiamą sąnaudų ir naudos analizę, kaip nurodyta Komisijos poveikio vertinime. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Konkrečios pastabos

| 9.1. | Komitetas pabrėžia Chartijos svarbą taikant siūlomą reglamentą, ypač daug dėmesio skiriant pažeidžiamoms grupėms, įskaitant neįgaliuosius. Šiuo požiūriu reikėtų atsižvelgti į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką ir į šiuo metu nagrinėjamų bylų aplinkybes. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Naujoms PNR duomenų rinkimo ir perdavimo pagal siūlomą institucinę struktūrą taisyklėms ypač svarbi ESTT praktika, visų pirma sprendimas byloje C-817/19. EESRK taip pat siūlo, kad abiejuose pasiūlymuose vartojami terminai atspindėtų nusistovėjusią ESTT praktiką. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Kaip nurodyta 1.6 punkte, EESRK mano, kad šiuo etapu taikymo sritis yra pagrįsta. Tačiau atliekant reglamentų ex post poveikio vertinimą siūloma, kad Komisija įvertintų, ar reikia išplėsti taikymo sritį, kad ji apimtų ir kitas transporto rūšis, visų pirma jūrų transportą. Atliekant tokį vertinimą reikėtų atsižvelgti į tokius veiksnius kaip kiekvienos transporto rūšies ypatumai, vežėjams tenkanti administracinė našta ir ES sienų apsaugos užtikrinimo veiksmingumas. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Kaip nurodyta 1.7 punkte, EESRK siūlo išsamiau paaiškinti sankcijas, taikomas privatiems aviacijos sektoriaus veiklos vykdytojams, kad ES lygmeniu būtų nustatyta „tolerancijos riba“ duomenų rinkimo ir perdavimo klaidų atžvilgiu, o sankcijos būtų taikomos tik esant tam tikroms aplinkybėms. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad įsigaliojus siūlomiems reglamentams turėtų būti vykdoma plataus masto informavimo kampanija, kuri padėtų informuoti visuomenę apie jų tikslus ir sumažinti nenumatytų aplinkybių taikant naujas nuostatas tikimybę. |
| --- | --- |

9.5.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  Pateikti du pasiūlymai: a) pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl išankstinės informacijos apie keleivius (API) rinkimo ir perdavimo siekiant sustiprinti ir palengvinti išorės sienų kontrolę, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/817 ir (ES) 2018/1726 ir panaikinama Tarybos direktyva 2004/82/EB, ir b) pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl išankstinės informacijos apie keleivius rinkimo ir perdavimo teroristinių nusikaltimų ir sunkių nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir patraukimo už juos baudžiamojon atsakomybėn tikslais, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/818.

1

(2)  2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/82/EB dėl vežėjų įpareigojimo perduoti keleivių duomenis (OL L 261, 2004 8 6, p. 24).

2

(3)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/681 dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenų naudojimo teroristinių nusikaltimų ir sunkių nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir patraukimo už juos baudžiamojon atsakomybėn tikslais (OL L 119, 2016 5 4, p. 132).

3

(4)  COM(2022) 729 final.

4

final

(5)  COM(2022) 731 final.

5

final

(6)  Europos Komisija, Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, Tarybos direktyvos 2004/82/EB dėl vežėjų įpareigojimo perduoti keleivių duomenis (API direktyva) vertinimas, Briuselis, 2020 9 8, SWD(2020) 174 final.

6

final

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/103 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/103

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl motorinių transporto priemonių ir variklių bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamuosius teršalus ir baterijos patvarumą (EURO 7), kuriuo panaikinami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009“

(COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD))

(2023/C 228/14)

| Pranešėjas | Bruno CHOIX |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Guido NELISSEN |

Pranešėjas

Bruno CHOIX

Bendrapranešėjis

Guido NELISSEN

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2022 12 15
  Europos Sąjungos Taryba, 2022 12 21 |
| --- | --- |
| Reglamentavimo pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Pramonės permainų konsultacinė komisija |
| Priimta komisijoje | 2023 3 27 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 140 / 1 / 3 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2022 12 15

Europos Sąjungos Taryba, 2022 12 21

Reglamentavimo pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Pramonės permainų konsultacinė komisija

Priimta komisijoje

2023 3 27

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

140 / 1 / 3

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Automobilių pramonė šiuo metu vykdo didžiausią savo istorijoje pertvarką, t. y. mažina priklausomybę nuo iškastinio kuro ir skaitmenina kelių transportą. Ši nauja paradigma turės didelio poveikio pramonės struktūrai ir darbo vietų kiekybei bei kokybei. Atsižvelgdamas į pertvarkos mastą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) ragina parengti visapusišką pramonės politiką, kuri apimtų tris darnaus vystymosi aspektus: ekonominį, aplinkos ir socialinį. Užimtumo klausimas turi būti sprendžiamas dedant daugiau pastangų, susijusių su profesiniu mokymu, darbo jėgos kvalifikacijos kėlimu ir (arba) perkvalifikavimu, regioninėmis ir (arba) vietos ekonomikos pertvarkymo ir profesinio perkvalifikavimo programomis. Tai turi būti grindžiama įtvirtintu socialiniu dialogu ir siekiu užtikrinti, kad šiame sektoriuje būtų išsaugotos ir (arba) kuriamos deramos darbo vietos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria tam, kad būtų nustatyti EURO 7 išmetamų teršalų kiekio standartai, nes tai yra svarbus veiksnys siekiant ES aplinkos oro kokybės tikslų. Be to, tai leis ES išsaugoti pramoninę lyderystę švarių automobilių technologijų srityje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitetas palankiai vertina daugelį pasiūlymo dėl reglamento patobulinimų: klastojimo prevenciją, skaitmeninių technologijų naudojimą, sudėtingumo mažinimą, elektrinių transporto priemonių ir ne variklio išmetamų teršalų integravimą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dėl daugelio priežasčių EESRK ragina nustatant naujus išmetamųjų teršalų standartus vadovautis realistišku ir ekonomiškai efektyviu požiūriu: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | laikytis proporcingumo principo: kadangi tikėtina, kad nuo 2035 m. vidaus degimo varikliai taps pasenusia technologija, naujiems standartams įgyvendinti reikalingo biudžeto nebebus, kad būtų galima tiesiogiai investuoti į švarias galios pavaras; |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | judumas individualiomis transporto priemonėmis turi išlikti prieinamas siekiant išvengti „judumo nepritekliaus“ (už miestų aglomeracijų ribų nėra pakankamai alternatyvių transporto galimybių); |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | pernelyg didelės išmetamų teršalų kiekio standartų EURO 7 sąnaudos gali duoti priešingų rezultatų, nes vartotojai atidės savo automobilio pakeitimą ir toliau vairuos labiau aplinką teršiančias transporto priemones ir taip bus sumažinta galima EURO 7 išmetamų teršalų kiekio standartų nauda sveikatai. |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.5. | Todėl svarbu, kad visi naujojo reglamento elementai būtų pagrįsti moksline sąnaudų ir naudos analize. Šiuo požiūriu visos suinteresuotosios šalys turi vienodai suprasti, kaip apskaičiuojamos su naujais standartais susijusios išlaidos. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad nustačius paskatas vartotojams būtų galima paspartinti automobilių parko atnaujinimą ir tai būtų labai naudinga sveikatai, nes pakeitus EURO 1/I–5/V transporto priemones EURO 6/VI transporto priemonėmis išmetamas NOx kiekis sumažėtų 80 %. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK ragina skubiai priimti reglamentą ir nustatyti ne trumpesnį nei dviejų metų įgyvendinimo terminą lengviesiems automobiliams ir (arba) komercinėms transporto priemonėms ir trijų metų įgyvendinimo terminą autobusams ir sunkiosioms transporto priemonėms siekiant užtikrinti siūlomo reglamento techninį ir ekonominį perspektyvumą. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Pasiūlymo aplinkybės

| 2.1. | Automobilių sektoriuje sukuriama apie 10 % visos ES pramonės pridėtinės vertės ir jame dirba 13 mln. europiečių, t. y. beveik 7 % darbingų ES gyventojų. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nors automobilių pramonė nuolat augo daugiau nei šimtmetį, nuo 2018 m. ji patiria nuosmukį ir verslo modelio krizę. Dėl besitęsiančios krizės pasaulinės automobilių gamybos atsigavimo perspektyvos, ypač Europoje, buvo peržiūrėtos ir įvertintos neigiamai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tuo pat metu automobilių sektoriaus dalyviai turi imtis pačių didžiausių permainų nuo pat automobilių išradimo: galios pavaros elektrifikavimo ir transporto priemonės skaitmeninimo. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vykstant struktūrinei pertvarkai automobilių sektorius taip pat išgyvena sudėtingą investavimo etapą, kuris neigiamai veikia sektoriaus verslo modelį, ir kuris finansuojamas mažinant investicijas į tradicines technologijas (įskaitant šiluminius variklius) ir mažinant gamybos sąnaudas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Be to, galios elektronikos ir skaitmeninių technologijų diegimas atveria duris naujiems konkurentams ir iš esmės keičia padėtį šiame sektoriuje, o tai silpnina rinkoje nuo seno įsitvirtinusių tiekėjų pozicijas. Ši pertvarka yra svarbus užimtumo pokyčių veiksnys. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kiekybiniu požiūriu užimtumas šiame pramonės sektoriuje mažėja, nes mažėja pajėgumai ir supaprastinamos naujos traukos sistemos. Kokybiniu požiūriu pastebimi dideli užimtumo pokyčiai: dėl elektrifikavimo ir skaitmeninių technologijų poreikio reikia stiprinti praktinę patirtį naujose automobilių sektoriaus kompetencijos srityse. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ši užimtumo dinamika taip pat pastebima automobilių priežiūros paslaugų sektoriuje: dėl naujų traukos sistemų mažėja techninės priežiūros poreikis ir reikia keisti įgūdžius. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Šiomis aplinkybėmis, ne vieną kartą atidėjus, 2022 m. lapkričio 10 d. buvo paskelbtas Europos Komisijos pasiūlymas dėl lengviesiems automobiliams, komercinėms transporto priemonėms, sunkvežimiams ir autobusams taikomų naujų EURO 7 išmetamųjų teršalų standartų. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Pasiūlymas dėl naujų EURO 7 išmetamųjų teršalų standartų yra daug platesnio ES politikos priemonių, skirtų su transportu susijusios oro taršos problemai spręsti, rinkinio dalis. Europos teisės aktai dėl aplinkos oro kokybės, periodinės techninės apžiūros, išmetamo CO2 kiekio, degalų kokybės, alternatyviųjų degalų infrastruktūros, netaršių transporto priemonių ir Eurovinjetės atspindi poreikį mažinti didelę transporto įtaką oro taršai. Jie papildo vienas kitą, kad būtų pasiekti Europos žaliojo kurso klimato srities ir neteršimo užmojai ir kad prisidėtų prie perėjimo prie darnaus judumo. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Nauji EURO 7 standartai tikriausiai bus paskutiniai šiluminiais varikliais varomiems automobiliams taikomi standartai, nes pagal 2021 m. Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio programą buvo nuspręsta paspartinti automobilių sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, todėl Europos Parlamentas ir Taryba (2022 m. spalio 27 d.) priėmė susitarimą, kuriame numatyta iki 2030 m. automobilių išmetamą CO2 kiekį sumažinti 55 % ir nuo 2035 m. uždrausti prekiauti naujais šiluminiais varikliais varomais automobiliais (įskaitant hibridinius automobilius). |
| --- | --- |

2.10.

3.   Pasiūlymo turinys

Pagrindiniai reglamente siūlomi pakeitimai:

| — | tiek dyzelinu, tiek benzinu varomiems automobiliams ir sunkvežimiams bus taikomos griežtesnės išmetamųjų teršalų ribinės vertės (nors automobilių NOx ribinės vertės išlieka tokios pačios), |
| --- | --- |

—

tiek dyzelinu, tiek benzinu varomiems automobiliams ir sunkvežimiams bus taikomos griežtesnės išmetamųjų teršalų ribinės vertės (nors automobilių NOx ribinės vertės išlieka tokios pačios),

| — | bus išplėstos bandymo sąlygos nustatant realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekį, o atitikties koeficientai – panaikinti, |
| --- | --- |

—

bus išplėstos bandymo sąlygos nustatant realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekį, o atitikties koeficientai – panaikinti,

| — | daugiausia dėmesio bus skiriama trumpoms kelionėms: atstumas, kuriam apskaičiuojamas išmetamųjų teršalų šaltojo paleidimo metu biudžetas, bus sumažintas nuo 16 km iki 10 km, |
| --- | --- |

—

daugiausia dėmesio bus skiriama trumpoms kelionėms: atstumas, kuriam apskaičiuojamas išmetamųjų teršalų šaltojo paleidimo metu biudžetas, bus sumažintas nuo 16 km iki 10 km,

| — | bus matuojamas ir reguliuojamas ne variklio išmetamų teršalų – stabdžių kietųjų dalelių ir mikroplastiko – kiekis, |
| --- | --- |

—

bus matuojamas ir reguliuojamas ne variklio išmetamų teršalų – stabdžių kietųjų dalelių ir mikroplastiko – kiekis,

| — | bus sugriežtinti patvarumo reikalavimai: 200 000 km arba 10 metų lengviesiems automobiliams ir komercinėms transporto priemonėms ir 875 000 km neribotą laiką sunkvežimiams ir autobusams, |
| --- | --- |

—

bus sugriežtinti patvarumo reikalavimai: 200 000 km arba 10 metų lengviesiems automobiliams ir komercinėms transporto priemonėms ir 875 000 km neribotą laiką sunkvežimiams ir autobusams,

| — | bus įvesta nuolatinė išmetamųjų teršalų kontrolė įmontuojant vidinę stebėsenos sistemą (OBM): jutikliais bus matuojamas realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis per visą transporto priemonės eksploatacinį laikotarpį, |
| --- | --- |

—

bus įvesta nuolatinė išmetamųjų teršalų kontrolė įmontuojant vidinę stebėsenos sistemą (OBM): jutikliais bus matuojamas realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekis per visą transporto priemonės eksploatacinį laikotarpį,

| — | baterijų patvarumas bus vertinamas tikrinant pajėgumo pokyčius didėjant ridai, |
| --- | --- |

—

baterijų patvarumas bus vertinamas tikrinant pajėgumo pokyčius didėjant ridai,

| — | griežtesnėmis taisyklėmis bus užtikrinta, kad transporto priemonių rodmenys nebus klastojami, |
| --- | --- |

—

griežtesnėmis taisyklėmis bus užtikrinta, kad transporto priemonių rodmenys nebus klastojami,

| — | bus nustatytos anksčiau nereguliuotų išmetamųjų teršalų ribinės vertės: (automobiliams – amoniako, o sunkvežimiams – formaldehido). Nustatytomis ribinėmis vertėmis bus pirmą kartą reguliuojamas degalų garavimo išlakų, susidarančių dėl degalų garavimo pildant degalų baką, kiekis. |
| --- | --- |

—

bus nustatytos anksčiau nereguliuotų išmetamųjų teršalų ribinės vertės: (automobiliams – amoniako, o sunkvežimiams – formaldehido). Nustatytomis ribinėmis vertėmis bus pirmą kartą reguliuojamas degalų garavimo išlakų, susidarančių dėl degalų garavimo pildant degalų baką, kiekis.

4.   Bendrosios pastabos

| 4.1. | Nors 2019 m. ankstyvų mirčių, susijusių su oro teršalų poveikiu, skaičius 27 ES valstybėse narėse sumažėjo 33 % palyginti su 2005 m., vis dar reikia nustatyti griežtesnes ribines vertes. Kelių transporto sektoriuje išmetama 37 % viso išmetamo NOx kiekio ir apskaičiuota, kad kiekvienais metais dėl kelių eismo išmetamų smulkių kietųjų dalelių ir azoto oksidų 27 ES valstybėse narėse anksčiau miršta daugiau kaip 70 000 žmonių. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisija, nustatydama naujas taisykles, nusprendė laikytis realistiško požiūrio. Automobiliai su vidaus degimo varikliais išliks įperkami, nors tikėtina, kad griežtesni dyzelinių variklių standartai paspartins šio tipo transporto priemonių pasiūlos mažėjimą. Taip pat reikėtų nepamiršti, kad naujieji CO2 standartai taip pat turės įtakos transporto priemonių pirkimo kainai. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Nors nustatant išmetamųjų teršalų kiekio vertes EURO 7 standartas nėra tokio plataus užmojo kaip tikėtasi, tai yra esminis pakeitimas, kuriuo šalinami tam tikri EURO 6 standarto trūkumai, pavyzdžiui, duomenų klastojimo rizika, taisyklių sudėtingumas, transporto priemonių senėjimas ir išmetamų teršalų kiekis realiomis sąlygomis. Pasiūlyme taip pat laikomasi daug platesnio požiūrio: įtraukiamos elektrinės transporto priemonės ir ne variklio išmetami teršalai. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Vienas po kito leidžiamų Europos išmetamųjų teršalų standartų daromas spaudimas paskatino išmetamųjų teršalų kontrolės sistemų ir galios pavarų projektavimo inovacijas ir prisidėjo prie Sąjungos pirmavimo šiame pramonės sektoriuje. Todėl svarbu, kad ES standartai vienu žingsniu lenktų pagrindinėse rinkose rengiamus standartus. Pirmavimas skaitmeninių ir švarių technologijų integravimo srityje yra svarbus privalumas norint patekti į tarptautines rinkas. Šiuo atžvilgiu taip pat reikėtų apsvarstyti platesnio užmojo standartus, tokius kaip JAV taikomi patvarumo reikalavimai (240 000 km arba 15 metų). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK mano, kad teikiant paskatas vartotojams būtų paspartintas automobilių parko atnaujinimas, o tai turėtų akivaizdų poveikį oro kokybei ir išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui. Pakeitus seną transporto priemonių parką naujausiomis EURO 6 standarto reikalavimus atitinkančiomis transporto priemonėmis ir tęsiant elektrifikavimą, iki 2035 m. kelių transporto išmetamas NOx kiekis gerokai sumažėtų (80 %). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK ragina atlikti patikimą ir mokslinę sąnaudų ir naudos analizę kiekvienam iš naujų reguliuojamų elementų, siekiant išsiaiškinti, kokiu mastu šie reikalavimai galėtų padėti ekonomiškai efektyviai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Todėl svarbu, kad visos suinteresuotosios šalys vienodai suprastų papildomų išlaidų, susijusių su EURO 7 standarto taikymu, analizę. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK yra įsitikinęs, kad judumas individualiomis transporto priemonėmis turi išlikti prieinamas ir įperkamas visiems, ypač žmonėms, kurie neturi galimybės naudotis kokybišku viešuoju transportu (ar kitais transporto sprendimais). Todėl Komitetas ragina automobilių pramonę išlaikyti visiems prieinamų žemos klasės transporto priemonių pasiūlą. Kadangi automobilių kainos kyla daug greičiau nei perkamoji galia ir dalijimosi transporto priemonėmis paslaugos dar nėra tinkama alternatyva, Komitetas taip pat yra įsitikinęs, kad atėjo laikas iš esmės spręsti judumo nepritekliaus problemą. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Apskritai EESRK laikosi nuomonės, kad reikėtų rasti pusiausvyrą tarp trijų darnaus vystymosi aspektų. Investuodama tiek į perėjimą prie elektrinių transporto priemonių, tiek į šiluminio variklio perprojektavimą, Europos automobilių pramonė galėtų atsidurti nepalankioje konkurencinėje padėtyje, palyginti su gamintojais, gaminančiais tik elektrines transporto priemones, arba užsienio automobilių gamintojais, kuriems netaikomi tokie patys įpareigojimai. Be to, reikia vengti, kad dėl per didelių EURO 7 reikalavimus atitinkančių automobilių kainų vartotojai atidėtų labiau aplinką teršiančių savo automobilių pakeitimą. Tai gerokai sumažintų galimą EURO 7 standarto naudą ir kartu, žlugus pardavimams, priverstų restruktūrizuoti pramonę. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Atsižvelgdamas į pertvarkos mastą, EESRK ragina parengti nuoseklią pramonės politiką, kuri padėtų spręsti trejopą automobilių pramonės iššūkį:






  — | aplinkos srityje: leistų prisidėti prie žaliojo kurso tikslų ir Aplinkos oro kokybės direktyvoje nustatytų naujų išmetamųjų teršalų standartų įgyvendinimo, |
| --- | --- | --- |

4.9.

—

aplinkos srityje: leistų prisidėti prie žaliojo kurso tikslų ir Aplinkos oro kokybės direktyvoje nustatytų naujų išmetamųjų teršalų standartų įgyvendinimo,

| — | ekonomikos srityje: padėtų išlaikyti pramonės pirmavimą, išsaugoti automobilių tiekimo grandinę ES, vystyti tvirtą elektrinių transporto priemonių ekosistemą, |
| --- | --- |

—

ekonomikos srityje: padėtų išlaikyti pramonės pirmavimą, išsaugoti automobilių tiekimo grandinę ES, vystyti tvirtą elektrinių transporto priemonių ekosistemą,

| — | socialinėje srityje: padėtų sukurti teisingo perėjimo sistemą, vykdyti išankstinį informavimą ir konsultavimą ir (arba) socialinį dialogą, kad būtų galima numatyti ir valdyti perėjimą, parengti regioninio ir profesinio perkvalifikavimo planus, išlaikyti kokybiškas darbo vietas. |
| --- | --- |

—

socialinėje srityje: padėtų sukurti teisingo perėjimo sistemą, vykdyti išankstinį informavimą ir konsultavimą ir (arba) socialinį dialogą, kad būtų galima numatyti ir valdyti perėjimą, parengti regioninio ir profesinio perkvalifikavimo planus, išlaikyti kokybiškas darbo vietas.

5.   Konkrečios pastabos

| 5.1. | Savo pasiūlyme Komisija numato dvi taikymo datas: 2025 m. liepos mėn. lengvosioms transporto priemonėms atveju ir 2027 m. liepos mėn. sunkiosioms transporto priemonėms. Abiem atvejais ši data sutampa su ta data, kai valstybės narės turės atsisakyti registruoti EURO 7 standarto teisės aktų neatitinkančias transporto priemones.
  Dėl šių datų pasirinkimo kyla klausimų, visų pirma turint omenyje lengvąsias transporto priemones. |
| --- | --- |

5.1.

Dėl šių datų pasirinkimo kyla klausimų, visų pirma turint omenyje lengvąsias transporto priemones.

| 5.1.1. | 2025 m. liepos mėn. data atrodo nelabai realistiška. Iš esmės, gamintojai turės pakeisti gamybą likus keliems mėnesiams iki šio termino, kad nesusikauptų EURO 6 standartą atitinkančių transporto priemonių, kurios nebebus registruojamos, atsargos, o visam transporto priemonių parkui patvirtinti paprastai prireikia daugiau nei vienerių metų. Todėl patvirtinimai turėtų prasidėti 2024 m. pradžioje, t. y. iš karto po EURO 7 reglamento priėmimo ir galbūt prieš paskelbiant jo įgyvendinimo teisės aktus.
  Pasiūlymas taikyti reglamentą nuo 2027 m. liepos mėn. sunkiosioms transporto priemonėms gali pasirodyti tinkamesnis, tačiau būtina atsižvelgti į terminus, kurių reikia novatoriškiems techniniams sprendimams, pavyzdžiui, elektriniu būdu šildomam katalizatoriui, sukurti, nes tokių sprendimų reikės, kad būtų laikomasi siūlomų išmetamųjų teršalų ribinių verčių. Todėl EESRK mano, kad siekiant užtikrinti siūlomo reglamento techninį ir ekonominį perspektyvumą, būtina skubiai priimti reglamentą, ir nustatyti mažiausiai dvejų metų (po jo priėmimo) įgyvendinimo terminą lengviesiems automobiliams ir komercinėms transporto priemonėms, o sunkiosioms krovininėms transporto priemonėms – ne mažiau kaip trejų metų terminą. |
| --- | --- |

5.1.1.

Pasiūlymas taikyti reglamentą nuo 2027 m. liepos mėn. sunkiosioms transporto priemonėms gali pasirodyti tinkamesnis, tačiau būtina atsižvelgti į terminus, kurių reikia novatoriškiems techniniams sprendimams, pavyzdžiui, elektriniu būdu šildomam katalizatoriui, sukurti, nes tokių sprendimų reikės, kad būtų laikomasi siūlomų išmetamųjų teršalų ribinių verčių. Todėl EESRK mano, kad siekiant užtikrinti siūlomo reglamento techninį ir ekonominį perspektyvumą, būtina skubiai priimti reglamentą, ir nustatyti mažiausiai dvejų metų (po jo priėmimo) įgyvendinimo terminą lengviesiems automobiliams ir komercinėms transporto priemonėms, o sunkiosioms krovininėms transporto priemonėms – ne mažiau kaip trejų metų terminą.

| 5.2. | Kalbant apie lengvąsias transporto priemones, pasiūlyme dėl reglamento numatyta skirtingas komercinėms transporto priemonėms taikomas išmetamųjų teršalų ribines vertes, nustatomas atsižvelgiant į transporto priemonių masę, pakeisti vienu verčių rinkiniu, apimančiu visas komercines transporto priemones, su sąlyga, kad galios ir masės santykis būtų mažesnis nei 35 kW/t. Šios supaprastinimo pastangos yra pagirtinos, tačiau tikėtina, kad jos turės didelį poveikį lengvųjų komercinių transporto priemonių sektoriaus veiklai, visų pirma perdarytų transporto priemonių atveju, ypač dėl to, kad reglamento taikymo datos lengvosioms ir sunkiosioms transporto priemonėms nesutampa. Atsižvelgdamas į tai, EESRK ragina taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas ir jas taikyti lanksčiai, pavyzdžiui, N1 kategorijos lengvosios komercinės transporto priemonės (mažesnės nei 3 500 kg masės) pertvarkymo į M2 kategorijos mikroautobusą (mažesnės nei 5 000 kg masės) atveju. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Siekdama žaliojo kurso skaitmeninių tikslų, Komisija siūlo lengvosiose ir sunkiosiose transporto priemonėse įdiegti novatorišką sistemą, vadinamą OBM (angl. On Board Monitoring, variklyje įdiegta stebėsenos sistema), skirtą nuolat registruoti išmetamųjų teršalų lygį, siekiant:






  — | nustatyti vidinės diagnostikos sistemos (OBD) neaptiktus pernelyg didelio išmetamųjų teršalų kiekio atvejus, |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

nustatyti vidinės diagnostikos sistemos (OBD) neaptiktus pernelyg didelio išmetamųjų teršalų kiekio atvejus,

| — | reguliariai perduoti išmetamųjų teršalų vertes serveriams, kad būtų lengviau vykdyti rinkos priežiūros veiklą, atlikti eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikras ir techninę apžiūrą.
  Nors tokia sistema iš tiesų gali padėti supaprastinti stebėsenos procesus, ją plėtojant reikia skubiai parengti techninius reglamentus, kuriuose būtų galima nurodyti reikiamą aparatinę įrangą (jutiklius, programinę įrangą ir kt.). Vien šiam pokyčiui, kuris gali turėti didelį poveikį naudotojams, įgyvendinti prireiks trejų metų laikotarpio nuo techninio reglamento paskelbimo iki jo taikymo pradžios. |
| --- | --- |

—

reguliariai perduoti išmetamųjų teršalų vertes serveriams, kad būtų lengviau vykdyti rinkos priežiūros veiklą, atlikti eksploatuojamų transporto priemonių atitikties patikras ir techninę apžiūrą.

Nors tokia sistema iš tiesų gali padėti supaprastinti stebėsenos procesus, ją plėtojant reikia skubiai parengti techninius reglamentus, kuriuose būtų galima nurodyti reikiamą aparatinę įrangą (jutiklius, programinę įrangą ir kt.). Vien šiam pokyčiui, kuris gali turėti didelį poveikį naudotojams, įgyvendinti prireiks trejų metų laikotarpio nuo techninio reglamento paskelbimo iki jo taikymo pradžios.

| 5.4. | Kalbant apie lengvąsias transporto priemones, Komisijos siūlomos ribinės vertės gali atrodyti per mažo užmojo, nes jos iš esmės atitinka EURO 6 reglamente benzininiams ir dyzeliniams varikliams numatytą mažiausios vertės suderinimą. Vis dėlto svarbu pažymėti, kad:






  — | pasiūlymo dėl reglamento prieduose iš naujo apibrėžiamos sąlygos, kuriomis šiuo metu užtikrinamas įprasto transporto priemonės naudojimo bandymo kelyje, tipiškumas, o tai įpareigoja gamintojus pakoreguoti papildomo apdorojimo sistemas, |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

pasiūlymo dėl reglamento prieduose iš naujo apibrėžiamos sąlygos, kuriomis šiuo metu užtikrinamas įprasto transporto priemonės naudojimo bandymo kelyje, tipiškumas, o tai įpareigoja gamintojus pakoreguoti papildomo apdorojimo sistemas,

| — | suderinus transporto priemonės ribines vertes pagal geriausią vertę, padidėja apribojimai, taikomi benzininiams (CO ribinė vertė sumažinta 50 % lengviesiems benzininiams automobiliams) ir dyzeliniams varikliams (NOx ribinė vertė sumažinta 40 % dyzelinėms sunkiosioms transporto priemonėms), |
| --- | --- |

—

suderinus transporto priemonės ribines vertes pagal geriausią vertę, padidėja apribojimai, taikomi benzininiams (CO ribinė vertė sumažinta 50 % lengviesiems benzininiams automobiliams) ir dyzeliniams varikliams (NOx ribinė vertė sumažinta 40 % dyzelinėms sunkiosioms transporto priemonėms),

| — | priešingai nei EURO 6 reglamente, numatyta nebeleisti jokių nuokrypių EURO 7 reglamente, kurio pagrindas bus bandymas kelyje. |
| --- | --- |

—

priešingai nei EURO 6 reglamente, numatyta nebeleisti jokių nuokrypių EURO 7 reglamente, kurio pagrindas bus bandymas kelyje.

| 5.5. | Atsižvelgiant į tai, kad padangų mikroplastikas yra vienas iš didžiausių vandenynų taršos šaltinių ir kad iki šiol nenustatytos jokios ribinės vertės, nes nėra JT procedūros, tokią procedūrą reikia kuo greičiau nustatyti. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CCMI abejoja, ar reikia nustatyti automobilių išmetamo amoniako standartus. Kadangi transporto sektoriuje išmetama mažiau nei 1 % Europoje išmetamo amoniako kiekio, neatrodo, kad šios priemonės sąnaudos būtų proporcingos naudai. Komisija taip pat abejoja, ar tikslinga transporto priemonėms taikyti sistemą, kuria būtų ribojamas degalų garavimo išlakų kiekis pildant degalus, atsižvelgiant į tai, kad Europos degalinėse jau diegiami susiurbimo įrenginiai. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Komisijos siūlomomis ribinėmis vertėmis sunkiosioms transporto priemonėms atitrūkstama nuo EURO 6 reglamento verčių, o mažinimo tikslai yra atitinkamai taikomi – 80 % NOx ir kietosioms dalelėms ir iki – 95 % CO. Be to, kalbant apie jų poveikį šiltnamio efektui, Komisija siūlo atskirai reglamentuoti CH4 (metano) ir N2O (azoto suboksido) ribines vertes, pastarąsias nustatant ypač žemas. Žinoma, šiems pokyčiams reikės didelių investicijų, į kurias reikės atsižvelgti būsimose diskusijose dėl sunkiųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekio mažinimo trajektorijos (1). |
| --- | --- |

5.7.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 88 final.

1

final

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/108 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/108

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos

(COM(2022) 732 final – 2022/0426(COD))

ir dėl Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kovos su prekyba žmonėmis pažangos ataskaita (ketvirtoji ataskaita)“

(COM(2022) 736 final)

(2023/C 228/15)

| Pranešėjas | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Pietro Vittorio BARBIERI |

Pranešėjas

José Antonio MORENO DÍAZ

Bendrapranešėjis

Pietro Vittorio BARBIERI

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2023 2 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė |
| Priimta skyriuje | 2023 4 3 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 125 / 01 / 01 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2023 2 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Užimtumas, socialiniai reikalai ir pilietybė

Priimta skyriuje

2023 4 3

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

125 / 01 / 01

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Prekyba žmonėmis yra sunkus nusikaltimas ir šiurkštus pagrindinių žmogaus teisių pažeidimas. 2020 m. ES saugumo strategijoje atkreipiamas dėmesys į organizuoto nusikalstamumo vaidmenį vykdant prekybą žmonėmis ir į su tuo susijusias žmonių aukas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | 2011 m. priimta Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/36/ES (1) dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos. 2021 m. Europos Komisija priėmė 2021–2025 m. ES kovos su prekyba žmonėmis strategiją ir nurodė, kad siekiant pagerinti direktyvos taikymą reikėtų jį įvertinti. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina ketvirtąją pažangos ataskaitą, kurioje nušviečiama šių reiškinių raida, taip pat pasiūlymą iš dalies pakeisti Kovos su prekyba žmonėmis direktyvą. Direktyva siekiama užkirsti kelią prekybai žmonėmis, su ja kovoti ir apsaugoti aukas. Šiuo tikslu direktyva suskirstyta į tris veiksmų kryptis: i) prekybos žmonėmis kriminalizavimas, tyrimas ir patraukimas už ją baudžiamojon atsakomybėn, įskaitant nusikalstamų veikų, nuobaudų ir sankcijų apibrėžimą, ii) pagalba ir parama prekybos žmonėmis aukoms bei jų apsauga ir iii) prekybos žmonėmis prevencija. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK palankiai vertina tai, kad išplėsta įvairių išnaudojimo formų apibrėžtis. EESRK sutinka, kad šių nusikaltimų sąrašas neturėtų būti suprantamas kaip baigtinis, nes išnaudojimo formos, deja, kasdien įgyja vis naujų aspektų. Komitetas mano, kad dėl to valstybės narės turėtų suprasti prekybos žmonėmis klausimą ir visapusiškai vertinti su išnaudojimu susijusias problemas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK mano, jog, atsižvelgiant į tai, kad didžioji dauguma aukų yra moterys ir mergaitės, direktyvos turinyje ir ją įgyvendinant reikėtų stiprinti lyčių aspektą. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į pažeidžiamumo situacijas, kurios gali būti palankios nusikaltėlių tinklų ir kitų subjektų vykdomam verbavimui ir išnaudojimui. Be to, daugiau dėmesio reikia skirti kitoms pažeidžiamoms grupėms, įskaitant pabėgėlius, prieglobsčio prašytojus ir asmenis, neturinčius dokumentų arba turinčius mažų garantijų gyventojo statusą. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK palankiai vertina tai, kad aiškiai nurodytas prekybos žmonėmis nusikaltimų internete aspektas. Naudojant naujas technologijas skatinami prekybos žmonėmis nusikaltimai, sudarant palankesnes sąlygas ir suteikiant daugiau galimybių pasiekti aukas ir jas išnaudoti, taip pat atsirado daugiau sunkumų stebėti, koks pelnas gaunamas iš šių nusikaltimų. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija sukūrė geresnę sankcijų sistemą. Iš vertinimo matyti, kad dauguma valstybių narių nebuvo parengusios visų neprivalomų sankcijų priemonių, todėl naująja privaloma sistema, pagal kurią atskiriami įprasti ir sunkūs nusikaltimai, sustiprinama kova su prekybos žmonėmis nusikaltimais. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad juridiniams asmenims gali būti taikomos sankcijos, dėl kurių jiems gali būti atimta teisė gauti viešąją pagalbą ar paramą, jie gali būti priversti laikinai ar visam laikui uždaryti įmones arba jiems gali būti laikinai ar visam laikui atimta teisė užsiimti komercine veikla. EESRK mano, kad sąmoningas naudojimasis išnaudojimo paslaugomis galėtų būti susietas su direktyva dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo, kad įmonės, kurios pelnosi iš įvairių išnaudojimo formų, taip pat galėtų būti patrauktos atsakomybėn. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK mano, kad direktyvoje daugiau dėmesio reikėtų skirti prekybos žmonėmis aukoms, ir norėtų priminti, kad valstybės narės privalo jomis rūpintis, jas apsaugoti ir kiek įmanoma labiau užtikrinti jų socialinę įtrauktį. Direktyvoje vertėtų ne tik priminti, kad nereikia bausti prekybos žmonėmis aukų, bet ir reikėtų stiprinti pagalbos ir paramos aukoms, ypač pažeidžiamoms grupėms, mechanizmus ir priemones. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK ragina Komisiją į pasiūlymą dėl direktyvos įtraukti būtinybę laikytis Tarybos direktyvos 2004/81/EB (2) dėl leidimo gyventi šalyje išdavimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra prekybos žmonėmis aukos arba kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus, bendradarbiaujantiems su kompetentingomis institucijomis. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK pakartoja, kad svarbu užkirsti kelią prekybai žmonėmis, ir pabrėžia, kad reikia mažinti visų formų išnaudojimo paklausą. Kaip pažymima ataskaitoje, pigios darbo jėgos ar prostitucijos paklausa ir toliau auga, nepaisant to, kad jos dažnai siejamos su prekybos žmonėmis nusikaltimais. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EESRK sutinka, kad reikia ne tik gerinti duomenų rinkimą, bet ir tobulinti priemones, padedančias geriau nustatyti šiuos nusikaltimus. Ataskaitoje taip pat pabrėžiama, kad yra nemažai atvejų, apie kuriuos nepranešama, ir šią problemą taip pat reikia taisyti ir spręsti derinant veiksmus ir bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Europos institucijoms. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EESRK mano, kad šio pasiūlymo dėl direktyvos pateikimu turėtų būti naudojamasi kaip galimybe padidinti informuotumą ir geriau informuoti apie būtinybę stiprinti kovą su prekyba žmonėmis. Į įvairių rūšių išnaudojimo sukeliamus teisių pažeidimus reikia visapusiško ir daugialypio atsako, kuriame visuomenės vaidmuo kovojant su nebaudžiamumu ir šių pažeidimų normalizavimu yra labai svarbus. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | EESRK primena, kad prekybą žmonėmis lemia šie veiksniai: skurdo feminizacija, nevienodos vyrų ir moterų galimybės mokytis ir nevienodi ištekliai, nelygybė medicinos ir sveikatos priežiūros srityse, smurto dėl lyties plitimas visame pasaulyje ir bendresni socialiniai vyrų ir moterų skirtumai. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Svarbu ir būtina, kad valstybės narės toliau kurtų nacionalinius nukreipimo mechanizmus, pagal kuriuos pilietinės visuomenės organizacijos dalyvautų nustatant aukas ir teikiant paramos paslaugas. Kiekvienai valstybei narei galėtų būti sukurta dar viena priemonė: nepriklausoma stebėsenos ir patikinimo struktūra, kurioje dirbtų nacionalinis pranešėjas, kuriam pavesta stebėti valstybių narių įgyvendinamų kovos su prekyba žmonėmis priemonių veiksmingumą, atlikti tyrimus ir palaikyti ryšius su viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotaisiais subjektais, kovojančiais su šiuo reiškiniu įvairiais lygmenimis. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | 2000 m. prekybos žmonėmis sąvoką tarptautiniu mastu apibrėžė JTO. Ji nurodė:






  — | Prekyba žmonėmis – žmonių verbavimas, pervežimas, perdavimas, slėpimas ar jų priėmimas gąsdinant, panaudojant jėgą ar kitas prievartos, grobimo, apgaulės, sukčiavimo formas, piktnaudžiaujant padėtimi ar pažeidžiamumu arba mokant ar priimant pinigus ar kitą naudą tam, kad būtų gautas kito tą žmogų kontroliuojančio asmens sutikimas siekiant išnaudoti“ (2000 m. Jungtinių Tautų protokolo dėl prekybos žmonėmis 3 straipsnis); |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

Prekyba žmonėmis – žmonių verbavimas, pervežimas, perdavimas, slėpimas ar jų priėmimas gąsdinant, panaudojant jėgą ar kitas prievartos, grobimo, apgaulės, sukčiavimo formas, piktnaudžiaujant padėtimi ar pažeidžiamumu arba mokant ar priimant pinigus ar kitą naudą tam, kad būtų gautas kito tą žmogų kontroliuojančio asmens sutikimas siekiant išnaudoti“ (2000 m. Jungtinių Tautų protokolo dėl prekybos žmonėmis 3 straipsnis);

| — | Išnaudojimas apima „kitų asmenų išnaudojimą prostitucijos forma ir kitas seksualinio išnaudojimo formas, priverstinį darbą ar paslaugas, vergiją ar veiklą, panašią į vergiją, tarnystę ar organų pašalinimą“. |
| --- | --- |

—

Išnaudojimas apima „kitų asmenų išnaudojimą prostitucijos forma ir kitas seksualinio išnaudojimo formas, priverstinį darbą ar paslaugas, vergiją ar veiklą, panašią į vergiją, tarnystę ar organų pašalinimą“.

| 2.2. | Prekyba žmonėmis yra sunkus nusikaltimas ir šiurkštus pagrindinių žmogaus teisių pažeidimas. 2020 m. ES saugumo strategijoje atkreipiamas dėmesys į organizuoto nusikalstamumo vaidmenį vykdant prekybą žmonėmis ir į su tuo susijusias žmonių aukas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2011 m. priimta Direktyva 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos (Kovos su prekyba žmonėmis direktyva). Šios direktyvos priėmimas buvo svarbus žingsnis derinant valstybių narių taisykles. 2021 m. Europos Komisija priėmė 2021–2025 m. ES kovos su prekyba žmonėmis strategiją ir jau nurodė, kad siekiant pagerinti direktyvos taikymą reikėtų jį įvertinti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisijos atliktas vertinimas apima laikotarpį nuo direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę (2013 m. balandžio mėn. – 2022 m. kovo mėn.) ir jame naudojami Europos lygmeniu surinkti duomenys ir kokybinė informacija, gauta diskutuojant su ekspertais ir specializuotomis įstaigomis. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Atlikus Komisijos vidaus vertinimą paaiškėjo, kad sunku teisingai nustatyti tikrąjį aukų skaičių, nes 2013–2022 m. nustatytas 55 314 aukų skaičius laikomas per mažu. Seksualinis išnaudojimas tebėra labiausiai paplitusi prekybos žmonėmis išnaudojimo tikslais forma (2021 m. jis sudarė 55,7 % visų atvejų, apie kuriuos pranešta), tačiau vis didesnę reikšmę įgyja išnaudojimas darbe, ypač tokiuose sektoriuose kaip žemės ūkis, statyba ar priežiūros paslaugos. 21 % visų aukų sudaro vaikai, o 75 % prekybos žmonėmis aukų sudaro moterys ir mergaitės. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vertinime ir ataskaitoje pabrėžiama, kad baudžiamojo persekiojimo atvejų ir apkaltinamųjų nuosprendžių skaičius yra labai žemas, o tai gali prisidėti prie prekiautojų žmonėmis nebaudžiamumo kultūros. Socialiniai tinklai atvėrė naujų galimybių ES veikiantiems nusikaltėlių tinklams, kurių dauguma užsiima prekyba žmonėmis. Dėl karo Ukrainoje taip pat gali padaugėti neteisėto žmonių gabenimo ir prekybos žmonėmis atvejų. Prekyba žmonėmis tebėra mažos rizikos nusikaltimas, duodantis didelį pelną. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nors direktyva padėjo sukurti bendrą kovos su prekyba žmonėmis teisės aktų sistemą, ji taip pat išryškino sunkumus, su kuriais susiduriama siekiant pažangos kovojant su tam tikromis išnaudojimo formomis, kurios nepatenka į prekybos žmonėmis ir tarpvalstybinių nusikaltimų apibrėžtį. Direktyvoje taip pat nurodoma, kad reikia tobulinti prekiautojų žmonėmis tyrimus ir baudžiamąjį persekiojimą, taip pat gerinti teisėsaugos ir teisminius gebėjimus vykdyti su prekyba žmonėmis susijusius finansinius tyrimus. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nors direktyvoje taip pat daug dėmesio skiriama apsaugai nuo prekybos žmonėmis, vertinime pabrėžta, kad padėtį galima pagerinti, inter alia, tokiais klausimais kaip aukų nepersekiojimo ir nebaudžiamumo principų taikymas, aukų apsauga tyrimo ar teismo proceso metu ir pagalbos, atitinkančios aukų, ypač nepilnamečių ir pažeidžiamų grupių, savybes ir poreikius, teikimas. Kaip problema taip pat įvardijamas prastas duomenų apie prekybą žmonėmis rinkimas ir tvarkymas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Vertinime pripažįstama, kad ši direktyva yra svarbus posūkis kovoje su prekyba žmonėmis ES. Kartu taip pat pabrėžta, kad reikia siekti pažangos rengiant priemones, skirtas prekybos žmonėmis ir prekiautojų žmonėmis stebėsenai, prevencijai, baudžiamajam persekiojimui ir patraukimui baudžiamojon atsakomybėn gerinti, taip pat pagalbai aukoms gerinti. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Todėl Komisija pateikia pasiūlymą iš dalies pakeisti direktyvą. Pasiūlymu siekiama numatyti keletą priemonių, skirtų prekybos žmonėmis prevencijai ir kovai su ja ES gerinti, taip pat aukų apsaugai gerinti. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Kovos su prekyba žmonėmis direktyva

| 3.1. | Kovos su prekyba žmonėmis direktyva siekiama užkirsti kelią prekybai žmonėmis, su ja kovoti ir apsaugoti aukas. Šiuo tikslu direktyva suskirstyta į tris veiksmų kryptis: i) prekybos žmonėmis kriminalizavimas, tyrimas ir patraukimas už ją baudžiamojon atsakomybėn, įskaitant nusikalstamų veikų, nuobaudų ir sankcijų apibrėžimą, ii) pagalba ir parama prekybos žmonėmis aukoms bei jų apsauga ir iii) prekybos žmonėmis prevencija. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina pasiūlymą iš dalies pakeisti direktyvą, nes sutinka, kad reikia toliau daryti pažangą ir gerinti kovą su prekyba žmonėmis bei aukų apsaugą. EESRK sutinka, kad prekybos žmonėmis nusikaltimai kelia vis didesnę grėsmę sudėtingesnėmis nei 2011 m. aplinkybėmis. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina tai, kad išplėsta įvairių išnaudojimo formų apibrėžtis, ir tai, kad ataskaitoje nurodomos šios skirtingos formos. Nors seksualinis išnaudojimas tebėra labiausiai paplitusi prekybos žmonėmis forma, po kurios eina išnaudojimas darbe, pastaraisiais metais taip pat daugėja ir kitų išnaudojimo formų, kurios įtrauktos į direktyvą (išnaudojimas elgetavimo, nusikalstamos veiklos vykdymo ar prekybos organais tikslais). Atsirado ir kitų išnaudojimo būdų, kurie nebuvo įtraukti į direktyvą, tačiau kurie taip pat galėtų būti laikomos prekybos žmonėmis formomis, pavyzdžiui, priverstinės santuokos, surogatinė motinystė ar neteisėtas įvaikinimas. EESRK palankiai vertintų tai, kad būtų įtraukta nuoroda į įdarbinimą „ypatingo išnaudojimo sąlygomis“, kaip nurodyta ES direktyvoje dėl sankcijų darbdaviams. EESRK mano, kad Komisija turi pateikti daugiau gairių dėl visų šių galimų formų apibrėžčių, kad būtų užtikrintas vienodesnis jų taikymas valstybėse narėse. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK sutinka, kad šių nusikaltimų sąrašas neturėtų būti suprantamas kaip baigtinis, nes išnaudojimo formos, deja, kasdien įgyja vis naujų aspektų. Komitetas mano, kad valstybės narės taip turėtų suprasti prekybos žmonėmis klausimą ir visapusiškai atsižvelgdamos į su išnaudojimu susijusias problemas. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, jog, atsižvelgiant į tai, kad didžioji dauguma aukų yra moterys ir mergaitės, direktyvos turinyje ir ją įgyvendinant reikėtų stiprinti lyčių aspektą. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į konkrečias pažeidžiamas grupes, įskaitant pabėgėlius, prieglobsčio prašytojus ir asmenis, neturinčius dokumentų arba turinčius mažų garantijų gyventojo statusą, taip pat į pažeidžiamas situacijas, kurios gali sudaryti palankesnes sąlygas nusikaltėlių tinklų vykdomam verbavimui ir išnaudojimui. EESRK primena, kad prekybą žmonėmis lemia šie veiksniai: skurdo feminizacija, nevienodos vyrų ir moterų galimybės mokytis ir nevienodi ištekliai, nelygybė medicinos ir sveikatos priežiūros srityse, smurto dėl lyties plitimas visame pasaulyje ir bendresni socialiniai vyrų ir moterų skirtumai. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK palankiai vertina aiškią nuorodą į prekybos žmonėmis nusikaltimų internete aspektą. Naudojant naujas technologijas skatinami prekybos žmonėmis nusikaltimai, sudarant palankesnes sąlygas ir suteikiant daugiau galimybių pasiekti aukas ir jas išnaudoti, taip pat atsirado daugiau sunkumų stebėti, koks pelnas gaunamas iš šių nusikaltimų. Socialiniai tinklai palengvino aukų verbavimą ir išnaudojimą, o išnaudojimo situacijas papildė naujais piktnaudžiavimo būdais, pavyzdžiui, nuotraukų, vaizdo įrašų ir kt. platinimu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija sukūrė geresnę sankcijų sistemą. Iš vertinimo matyti, kad dauguma valstybių narių nebuvo parengusios visų neprivalomų sankcijų priemonių, todėl naująja privaloma sistema, pagal kurią atskiriami įprasti ir sunkūs nusikaltimai, sustiprinama kova su prekybos žmonėmis nusikaltimais. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad juridiniams asmenims gali būti taikomos sankcijos, dėl kurių jiems gali būti atimta teisė gauti viešąją pagalbą ar paramą, jie gali būti priversti laikinai ar visam laikui uždaryti įmones arba jiems gali būti laikinai ar visam laikui atimta teisė užsiimti komercine veikla. EESRK mano, kad sąmoningas naudojimasis išnaudojimo paslaugomis galėtų būti susietas su direktyva dėl įmonių tvarumo išsamaus patikrinimo, kad įmonės, kurios pelnosi iš įvairių išnaudojimo formų, taip pat galėtų būti patrauktos atsakomybėn. Galima remtis patirtimi, susijusia su išnaudojimo darbe atvejais. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK mano, kad siūlomas pakeitimas, kuriuo kriminalizuojamas naudojimasis išnaudojimo paslaugomis ar veikla žinant, kad paslaugą teikiantis ar veiklą vykdantis asmuo yra prekybos žmonėmis nusikaltimo auka, t. y. sąmoningas naudojimasis išnaudojimo paslaugomis, yra žingsnis į priekį, kurį taip pat gali lydėti griežtesnės valstybių narių taikomos priemonės. EESRK mano, jog svarbu, kad valstybėms narėms būtų teikiama didesnė parama sprendžiant šį klausimą, kad šio punkto poveikis prekybos žmonėmis prevencijai ir baudžiamajam persekiojimui būtų įvertintas perkėlimo į nacionalinę teisę ataskaitoje, kurią Komisija turi pateikti Parlamentui ir Tarybai, siekiant užtikrinti, kad jis nepadarė žalingo poveikio aukoms ar pažeidžiamoms grupėms ir kad buvo padaryta pažanga kovojant su nebaudžiamumo už šiuos nusikaltimus kultūra. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK mano, kad Komisijai derėtų pritaikyti reguliavimo ir sankcijų sistemą interneto pasauliui. Šiuo atžvilgiu ypač teigiamai vertintina tai, kad direktyva apima turto įšaldymą ir konfiskavimą pagal šiuo klausimu Europos Sąjungos nustatytas reguliavimo sistemas. Iš nusikaltėlių atgautą turtą turėtų būti galima panaudoti žalai aukoms atlyginti, o nustatant kreditorių eiliškumą pirmenybę teikti aukoms. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pabrėžia būtinybę gerinti įvairių valstybių narių bendradarbiavimą prekybos žmonėmis nusikaltimų srityje. Tarpvalstybinis bendradarbiavimas yra labai svarbus ir jį galima stiprinti keičiantis informacija ar vykdant bendrus veiksmus, taip pat rengiant mokymus specialistams, dirbantiems su tarpvalstybinių nusikaltimų aukomis, visų pirma teisėsaugos institucijoms. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Svarbu ir būtina, kad valstybės narės toliau kurtų nacionalinius nukreipimo mechanizmus, pagal kuriuos pilietinės visuomenės organizacijos dalyvautų nustatant aukas ir teikiant paramos paslaugas. EESRK mano, kad Komisija turėtų padėti valstybėms narėms kurti arba stiprinti šias priemones, kurios gali būti koordinuojamos Europos lygmeniu, siekiant pagerinti prekybos žmonėmis aukų priežiūrą ir apsaugą. Siekiant geriau suderinti aukų priežiūrą ir pagalbą joms, taip pat rengiant paramos aukoms sistemas, būtina siekti pažangos kuriant Europos nukreipimo priemonę. Kiekvienai valstybei narei galėtų būti sukurta dar viena priemonė: nepriklausoma stebėsenos ir patikinimo struktūra, kurioje dirbtų nacionalinis pranešėjas, kuriam pavesta stebėti valstybių narių įgyvendinamų kovos su prekyba žmonėmis priemonių veiksmingumą, atlikti tyrimus ir palaikyti ryšius su viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotaisiais subjektais, kovojančiais su šiuo reiškiniu įvairiais lygmenimis. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EESRK mano, kad direktyvoje daugiau dėmesio reikėtų skirti prekybos žmonėmis aukoms, ir norėtų priminti, kad valstybės narės privalo jomis rūpintis, jas apsaugoti ir kiek įmanoma užtikrinti jų socialinę įtrauktį. Direktyvoje vertėtų ne tik priminti, kad nereikia bausti prekybos žmonėmis aukų, bet ir reikėtų stiprinti pagalbos ir paramos aukoms mechanizmus ir priemones, visų pirma skirtus pažeidžiamoms grupėms: nepilnamečiams, mažumoms, pabėgėliams ar dokumentų neturintiems migrantams. Joje taip pat turėtų būti išnagrinėtos ir toliau stiprinamos aukų teisių gynimo ir prevencijos priemonės, įskaitant saugius pranešimų ir skundų teikimo mechanizmus bei žalos atlyginimo fondus. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Integracija paskirties šalyje pasiekiama sudarant palankesnes sąlygas prekybos žmonėmis aukoms naudotis individualiems poreikiams pritaikytos pagalbos, informavimo, mokymo ir įgalėjimo projektais, pasitelkiant: priėmimą specialiose saugomose struktūrose; privalomą leidimo gyventi šalyje išdavimą, kaip būtiną sąlygą norint nutraukti prekybą žmonėmis; sveikatos priežiūrą, informavimą ir prevenciją; psichologinę paramą ir kultūrinį tarpininkavimą; socialinę ir teisinę informaciją ir konsultacijas; kalbos ir raštingumo kursus; įgūdžių ir gebėjimų vertinimą; profesinį orientavimą ir mokymą; integraciją į darbo rinką. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Direktyvoje nenagrinėjami teisės aktų pakeitimai, susiję su aukų teisių apsauga ar su pagalba ir parama asmenims, tapusiems prekybos žmonėmis aukomis, t. y. sritys, kuriose dar daug ką galima tobulinti. EESRK primena, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2012/29/ES (3), kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai, be kita ko, aptariami konkretūs konkrečių kategorijų prekybos žmonėmis, seksualinės prievartos, seksualinio išnaudojimo ir vaikų pornografijos aukų poreikiai. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK ragina Komisiją į pasiūlymą iš dalies pakeisti direktyvą įtraukti būtinybę laikytis Direktyvos 2004/81/EB. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Aukos bendradarbiavimas turi būti suprantamas kaip noras prisijungti prie individualiems poreikiams pritaikyto socialinės integracijos ir išnaudojimo nutraukimo projekto. Leidimai gyventi šalyje negali būti išduodami vien tiems asmenims, kurie nusprendžia bendradarbiauti su teisėsaugos institucijomis, nes prekybos žmonėmis alternatyvos, t. y. galimybės naudotis teritorinėmis paslaugomis, suteikiančiomis daugiau pajėgumų ir galių, neišvengiamai susijusios su leidimo gyventi šalyje išdavimu. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Aukos nenori duoti parodymų prieš jas pardavusius asmenis. Dažnai jos gyvena nuolatinio šantažo būsenoje, o duodamos parodymus jos verčiamos rizikuoti savo ir savo šeimų gyvybe. Šiuo atžvilgiu reikėtų priminti, kad prekybos žmonėmis aukos sutikimas su išnaudojimu neturi reikšmės (2000 m. Jungtinių Tautų protokolo dėl prekybos žmonėmis 3 straipsnio b punktas). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EESRK taip pat ragina Komisiją ir toliau įgyvendinti jos leidinyje „Prekybos žmonėmis aukų ES teisės“ (4) pateiktas rekomendacijas ir užtikrinti, kad valstybės narės visada suteiktų leidimus gyventi šalyje prekybos žmonėmis aukoms šiais atvejais:






  — | jei aukos dalyvavimas yra būtinas tyrimui ar teismo procesui; |
| --- | --- | --- |

3.19.

—

jei aukos dalyvavimas yra būtinas tyrimui ar teismo procesui;

| — | jei auka parodė aiškų norą bendradarbiauti; |
| --- | --- |

—

jei auka parodė aiškų norą bendradarbiauti;

| — | jei auka nutraukė visus ryšius su prekybos žmonėmis nusikaltimo vykdytoju (-ais); |
| --- | --- |

—

jei auka nutraukė visus ryšius su prekybos žmonėmis nusikaltimo vykdytoju (-ais);

| — | jei auka nekelia pavojaus viešajai tvarkai ar saugumui. |
| --- | --- |

—

jei auka nekelia pavojaus viešajai tvarkai ar saugumui.

EESRK taip pat ragina valstybes nares labiau pasinaudoti galimybe pasiūlyti leidimus gyventi aukoms dėl humanitarinių ar asmeninių priežasčių, net jei pirmiau nurodytos sąlygos nėra įvykdytos.

| 3.20. | EESRK pakartoja, kad svarbu užkirsti kelią prekybai žmonėmis, ir pabrėžia, kad reikia mažinti visų formų išnaudojimo paklausą. Pigios darbo jėgos ar prostitucijos paklausa ir toliau auga, nepaisant to, kad jos dažnai siejamos su prekybos žmonėmis nusikaltimais. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EESRK mano, kad reikėtų stiprinti įvairią veiklą, kuria siekiama didinti informuotumą ir sąmoningumą šiais klausimais, be kita ko, numatant naujų komunikacijos priemonių, mokymo, švietimo programų ir informuotumo didinimo kampanijų, kad visose valstybėse narėse būtų stiprinama kova su prekyba žmonėmis. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | EESRK sutinka, kad reikia ne tik gerinti duomenų rinkimą, bet ir tobulinti priemones, padedančias geriau nustatyti šiuos nusikaltimus. Akivaizdu, kad yra nemažai atvejų, apie kuriuos nepranešama, ir šią problemą taip pat reikia taisyti ir spręsti derinant veiksmus ir bendradarbiaujant valstybėms narėms ir Europos institucijoms. Pasiūlymas dėl metinės statistinės ataskaitos apie prekybą žmonėmis gali padėti gauti geresnius duomenis, patobulinti veiksmus ir padidinti visuomenės informuotumą apie šiuos nusikaltimus. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | EESRK taip pat palankiai vertina tai, kad Komisija įvertino būtinybę Parlamentui ir Europos Vadovų Tarybai teikti metines ataskaitas apie valstybių narių darbą kovos su prekyba žmonėmis srityje, pabrėžiant veiksmų įgyvendinimą ir jų poveikį. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | EESRK mano, kad šiuo pasiūlymu iš dalies pakeisti direktyvą turėtų būti naudojamasi kaip galimybe padidinti informuotumą ir geriau komunikuoti apie būtinybę stiprinti kovą su prekyba žmonėmis. Dėl įvairių rūšių išnaudojimo sukeliamų teisių pažeidimų reikia visapusiško ir daugialypio atsako, kuriame visuomenės vaidmuo kovojant su nebaudžiamumu ir šių pažeidimų normalizavimu yra labai svarbus. |
| --- | --- |

3.24.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  2011 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/36/ES dėl prekybos žmonėmis prevencijos, kovos su ja ir aukų apsaugos, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/629/TVR (OL L 101, 2011 4 15, p. 1).

1

(2)  2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/81/EB dėl leidimo gyventi šalyje išdavimo trečiųjų šalių piliečiams, kurie yra prekybos žmonėmis aukos arba kurie dalyvavo vykdant nelegalios imigracijos padėjimo veiksmus, bendradarbiaujantiems su kompetentingomis institucijomis (OL L 261, 2004 8 6, p. 19).

2

(3)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/29/ES, kuria nustatomi būtiniausi nusikaltimų aukų teisių, paramos joms ir jų apsaugos standartai ir kuria pakeičiamas Tarybos pamatinis sprendimas 2001/220/TVR (OL L 315, 2012 11 14, p. 57).

3

(4)  Prekybos žmonėmis aukų ES teisės.

4

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/114

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pakuočių ir pakuočių atliekų, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) 2019/1020 ir Direktyva (ES) 2019/904 bei panaikinama Direktyva 94/62/EB“

(COM(2022) 677 final – 2022/0396 (COD))

(2023/C 228/16)

| Pranešėjas | István KOMORÓCZKI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Panagiotis GKOFAS |

Pranešėjas

István KOMORÓCZKI

Bendrapranešėjis

Panagiotis GKOFAS

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2023 3 13
  Taryba, 2023 3 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 13 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 153 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2023 3 13

Taryba, 2023 3 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 13

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

153 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Iš pakuočių susidarančių atliekų visame pasaulyje toliau daugėja ir, tinkamai jų netvarkant, jos daro didelę žalą mūsų sveikatai, gyvybei, ekonomikai ir planetai. Todėl Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina šią iniciatyvą ir ragina Europos Komisiją koordinuotai spręsti klausimus, susijusius su pakuotėmis, pakuočių atliekomis ir pakuočių srities politikos priemonėmis, ir suderinti taisykles visoje ES. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Siekiant geriausių poveikio aplinkai rezultatų reikia įrodymais grindžiamų politikos priemonių. Klimato kaitos iššūkiai teikia Europai galimybę kurti tvarią ir į ateitį orientuotą pramoninę bazę. EESRK rekomenduoja, kad visos būsimos politikos iniciatyvos būtų grindžiamos moksliniais įrodymais ir teisingu jų realaus poveikio aplinkai supratimu. Strategiškai naudinga remti gyvavimo ciklo analizės metodikos taikymą, nes tai yra priemonė, padedanti įvertinti produktų poveikį aplinkai per visą jų gyvavimo ciklą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK remia nuolatines pastangas mažinti pakuočių atliekų kiekį, nes šios atliekos daro labai neigiamą poveikį aplinkai. Kartu jis apgailestauja, kad į pasiūlymą neįtraukta išsami tikėtino poveikio aplinkai, žmonių sveikatai ir ekonominės veiklos vykdytojams analizė. Pakuotėms tenka svarbus vaidmuo užtikrinant maisto produktų saugą, higieną ir kokybę. Todėl aplinkos apsaugos ir vartotojų saugos klausimams reikėtų skirti naują reglamentą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK pabrėžia, kad kalbant apie klimato kaitą ir aplinką pakartotinis pakuočių naudojimas ir pakartotinis pripildymas toli gražu dar nėra geriausias pasirinkimas. Dėl didelių transportavimo atstumų, palyginti su atliekų surinkimu vietoje ir perdirbimu, sudėtingesnė logistika turės neigiamą poveikį. Plaunant pakartotinai pripildomus butelius arba daugkartinius stalo reikmenis suvartojama daugiau energijos, vandens ir išmetama daugiau teršalų. EESRK dar kartą apgailestauja, kad šiuo klausimu neatliekamas tinkamas poveikio vertinimas. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ekonominis poveikis aiškiai priklausys nuo tikslios numatomų deleguotųjų aktų, kurie turi būti priimti per penkerius metus nuo reglamento priėmimo, formuluotės. Vien dėl to, kad konkretūs taisyklių parametrai bus žinomi tik priėmus siūlomą reglamentą, kyla didžiulis netikrumas verslui ir didelė rizika investicijų ir inovacijų ciklui. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitetas ragina visus susijusius suinteresuotuosius subjektus, pavyzdžiui, socialinio dialogo partnerius, ekonominės veiklos vykdytojus, darbuotojus, vartotojus, vartotojų apsaugos organizacijas, aplinkosaugos organizacijas ir Europos žiedinės ekonomikos suinteresuotųjų subjektų platformą dalyvauti įgyvendinant naująjį reglamentą. Atnaujinto reglamento nuostatos į nacionalinę teisę turėtų būti perkeltos nesudarant MVĮ nereikalingos administracinės ar veiklos naštos. Šiuo požiūriu svarbu užtikrinti tinkamus įgyvendinimo ir įsigaliojimo terminus. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad šiame reglamente perdirbimo paskirtis, nustatyta žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinyje, pakeičiama 26 straipsniu, kuris tiesiogiai taikomas visiems ekonominės veiklos vykdytojams, neatsižvelgiant į tai, ar jie veiksmingai dirba aplinkosauginiu požiūriu, kartu nustatant privalomą pakuočių naudojimo apribojimą, neatsižvelgiant į tai, ar dėl to kiltų pavojus sveikatai ar pablogėtų aplinkos būklė. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Kalbant apie „perdirbimo masto“ kriterijus, EESRK siūlo padidinti perdirbamų pakuočių atliekų (surenkamų, rūšiuojamų ir perdirbamų ES valstybėse narėse) procentinę dalį, pereinant nuo 75 proc. iki 90 proc. ES gyventojų, ir kartu iki 2030 m. apimti bent du trečdalius ES valstybių narių, taip užtikrinant veiksmingą įgyvendinimą. Komitetas taip pat pritaria tam, kad iki 2030 m. būtų įgyvendintos „perdirbamumo klasės“ ir būtų laipsniškai atsisakyta prasčiausiais rezultatais pasižyminčių E klasės pakuočių. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK rekomenduoja apsvarstyti privalomus perdirbtųjų medžiagų dalies tikslus ir juos taikyti tik tam tikroms pakavimo medžiagoms, kai dėl to būtų galima padidinti perdirbtųjų medžiagų (pvz., plastikų) naudojimą. Plieno pakuočių atveju privalomi perdirbtųjų medžiagų kiekio tikslai būtų žalingi ir galėtų sutrikdyti plieno laužo rinką. Be to, į pakuočių perdirbamumo kriterijus turėtų būti įtraukti perdirbimo projektavimo, atskiro surinkimo, veiksmingo rūšiavimo reikalavimai ir galimybė medžiagą perdirbti keletą kartų. Taip pat visi reglamente siūlomi atliekų mažinimo tikslai turėtų būti nustatyti kiekvienai medžiagai atskirai (konkrečioms medžiagoms skirti tikslai), atsižvelgiant į jų ypatumus ir perdirbimo rodiklius. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK taip pat abejoja vienodo 15 proc. tikslo veiksmingumu, nes tai daro diskriminacinį poveikį vartotojams iš šalių, kuriose vienam gyventojui tenka palyginti mažai pakuočių atliekų. Statistiniai duomenys rodo, kad pakuočių atliekų šalyse, kuriose suvartojama daugiau, yra iki trijų kartų daugiau nei šalyse, kuriose suvartojama mažai, tačiau tikimasi, kad visose šalyse be išimties jų kiekis vienam vartotojui sumažės 15 proc. Tikslas turėtų būti veikiau nustatomas remiantis gyventojų skaičiumi, ekonomine veikla, pramonine gamyba ir gyventojų pajamomis. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK ragina pertvarką vykdančių pramonės sektorių, kuriuos netrukus paveiks peržiūrėto teisės akto įgyvendinimas, darbuotojams taikyti ir įgyvendinti apsaugos ir paramos sistemas (užtikrinti švietimą, mokymą, kolektyvines derybas, kompensavimo sistemas, perkėlimą į kitas pramonės šakas), kad jie būtų perkelti į kitus pramonės sektorius. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK taip pat ragina valstybes nares pradėti vykdyti remonto verslo ir dirbtuvių plėtros strategijas, skatinant investuoti į remonto įrangą, mažinant atsarginių dalių kainą ir kuriant sektorių sąveiką. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pakavimo sektorius yra sparčiai besivystantis pramonės sektorius, kuriame yra daug darbo vietų. Todėl būtina valstybėse narėse tiek centrinės, tiek vietos valdžios lygmeniu reguliariai atlikti poveikio vertinimus ir deramai stebėti naujus teisės aktus, nes jie yra svarbūs vertinant poveikį ekonominiam gyvybingumui, darbo vietoms ir aplinkos tvarumui. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ragina Europos Komisiją patvirtinti diferencijuotą, specialiai pritaikytą sistemą, pagal kurią būtų galima vertinti, stebėti ir lyginti įvairių produktų pakavimo strategijas. Siekiant sumažinti pakuočių atliekų kiekį, reikėtų reguliariai vertinti faktinį pakuočių poreikį ir persvarstyti optimizuotus sprendimus. Kalbant apie gerai veikiančias nacionalines užstato grąžinimo sistemas, bus svarbu rasti būdų, kaip būtų galima toliau taikyti ir paraleliai naudoti naujus ES ir esamus nacionalinius brūkšninius kodus. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Vartotojus reikia įtraukti į šią veiklą ir skatinti optimaliai pakartotinai naudoti, grąžinti arba perdirbti pakuočių medžiagas taikant teigiamo ir neigiamo kompensavimo mechanizmus. Vartotojai atliks svarbų vaidmenį įgyvendinant užstato grąžinimo sistemą, pakartotinai naudojant ir pakartotinai pripildant tarą, ir EESRK ragina vykdyti informuotumo didinimo ir švietimo kampanijas, kurios padės vartotojams geriau suprasti savo vaidmenį ir vietą šiuose procesuose. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EESRK ragina Tarybą ir Europos Parlamentą glaudžiai bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir ekonominės veiklos vykdytojais siekiant rasti geriausius būdus, kaip praktiškai įgyvendinti ženklinimo sistemą. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Atliekų kokybė ir kiekis lemia jų perdirbimo galimybes. EESRK ragina valstybes nares planavimo etape įvertinti būtinos atliekų tvarkymo veiklos poveikį aplinkai ir ekonomikai. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Kalbant apie teisėkūros principus, pasiūlyme dėl reglamento teisės aktas, tiesiogiai taikomas pavieniams ekonominės veiklos vykdytojams, sujungiamas su direktyva, kuria nustatomi bendrieji valstybių narių tikslai, nors dokumentas turėtų būti padalytas į du teisėkūros procedūra priimamus aktus. Pirmas dokumentas turėtų būti direktyva, kuria valstybėms narėms būtų nustatomi pakuočių ir pakuočių atliekų tvarkymo tikslai. Antras – reglamentas dėl pagrindinių pakavimo reikalavimų ir jų perdirbamumo bei ženklinimo reikalavimų. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Kalbant apie atliekų mažinimą, EESRK rekomenduoja persvarstant teisės aktus dėl pakuočių ir pakuočių atliekų peržiūrėti Sąvartynų direktyvą (Tarybos direktyva 1999/31/EB (1)), kad būtų sumažintas sąvartynuose šalinamų atliekų kiekis. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Bendroji informacija ir pagrindas

Būtinybė nuolat vertinti pakuočių poveikį aplinkai

| 2.1. | Pasaulyje dauguma pakuočių yra vienkartinės ir išmetamos arba perdirbamos, o ne pakartotinai naudojamos. Didelių pramoninių šalių aplinkos apsaugos institucijų skaičiavimais, beveik pusę visų kietųjų komunalinių atliekų sudaro maistas ir maisto pakuotėms naudojamos medžiagos (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Dėl šios vartojimo ir šalinimo sistemos sukeliamo vertingų išteklių švaistymo ir taršos kyla didelis pavojus mūsų sveikatai, aplinkai, tvarumui ir pasaulio klimatui. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Todėl labai svarbu, kad Europos Komisija kartu su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais reguliariai stebėtų pakuočių atliekas, taip pat jų surinkimą, tvarkymą ir pakartotinį naudojimą. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Baiminamasi, kad pertvarką vykdančios pramonės šakos, taip pat kai kurių nagrinėjamų sektorių darbuotojai ir smulkieji verslininkai susidurs su dideliais sunkumais, neteks pajamų ar darbo vietų, nes dėl pakeitimo poveikio sumažės bendra apyvarta. Socialinės apsaugos sistemos ir perkvalifikavimo iniciatyvos galėtų sumažinti šį poveikį. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Be to, kai kuriuose regionuose, kurie priklauso nuo tam tikrų pakavimo technologijų ir pramoninės gamybos, trumpuoju laikotarpiu gali sumažėti darbo vietų ir prasidėti tiek aukštos kvalifikacijos, tiek mažiau specializuotų darbuotojų migracija. Labai svarbu pritaikyti politiką vietos lygmeniu siekiant išvengti protų nutekėjimo ir kaimo bei pramoninių vietovių tuštėjimo. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Taip pat labai svarbu stebėti teisės aktų įgyvendinimo poveikį taikant nuolatinio vertinimo mechanizmą, kad būtų galima peržiūrėti kiekvienos šalies rezultatus, keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir pasiūlyti keisti kai kuriuos parametrus. Būtina įvertinti galimus pramonės šakų technologinius pajėgumus pakartotinai naudoti ir perdirbti tam tikras medžiagas (pvz., biologiškai skaidų plastiką), ypatingą dėmesį skiriant visuomenės sveikatai ir ilgalaikiam poveikiui aplinkai. |
| --- | --- |

2.6.

Europos Komisijos remiamos priemonės, skirtos pakuočių ir pakuočių medžiagų klausimams spręsti

| 2.7. | Komisijos pasiūlyme dėl reglamento išsamiai aprašytas pagrindiniai skaitmenizacijos ir tvarumo vaidmenys mažinant pakuočių ir pakuočių atliekų kiekį. Labai svarbu šiuos vaidmenis suderinti, nes jie yra esminiai siekiant žaliojo kurso tikslų ir didinant Europos atsparumą, klestėjimą ateityje ir tvarumą. |
| --- | --- |

2.7.

Pakuotėms reikalingi gamtos ir energijos ištekliai. Problemos ir sprendimai

| 2.8. | Šiuolaikinės maisto pakuotės (tai viena iš pagrindinių pakavimo medžiagų paskirčių) suteikia galimybę užtikrinti, kad maistas būtų patikimas, higieniškas, ilgai negendantis ir saugus. Tačiau dauguma maisto pakuočių, jei jos nėra tinkamai atskiriamos nuo kitų medžiagų likučių ir tinkamai surenkamos, vis dar yra vienkartinės ir negali būti visiškai perdirbamos, nes jos yra suteptos maistu, per mažos arba daugiasluoksnės. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kiekvienos rūšies pakuotei reikia daug išteklių, įskaitant energiją, vandenį, chemines medžiagas, naftą, mineralus, medieną ir tekstilę. Be to, gaminant pakuotes dažnai susidaro nuotekos ir dumblas su kenksmingomis cheminėmis medžiagomis, į orą išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, sunkieji metalai ir kietosios dalelės. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Šiuolaikinėms maisto pakuotėms gaminti naudojamos įvairios dirbtinės ir sintetinės medžiagos, įskaitant keramiką, stiklą, metalą, popierių, plonesnį kartoną, storesnį kartoną, vašką, medieną, ir vis dažniau plastikas. Dauguma šių pakuočių gaminamos iš stiklo, standaus plastiko, popieriaus ir kartono. Nors kai kurie naujesni plastikai gaminami iš kukurūzų ir kitų augalinių medžiagų, dauguma jų vis dar gaminami iš naftos ir turi priedų, pavyzdžiui, polimerų. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Labai svarbu, kad Europos Komisija savo pasiūlyme nustatytų, jog mažiausias privalomas biologinės kilmės medžiagų kiekis kompostuojamose pakuotėse turi būti bent 60 proc. Kartonas dažnai būna padengtas plastiku, kurio nesimato, o ant daugelio įvairių formų pakuočių etikečių tekstas rašomas naudojant spaustuvinius dažus. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Vis augantis įvairių rūšių pakuočių naudojimas, mažas pakartotinio naudojimo ir perdirbimo mastas gali trukdyti ES kurti mažo anglies dioksido pėdsako žiedinę ekonomiką. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EESRK mano, kad kompostuojamos pakuotės, saugios liestis su maistu, yra tinkamiausias sprendimas ir atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant, kad daugiau atliekų būtų biologiškai skaidžios. Tai taip pat sumažintų biologiškai neskaidaus plastiko, kuris priešingu atveju užterštų kompostą, kiekį. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Plastiko pakuotės

| 3.1. | Jungtinės Tautos vandenynų taršą plastiku pripažino „planetos katastrofa“, šios taršos pagrindinė priežastis – į upes patenkantis didelis iš plastiko pagamintų maisto pakuočių kiekis (3). Tai kelia pavojų visoms vandens gyvūnų rūšims. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Valstybės narės turės apsvarstyti naują žiedine ekonomika grindžiamą požiūrį į plastiką. Jos gali skatinti plėtoti pakuočių žiediškumą pasirenkant kitas medžiagas arba konkrečias polimerines medžiagas, kad būtų užtikrintas daug aukštesnis perdirbamumo lygis. Jei plastiko perdirbti negalima, jis turėtų būti naudojamas kaip biodegalų gamybai. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Ilgalaikio naudojimo medžiagos, perdirbimo duomenys ir problemos, susijusios su alkoholinių gėrimų butelių pakartotinio pripildymo tikslais

| 4.1. | Skirtingos maisto pakuočių medžiagos pasižymi skirtingomis charakteristikomis ir savybėmis, o tai turi įtakos jų perdirbamumui. Tokios medžiagos kaip aliuminis, stiklas ir plienas yra laikomos „ilgalaikio naudojimo medžiagomis“, o tai reiškia, kad per naudojimo laiką jos skyla minimaliai ir gali būti be galo perdirbamos, neprarandant kokybės ar būdingų medžiagų savybių. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Susidomėjimas ilgalaikio naudojimo medžiagomis labai išaugo pradėjus mąstyti apie žiedinę ekonomiką. Tokios medžiagos turi būti tinkamai pripažintos būsimuose teisės aktuose, o būsimomis politikos priemonėmis turi būti veiksmingai remiamas jų perdirbimas. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Pluošto ir kitų natūralių žaliavų pagrindu gaminamos pakuotės gali prisidėti prie augimo, atsieto nuo išteklių naudojimo. Pagamintos iš atsinaujinančiųjų medžiagų jos yra patvarios, patrauklios, perdirbamos ir biologiškai skaidžios. Naujausi tyrimai parodė, kad pluoštinės pakuotės gali būti perdirbamos daugiau nei 25 kartus, o tai rodo, kad jos yra esminė žiedinės ekonomikos dalis. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | 2020 m. ES stiklo pakuočių perdirbimo lygis vidutiniškai siekė 76 proc. (4) ir kai kuriose valstybėse narėse dar galima tobulinti surinkimo sistemas ir rūšiavimą. 2017 m. šie rodikliai buvo 95 proc. Švedijoje, 88,4 proc. Vokietijoje, 78 proc. Italijoje ir 61 proc. Prancūzijoje (5). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Pasiūlyme nustatomi privalomi alkoholinių gėrimų butelių pakartotinio naudojimo ir pakartotinio pripildymo tikslai. Tačiau pagrindiniai ekonominės veiklos vykdytojai yra tvirtai įsitikinę, kad šie tikslai gali kelti didelių sunkumų tiek tiekimo, tiek pavojaus visuomenės sveikatai požiūriu, nes vartotojai butelius paprastai naudoja ir kitais praktiniais tikslais. Dėl tokio privalomo pakartotinio naudojimo gali kilti problemų, be kita ko, susijusių su užkrėtimo patogenais ir bakterijomis rizika. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Vandens ir žemės tarša maisto pakuotėmis

| 5.1. | Kai pakuotės išmetamos į sąvartynus, ypač jei tai plastiko pakuotės, be netoleruotinai didelės grunto ir aplinkos taršos, cheminės medžiagos iš pakuočių medžiagų, pavyzdžiui, rašalas ir etiketėse esantys dažai, gali patekti į požeminį vandenį ir dirvožemį. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Plastiko atliekos ypač dažnai patenka į atokiausius planetos regionus, keldamos pavojų žmonėms, paukščiams ir jūrų gyvūnijai. Vandenynų tarša plastiku pasiekė tokį mastą, kad už vandenynus atsakingo JT skyriaus vadovas pavadino ją planetos krize. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Vandenynų užterštumas yra tik vienas iš neigiamų plastiko padarinių ekosistemai. Vieno tyrimo duomenimis, trečdalis viso plastiko yra išmetama ir patenka į vandens telkinius arba dirvožemį. Kiti tyrimai rodo, kad visame pasaulyje tarša mikroplastiku dirvožemyje yra nuo 4 iki 23 kartų didesnė nei tarša mikroplastiku mūsų vandenynuose. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Dirvožemyje esantis mikroplastikas neigiamai paveiks dirvožemio gyvūnų, pavyzdžiui, sliekų, elgseną, todėl plis ligos ir bus daromas kitas žalingas poveikis. Mikroplastiko taip pat randama naujagimių organizme. Be to, suyrantis plastikas absorbuoja į žemę ir vandens telkinius patekusias kenksmingas medžiagas, pavyzdžiui, pesticidus, tokius kaip DDT. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Maisto pakuočių keliama oro ir vandenynų tarša

| 6.1. | Maisto pakuočių atliekos, kurių negalima kompostuoti arba perdirbti, dažnai šalinamos sąvartynuose, tačiau dėl jų į orą išmetami teršalai, įskaitant šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Sąvartynuose išsiskiria metanas, amoniakas ir vandenilio sulfidas. O deginimo įrenginiuose išsiskiria gyvsidabris, švinas, vandenilio chloridas, sieros dioksidas, azoto oksidai, kietosios dalelės ir dioksinai, ir tai yra pavojingiausi junginiai. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Dauguma kavos puodelių ir dangtelių, kavos kapsulių, polistireno taros, plastikinių butelių ir dangtelių, plastikinių pakuočių, šešių vienetų pakuotės laikiklių ir plastikinių pirkinių maišelių yra skirti vienkartiniam naudojimui. Tačiau jei nėra perdirbami, jie dažnai kaupiasi mūsų vandens telkiniuose ir gyvūnai juos painioja su maistu arba į juos įsipainioja. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Visas vandenynuose plūduriuojantis plastikas yra nepaprastai kenksmingas gyvūnams. Organizacijos „Ocean Conservancy“ (6) teigimu, plastiko rasta 59 proc. jūros paukščių, tokių kaip albatrosai ir pelikanai, 100 proc. jūros vėžlių rūšių ir daugiau nei 25 proc. žuvų, kurių mėginiai buvo paimti jūros gėrybių turguose. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Nors milijardai kilogramų plastiko, sudaryto iš trilijonų gabalėlių, plaukioja vandenynuose ir yra nešami srovių, tik apie 5 proc. šios plastiko masės matoma paviršiuje; likusi dalis plūduriuoja žemiau arba nusėda vandenyno dugne. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EESRK mano, kad labai svarbu skatinti biologinį grąžinamąjį maisto atliekų ir kompostuojamų maisto pakuočių atliekų perdirbimą, atsižvelgiant ir į tai, kad nuo 2023 m. gruodžio 31 d. bus privaloma atskirai rinkti maisto atliekas, skirtas biologiniam grįžtamajam perdirbimui. Gyvulininkystės atliekos, pavyzdžiui, mėšlas ir srutos, suteikia galimybę gaminti organines trąšas, biodujas arba biometaną. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Bendrosios pastabos

| 7.1. | EESRK pritaria Europos Komisijos siekiui peržiūrėti pakuotėms ir pakuočių atliekoms keliamus reikalavimus, siekiant apriboti ES bendrojoje rinkoje esančių pakuočių kiekį, dydį ir svorį, užkirsti kelias nenaudingų pakuočių atliekų susidarymui, remti aukštos kokybės grąžinamąjį perdirbimą, didinti pakuočių perdirbamumą ir pakartotinį naudojimą. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Visos pakuočių ir pakuočių atliekų teisės aktų peržiūros turėtų būti visiškai suderintos su svarbiausiais ES žaliojo kurso tikslais – neutralumu klimato atžvilgiu, tausiu gamtos išteklių naudojimu ir aplinkos apsauga – ir atitikti susijusius teisės aktus, pavyzdžiui, Žiedinės ekonomikos veiksmų planą, Atliekų pagrindų direktyvą, Vienkartinių plastikinių gaminių direktyvą, Ekologinio projektavimo direktyvą ir ES teisės aktus dėl su maistu besiliečiančių medžiagų. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | EESRK pabrėžia, kad būtina nustatyti griežtus pakuočių perdirbamumo kriterijus. Pakuotė turėtų būti laikoma tinkama perdirbti ne tik tada, kai ji atitinka projektavimo kriterijus, medžiagos surenkamos atskirai ir rūšiuojamos be užteršimo pavojaus, bet ir tada, kai ji gali būti daug kartų perdirbama vykstant medžiagų ciklui, dėl kurio ji tampa panaši į ilgalaikio naudojimo medžiagas. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EESRK mano, kad didelio masto grąžinamajam perdirbimui pritaikytų pakuočių procentinės dalies kriterijų reikėtų papildyti kiekybiniu reikalavimu, kuris apimtų pakankamą ES valstybių narių skaičių. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Komitetas pritaria „perdirbamumo klasių“ nustatymui remiantis „grąžinamajam perdirbimui pritaikyto projektavimo“ kriterijais, skirtais tam tikrų kategorijų pakuotėms. EESRK palankiai vertina teisės aktų suderinimą visų medžiagų atžvilgiu ir tikisi, kad iki 2030 m. laipsniškai neliks E klasei priskiriamų pakuočių. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | 2020 m. vidutinis ES masto plieninių pakuočių perdirbimo lygis siekė 85,5 proc., stiklinių pakuočių – 74 proc., o popierinių pakuočių – 82 proc. Žiediniai medžiagų ciklai šioms medžiagoms yra gana veiksmingi. Vis dėlto, patvirtinus, pavyzdžiui, plieno pakuočių perdirbtųjų medžiagų dalies tikslą gali būti destabilizuota ir suskaidyta antrinių žaliavų ir (arba) metalo laužo rinka, o tai turėtų neigiamą poveikį aplinkai. Privalomi perdirbtųjų medžiagų dalies tikslai turėtų būti taikomi tik tam tikroms pakuočių grupėms ir medžiagoms tais atvejais, kai juos patvirtinus būtų galima pagerinti rinką ir padidinti perdirbtųjų medžiagų (pvz., plastikų) naudojimą. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | EESRK pabrėžia, kad vertinant atliekų mažinimo potencialą turi būti atsižvelgiama į skirtingų pakuočių medžiagų dalį rinkoje, palyginti su bendru valstybių narių pakuočių atliekų kiekiu. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir užkirsti kelią nebūtinam tam tikrų pakuočių medžiagų keitimui alternatyviomis mažo perdirbamumo medžiagomis, reikėtų nustatyti kiekvienos pakuočių medžiagos (plastiko, popieriaus, juodųjų metalų, aliuminio ir kt.) mažinimo tikslus, atsižvelgiant į perdirbimo lygio pokyčius laikui bėgant. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | ES valstybės narės turi būti veiksmingai skatinamos remti naujas investicijas į infrastruktūrą ir perdirbimo technologijas, taip pat į mokslinius tyrimus ir plėtrą. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | EESRK mano, kad persvarstant Pakuočių ir pakuočių atliekų direktyvą taip pat reikėtų persvarstyti Sąvartynų direktyvą, kad būtų sumažintas pakuočių atliekų šalinimas sąvartynuose. Atliekų, kurios patenka į sąvartynus, kiekio mažinimas atitiktų ES įsipareigojimą perdirbti atliekas ir mažinti jų kiekį. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Persvarstomame reglamente turi būti paisoma medžiagų neutralumo principo ir šis principas turi būti taikomas, t. y. turi būti leidžiama pasirinkti pakuotės medžiagą atsižvelgiant į jos tinkamumą konkrečiam naudojimui, technines ir struktūrines savybes bei bendrą aplinkosauginį profilį. |
| --- | --- |

7.10.

8.   Konkrečios pastabos

| 8.1. | Be siūlomų teisės aktų, be kita ko, dėl ženklinimo, informavimo, surinkimo, rūšiavimo ir pakartotinio naudojimo aspektų, EESRK mano, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę nustatyti pakuočių medžiagų gamybos apribojimus ir galbūt juos papildyti fiskalinėmis priemonėmis, kad būtų laikomasi žaliojo kurso terminų. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | EESRK siūlo, kad ES ir valstybės narės visomis turimomis priemonėmis remtų pakuočių perdirbamumą ir pakartotinį naudojimą, skatindamos naudoti alternatyvias perdirbamas arba atsinaujinančiąsias medžiagas, arba neskatindamos naudoti mažo perdirbamumo pakuočių medžiagų. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Šiame svarbiame sektoriuje veikiantiems ekonominės veiklos vykdytojams, kuriems tenka didelė atsakomybė už darbuotojus ir jų darbo vietas, pertvarkos metu valstybės narės turėtų teikti finansinę paramą. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Reikėtų taikyti aiškią nacionalinę ir tarptautinę politiką, kad būtų galima nustatyti atliekų gamintojus, kurių atliekos vežamos į kitas valstybes nares. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Valstybės narės turėtų skatinti suinteresuotuosius subjektus plėtoti naujas pakavimo ir tinkamo ženklinimo idėjas, kad būtų pasiekti žaliojo kurso tikslai ir išvengta bet kokio sukčiavimo, susijusio su originaliais Europos gaminiais. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Turėtų būti aiškiai apibrėžtas savivaldybių vaidmuo atliekų surinkimo ir tvarkymo srityje, kad būtų išvengta kelių skirtingų atliekų tvarkymo procedūrų ir infrastruktūrų. |
| --- | --- |

8.6.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  1999 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 1999/31/EB dėl atliekų sąvartynų (OL L 182, 1999 7 16, p. 1).

1

(2)  https://foodprint.org/issues/the-environmental-impact-of-food-packaging/

2

(3)  https://www.newscientist.com/article/mg25333710-100-pollution-is-the-forgotten-global-crisis-and-we-need-to-tackle-it-now/

3

(4)  https://www.statista.com/statistics/1258851/glass-recycling-rate-in-europe/

4

(5)  https://feve.org/glass_recycling_stats_2018/

5

(6)  https://oceanconservancy.org/about/

6

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/121 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/121

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo“

(COM(2022) 748 final – 2022/0432 (COD))

(2023/C 228/17)

| Pranešėjas | John COMER |
| --- | --- |

Pranešėjas

John COMER

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2023 2 13
  Taryba, 2023 2 10 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 13 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 145 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2023 2 13

Taryba, 2023 2 10

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 13

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

145 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK)

| 1.1. | pabrėžia, kad ES gali pasiūlyti atnaujinti Jungtinių Tautų visuotinai suderintą cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemą (JT GHS) pagal peržiūrėtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (CLP reglamentą), tačiau nėra garantijos, kad ES pasiūlymui pritars visos šalys. Laikini skirtumai galėtų tapti ilgalaike problema. Atrodo, kad būtų praktiškai neįmanoma įgyvendinti naujų pasiūlymų dėl pardavimo internetu iš ES nepriklausančių šalių, nebent tai būtų suderinta su JT GHS; |
| --- | --- |

1.1.

pabrėžia, kad ES gali pasiūlyti atnaujinti Jungtinių Tautų visuotinai suderintą cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistemą (JT GHS) pagal peržiūrėtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (CLP reglamentą), tačiau nėra garantijos, kad ES pasiūlymui pritars visos šalys. Laikini skirtumai galėtų tapti ilgalaike problema. Atrodo, kad būtų praktiškai neįmanoma įgyvendinti naujų pasiūlymų dėl pardavimo internetu iš ES nepriklausančių šalių, nebent tai būtų suderinta su JT GHS;

| 1.2. | mano, jog nepaprastai svarbu, kad Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) turėtų pakankamai išteklių, ekspertinių žinių ir darbuotojų peržiūrėtam reglamentui įgyvendinti. Visų pirma, įtraukus naujas pavojingumo klases, ECHA ir valstybės narės turės padidinti savo išteklius, kad galėtų konkrečiai susidoroti su didesniu darbo krūviu; |
| --- | --- |

1.2.

mano, jog nepaprastai svarbu, kad Europos cheminių medžiagų agentūra (ECHA) turėtų pakankamai išteklių, ekspertinių žinių ir darbuotojų peržiūrėtam reglamentui įgyvendinti. Visų pirma, įtraukus naujas pavojingumo klases, ECHA ir valstybės narės turės padidinti savo išteklius, kad galėtų konkrečiai susidoroti su didesniu darbo krūviu;

| 1.3. | apgailestauja, kad nėra konkrečios nuostatos, pagal kurią vartotojas būtų įspėjamas tuo atveju, kai prekės ženklu pažymėto produkto cheminės sudedamosios dalys pakeičiamos, o prekės ženklo pavadinimas išlieka tas pats. Vartotojai, naudojantys žinomą prekės ženklą, jo netikrins, nebent etiketėje būtų pateiktas specialus įspėjimas. Buitinių ploviklių gamintojai dažnai keičia sudedamąsias dalis, pavyzdžiui, keičia fermentus ir tirpiklius. Vartotojas turėtų būti įspėjamas apie tokius pasikeitimus tais atvejais, kai prekės ženklas išlieka tas pats; |
| --- | --- |

1.3.

apgailestauja, kad nėra konkrečios nuostatos, pagal kurią vartotojas būtų įspėjamas tuo atveju, kai prekės ženklu pažymėto produkto cheminės sudedamosios dalys pakeičiamos, o prekės ženklo pavadinimas išlieka tas pats. Vartotojai, naudojantys žinomą prekės ženklą, jo netikrins, nebent etiketėje būtų pateiktas specialus įspėjimas. Buitinių ploviklių gamintojai dažnai keičia sudedamąsias dalis, pavyzdžiui, keičia fermentus ir tirpiklius. Vartotojas turėtų būti įspėjamas apie tokius pasikeitimus tais atvejais, kai prekės ženklas išlieka tas pats;

| 1.4. | teigia, kad Komisijos peržiūrėto CLP reglamento įgyvendinimo stebėsenos sistemoje reikia atidžiai įvertinti poveikį pagrindinėms su cheminėmis medžiagomis susijusioms vertės grandinėms, kad joms nebūtų daromas neigiamas poveikis. Europos chemijos pramonės taryba (Cefic) teigia, kad siūlomi CLP reglamento ir bendrojo rizikos valdymo metodo (GRA) pakeitimai gali turėti įtakos net 12 000 medžiagų. Todėl daugelio produktų, kuriuos naudoja vartotojai ir specialistai, rinkoje gali nebelikti; |
| --- | --- |

1.4.

teigia, kad Komisijos peržiūrėto CLP reglamento įgyvendinimo stebėsenos sistemoje reikia atidžiai įvertinti poveikį pagrindinėms su cheminėmis medžiagomis susijusioms vertės grandinėms, kad joms nebūtų daromas neigiamas poveikis. Europos chemijos pramonės taryba (Cefic) teigia, kad siūlomi CLP reglamento ir bendrojo rizikos valdymo metodo (GRA) pakeitimai gali turėti įtakos net 12 000 medžiagų. Todėl daugelio produktų, kuriuos naudoja vartotojai ir specialistai, rinkoje gali nebelikti;

| 1.5. | ragina ypatingą dėmesį skirti chemijos pramonėje dirbančių žmonių gerovei. Pirmenybė visada turi būti teikiama sveikatai ir saugai. Chemijos pramonės darbuotojams turi būti rengiami intensyvūs mokymai, kad jie galėtų visapusiškai pažinti chemines medžiagas, su kuriomis jie susiduria dirbdami. Visa įranga turi būti tinkamai prižiūrima. Pranešimų apie dideles avarijas sistemos (eMars) duomenys rodo, kad 12 000 ES registruotų ypač didelį pavojų keliančių pramonės objektų kasmet įvyksta vidutiniškai daugiau kaip 30 pramoninių avarijų; |
| --- | --- |

1.5.

ragina ypatingą dėmesį skirti chemijos pramonėje dirbančių žmonių gerovei. Pirmenybė visada turi būti teikiama sveikatai ir saugai. Chemijos pramonės darbuotojams turi būti rengiami intensyvūs mokymai, kad jie galėtų visapusiškai pažinti chemines medžiagas, su kuriomis jie susiduria dirbdami. Visa įranga turi būti tinkamai prižiūrima. Pranešimų apie dideles avarijas sistemos (eMars) duomenys rodo, kad 12 000 ES registruotų ypač didelį pavojų keliančių pramonės objektų kasmet įvyksta vidutiniškai daugiau kaip 30 pramoninių avarijų;

| 1.6. | pabrėžia, kad atsargumo principas yra svarbus siekiant apsaugoti sveikatą ir aplinką, nes naudojant turimus duomenis apie giminingos struktūros chemines medžiagas galima priimti atsargumo principu grindžiamą sprendimą, kol nėra išsamių mokslinių įrodymų apie riziką; |
| --- | --- |

1.6.

pabrėžia, kad atsargumo principas yra svarbus siekiant apsaugoti sveikatą ir aplinką, nes naudojant turimus duomenis apie giminingos struktūros chemines medžiagas galima priimti atsargumo principu grindžiamą sprendimą, kol nėra išsamių mokslinių įrodymų apie riziką;

| 1.7. | pažymi, kad Europos aplinkos biuro (EEB) ataskaitoje (2022 m. liepos mėn.) dėl cheminių medžiagų teisės aktų nustatytos trys pagrindinės cheminių medžiagų reguliavimo proceso kliūtys:






  — | pramonės grupės, teikiančios dokumentaciją be išsamių ar patikimų duomenų, |
| --- | --- | --- |

1.7.

pažymi, kad Europos aplinkos biuro (EEB) ataskaitoje (2022 m. liepos mėn.) dėl cheminių medžiagų teisės aktų nustatytos trys pagrindinės cheminių medžiagų reguliavimo proceso kliūtys:

—

pramonės grupės, teikiančios dokumentaciją be išsamių ar patikimų duomenų,

| — | ES mokslininkų nesugebėjimas imtis ryžtingų veiksmų atsargumo sumetimais, |
| --- | --- |

—

ES mokslininkų nesugebėjimas imtis ryžtingų veiksmų atsargumo sumetimais,

| — | Komisijos vėlavimas apdoroti dokumentaciją, nors ji yra teisiškai įpareigota per tris mėnesius parengti sprendimus. |
| --- | --- |

—

Komisijos vėlavimas apdoroti dokumentaciją, nors ji yra teisiškai įpareigota per tris mėnesius parengti sprendimus.

2.   Komisijos pasiūlymas

| 2.1. | Komisija siūlo peržiūrėti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1272/2008 (1) dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo (CLP reglamentą). |
| --- | --- |

2.1.

CLP reglamento tikslas – užtikrinti aukšto lygio sveikatos ir aplinkos apsaugą. Juo taip pat sudaromos sąlygos laisvam cheminių medžiagų, mišinių ir gaminių judėjimui. CLP reglamente reikalaujama, kad cheminių medžiagų ir mišinių gamintojai, importuotojai ir tolesni naudotojai ženklintų ir pakuotų pavojingąsias chemines medžiagas prieš pateikdami jas rinkai. CLP reglamente nustatytos teisiškai privalomos pavojingumo nustatymo ir klasifikavimo taisyklės. Šiuo reglamentu nustatomos bendros ženklinimo taisyklės, kuriomis siekiama tinkamai informuoti vartotojus ir darbuotojus apie pavojingų produktų naudojimą.

| 2.2. | Komisija teigia, kad ES sėkmingai kuria veiksmingą bendrąją cheminių medžiagų rinką. |
| --- | --- |

2.2.

Anot Komisijos, dėl tam tikrų galiojančio CLP reglamento trūkumų ir teisinių spragų reikia peržiūrėti CLP reglamentą. Siūloma nustatyti naujas endokrininę sistemą ardančių ir kitų pavojingųjų cheminių medžiagų pavojingumo klases (remiantis deleguotuoju aktu), nustatyti konkrečias taisykles pakartotinai užpildomoms cheminėms medžiagoms, užtikrinti geresnį informavimą, įskaitant informavimą internetu, naudojant aiškesnį ir įskaitomesnį ženklinimą, suteikti Komisijai galimybę rengti klasifikavimo pasiūlymus ir patobulinti bei pagreitinti procesus.

| 2.3. | ES yra įsipareigojusi įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslus (DVT). Komisija mano, kad ši CLP reglamento peržiūra prisidės prie keleto DVT, įskaitant tuos, kuriais siekiama užtikrinti gerą sveikatą ir gerovę, darnius vartojimo ir gamybos modelius bei švarų vandenį ir sanitarines sąlygas. Komisijos nuomone, ši peržiūra taip pat yra „svarbus rezultatas“, pasiektas įgyvendinant Cheminių medžiagų strategiją tvarumui užtikrinti (žaliojo kurso dalis). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisija teigia, kad reikia geriau identifikuoti ir klasifikuoti pavojingąsias chemines medžiagas, nes jos kelia pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai. Reikia šalinti procedūrinį neveiksmingumą ir informavimo apie pavojingąsias chemines medžiagas trūkumus. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) inventoriuje yra daug klaidingų arba pasenusių cheminių medžiagų klasifikavimo įrašų. Tam yra daug priežasčių, įskaitant tai, kad klasifikacijos nėra peržiūrimos ir atnaujinamos, ir tai, kad įvyksta suderintos sudedamųjų medžiagų klasifikacijos pokyčiai. Problema gali tapti ir tai, kad parengiami netikslūs „saugos duomenų lapai“. Saugos duomenų lapuose pateikta informacija gali turėti labai didelį poveikį naudotojams, ypač jei ji yra netiksli. Be to, medžiagos, kurios anksčiau buvo laikomos nepavojingomis, remiantis paskesniais moksliniais tyrimais, gali būti apibrėžtos kaip pavojingos. Pavyzdžiui, boro rūgštis kažkada buvo priskiriama nepavojingųjų medžiagų kategorijai. Vėliau boras buvo klasifikuojamas kaip labai pavojingas (toksiškas reprodukcijai). Todėl reikėjo parengti naujus saugos duomenų lapus. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CLP reglamento peržiūros dokumentų rinkinyje Komisija siūlo deleguotąjį aktą, kuriuo siekiama sudaryti sąlygas chemines medžiagas ir mišinius, pasižyminčius endokrininę sistemą ardančiomis, patvariomis, bioakumuliacinėmis ir toksiškomis (PBT), labai patvariomis ir didelės bioakumuliacijos (vPvB), patvariomis, mobiliomis ir toksiškomis (PMT) arba labai patvariomis ir labai mobiliomis (vPvM) savybėmis, priskirti naujoms nustatytoms pavojingumo klasėms. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Peržiūrėtame reglamente siūloma leisti Komisijai inicijuoti ir finansuoti daugiau suderintų klasifikavimo dokumentacijų. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Siūloma patobulinti metodą, pagal kurį įmonės klasifikuoja chemines medžiagas, įskaitant įpareigojimą ECHA inventoriuje nurodyti skirtingų klasifikavimo įrašų, apie kuriuos buvo pateikti pranešimai, priežastis ir ankstyvą pranešimų atnaujinimo terminą. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Padidės pasiūlymų, kuriuos įvairūs subjektai ketina pateikti ECHA, skaidrumas ir nuspėjamumas, nes jie privalės apie tokius ketinimus pranešti ECHA. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Peržiūrėtame reglamente siūloma pagerinti informavimą apie pavojingąsias chemines medžiagas:






  — | pasiūlymu siekiama, kad ženklinimas būtų aiškesnis ir suprantamesnis vartotojams, o tiekėjams tektų mažesnė našta ir būtų lengviau užtikrinti jo vykdymą. Siekiant padidinti etikečių įskaitomumą, bus nustatytos privalomos formato taisyklės, įskaitant minimalų šrifto dydį. Bus leidžiama plačiau naudoti išlankstomas etiketes; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

pasiūlymu siekiama, kad ženklinimas būtų aiškesnis ir suprantamesnis vartotojams, o tiekėjams tektų mažesnė našta ir būtų lengviau užtikrinti jo vykdymą. Siekiant padidinti etikečių įskaitomumą, bus nustatytos privalomos formato taisyklės, įskaitant minimalų šrifto dydį. Bus leidžiama plačiau naudoti išlankstomas etiketes;

| — | bus nustatytos specialios cheminių medžiagų pakartotinai pildomosiose talpyklose pardavimo taisyklės. Ši sistema bus taikoma parduodant tik ne tokias pavojingas chemines medžiagas; |
| --- | --- |

—

bus nustatytos specialios cheminių medžiagų pakartotinai pildomosiose talpyklose pardavimo taisyklės. Ši sistema bus taikoma parduodant tik ne tokias pavojingas chemines medžiagas;

| — | bus leidžiamas savanoriškas skaitmeninis cheminių medžiagų ženklinimas, tačiau informacija apie sveikatos apsaugą ir aplinkos apsaugą ant pakuotės etiketės turi išlikti; |
| --- | --- |

—

bus leidžiamas savanoriškas skaitmeninis cheminių medžiagų ženklinimas, tačiau informacija apie sveikatos apsaugą ir aplinkos apsaugą ant pakuotės etiketės turi išlikti;

| — | bus nustatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, taikytinos cheminėms medžiagoms, kurios vartotojams parduodamos nesupakuotos, pavyzdžiui, degalams, ir prekėms, parduodamoms labai mažose pakuotėse, pavyzdžiui, rašymo priemonėms. |
| --- | --- |

—

bus nustatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, taikytinos cheminėms medžiagoms, kurios vartotojams parduodamos nesupakuotos, pavyzdžiui, degalams, ir prekėms, parduodamoms labai mažose pakuotėse, pavyzdžiui, rašymo priemonėms.

| 2.10. | Pasiūlyme dėl reglamento peržiūros taip pat sprendžiami teisinių spragų ir dviprasmybių klausimai, susiję su pardavimu internetu ir pranešimais apsinuodijimų kontrolės centrams. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Prekiaujant internetu tiekėjas turės užtikrinti, kad ES rinkai tiekiama cheminė medžiaga ar mišinys atitiktų CLP reglamento reikalavimus, įskaitant pardavimą internetu iš ES nepriklausančių šalių. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Bus patikslinta nuostata dėl pranešimo apsinuodijimų kontrolės centrams. Visi susiję subjektai turės užtikrinti, kad jie informuos apsinuodijimų kontrolės centrus visoje ES. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Taip pat siūlomas svarbus pakeitimas reklamos srityje. Bus privaloma užtikrinti, kad pavojingųjų cheminių medžiagų ir mišinių reklamoje būtų pateikta visa informacija, kuri yra svarbiausia saugos ir aplinkos apsaugos požiūriu. Reklamoje turėtų būti nurodyta pavojingumo klasė, pavojingumo frazės ir pavojaus piktogramos. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Pagrindiniai Cheminių medžiagų strategijoje išvardyti veiksmai, kuriuos Komisija siekia įtraukti į šį pasiūlymą, apima teisiškai privalomą endokrininę sistemą ardančių medžiagų pavojingumo nustatymą (remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) apibrėžtimi), grindžiamą jau parengtais pesticidų ir biocidų kriterijais, ir jo taikymą visuose teisės aktuose. Naujomis pavojingumo klasėmis ir kriterijais siekiama visapusiškai atsižvelgti į cheminių medžiagų toksiškumą aplinkai, patvarumą, mobilumą ir bioakumuliaciją. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina siūlomą tikslinę CLP reglamento peržiūrą, kuria siekiama užtikrinti, kad CLP reglamentas veiktų veiksmingai ir efektyviai. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina siūlomą deleguotąjį aktą, kuriuo siekiama nustatyti naujas pavojingumo klases, susijusias su endokrininę sistemą ardančiomis medžiagomis, taip pat medžiagomis ir produktais, kurie nesuyra aplinkoje ir gali kauptis gyvuosiuose organizmuose arba gali patekti į vandens sistemą, įskaitant geriamąjį vandenį. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Esminis dabartinio CLP reglamento trūkumas yra tai, kad daugelis internetu ES parduodamų cheminių medžiagų neatitinka CLP reglamento teisinių reikalavimų. Tai kelia pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai. EESRK palankiai vertina pasiūlymą, kuriuo bandoma spręsti šį klausimą. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Neaišku, kaip bus užtikrintas siūlomo reklamos taisyklių pakeitimo vykdymas. Ar sankcijos bus taikomos ne tik reklamą pažeidžiančią taisykles pateikusiam produkto pardavėjui, bet ir reklamą skelbiančiam subjektui? |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | 2022 m. gegužės mėn. paskelbtame neoficialiame dokumente EEB teigia, kad „įmonės nuolat pateikia neišsamius arba klaidingus duomenis apie pavojingą cheminių medžiagų poveikį, tačiau jos vis tiek patenka į rinką (nepaisant taisyklės „nėra duomenų, nėra rinkos“). Dėl to prasta pramonės atstovų registracijos dokumentacijų kokybė [...] labai trukdo reguliavimui“. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | 2023 m. vasario 27 d. bendrame laiške Komisijai EEB ir įvairios NVO teigė, kad „REACH ir CLP reglamentavimo sistemų reformos yra labai svarbi galimybė pašalinti dabartines neginčijamas duomenų spragas ir patenkinti poreikį paspartinti kenksmingų cheminių medžiagų reguliavimo veiksmus. Šiuo laišku norėtume išreikšti didelį susirūpinimą dėl šių duomenų spragų, kurios trukdo veiksmingai nustatyti ir valdyti didžiausią susirūpinimą keliančių cheminių medžiagų riziką“. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų reglamento (REACH reglamento) ir CLP reglamento peržiūros papildo viena kitą. Pavyzdžiui, nauji informavimo reikalavimai pagal peržiūrėtą REACH reglamentą suteiks informacijos apie cheminėms medžiagoms būdingas savybes, kad jas būtų galima priskirti naujoms pavojingumo klasėms pagal peržiūrėtą CLP reglamentą. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Siekdama nepažeisti konkurencijos teisės, ECHA patarė bendrovėms keistis informacija atsargiai, o tai reiškia, kad keitimasis informacija turi apsiriboti tik tuo, kas tikrai būtina, kad būtų išvengta brangiai kainuojančio bandymų dubliavimo. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | 2022 m. liepos 11 d. Europos aplinkos biuras (EEB) paskelbė ataskaitą apie cheminių medžiagų teisės aktus, kurioje nustatė tris pagrindines cheminių medžiagų reguliavimo proceso kliūtis:






  — | pramonės grupės, teikiančios dokumentaciją be išsamių ar patikimų duomenų, |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

pramonės grupės, teikiančios dokumentaciją be išsamių ar patikimų duomenų,

| — | ES mokslininkų nesugebėjimas imtis ryžtingų veiksmų atsargumo sumetimais, |
| --- | --- |

—

ES mokslininkų nesugebėjimas imtis ryžtingų veiksmų atsargumo sumetimais,

| — | Komisijos vėlavimas tvarkyti dokumentaciją, nors ji yra teisiškai įpareigota per tris mėnesius parengti sprendimus. |
| --- | --- |

—

Komisijos vėlavimas tvarkyti dokumentaciją, nors ji yra teisiškai įpareigota per tris mėnesius parengti sprendimus.

| 4.2. | EEB pasiūlė nustatyti privalomus sprendimų priėmimo terminus, naujas sankcijas organizacijoms, nepateikiančioms visų reikiamų duomenų, ir cheminių medžiagų reglamentavimui taikyti atsargumo principą. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Peržiūroje nustatyti terminai, per kuriuos, pasikeitus klasifikacijai, turi būti atnaujinamos etiketės, ir siūloma, kad šešių mėnesių terminas būtų taikomas ir tais atvejais, kai nauja pavojingumo klasė yra dar viena pavojingumo klasė. Jei yra skirtumų tarp naujesnių ir pasenusių klasifikacijų, turėtų būti reikalaujama, kad pranešėjai atnaujintų savo pranešimus per šešis mėnesius nuo klasifikacijos pakeitimo. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ECHA savo 2022 m. birželio mėn. ataskaitoje teigia, kad „[...] pavojingumas turi būti patvirtintas prieš pradedant rizikos valdymo veiksmus, o tam dažnai pirmiausia reikia daugiau duomenų“, todėl „[į]monės turi aktyviai atnaujinti savo registracijas, pateikdamos naujausią informaciją“. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Naujausia informacija yra nepaprastai svarbi šio proceso sėkmei, todėl visi dalyviai turi dalyvauti šiame procese, kad būtų užtikrinta gera žmonių sveikata ir aplinka. Sankcijos turėtų būti taikomos tais atvejais, kai yra aiškių nepagrįsto delsimo įrodymų arba kai pateikiami netinkami duomenys. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Siekdama veiksmingai įgyvendinti šį siūlomą naująjį reglamentą, ECHA turės padidinti savo darbuotojų skaičių. Be to, daugelis valstybių narių turi mažai išteklių, o tai riboja jų galimybes pateikti dokumentacijas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Už CLP reglamento vykdymo užtikrinimą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, be kita ko, tikrina, ar cheminė medžiaga užregistruota arba iš anksto įregistruota, ir tikrina saugos duomenų lapų (SDS) tikslumą. ECHA neturi vykdymo užtikrinimo pareigų. Tačiau ECHA suteikia forumą valstybių narių keitimuisi informacija apie vykdymo užtikrinimą. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Šiuo metu Komisija rengia peržiūrėto reglamento veikimo stebėsenos sistemą. Nepaprastai svarbu, kad poveikis nuo cheminių medžiagų priklausančioms vertės grandinėms ir bendras poveikis bendrajai cheminių medžiagų rinkai būtų įtrauktas į stebėsenos procesą. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Pagal naująsias nuostatas dėl pardavimo internetu reikalaujama, kad ES būtų įsisteigęs tiekėjas, kuris užtikrintų, jog cheminė medžiaga atitinka reglamento reikalavimus. Tai taip pat taikoma pardavimams internetu iš ES nepriklausančių šalių į ES. Šiuo pasiūlymu siekiama, kad vartotojas netaptų de jure ir de facto importuotoju iš ES nepriklausančių šalių. Nėra aiškaus pasiūlymo, kaip tai būtų galima sėkmingai įgyvendinti. Iš tiesų atrodo, kad tokios priemonės praktiškai neįmanoma įgyvendinti, kol peržiūrėtas CLP reglamentas nebus suderintas su JT visuotinai suderinta cheminių medžiagų klasifikavimo ir ženklinimo sistema (JT GHS). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Gamintojai, keičiantys prekės ženklu pažymėto produkto sudedamąsias dalis, bet nekeičiantys prekės ženklo pavadinimo, turėtų būti įpareigoti etiketėje pateikti specialų įspėjimą, kad vartotojas būtų informuotas apie cheminius produkto pokyčius. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Europos chemijos pramonės taryba (2) mano, kad CLP reglamento pakeitimai turės poveikį visoms vertės grandinėms ir kad labai svarbu Komisijai atlikti kruopščią analizę siekiant nustatyti, ar CLP reforma gali neigiamai paveikti strategines ir esmines vertės grandines ir kaip jas paveiktų. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Kadangi vadovaujantis atsargumo principu reikėtų imtis veiksmų cheminių medžiagų keliamai rizikai mažinti, kai esama neaiškios, bet įtariamos rizikos, kad jos gali pakenkti, reikėtų tam užkirsti kelią, net kol dar nėra išsamių mokslinių rizikos įrodymų. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Chemijos pramonėje dirbančių žmonių sauga yra nepaprastai svarbi. Reikėtų dažnai vertinti saugą darbo vietoje ir užtikrinti, kad visi sveikatos ir saugos protokolai būtų visapusiškai ir tinkamai įgyvendinami. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Netinkamas cheminių medžiagų tvarkymas ir tinkamų rizikos vertinimų neatlikimas yra rimtos problemos, į kurias reikia atkreipti dėmesį darbo vietoje. Chemijos pramonės darbuotojams turi būti rengiami intensyvūs mokymai, kad jie galėtų visapusiškai pažinti chemines medžiagas, su kuriomis jie susiduria dirbdami. Labai svarbu, kad visa chemijos gamyklose esanti įranga būtų tinkamai prižiūrima, kad darbuotojai būtų apsaugoti nuo sužalojimų ar mirties dėl netinkamos įrangos. Pranešimų apie dideles avarijas sistemos (eMars) duomenys rodo, kad 12 000 ES registruotų ypač didelį pavojų keliančių pramonės objektų kasmet įvyksta vidutiniškai daugiau kaip 30 pramoninių avarijų. Duomenys neapima avarijų pavojinguose objektuose, kuriems netaikoma Seveso direktyva. Taip pat neįtraukiami vamzdynai ir transportas. |
| --- | --- |

4.14.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1272/2008 dėl cheminių medžiagų ir mišinių klasifikavimo, ženklinimo ir pakavimo, iš dalies keičiantis ir panaikinantis direktyvas 67/548/EEB bei 1999/45/EB ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1907/2006 (OL L 353, 2008 12 31, p. 1).

1

(2)  www.cefic.org

2

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/126 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/126

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Stipraus ir tvaraus ES dumblių sektoriaus kūrimas““

(COM(2022) 592 final)

(2023/C 228/18)

| Pranešėjas | Zsolt KÜKEDI |
| --- | --- |

Pranešėjas

Zsolt KÜKEDI

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2023 2 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Plenarinės asamblėjos sprendimas | 2023 4 27 |
| Teisinis pagrindas | Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnis 2 dalis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 13 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 147 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2023 2 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Plenarinės asamblėjos sprendimas

2023 4 27

Teisinis pagrindas

Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnis 2 dalis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 13

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

147 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos komunikatą, kuriuo siekiama sukurti stiprų ir tvarų ES dumblių sektorių. Dumbliai gali įvairiais būdais padėti švelninti klimato kaitos poveikį, tvariai maitinti sparčiai augančią pasaulio populiaciją ir tiekti jai energiją. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Europos gyventojų nuomonės apie dumblius skiriasi. Kalbant konkrečiai, šalia užterštų vandenų esančiose vietovėse dumblių plitimas kelia susirūpinimą. Tuo pačiu metu, iš dalies dėl Europos inovacijų, dumbliai taip pat laikomi galimu daugelio šalių problemų sprendimu. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad kuriant dumblių sektorių reikia didinti pasitikėjimą produktais ir daugiau dėmesio skirti jų saugai. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pažymi, kad komunikate nepakankamai pabrėžiama gėlo vandens sąlygomis sukurto maisto šaltinio galimybė. Be to, dumbliai nebūtinai gali būti maisto šaltinis tik gėlo vandens sąlygomis, – jie gali apimti ir eutrofikuotą gėlą vandenį, naudotą terminių maudyklų vandenį ir kitas nuotekas, kur jie gali būti naudojami aplinkos ar energijos tikslais. Šie didžiuliai, bet nepakankamai išnaudoti ištekliai turėtų būti pritaikomi Europos vystymuisi, visų pirma ES kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Iš pakrantės jūrų vandenyse augančių makrodumblių žvejybos įmonės gali gauti papildomų pajamų. Jų gavyba mažina eutrofikaciją ir gali sukurti vertingų ekosistemų produktų ir paslaugų, be kita ko – suteikti naujas buveines tam tikroms rūšims. Gėlųjų vandenų makrodumblių sektorius dar tik pradeda augti ir į jį reikėtų atsižvelgti būsimuose politikos dokumentuose. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ES mikrodumblius galima nuolat auginti uždarame reaktoriuje, o tam labai reikia finansavimo. Tačiau procesas yra labai produktyvus ir patikimas, o kokybę galima garantuoti. Mikrodumblius taip pat galima auginti gėluose vandenyse ir ežeruose Pietų Europoje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kai kuriose valstybėse narėse (pvz., Vengrijoje, Čekijoje ir Slovakijoje), kurios neturi jūrų pakrantės, mikrodumblių gamyba yra beveik vienintelė galimybė. Be to, kai kurios iš šių šalių turi daug mokslinių ir technologinių žinių, kurios turėtų būti naudojamos kuriant ES dumblių sektorių. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Makrodumbliai ir mikrodumbliai neturėtų būti vertinami vienodai, nes jie suteikia labai įvairių galimybių, pasižymi skirtingomis savybėmis bei poveikiu ir turi būti skirtingai reglamentuojami. EESRK supranta, kad komunikate nustatyta tinkama makrodumblių ir mikrodumblių pusiausvyra, tačiau rekomenduoja išnagrinėti, kaip dumblių sektoriaus gėlo vandens dalis galėtų duoti naudos tam tikroms valstybėms narėms (kurios neturi jūrų pakrantės). EESRK rekomenduoja laikytis labiau subalansuoto ir integruoto požiūrio į susijusius sektorius, aiškiai atskiriant ES ir valstybių narių kompetencijos sritis bei prireikus apsaugant vidaus rinką nuo pigių importuojamų produktų. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Priešingai nei energijos (tiek gamybos, tiek importo), trąšų ir pašarų sudedamųjų dalių prieinamumas, organinių atliekų kiekio augimas ir ariamosios žemės ploto mažėjimas, maisto tiekimas ES dar nėra problema. Technologijos, kuriomis galima išspręsti šias neatidėliotinas problemas, įskaitant dumblių gamybą bei naudojimą, nusipelno didelės paramos. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK pažymi, kad komunikate dumbliams priskiriamas didžiulis ekonominis potencialas, tačiau jų auginimas turi dar didesnį teorinį potencialą, todėl gali patenkinti didėjančią paklausą. Tačiau Europos lėšos gali būti naudojamos tik perspektyviems ir tvariems ekonominiams sprendimams, todėl EESRK prašo Komisijos ypatingą dėmesį skirti dumblių gamybos ekonominiam efektyvumui, taip pat aplinkos ir socialiniams aspektams. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK siūlo, kad kuriant dumblių pramonę būtų skatinamos žinios ir informuotumas apie šią naują pramonės šaką siekiant pripažinimo visuomenėje ir rinkoje, todėl prašo Europos Komisijos šiai siūlomai priemonei skirti ypatingą dėmesį atliekant reprezentatyvias apklausas, rengiant konkrečioms šalims skirtus veiksmų planus ir įtraukiant ir net kuriant sektorių organizacijas. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK rekomenduoja Europos Komisijai, susijusioms valstybėms narėms ir dumblių pramonės subjektams apsvarstyti šiuos pasiūlymus, susijusius su dumblių sektoriaus kūrimu:






  — | integruoti dumblių gamybą į esamas žemės ūkio maisto, pašarų, pramonės ir energetikos žaliavų vertės grandines; |
| --- | --- | --- |

1.11.

—

integruoti dumblių gamybą į esamas žemės ūkio maisto, pašarų, pramonės ir energetikos žaliavų vertės grandines;

| — | komunikate daugiau dėmesio turėtų būti skiriama gėlavandenių dumblių auginimui; |
| --- | --- |

—

komunikate daugiau dėmesio turėtų būti skiriama gėlavandenių dumblių auginimui;

| — | pradėti visus dumblius apimantį standartizavimo procesą, kuris taip pat galėtų apimti integruotos jūros gėrybių strategijos rengimą; |
| --- | --- |

—

pradėti visus dumblius apimantį standartizavimo procesą, kuris taip pat galėtų apimti integruotos jūros gėrybių strategijos rengimą;

| — | remiantis geriausia administravimo praktika, panaikinti teisės aktų susiskaidymą ir išplėsti leidimų išdavimo modelius įtraukiant dumblius; |
| --- | --- |

—

remiantis geriausia administravimo praktika, panaikinti teisės aktų susiskaidymą ir išplėsti leidimų išdavimo modelius įtraukiant dumblius;

| — | įtraukti įvairias dumblių rūšis į ES maisto produktų katalogą; |
| --- | --- |

—

įtraukti įvairias dumblių rūšis į ES maisto produktų katalogą;

| — | pašalinti techninių žinių, technologijų ir inovacijų spragas, įgyvendinant plataus užmojo mokslinių tyrimų finansavimo trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu programą; |
| --- | --- |

—

pašalinti techninių žinių, technologijų ir inovacijų spragas, įgyvendinant plataus užmojo mokslinių tyrimų finansavimo trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu programą;

| — | įsteigti dumblių dauginamosios medžiagos bankus, finansuoti jų veiklą ir užtikrinti, kad dumblių augintojams ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams būtų prieinamos žaliavos priimtinomis kainomis; |
| --- | --- |

—

įsteigti dumblių dauginamosios medžiagos bankus, finansuoti jų veiklą ir užtikrinti, kad dumblių augintojams ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams būtų prieinamos žaliavos priimtinomis kainomis;

| — | siekiant sukurti ekonomiškai gyvybingą dumblių sektorių, būtina peržiūrėti ekonominius gamybos ir galimo naudojimo aspektus; vidaus rinka turi būti apsaugota nuo pigių importuojamų produktų. |
| --- | --- |

—

siekiant sukurti ekonomiškai gyvybingą dumblių sektorių, būtina peržiūrėti ekonominius gamybos ir galimo naudojimo aspektus; vidaus rinka turi būti apsaugota nuo pigių importuojamų produktų.

| 1.12. | EESRK ragina ES institucijas pradėti teikti pirmenybę vandens klausimui ir parengti ES mėlynąjį kursą, siekiant išsaugoti vandens išteklius, geriau juos panaudoti ir tinkamai spręsti su tuo susijusias problemas. Šiomis aplinkybėmis ES dumblių sektoriaus sukūrimas yra svarbus žingsnis. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | 2022 m. lapkričio 15 d. Europos Komisija paskelbė pasiūlymą „Stipraus ir tvaraus ES dumblių sektoriaus kūrimas“ (1). Komunikate siūloma kurti naujus ir tvarius būdus, kaip pamaitinti sparčiai augančią pasaulio populiaciją ir tiekti jai tvarią energiją. Komunikate pabrėžiama, kad, siekdami užtikrinti žaliavų ir energijos tiekimo saugumą, turime išnaudoti dumblių, kaip atsinaujinančiųjų išteklių, potencialą Europoje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Europos Komisijos komunikatas yra logiškas ir atitinka šiuo klausimu iki šiol paskelbtus dokumentus, kuriuose pripažįstamas didelio masto mikrodumblių ir makrodumblių auginimo Europos Sąjungoje teikiamas didelis ekonominis potencialas bei nauda visuomenei ir aplinkai. Jame nustatyti 23 veiksmai, kuriais siekiama patobulinti valdymo sistemą ir teisės aktus; padaryti verslo aplinką palankesnę dumblių naudojimui; padidinti visuomenės informuotumą apie dumblius ir dumblių produktus ir jų pripažinimą rinkoje bei pašalinti žinių, mokslinių tyrimų ir technologijų spragas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Europos politikoje – tiek Europos žaliajame kurse (2), tiek strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ (3) – atkreipiamas dėmesys į (jūrų) dumblių ir kitų akvakultūros ūkiuose užauginamų dumblių produktų, kaip maistui ir pašarams skirtų mažo anglies pėdsako baltymų šaltinio, potencialą. Komunikate „Tvaresnės ir konkurencingesnės ES akvakultūros 2021–2030 m. strateginės gairės“ (4) pabrėžiamas poreikis skatinti auginti dumblius – tiek makrodumblius (jūros dumblius), tiek mikrodumblius, – siekiant prisidėti prie keleto Europos žaliojo kurso tikslų įgyvendinimo. Komunikate „Tvarūs anglies ciklai“ (5) Komisija pripažįsta dumblių potencialą mėlynosios anglies ekonomikoje. Komunikate „Naujas požiūris į tvarią ES mėlynąją ekonomiką. ES mėlynosios ekonomikos transformavimas siekiant tvarios ateities“ (6) taip pat minimas dumblių potencialas užtikrinti tvarią maisto sistemą ir apsirūpinimo maistu saugumą visame pasaulyje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dumbliai yra ne tik aplinką tausojanti (taigi ir „žalioji“) žaliava: sisteminis jų naudojimas atitinka pagrindinį mėlynosios ekonomikos principą kuo labiau sumažinti atliekų kiekį; dėl to jie gali tapti ir „mėlynuoju“, ir „žaliuoju“ produktu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Dumblių auginimas suteikia pridėtinę vertę beveik visiems Europos žaliojo kurso elementams:






  — | klimato apsaugai mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

klimato apsaugai mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro;

| — | energijos tiekimui gaminant biodujas ir biodegalus; |
| --- | --- |

—

energijos tiekimui gaminant biodujas ir biodegalus;

| — | žiediškumo plėtojimui užtikrinant atliekų tvarkymą ir nulinę taršą; |
| --- | --- |

—

žiediškumo plėtojimui užtikrinant atliekų tvarkymą ir nulinę taršą;

| — | sveikos ir aplinką tausojančios maisto sistemos skatinimui; |
| --- | --- |

—

sveikos ir aplinką tausojančios maisto sistemos skatinimui;

| — | ekosistemų ir biologinės įvairovės išsaugojimui ir atkūrimui, taip pat aplinkosaugos paslaugų plėtrai; |
| --- | --- |

—

ekosistemų ir biologinės įvairovės išsaugojimui ir atkūrimui, taip pat aplinkosaugos paslaugų plėtrai;

| — | nulinės taršos tikslui. |
| --- | --- |

—

nulinės taršos tikslui.

Dumblių auginimo intensyvinimas atveria šias konkrečias galimybes (7):

| — | maisto produktų (įskaitant kūdikių maistą) arba maisto papildų (pvz., vitaminų ar karageninų) gamyba nenaudojant ariamosios žemės; |
| --- | --- |

—

maisto produktų (įskaitant kūdikių maistą) arba maisto papildų (pvz., vitaminų ar karageninų) gamyba nenaudojant ariamosios žemės;

| — | pažangiausių biodujų ir biodegalų gamyba; |
| --- | --- |

—

pažangiausių biodujų ir biodegalų gamyba;

| — | kosmetikos, sveikatos produktų (medicininių ekstraktų, pigmentų, talasoterapijos produktų) ir pramoninių žaliavų (plaušienos ir (arba) biologinių pluoštų), turinčių didelę pridėtinę vertę, gamyba; |
| --- | --- |

—

kosmetikos, sveikatos produktų (medicininių ekstraktų, pigmentų, talasoterapijos produktų) ir pramoninių žaliavų (plaušienos ir (arba) biologinių pluoštų), turinčių didelę pridėtinę vertę, gamyba;

| — | maisto papildų gamyba (didesnis derlingumas ir (arba) geresnė kokybė; mažesnis sojų miltų ar žuvų miltų poreikis); |
| --- | --- |

—

maisto papildų gamyba (didesnis derlingumas ir (arba) geresnė kokybė; mažesnis sojų miltų ar žuvų miltų poreikis);

| — | augalų biostimuliatorių (dirvožemio savybes gerinančių ir lapams purkšti naudojamų medžiagų) gamyba; |
| --- | --- |

—

augalų biostimuliatorių (dirvožemio savybes gerinančių ir lapams purkšti naudojamų medžiagų) gamyba;

| — | nauda aplinkai (nuotekų valymas, vandens grynumo matavimas, anglies dioksido išmetimo leidimai). |
| --- | --- |

—

nauda aplinkai (nuotekų valymas, vandens grynumo matavimas, anglies dioksido išmetimo leidimai).

| 2.6. | Komisijos komunikate „apžvelgiamas dumblių potencialas Europos Sąjungoje ir išdėstoma darni koncepcija (taip pat apibūdinami tiksliniai veiksmai), kurią įdiegus būtų remiama regeneracinio dumblių auginimo ir dumblių produktų gamybos plėtra Europos Sąjungoje, taip pat plėtojamos ir masiniam vartojimui pritaikomos maisto ir ne maisto reikmėms naudojamų dumblių rinkos“. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | „Regeneracinis dumblių auginimas ir dumblių produktų gamyba“ padeda saulės energiją ir maistines medžiagas paversti augalų biomase ir paskatinti ekosistemų atkūrimą, o „jūrų dumblių auginimas gali būti vertingų ekosisteminių gėrybių ir paslaugų šaltinis. Be to, tokia veikla gali padėti kurti naujas buveines žuvims ir judriųjų bestuburių rūšims“. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Šiuo metu jūros ir vandenynai yra didžiulis, bet praktiškai neišnaudotas išteklius: „jie kol kas mus aprūpina ne daugiau kaip 2 % maisto, nors užima daugiau kaip 70 % Žemės paviršiaus“. Be to, vandens išteklių naudojimas neapsiriboja jūromis ir vandenynais, tačiau gali apimti ir eutrofikuotą gėlą vandenį (ar tai būtų upės ir ežerai arba žmogaus pastatyti rezervuarai, nutiesti drėkinimo kanalai ir kt.), naudotą terminių maudyklų vandenį ir nuotekas. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Dumbliai padėtų veiksmingai ir tvariai sušvelninti dėl Rusijos karo prieš Ukrainą kilusią trąšų, pašarų sudedamųjų dalių ir energijos prieinamumo problemą (8). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Dumblių paklausos augimo potencialas yra didžiulis (9): 2019 m. ES jūros dumblių paklausa buvo apie 270 000 tonų, bet iki 2030 m. ji galėtų pasiekti 8 mln. tonų, o vertė – 9 mlrd. EUR. Tokio augimo atveju būtų galima sukurti apie 85 000 darbo vietų, kasmet iš Europos jūrų pašalinti tūkstančius tonų fosforo ir azoto, išmetamą CO2 kiekį sumažinti iki 5,4 mln. tonų per metus ir sumažinti sausumai daromą spaudimą. EESRK pažymi, kad teorinis dumblių auginimo potencialas yra dar didesnis nei dabartinė paklausa, taigi jis gali patenkinti augančią paklausą. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | Apskritai vidutinio europiečio, kaip ir įmonių, požiūris į dumblius yra neigiamas: bandant juos įsivaizduoti prieš akis iškyla jūros dumbliais apaugusio paplūdimio arba dėl dumblių plitimo spalvą keičiančio gėlavandenio ežero vaizdai. Tačiau dumbliai dėl savo fizinės struktūros ir gyvenimo būdo yra unikalūs ir naudingi organizmai. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Sąvoka „dumbliai“ iš tikrųjų reiškia grupę, sudarytą iš maždaug 72 500 fotosintetinių vandens organizmų rūšių (10). 20 % šių rūšių yra makrodumbliai, t. y. dideli daugialąsčiai dumbliai, paprastai augantys jūrose, o likusią dalį sudaro mikrodumbliai, kurie taip pat veiksmingai gali būti auginami dirbtiniu būdu ir naudojami įvairiapusiškiau, bet jų gamyba yra brangesnė. Iniciatyva siekiama užtikrinti tinkamą makrodumblių ir mikrodumblių pusiausvyrą, nes šiuo metu visame pasaulyje pagaminama 36 mln. tonų makrodumblių ir 0,05 mln. tonų mikrodumblių. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komunikate atveriamos plataus užmojo, bet realistiškos ES dumblių gamybos sektoriaus perspektyvos. Dumblių sektoriaus, jo galimybių ir apribojimų analizė yra didele dalimi tiksli, programa – nuosekli, o priemonės iš esmės atrodo konkrečios ir aktualios ES dumblių sektoriaus plėtrai artimiausioje ateityje. Tačiau kai kuriuos aspektus reikėtų išsamiau nušviesti ir išaiškinti. Kalbant apie įgyvendinimą, reikėtų užtikrinti suderinamumą su kitais sektoriais, pavyzdžiui, tradiciniu žemės ūkio maisto produktų sektoriumi ir jūros gėrybių (žuvininkystės ir gyvūnų akvakultūros) sektoriais. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Šiuo metu dumblių gamyba labai skiriasi nuo kitų žemės ūkio gamybos sektorių. Tačiau svarbu dumblius laikyti ne visiškai atskiru gamybos sektoriumi, o integruotu į esamas žemės ūkio maisto ir pašarų, taip pat pramoninių ir energetinių žaliavų vertės grandines. EESRK pabrėžia, kad dumblių gamybą ir su ja susijusią veiklą reikia reglamentuoti pagal bendrą sistemą, visų pirma atsižvelgiant į šiuos aspektus:






  — | elektrinių ir nuotekų valymo sektorius (sudėtingas nuotekų valymas, atliekinės šilumos ir CO2 surinkimas); |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

elektrinių ir nuotekų valymo sektorius (sudėtingas nuotekų valymas, atliekinės šilumos ir CO2 surinkimas);

| — | žemės ūkio biodujų įrenginių integravimas į dumblių gamybą ir (arba) naudojimą (pvz., srutų valorizacija, žemės ūkio paskirties žemės paklausos mažinimas, dumblių kaip bendro substrato naudojimas biodujoms gaminti); |
| --- | --- |

—

žemės ūkio biodujų įrenginių integravimas į dumblių gamybą ir (arba) naudojimą (pvz., srutų valorizacija, žemės ūkio paskirties žemės paklausos mažinimas, dumblių kaip bendro substrato naudojimas biodujoms gaminti);

| — | gyvulių baltymingų pašarų poreikio pakeitimas (atitinkami mitybos ir dietetikos moksliniai tyrimai); |
| --- | --- |

—

gyvulių baltymingų pašarų poreikio pakeitimas (atitinkami mitybos ir dietetikos moksliniai tyrimai);

| — | tvarus eutrofikacijos paveiktų giliųjų vandenų ekosistemų atkūrimas. |
| --- | --- |

—

tvarus eutrofikacijos paveiktų giliųjų vandenų ekosistemų atkūrimas.

| 3.5. | Kadangi tai yra naujas, nepakankamai išvystytas sektorius, ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jo plėtros skatinimui ir reikėtų pradėti standartizacijos procesą. Kartu būtų galima parengti integruotą jūros gėrybių ir kitų jūros maisto produktų strategiją, apimančią tokią veiklą kaip žuvininkystė, laukinių organizmų naudojimas ir gyvūnų akvakultūra, taip pat spręsti ne tik maisto sektoriaus, bet ir biokuro gamybos iš dumblių klausimą. Jūros dumblių auginimas taip pat gali tapti alternatyvia veikla žvejams, kurie susiduria su kitų žaliavų gamybos mažėjimu ir didesnėmis sąnaudomis ir kuriems gali tekti pakeisti savo tradicinę veiklą. Šis integruotas požiūris nagrinėjamame komunikate beveik neatsispindi. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Daugelis jame numatytų priemonių daugiausia skirtos dumblių auginimui jūroje. Šis požiūris suprantamas atsižvelgiant į dabartinius makrodumblių ir mikrodumblių gamybos rodiklius ir į tai, kad šiuo metu mikrodumblių gamyba Europoje yra nepakankamai išvystyta, tačiau plėtros tikslas turėtų būti keliamas visų rūšių dumblių gamybai. Jūros dumbliai gali būti auginami jūros pakrantę turinčiose šalyse ir salose, paprastai gamtinėmis sąlygomis, atsižvelgiant į rūšį ir naudojimą. Be to, mikrodumblių auginimas, kuris paprastai vyksta sausumoje, taip pat labai svarbus, ypač baltymų ir riebalų gamybai, ir neturėtų būti pamirštas. Tai, be kita ko, gėlavandeniai mikrodumbliai ir makrodumbliai bei nuotekų kultūros, kurios yra perspektyvus biomasės, skirtos naudoti kaip biologinė žaliava, šaltinis ir padeda įvairinti izoliuotų bei ištuštėjusių teritorijų ekonominę struktūrą ir prisideda prie ilgalaikės ES kaimo vietovių vizijos (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Viena iš pagrindinių žinomų kliūčių gamybai, ypač makrodumblių atveju, tiek jūroje, tiek sausumoje, yra teisės aktų susiskaidymas ir dideli skirtumai ne tik tarp valstybių narių, bet ir tarp tos pačios šalies regionų, arba net visiškas dumblių reglamentavimo nebuvimas, nes leidimų išdavimo modeliai apskritai buvo sukurti vandens gyvūnams (žuvims, vėžiagyviams ir t. t.). Dumbliai labai dažnai neminimi leidimų išdavimo procedūrai naudojamose formose, todėl net neįmanoma prašyti leidimo auginti dumblius. EESRK rekomenduoja parengti išsamią visos Europos visų teisės aktų ir administracinių procedūrų, taikomų kiekvienam dumblių auginimo etapui ir kiekvienai taikymo sričiai (maisto, pašarų, biodegalų, kosmetikos, vaistų ir t. t.), apžvalgą ir naudoti ją kaip pavyzdį valstybėms narėms plėtojant gerą administravimo praktiką bei siekiant sukurti vienodas prekybos sąlygas ES viduje ir už jos ribų.- |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Siekiant plėtoti tikrą Europos maisto dumblių sektorių, labai svarbu skatinti dumblių rūšių ar grupių įtraukimą į ES maisto produktų katalogą. Daugelis šiuo metu pripažintų rūšių yra kilusios iš trečiųjų šalių (visų pirma Azijos), o tai gali tapti kliūtimi, ypač mažesnėms įmonėms ir investuotojams, norintiems auginti artimai susijusias ar panašias europines rūšis. Be to, reikėtų peržiūrėti maisto produktų katalogo dalis, susijusias su dumbliais, ir skatinti įtraukti naujas rūšis ar šeimas. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Atsižvelgiant į labai atsargų visuomenės požiūrį į dumblius, kuris yra nepagrįstas ir susiformavo dėl žinių apie dumblius trūkumo, visais administraciniais lygmenimis turėtų būti skatinamos šios naujos pramonės pažinimas ir informuotumo apie ją didinimas, taip pat jos integravimas ir sisteminimas, o tai turėtų atsispindėti siūlomose priemonėse. Galėtų būti numatomi tokie etapai:






  — | nacionaliniu lygmeniu atlikti vienodus reprezentatyvius plačiosios visuomenės ir įmonių tyrimus, užduodant vienodus klausimus ir taikant vienodą metodiką; |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

nacionaliniu lygmeniu atlikti vienodus reprezentatyvius plačiosios visuomenės ir įmonių tyrimus, užduodant vienodus klausimus ir taikant vienodą metodiką;

| — | šiuo pagrindu parengti šalių veiksmų planus, kuriais būtų siekiama pakeisti elgseną; |
| --- | --- |

—

šiuo pagrindu parengti šalių veiksmų planus, kuriais būtų siekiama pakeisti elgseną;

| — | kurti sektoriaus organizacijas. |
| --- | --- |

—

kurti sektoriaus organizacijas.

| 3.10. | Kadangi dumblių pramonė yra naujas ES pramonės sektorius, esama didelių profesinių įgūdžių, technologijų ir inovacijų spragų. Žinių spragos buvo plačiai aprašytos, tačiau reikia jas pašalinti pasitelkiant plataus užmojo mokslinių tyrimų finansavimo trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu programą. Šiuo atžvilgiu tiek fundamentiniai (strateginiai), tiek taikomieji moksliniai tyrimai yra labai svarbūs visais dumblių auginimo lygmenimis:






  — | reikia pirmenybės tvarka remti pagrindinius mokslinius tyrimus, visų pirma mokslinius tyrimus, susijusius su (mikrodumblių) auginimo technologija, dumblių rinkimo veiksmingumu ir įvairių šalių jūrų vandenyse augančių rūšių bandymais (makrodumblių atveju) bei visų dumblių rūšių valorizacijos galimybėmis; |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

reikia pirmenybės tvarka remti pagrindinius mokslinius tyrimus, visų pirma mokslinius tyrimus, susijusius su (mikrodumblių) auginimo technologija, dumblių rinkimo veiksmingumu ir įvairių šalių jūrų vandenyse augančių rūšių bandymais (makrodumblių atveju) bei visų dumblių rūšių valorizacijos galimybėmis;

| — | gerinti rinkos aplinką didelės pridėtinės vertės taikomiesiems moksliniams tyrimams (vaistų, kosmetikos, ant lapų purškiamų trąšų, maisto produktų srityse). |
| --- | --- |

—

gerinti rinkos aplinką didelės pridėtinės vertės taikomiesiems moksliniams tyrimams (vaistų, kosmetikos, ant lapų purškiamų trąšų, maisto produktų srityse).

| 3.11. | Atsižvelgiant į tai, kad Europoje tam tikra dumblių kokybė (rūšių įvairovė) ir didelis jų derlius gali būti užtikrinami tik uždarose arba pusiau uždarose sistemose, kurioms reikalinga švari dauginamoji medžiaga, o jos gamyba pramoninėse sistemose nepelninga, būtina įsteigti pakankamai dumblių dauginamosios medžiagos bankų, finansuoti jų veiklą ir užtikrinti, kad žaliavos būtų priimtinomis kainomis prieinamos dumblių augintojams ir mokslinių tyrimų projektams. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Dumblių sektorius turi didelį potencialą kurti darbo vietas, kurios turėtų būti gerai apmokamos ir kuriose turi būti sukurtos tinkamos darbo sąlygos. Dumblių sektorius turėtų būti ypač naudingas stiprinant kompetencijas, būtinas ES mėlynajam kursui parengti; svarbu investuoti į mokymą. Kliūtys patekti į dumblių sektorių neturėtų trukdyti MVĮ žengti į šį verslo segmentą. EESRK palankiai vertina jūrinių dumblių produktų grandinių kūrimą, kad būtų išvengta nesąžiningos praktikos. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Siekiant veiksmingo dumblių sektoriaus augimo, būtina gerinti verslo aplinką. Reikia atidžiai išnagrinėti gamybos ir galimų taikymo sričių ekonominius aspektus ir potencialius jų tobulinimo būdus. Pavyzdžiui, 7 priemonė susijusi su skatinimu iš žuvų gaminamus pašarus pakeisti jūros dumblių pašarais (akvakultūroje). Žuvims skirtuose pašaruose beveik visas iš žuvų gaminamas sudedamąsias dalis galima lengvai pakeisti iš dumblių gaminamomis sudedamosiomis dalimis (baltymais, riebalų rūgštimis ir t. t.), tačiau jų gamyba yra daug brangesnė nei iš žuvų ar sojų gaminamų panašių savybių produktų gamyba. Kadangi žuvų augintojams, kurių pelno marža paprastai būna nedidelė, pašarai yra viena pagrindinių gamybos sąnaudų, rinktis iš dumblių gaminamus pašarus ekonominiu požiūriu tiesiog neįmanoma. Todėl tikslinga numatyti priemones, kuriomis būtų galima sumažinti iš dumblių gaminamų sudedamųjų dalių gamybos sąnaudas, kartu vengiant dumbliams nustatyti griežtesnius stebėsenos ir standartizavimo reikalavimus nei kitiems žemės ūkio produktams. Siekiant užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas rinkoje, turėtų būti laikomasi vienodo požiūrio į visus maisto produktų (jų sudedamųjų dalių) gamintojus. Jei įrodoma, kad dumblių sudedamosios dalys yra tvaresnės, jų naudojimui galėtų būti taikomas ekologinis sertifikavimas (ekologinis ženklas), o tai galėtų paskatinti vartotojus sutikti už ekologiškesnį produktą mokėti didesnę kainą. |
| --- | --- |

3.13.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  „Stipraus ir tvaraus ES dumblių sektoriaus kūrimas“, COM(2022) 592 final, 2022 m. lapkričio 15 d.

1

final

(2)  „Europos žaliasis kursas“, COM(2019) 640 final, 2019 m. gruodžio 11 d.

2

final

(3)  „Sąžininga, sveika ir aplinkai palanki maisto sistema pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, COM(2020) 381 final, 2020 m. gegužės 20 d.

3

final

(4)  „Tvaresnės ir konkurencingesnės ES akvakultūros 2021–2030 m. strateginės gairės“, COM(2021) 236 final, 2021 m. gegužės 12 d.

4

final

(5)  „Tvarūs anglies ciklai“, COM(2021) 800 final, 2021 m. gruodžio 15 d.

5

final

(6)  „ES mėlynosios ekonomikos transformavimas siekiant tvarios ateities“, COM(2021) 240 final, 2021 m. gegužės 17 d.

6

final

(7)  Nuoroda ir kitos galimybės: Babich et al, „Algae: Study of Edible and Biologically Active Fractions, Their Properties and Applications“, Plants, 2022, 11(6), 780; https://doi.org/10.3390/plants11060780, taip pat Poonam Sharma, Nivedita Sharma (2017), „Industrial and Biotechnological Applications of Algae: A Review“, Journal of Advances in Plant Biology, 1(1):01–25. DOI 10.14302/issn.2638–4469.japb-17–1534, https://openaccesspub.org/article/530/japb-17-1534.pdf.

7

Plants

Journal of Advances in Plant Biology

(8)  Europos Vadovų Tarybos išvados, 2022 m. birželio 23–24 d.

8

(9)  Įverčiai paimti iš koalicijos „Seaweed for Europe“ atlikto tyrimo Hidden Champion of the Ocean: Seaweed as a Growth Engine for a Sustainable European Future (liet. „Slaptas vandenyno čempionas: jūrų dumbliai kaip augimo variklis siekiant tvarios Europos ateities“).

9

(10)  Michael D. Guiry savo tyrime How many species of algae are there? teigia, kad dumblių rūšių yra iki 1 mln. Tačiau internetinėje taksonomijos duomenų bazėje AlgaeBase šis skaičius yra 72 500. Žr. Guiry (2012), https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/27011267/, DOI: 10.1111/j.1529–8817.2012.01222.x.

10

How many species of algae are there?

(11)  COM(2021) 345 Ilgalaikė ES kaimo vietovių vizija: stipresnės, sujungtos, atsparios ir klestinčios kaimo vietovės iki 2040 m. ir NAT/839 OL C 290, 2022 7 29, p. 137.

11

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/132 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/132

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Biologinių, biologiškai skaidžių ir kompostuojamų plastikų politikos sistema““

(COM(2022) 682 final)

(2023/C 228/19)

| Pranešėjas | András EDELÉNYI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Alessandro MOSTACCIO |

Pranešėjas

András EDELÉNYI

Bendrapranešėjis

Alessandro MOSTACCIO

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2023 2 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 13 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 134 / 0 / 4 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2023 2 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 13

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

134 / 0 / 4

1.   Išvados ir rekomendacijos

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK):

| 1.1. | palankiai vertina laiku pateiktą Komunikatą dėl ES biologinių, biologiškai skaidžių ir kompostuojamų plastikų politikos sistemos: tai sektorius, kuris suteikia galimybių priartėti prie tvarumo ir žiediškumo tikslų. Jei bioplastikai būtų tinkamai reguliuojami, jie galėtų būti žaliojo vystymosi priemonė (sumažėtų iškastinio kuro vartojimas ir tarša plastikais, padidėtų atskiras atliekų surinkimas); |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | pabrėžia, kad laimei, Europa yra bioplastikų ir biologiškai skaidžių plastikų plėtojimo pradininkė ir 2007–2020 m. finansavo daugiau nei 130 mokslinių tyrimų projektų už 1 mlrd. EUR (1). ES yra antra pagal dydį bioplastikų gamintoja pasaulyje ir turėtų sustiprinti savo pasaulines pozicijas, sutelkdama dėmesį į produktus, turinčius didžiausią pridėtinę vertę, t. y. produktus, kurie yra biologiniai, biologiškai skaidūs ir kompostuojami (Azijoje daugiausia gaminami tik kompostuojami produktai, tačiau jie nėra gaminami iš atsinaujinančiųjų išteklių); |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | mano, kad pasiekdami didžiausią naudą aplinkai galėsime pakelti pasaulinės konkurencijos kartelę, jei pagal naują reglamentavimo sistemą bus galima atrinkti didžiausią aplinkosaugos pridėtinę vertę teikiančius pramoninius panaudojimo būdus ir jei visi į rinką pateikiami nauji produktai bus aiškiai ir teisingai ženklinami vartotojams, kad jie galėtų aktyviai dalyvauti pereinant prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ragina Komisiją padaryti išvadas remiantis lyginamąja biologinio, biologiškai skaidaus ir kompostuojamo plastiko, palyginti su plastiku iš iškastinio kuro, naudos analize. Kai kurios pernelyg atsargios nelyginamosios rekomendacijos gali nepateikti pakankamai gairių moksliniams tyrimams, inovacijoms ir investicinei veiklai pradėti. Tai gali stabdyti pažangą ir susilpninti ES konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | rekomenduoja sistemingai peržiūrėti visas priemones, kurios tiesiogiai ir netiesiogiai veikia supančią teisinę ir reglamentavimo aplinką, kad jos atitiktų naujausias mokslo išvadas. Tai galėtų sumažinti painiavą ir apsaugoti naudotojus; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ragina užtikrinti, kad vertinant medžiagas, produktus ir procesus, įskaitant žiediškumo aspektus, būtų taikoma pakopinė hierarchinė prioritetinė sistema. Tai svarbu žaliavų, biomasės ir maisto grandinių požiūriu, taip pat pakopiniam perdirbimui. Įgyvendinant AIED III bus nustatyta seka, pagal kurią pirmenybė teikiama medžiagos (atsinaujinančiųjų išteklių medžiagos) pakartotiniam naudojimui ir (arba) perdirbimui, o ne panaudojimui energijos tikslais (atsinaujinančiųjų išteklių energija); |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | yra įsitikinęs, kad gyvavimo ciklo analizė (GCA) yra puiki priemonė tam tikriems produktų tvarumo aspektams įvertinti, todėl ji padeda orientuoti planuojamą arba vykdomą mokslinių tyrimų, inovacijų ir investavimo veiklą. Tačiau reikia dėti dar daug pastangų, kad būtų pašalinti šiuo metu taikomų metodų trūkumai, siekiant sumažinti netikrumą, susijusį su biogeninio anglies dioksido priedo nepaisymu (2) ir poveikiu gamtiniam kapitalui; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | mano, kad dauguma dabartinių sąnaudų apskaitos ir kainodaros metodų neleidžia internalizuoti ir pripažinti papildomų komponentų, kurie grąžinami į gamybos ciklą, poveikio susijusioms išlaidoms ir pelnui. Reali didesnės gamintojo atsakomybės (DGA) sistema, pagrįsta GCA ir pritaikyta konkretiems poreikiams, gali perorientuoti ir pakoreguoti dabartinį neigiamą biopolimerų produktų kainų konkurencingumą; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | siūlo, kad kruopščiai atrinktos intervencijos sritys, kurios turėtų būti laikomos europinę pridėtinę vertę kuriančiomis sritimis (3), galėtų padėti nustatyti ir pašalinti kliūtis, stabdančias reikiamą sparčią pažangą. Tai ypač aktualu duomenų rinkimui, stebėsenai ir diskusijoms, taip pat mokslinių tyrimų ir inovacijų rėmimui; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | rekomenduoja Komisijai tęsti ciklines svarbių pokyčių biopolimerų ekosistemoje peržiūras. Įdiegti viešų konsultacijų metodai ir priemonės yra geras būdas įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus, visų pirma užtikrinant, kad organizuota pilietinė visuomenė dalyvautų per įvairias atstovaujamąsias asociacijas; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ragina valstybes nares nustatyti privalomus biologinio plastiko kiekius procentais tiek bioplastikams, tiek kompostuojamam plastikui. Siūloma, kad visos demonstravimo medžiagos (reklama, prekės ženklo kūrimas ir t. t.) būtų grindžiamos galutiniais standartais ir normomis. Sertifikuotam biogeninės anglies kiekiui – tai radioaktyviojo anglies izotopo C-14 metodas. Masės balanso metodas priimtinas sudėtingesnio, daugkartinio ar tarpinio lygio perdirbimo biomasės kiekiui išreikšti, tačiau apie tai turi būti pranešta vartotojams; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | atkreipia dėmesį į reglamentą, kuriuo draudžiama naudoti vienkartinius plastikinius gaminius, tačiau siūlo patikslinti jo taikymo sritį ir formuluotę, nes mano, kad iš reglamentavimo nevertėtų pašalinti tam tikrų plastikinių gaminių ir jų naudojimo būdų, kurie iš esmės yra vienkartinio naudojimo, negrąžinami, t. y. kurie negali būti pakartotinai naudojami ar mechaniškai perdirbami. Tokiais atvejais pirmenybę reikėtų teikti biologinių plastikų ir (arba) BSKP naudojimui; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | pabrėžia tai, kad mechaninis (trumpojo ciklo) perdirbimas dažnai yra naudingas dėl santykinio paprastumo, tačiau jis turi trūkumų, pavyzdžiui, perdirbimas į žemesnės kokybės gaminį maišant, storio apribojimai, galutinio produkto kiekis ir energijos poreikis. Atlikus sudėtingą tvarumo palyginimą gali paaiškėti, kad geriau naudoti biologinius polimerus arba skirtingus perdirbimo būdus (t. y. organinius ir (arba) cheminius). Tokiu atveju tinkamiausias pasirinkimas gali būti ir biologinio, ir kompostuojamo plastiko naudojimas. Dar reikia sukurti plonos folijos atskyrimo metodus; |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | mano, kad biologiškai skaidus plastikas, sertifikuojamas pagal ES standartus, suteikia galimybę sumažinti plastiko taršą, nes mažėja mikroplastiko ir nanoplastiko atliekų kaupimasis, taigi ir biologiškai neskaidžių medžiagų daroma žala. Kol kas esama nedaug kontroliuojamo biologinio skaidymo atviroje natūralioje aplinkoje panaudojimo būdų, tačiau jie labai svarbūs. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų sukurti sisteminiai metodai, pagal kuriuos būtų derinamos medžiagos savybės ir sąlygos, kad būtų galima pasinaudoti biologinio skaidymo dirvožemyje ir kitoje atviroje natūralioje aplinkoje panaudojimo būdais; |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | yra įsitikinęs, kad kompostavimas pramoniniu būdu ir kompostuojamo plastiko naudojimas yra puikus būdas padidinti maisto atliekų surinkimą ir naudojimą. Šie metodai leidžia ne tik grąžinti anglį į dirvožemį, bet ir kartu šalinti ir perdirbti maisto atliekas ir pakuotes (arba kitas kompostuojamas medžiagas). Valstybės narės turėtų būti skatinamos ir joms turėtų būti padedama nuo 2024 m. įgyvendinti privalomą rūšiuojamąjį organinių atliekų surinkimą. Šiam etapui jau reikėtų turėti kompostuojamų plastikų, pavyzdžiui, maišelių ir kitų su maistu susijusių gaminių, taip pat parengtą infrastruktūrą, užtikrintą organizavimą ir informuotumo didinimo kampanijas; |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ragina, kad kompostuojamų plastikų naudojimo būdai neapsiribotų tik tais, kurie išvardyti Komisijos pasiūlyme dėl pakuočių ir pakuočių atliekų. Patirtis ir geroji praktika rodo, kad kompostuojami plastikai gali būti naudingi daugelyje sričių, visų pirma susijusių su sąlyčiu su maistu, uždarais ciklais ir plonų folijų naudojimu. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Nuomonės rengimo aplinkybės, žodynėlis ir sektoriaus padėtis

2.1.   Atsinaujinančiųjų plastikų apibrėžtys

| — | „Bioplastikas“ yra apibendrinantis bendrasis terminas, kuris neturėtų būti vartojamas nei parduodant plastiką, nei jį taikant, nes gali būti netinkamai vartojamas ir (arba) klaidinantis arba kelti neigiamas asociacijas. Šiuo atveju tai yra „biologinis, biologiškai skaidus ir kompostuojamas plastikas“. |
| --- | --- |

—

„Bioplastikas“ yra apibendrinantis bendrasis terminas, kuris neturėtų būti vartojamas nei parduodant plastiką, nei jį taikant, nes gali būti netinkamai vartojamas ir (arba) klaidinantis arba kelti neigiamas asociacijas. Šiuo atveju tai yra „biologinis, biologiškai skaidus ir kompostuojamas plastikas“.

| — | Biologinis plastikas (augalinės kilmės plastikas, BP): plastikas, pagamintas iš atsinaujinančiųjų, neiškastinių žaliavų (4). BP gali būti biologiškai skaidus arba ne. Pakaitinis BP yra chemiškai identiškas jo analogams iš iškastinio kuro. „Biologiškiems priskirti plastikai“ gali būti apibrėžiami kaip plastikai, kurių sudėtyje yra tam tikros biologinės kilmės medžiagos. |
| --- | --- |

—

Biologinis plastikas (augalinės kilmės plastikas, BP): plastikas, pagamintas iš atsinaujinančiųjų, neiškastinių žaliavų (4). BP gali būti biologiškai skaidus arba ne. Pakaitinis BP yra chemiškai identiškas jo analogams iš iškastinio kuro. „Biologiškiems priskirti plastikai“ gali būti apibrėžiami kaip plastikai, kurių sudėtyje yra tam tikros biologinės kilmės medžiagos.

| — | Biologiškai skaidūs plastikai (BSP): plastikai, kuriuos, pasibaigus jų funkcionavimui, skaido mikroorganizmai, todėl susidaro vanduo, biomasė, mineralinės druskos ir anglies dioksidas (CO2) (arba metanas anaerobinio skaidymo atveju). Jie gali būti pagaminti tiek iš biologinių, tiek iš iškastinių žaliavų. |
| --- | --- |

—

Biologiškai skaidūs plastikai (BSP): plastikai, kuriuos, pasibaigus jų funkcionavimui, skaido mikroorganizmai, todėl susidaro vanduo, biomasė, mineralinės druskos ir anglies dioksidas (CO2) (arba metanas anaerobinio skaidymo atveju). Jie gali būti pagaminti tiek iš biologinių, tiek iš iškastinių žaliavų.

| — | Kompostuojami plastikai (KP): biologiškai skaidžių plastikų (kurių santrumpa yra BSKP) pogrupis, kuriame biologinis skaidymas vyksta kontroliuojamomis sąlygomis, naudojant mikroorganizmus stabiliems organiniams likučiams, vandeniui ir CO2 gaminti esant deguonies arba metano nesant deguonies, kadangi abejos galutinės dujos gali būti surinktos. Standartizuotas, griežtai kontroliuojamas kompostavimas vyksta kompostavimo įmonėse (organinių medžiagų perdirbimo įmonėse) laikantis EN 13432 (5) reikalavimų, kuriais be kita ko užtikrinamas ekologiškų priedų naudojimas. Kompostavimui namuose netaikomos tokios griežtos sąlygos, todėl jo metu neužtikrinamas iš anksto nustatytas galutinis produktas. |
| --- | --- |

—

Kompostuojami plastikai (KP): biologiškai skaidžių plastikų (kurių santrumpa yra BSKP) pogrupis, kuriame biologinis skaidymas vyksta kontroliuojamomis sąlygomis, naudojant mikroorganizmus stabiliems organiniams likučiams, vandeniui ir CO2 gaminti esant deguonies arba metano nesant deguonies, kadangi abejos galutinės dujos gali būti surinktos. Standartizuotas, griežtai kontroliuojamas kompostavimas vyksta kompostavimo įmonėse (organinių medžiagų perdirbimo įmonėse) laikantis EN 13432 (5) reikalavimų, kuriais be kita ko užtikrinamas ekologiškų priedų naudojimas. Kompostavimui namuose netaikomos tokios griežtos sąlygos, todėl jo metu neužtikrinamas iš anksto nustatytas galutinis produktas.

| — | Palankiausias derinys, savaime suprantama, yra tada, kai plastikas yra ir biologinis, ir biologiškai skaidus, įskaitant kompostuojamą, kaip yra plačiai naudojamos polilaktido rūgšties (PLA) atveju. |
| --- | --- |

—

Palankiausias derinys, savaime suprantama, yra tada, kai plastikas yra ir biologinis, ir biologiškai skaidus, įskaitant kompostuojamą, kaip yra plačiai naudojamos polilaktido rūgšties (PLA) atveju.

2.2.   Plastikų sektorius

Plastiko ir (arba) bioplastiko gamyba pasaulyje

2021–2022 m. duomenys. Pasaulinė plastiko ir bioplastiko gamyba
   (6)

| Metai | Iš iškastinių žaliavų pagamintas plastikas
  [Mt] | Bioplastikas
  [Mt] | BP
  [%] | Biologinis plastikas
  [Mt; (%)] | BSKP
  [Mt; (%)] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | 367 | 1,80 | 0,49 | 0,74 ; (41,2 ) | 1,05 ; (58,7 ) |
| 2022 (*1) | 390 | 2,22 | 0,57 | 1,07 ; (48,2 ) | 1,14 ; (51,3 ) |
| Šaltinis: Europos bioplastikai, faktai ir skaičiai, https://www.european-bioplastics.org/market/. |

Metai

Iš iškastinių žaliavų pagamintas plastikas

[Mt]

Bioplastikas

[Mt]

BP

[%]

Biologinis plastikas

[Mt; (%)]

BSKP

[Mt; (%)]

2021

367

1,80

0,49

0,74 ; (41,2 )

1,05 ; (58,7 )

2022 (*1)

390

2,22

0,57

1,07 ; (48,2 )

1,14 ; (51,3 )

Šaltinis: Europos bioplastikai, faktai ir skaičiai, https://www.european-bioplastics.org/market/.

Šiuo metu bioplastikas sudaro apie 1 % viso pasaulyje pagaminamo plastiko kiekio.

Tačiau numatoma, kad iki 2027 m. bioplastiko kiekis padidės nuo 1,8 iki 6,2 mln. tonų.

2.2.1.   Bioplastikas pasaulyje

Pagrindinis bioplastiko gamybos centras yra Azija (ypač Kinija) (41,4 % 2022 m.), po jos eina ES (26,5 %) ir JAV (18,9 %).

Iki 2027 m. Azijos dalis turėtų padidėti iki 63 %, o neteikiant paramos priemonių ES dalis turėtų gerokai sumažėti.

2.2.2.   Bioplastiko paklausa Europoje

ES bioplastiko paklausa padidėjo nuo 210 000 tonų 2019 m. iki maždaug 320 000 tonų 2021 m. (7) Metinis augimo tempas viršijo 23 %. Palyginti su pasauline bioplastiko gamyba, Europos paklausa yra apie 18 % Europai tenka pagrindinis vaidmuo užsienio prekybos balanso ir techninių inovacijų srityje.

Labai svarbu geriau informuoti vartotojus apie plastiko iš iškastinio kuro ir bioplastiko skirtumus bei optimalų bioplastiko naudojimą.

2.3.   Su plastiku susiję aplinkosaugos uždaviniai

2.3.1.   Poveikis klimatui

Plastikų vertės grandinė ribotai prisideda prie šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD), palyginti su kitomis vertės grandinėmis, pavyzdžiui, energija, cheminėmis medžiagomis ir kai kuriomis kitomis medžiagomis. Apskaičiuota, kad 2018 m. bendras ES plastikų vertės grandinės išmetamas ŠESD kiekis sudarė 208 mln. tonų anglies dioksido ekvivalento (CO2 ekv.). Didžioji dalis (63 %) susidaro gaminant plastiko polimerus. Šių polimerų perdirbimas į produktus sudaro 22 %, o plastiko atliekų tvarkymas gyvavimo ciklo pabaigoje – dar 15 % ŠESD, daugiausia dėl deginimo (8).

2.3.2.   Poveikis gamtiniam kapitalui

Be poveikio klimatui, plastiko perdirbimo lygis vis dar yra per mažas. Tai taip pat daro poveikį aplinkai ir pasaulio gamtiniam kapitalui (aplinkosauginis pėdsakas), nes naudojamos ribotos gamtos išteklių atsargos ir daroma žala pasaulio ekosistemoms, pavyzdžiui, dirvožemiui, žemei, orui, vandeniui, gyviesiems organizmams ir galiausiai žmonių sveikatai bei gerovei. Specifinis klausimas yra mikroplastiko dalelių kaupimasis gėlame ir jūros vandenyje.

2.3.3.   Pastangos sušvelninti problemą

Bioplastiko vertės grandinė gali padėti sumažinti išmetamą CO2 kiekį dėl biogeninio ar sekvestruoto CO2, jei jo naudojimas gerokai išaugs ir jei biologinio plastiko atliekos bus perdirbamos, o ne deginamos. Plastiko gamyba iš biomasės ir (arba) užtikrinimas, kad tam tikroje aplinkoje plastiko gaminiai galėtų biologiškai skaidytis, turi daug privalumų, palyginti su įprastiniais plastikais, tačiau juos reikia pripažinti ir į juos atsižvelgti. Atlikus scenarijų skaičiavimą (Eionet ataskaita – ETC/WMGE 2021/3), pagal kurį visi plastikai, kuriems gaminti naudojamas iškastinis kuras, pakeičiami biologiniais plastikais ES, bendras metinis išmetamas ŠESD kiekis sudarė 146 mln. tonų CO2 ekv. biologinio plastiko atveju, t. y. 30 % mažiau nei 208 mln. tonų CO2 ekv. iš iškastinio kuro vertės grandinės (9).

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | Visiems biologiniams plastikams būdinga tai, kad jie turi didelį potencialą pagerinti ir išsaugoti tvarų ir subalansuotą anglies ciklą. Atitinkamai jie prisideda prie nulinio grynojo poveikio klimatui ir gamtiniam kapitalui. Tačiau dvi pagrindinės grupės turėtų būti apdorojamos atskirai. Biologiniai plastikai (BP), gaunami iš augalų, sudaro sąlygas pereiti nuo plastikų, pagamintų naudojant iškastinį kurą, ekonomikos prie biomasės plastikų ekonomikos. Tačiau biologiškai skaidūs ir kompostuojami plastikai (BSKP) turi išskirtinių privalumų, susijusių su produktų gyvavimo ciklo pabaigos valdymu ir žaliojo kurso tikslais (pvz., maisto švaistymo mažinimo, tvarios gamybos ir vartojimo). |
| --- | --- |

3.1.

Tikslinga naudoti plastikus, kurie yra ir biologiniai, ir kompostuojami, siekiant grynąjį ŠESD balansą sumažinti iš aplinkos sekvestruoto CO2 kiekiu.

| 3.2. | Europos Komisijos komunikate pateikiama išsami ir visapusiška biologinių, biologiškai skaidžių ir kompostuojamų plastikų sektoriaus analizė, kurioje apžvelgiami turimi duomenys. Kai kuriais aspektais išvados ir rekomendacijos yra pernelyg atsargios ir kelia pavojų, kad tam tikrose pagrindinėse srityse bus atgrasoma nuo inovacijų ir investicijų. Analizė turėtų būti lyginamoji, pagal kurią biologiniai, biologiškai skaidūs ir kompostuojami plastikai galėtų būti lyginami su dabartiniu plastiku, pagamintu naudojant iškastinį kurą, nors bet kuriuo atveju plastikų pakeitimas lygia dalimi bioplastikais nėra perspektyvus scenarijus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Bendras visuomenės supratimas apie tvarias medžiagas ir gaminius bei jų naudojimą ir pritarimas jiems yra gana didelis, paprastai 80–90 % apklausų duomenimis. 25 % apklaustų vartotojų būtų pasirengę mokėti 20 % didesnę kainą nei už analogiškus gaminius, pagamintus iš plastiko naudojant iškastinį kurą, o 4 % mokėtų 50 % daugiau už tvarius biopolimerų gaminius. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Norint sukurti ir įgyvendinti realią strateginę sistemą, reikia:






  — | aiškių, nedviprasmiškų biopolimerų rūšių, jų savybių ir optimalių panaudojimo būdų apibrėžčių ir klasifikacijų, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

aiškių, nedviprasmiškų biopolimerų rūšių, jų savybių ir optimalių panaudojimo būdų apibrėžčių ir klasifikacijų,

| — | užtikrinti, kad žmonės žinotų, jog „biologinis“ reiškia tik žaliavos kilmę, o „biologiškai skaidus“ ir „perdirbamas“ yra sisteminė savybė, kuri priklauso nuo medžiagos ir aplinkos ir (arba) funkcinio gyvavimo ciklo pabaigos sąlygų, |
| --- | --- |

—

užtikrinti, kad žmonės žinotų, jog „biologinis“ reiškia tik žaliavos kilmę, o „biologiškai skaidus“ ir „perdirbamas“ yra sisteminė savybė, kuri priklauso nuo medžiagos ir aplinkos ir (arba) funkcinio gyvavimo ciklo pabaigos sąlygų,

| — | sistemingai peržiūrėti ir suderinti teisinę aplinką, reglamentuojančią projektavimą, gamybą, naudojimą ir recirkuliaciją, t. y. visą plastiko gaminių gyvavimo ciklą, |
| --- | --- |

—

sistemingai peržiūrėti ir suderinti teisinę aplinką, reglamentuojančią projektavimą, gamybą, naudojimą ir recirkuliaciją, t. y. visą plastiko gaminių gyvavimo ciklą,

| — | iš naujo suderinti atitinkamus standartus ir susijusį ženklinimą, atsižvelgiant į naujausius mokslinių tyrimų rezultatus, techninę pažangą ir inovacijas, |
| --- | --- |

—

iš naujo suderinti atitinkamus standartus ir susijusį ženklinimą, atsižvelgiant į naujausius mokslinių tyrimų rezultatus, techninę pažangą ir inovacijas,

| — | suteikti vartotojams moksliškai pagrįstų žinių ir sukurti veiksmingą infrastruktūrą, kad jie galėtų dalyvauti siekiant bendrai sutartų tvarumo tikslų, ir toliau tirti bioplastiko poveikį sveikatai ir aplinkai. |
| --- | --- |

—

suteikti vartotojams moksliškai pagrįstų žinių ir sukurti veiksmingą infrastruktūrą, kad jie galėtų dalyvauti siekiant bendrai sutartų tvarumo tikslų, ir toliau tirti bioplastiko poveikį sveikatai ir aplinkai.

| 3.5. | Visoje sistemoje turi vyrauti pakopinė hierarchinė prioritetų sistema, kuri apimtų ir plastiko kiekio mažinimą šaltinio vietoje ir prieš jį. Ji turi apimti visą vertės grandinę ir atitikti išsaugojimo, pakartotinio naudojimo, perdirbimo ir valorizacijos principus, kad komponentai būtų nuolat įtraukiami į ciklą. Jei įmanoma, turi būti kontroliuojamos visos anglies sankaupos, srautai ir ciklas: tai apima susikaupusią anglį žaliavose (anglys, nafta, dujos); anglį, kuri buvo pagaminta, perdirbta, sugauta (kaip CO2), surinkta (kaip atliekos) ir perdirbta; ir gamtoje pasklidusią anglį, esančią panaudotuose produktuose, dirvožemyje ir ore. Perdirbimo galimybės – tai tvarumo sumetimais optimizuoti trumpojo ciklo (mechaniniai), vidutinio ciklo (fiziniai / cheminiai ir (arba) tik cheminiai) ir viso ciklo (biocheminiai) sprendimai, priklausomai nuo to, kaip įvairios medžiagos gali būti grąžintos į ciklą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Dėl pirmiau nurodytų reikalavimų ekologinio projektavimo inžinerijos srityje kyla naujų ir plataus masto iššūkių. Ekologinio projektavimo inžinieriai, be tradicinių užduočių, susijusių su funkcionalumu, įgyvendinamumu ir estetika, dabar turi atsižvelgti į žaliavų gavybą, ilgaamžiškumą, gyvavimo ciklo pabaigos prognozę, žiediškumą ir optimizuotą tvarumą. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ypatingo dėmesio nusipelno tvarus apsirūpinimas žaliavomis: 1 % BP dalis plastikų rinkoje užima 0,02 % ariamosios žemės. Teoriškai, bet nerealiai, norint plastiką, pagamintą naudojant iškastinį kurą, 100 % pakeisti BP reikėtų 4–5 % ariamosios žemės. Šiuo metu kultūriniai augalai (cukrus, krakmolas, aliejai) sudaro du trečdalius žaliavų šaltinių, o nevalgomi produktai (mediena, ricinos aliejus) sudaro likusį trečdalį. Nepaisant mažo žemės naudojimo, bus siekiama pereiti prie maisto ir biomasės pakopų, t. y. pereiti nuo kultūrinių augalų ir (arba) maisto produktų prie šalutinių produktų (pvz., šiaudų, medienos atliekų) ir perdirbamų atliekų (organinės lignoceliuliozės, angliavandenilių ir angliavandenių atliekų) naudojimo prieš gaunant energiją. Tas pats pasakytina apie naujas žaliavų iniciatyvas, pavyzdžiui, dumblių atliekas. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Gamybos technologijos dažniausiai yra sukurtos, o transformacijai gali būti taikomos plastikui, pagamintam naudojant iškastinį kurą, skirtos technologijos. Tačiau, norint sukurti žiedinę grandinę, abiejuose linijinio proceso galuose turi būti papildomi etapai: žaliavų gamyba ir biologinis perdirbimas, taip pat atliekų surinkimas ir apdorojimas, o po to perdirbimas arba panaudojimas. Tai plačiau pasklidę medžiagų srautai. Kai reikia ir įmanoma, turėtų būti naudojami centralizuoti CO2 surinkimo procesai. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Medžiagų moksliniai tyrimai ir inžinerija turėtų būti orientuojami į naujų biopolimerų ar mišinių, pasižyminčių naujais fizinių, cheminių, funkcinių ir biologinio skaidumo savybių deriniais, panaudojimo būdų spektro išplėtimą, atsižvelgiant tiek į medžiagų savybes, tiek į sąlygas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Darbo aspektai dar nėra išsamiai išnagrinėti. Skaičiuojama, kad iki 2030 m. bus sukurta dar 175 000–215 000darbo vietų (16 išnaša). Naujoms technologijoms reikia naujų įgūdžių, ypač susijusių su žaliavų perdirbimu, grąžinamuoju perdirbimu ir ekologinio projektavimo inžinerija. Į šiuos poreikius reikės atsižvelgti rengiant plėtros ir investicijų planus, taip pat mokymo, švietimo, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programas. Didėja pasitenkinimas darbu ir jo prestižas, tačiau ne mažiau dėmesio reikia skirti deramų darbo sąlygų sukūrimui. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Daugumoje šiandieninių pagrindinių apskaitos ir kainodaros modelių taikomas tradicinis arba linijinis etapo nuo gavybos iki gamybos metodas. Šiame palyginime biopolimerai yra nepalankesnėje padėtyje dėl didelių medžiagų sąnaudų, labiau išskaidytos prieigos prie žaliavų, mažesnės serijinės gamybos ir mokymosi kreivės. Tai gali visiškai pasikeisti taikant paradigmą „nuo lopšio iki lopšio“, pagal kurią internalizuojamos tvarios recirkuliacijos sąnaudos. Tinkamai taikomi moduliniai didesnės gamintojo atsakomybės (DGA) metodai galėtų kompensuoti šį atotrūkį. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Siekiant įvertinti naudotų prekių ir medžiagų aplinkosauginį pėdsaką naudojami gyvavimo ciklo analizės (GCA) metodai ir skaičiavimai. Įdėta daug pastangų siekiant apibrėžti ir kiekybiškai įvertinti šį poveikį, išreikštą CO2 ekvivalento grynuoju išmetamu ŠESD kiekiu. Norint tobulinti dabartinius produkto aplinkosauginio pėdsako (PAP) nustatymo metodus, reikės sukaupti daugiau patirties, atlikti mokslinius tyrimus ir modeliuoti, nes jie yra nepakankami, kai reikia nustatyti biogeninės anglies priedą ir kiekybiškai įvertinti žemės naudojimo keitimo poveikį bei sunkiai nuspėjamą poveikį gamtiniam kapitalui. Reali ir priimtina GCA yra būtina patikimos ir modulinės DGA sistemos sąlyga. GCA grindžiama atrankinė patikra ir prognozės sumažintų riziką, nes padėtų priimti ankstyvus sprendimus dėl mokslinių tyrimų, inovacijų ir investicijų. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Valstybių narių praktika ir teisės aktai gana stipriai skiriasi. Todėl kuriant europinę pridėtinę vertę (10) daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tokioms sritims kaip duomenų rinkimas ir skaidrumas, gerosios patirties nustatymas ir sklaida, mokslinės, ekonominės, finansinės ir socialinės pažangos stebėsena, taip pat kliūčių nustatymas ir pagalba jas pašalinti arba tam rasti sprendimų, kad ES išliktų pakankamai konkurencinga šiame sektoriuje. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Bendrosios pastabos

4.1.   Įžanga

| 4.1.1. | Daugeliu atvejų mechaninis perdirbimas neįmanomas dėl to, kad pakuotės užterštos maisto produktais arba dėl to, kad mechaniškai perdirbti mažą ir (arba) ploną pakuotę neįmanoma ir (arba) nepatogu. Tokiais atvejais kompostuojami plastikai yra geras sprendimas, nes jie leidžia bendrai šalinti ir bendrai perdirbti maisto atliekas ir pakuotes. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Biologiniai plastikai

| 4.2.1. | Pradedant Europos Komisijos pasiūlymu dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (2022 m. lapkričio 30 d.), politikos sistemoje turėtų būti nustatytas privalomas minimalus biologinių ir perdirbtų medžiagų kiekis biologiniams plastikams. Šis biologinių plastikų kiekis galėtų pakeisti arba papildyti mažiausią perdirbtų medžiagų kiekį. Siekiant užtikrinti maisto saugą, reikia, kad su maistu besiliečiantiems gaminiams (stalo įrankiams, puodeliams, padėklams, vyniojamosioms plėvelėms) būtų naudojamos grynosios arba chemiškai perdirbtos medžiagos; tik PET butelius ir padėklus leidžiama mechaniškai perdirbti ir perdirbti į plastiką, skirtą tiesioginiam sąlyčiui su maistu. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Jau taikomos biologinių medžiagų kiekio sertifikavimo sistemos, pavyzdžiui, „TUV Austria OK“ biologinių medžiagų sistema (11) ir DIN CERTCO biologinių medžiagų kiekio sistema (12). Taip pat yra konkrečių Europos ir tarptautinių standartų (13), įskaitant trečiosios šalies sertifikuotus masės balansu pagrįstus metodus. Be to, kai kurios valstybės narės nustatė privalomus perdirbtų ir biologinių medžiagų kiekius. Sertifikavimo tikslais biogeninės anglies kiekis turėtų būti nustatomas taikant C-14 radiocheminę metodiką. Tačiau daug kartų perdirbtų, nevienarūšių produktų ir BP, kurių sudėtyje yra plastiko, atveju masės kiekio metodas taip pat galėtų būti priimtinas. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Taikant tam tikrus kilmės grandinės metodus galima naudoti biologines žaliavas tarpiniuose produktuose arba produktuose, kuriuose dėl vertės grandinių sudėtingumo ar masto dar negalimas atskyrimas (14). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Politikos sistemoje remiamasi Jungtinio tyrimų centro plastikų GCA metodu (15), kuris grindžiamas ES produkto aplinkosauginio pėdsako (PAP) metodu kaip labiausiai suderintu turimu metodu. Tačiau PAP metodika nėra tinkama biogeninės anglies apskaitai (netgi prieštarauja kai kuriems visuotinai priimtiems standartams (16), atsižvelgiant į išankstinį biogeninės anglies įsisavinimą biologiniuose produktuose ir plastikuose) ir žemės naudojimo keitimui. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Biologiškai skaidūs ir kompostuojami plastikai

Biologinio skaidumo ir kompostavimo savybės nėra neigiami aspektai, dėl kurių didėja šiukšlių kiekis. Nėra įrodymų, tyrimų ar duomenų, patvirtinančių prielaidą, kad biologinis skaidumas gali neigiamai paveikti šiukšlinimą. Šį klausimą galima spręsti taikant ženklinimo sistemą, kokia jau įdiegta Italijoje. Išmesti negalima nė vienos medžiagos: visos medžiagos turi būti surenkamos, išrūšiuojamos ir perdirbamos.

4.3.1.   Biologiškai skaidūs plastikai

Plastikų biologinis skaidumas atviroje aplinkoje nėra atliekų tvarkymo priemonė. Priešingai, pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 94/62/EB (17) ir standartą EN 13432, kompostuojami plastikai turi būti perdirbami organiškai su maisto atliekomis arba su gyvulių mėšlu ir srutomis kompostavimo įmonėse, kad būtų gaminamas organinis kompostas, kuris gali būti naudojamas kaip organinė trąša dirvožemiui apdoroti ir pagerinti. Tikslas – naudoti šias medžiagas tais atvejais, kai jų nauda tvarumui yra įrodyta, kaip yra su maistu susijusių naudojimo būdų atveju. Toks kompostuojamo plastiko naudojimas gali padėti padidinti organinių atliekų surinkimo lygį ir sumažinti organinių atliekų taršą, kurią sukelia tradiciniai plastikai.

| 4.3.1.1. | Reikėtų toliau intensyviai tirti sistemiškai optimizuotas medžiagas ir sąlygas kontroliuojamam biologiniam skaidymui konkrečioje atviroje ir natūralioje aplinkoje. Geri pavyzdžiai – vandenyje susiskaidantis gipsas arba dirvožemyje susiskaidantys polimeriniai lėtaveikių ar kontroliuojamo maistinių medžiagų išsiskyrimo trąšų sluoksniai. Tačiau reikia dėti daugiau pastangų siekiant plėtoti degradaciją, nes tai gali padėti užkirsti kelią mikroplastikų ir nanoplastikų kaupimosi taršai ir ją sumažinti. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | Kaip pripažįstama Europos Komisijos komunikate, biologiškai skaidus plastikas atlieka svarbų vaidmenį žemės ūkyje. Šiame sektoriuje biologiškai skaidūs plastikai yra naudinga alternatyva, nes jie biologiškai skaidosi dirvožemyje nesudarydami mikroplastikų. Be to, jie padeda išvengti dirvožemio erozijos, kuri kitu atveju atsirastų naudojant labai plonas (< 25 μm) tradicines plastikines mulčio plėveles. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

4.3.2.   Pramoniniu būdu kompostuojami plastikai

| 4.3.2.1. | EESRK pabrėžia svarbų kompostuojamų plastikų vaidmenį daugumoje konkrečių su maistu besiliečiančių pakuočių ir ne pakuočių formų, atsižvelgiant į keletą Komisijos paminėtų formų (vaisių ir daržovių lipnios etiketės, arbatos maišeliai ir filtriniai kavos maišeliai, taip pat labai lengvi plastikiniai pirkinių maišeliai), tačiau jomis neapsiribojant. Todėl reikėtų skatinti kitas svarbias kompostuojamas pakuočių ir ne pakuočių formas, pvz., stalo įrankius, puodelius, padėklus ir vyniojamąsias plėveles (taip pat uždarojo ciklo procesuose, priemonėse ir srityse), o ne uždrausti pagal pasiūlymo dėl pakuočių ir pakuočių atliekų 22 straipsnį kartu su V priedu. Tai neatitinka fakto, kad nuo 2023 m. gruodžio 31 d. visose ES šalyse biologinės atliekos turi būti atskirai surenkamos arba perdirbamos jų susidarymo vietoje (18); kompostuojamam plastikui tenka pagrindinis vaidmuo siekiant didesnio surenkamų biologinių atliekų kiekio ir mažesnės komposto taršos biologiškai neskaidžiais plastikais.
  Kadangi rinkoje jau yra kompostuojamų ir biologinių plastikų, atrodo, kad tinkamiausia būtų reikalauti, kad kompostuojamo plastiko sudėtyje būtų minimalus biologinių medžiagų kiekis laikantis kai kurių nacionalinių teisės aktų (kaip Italijoje ir Prancūzijoje). |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Kadangi rinkoje jau yra kompostuojamų ir biologinių plastikų, atrodo, kad tinkamiausia būtų reikalauti, kad kompostuojamo plastiko sudėtyje būtų minimalus biologinių medžiagų kiekis laikantis kai kurių nacionalinių teisės aktų (kaip Italijoje ir Prancūzijoje).

| 4.3.2.2. | Atlikus Trąšų direktyvos peržiūrą paaiškėjo, kad Europos tręšimo modeliai yra akivaizdžiai nesubalansuoti: vidutiniškai per didelis sintetinių azoto, fosforo ir kalio maisto medžiagų naudojimas gali sukelti vandenų eutrofikaciją, o organinių trąšų, pavyzdžiui, mėšlo, komposto iš atliekų, dumblo ir pan., stygius gali sumažinti anglies kiekį dirvožemyje. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | Europos Komisijos komunikate kryžminės taršos klausimas vertinamas kaip argumentas riboti kompostuojamų plastikų naudojimą. Tačiau kryžminė tarša apima ne tik kompostuojamus plastikus, bet ir kitas medžiagas (pvz., metalus plastiko srautuose ir nekompostuojamus plastikus biologinėse atliekose). Kryžminės taršos taip pat esama plastiko srautuose, nes skirtingi polimerai turėtų būti atskirti prieš pradedant daugumą perdirbimo procesų, kad būtų išvengta perdirbimo į žemesnės kokybės gaminį. Praktiškai kryžminė plastiko srautų tarša biologiniais plastikais nėra įrodyta: Italijos duomenys rodo, kad kompostuojamų plastikų kiekis plastiko srautuose nesiekia 1 %. Taip yra dėl to, kad kai kurie gaminiai gali būti gaminami tik iš kompostuojamo plastiko (vienkartiniai plastikiniai maišeliai, stalo įrankiai, lėkštės), ir dėl to, kad yra aiški kompostuojamų ir tradicinių plastikų ženklinimo sistema, pagal kurią vartotojai gali juos atskirti ir išmesti į tinkamą perdirbimo sistemą (biologinės atliekos, skirtos kompostuotiems plastikams, ir plastikas, skirtas nekompostuotiems plastikams). Todėl šalyse, kuriose įdiegtos tinkamos kompostuojamo plastiko atliekų tvarkymo sistemos, nėra kryžminės taršos ir vartotojai nėra klaidinami (19). Šios šalys ir jų teisinės sistemos, atliekų tvarkymo sistemos ir ženklinimo sistemos galėtų būti gera praktika biologinių plastikų srityje.

  Standartas EN 13432 gali būti atnaujintas, tačiau Europos Komisijos komunikate nepripažįstama, kad kompostavimo įmonės, kurios taiko geriausią turimą procesų praktiką ir technologijas, ypač tinkamus kompostavimo terminus, gali visiškai apdoroti ir biologiškai išskaidyti kompostuojamus plastikus ir maisto atliekas, kaip matyti iš „Biorepack“ surengtų pokalbių kompostavimo įmonėse (20). Nei biologinis plastikas, nei standartas EN 13432 nėra atsakingi už tai, kad kai kurios kompostavimo įmonės, ypač ES valstybėse narėse, kuriose maisto atliekų tvarkymo sistemos yra mažiau veiksmingos, nesilaiko tinkamų kompostavimo procesų ir terminų. Šias kompostavimo įmones tiesiog reikia modernizuoti. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Standartas EN 13432 gali būti atnaujintas, tačiau Europos Komisijos komunikate nepripažįstama, kad kompostavimo įmonės, kurios taiko geriausią turimą procesų praktiką ir technologijas, ypač tinkamus kompostavimo terminus, gali visiškai apdoroti ir biologiškai išskaidyti kompostuojamus plastikus ir maisto atliekas, kaip matyti iš „Biorepack“ surengtų pokalbių kompostavimo įmonėse (20). Nei biologinis plastikas, nei standartas EN 13432 nėra atsakingi už tai, kad kai kurios kompostavimo įmonės, ypač ES valstybėse narėse, kuriose maisto atliekų tvarkymo sistemos yra mažiau veiksmingos, nesilaiko tinkamų kompostavimo procesų ir terminų. Šias kompostavimo įmones tiesiog reikia modernizuoti.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  Europos žiedinės biožaliavinės ekonomikos bendroji įmonė.

1

(2)  Apskaičiuojant aplinkosauginį pėdsaką biogeninio anglies dioksido sugertis (sekvestracija) iš aplinkos turėtų būti atimama iš išmetamo anglies dioksido kiekio, t. y. „įskaitoma“ į poveikį klimatui.

2

(3)  Sritys, kuriose ES kartu gali sukurti pridėtinę vertę, palyginti su atskiromis valstybėmis narėmis, veikiančiomis atskirai, nekoordinuodamos veiksmų ir neturėdamos bendrų išteklių.

3

(4)  Biologinių plastikų grupė taip pat gali apimti „biologiškiems priskirtus plastikus“, kurie gali būti apibrėžiami kaip plastikai, kurių sudėtyje yra tam tikros biologinės medžiagos (biologinių medžiagų kiekį galima nustatyti paskirstant žaliavas).

4

(5)  OL L 190, 2001 7 12, p. 21.

5

(*1)  Preliminarus likutis.

*1

(6)  Šaltinis: World plastics production 2020, Plastics Europe, 2021. European Bioplastics, Facts and Figures (https://www.european-bioplastics.org/market/).

6

Šaltinis: World plastics production

Plastics Europe

(7)  Plastic Consult, Bioplastics in Europe, Market update, 2022 9 23.

7

Plastic Consult, Bioplastics in Europe, Market update

(8)  Eionet ataskaita – ETC/WMGE 2021/3.

8

Eionet

(9)  Eionet ataskaita – ETC/WMGE 2021/3.

9

Eionet

(10)  Tai yra atvirkštinė koncepcija „ES veiksmų nebuvimo kaštų“ sąvokai ir ja pabrėžiama nauda, gaunama imantis veiksmų išvien, o ne atskirai.

10

(11)  https://www.tuv-at.be/green-marks

11

(12)  https://www.dincertco.de

12

(13)  CEN/TS 16640; ASTM D6866.

13

(14)  Sudėtingų ir ilgų pramoninių procesų, kuriuose naudojamos įvairios žaliavos, atveju fiziniam žaliavų atskyrimui (iškastinė ir biologinė arba „šviežia“ ir perdirbta) reikėtų netvarių investicijų. Kilmės patvirtinimo metodai sudaro sąlygas patikimai ir skaidriai apskaitai ir aiškiam bei nedviprasmiškam ženklinimui ir teiginiams dėl produkto turinio visoje vertės grandinėje.

14

(15)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC125046

15

(16)  ISO 22526-1, 2 ir 3, EN 16760, ISO, EN 15804, ISO 14067.

16

(17)  1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/62/EB dėl pakuočių ir pakuočių atliekų (OL L 365, 1994 12 31, p. 10).

17

(18)  Direktyvos 2008/98/EB 22 straipsnis.

18

(19)  Žr. „Biorepack“ DGA sistemas, skirtas kompostuojamiems plastikams Italijoje, https://eng.biorepack.org/.

19

(20)  https://eng.biorepack.org/communication/news/composting-plants-talk.kl

20

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/141 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/141

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl žmonėms skirtų vaistų, numatomų pateikti Šiaurės Airijos rinkai, specialiųjų taisyklių“

(COM(2023) 122 final – 2023/0064 (COD))

(2023/C 228/20)

| Pagrindinis pranešėjas | Jack O'CONNOR |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

Jack O'CONNOR

| Prašymas pateikti nuomonę | Taryba, 2023 3 9
  Europos Parlamentas, 2023 3 13 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykių skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinės sesijos Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 154 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Taryba, 2023 3 9

Europos Parlamentas, 2023 3 13

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 ir 304 straipsniai

Atsakingas skyrius

Išorės santykių skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinės sesijos Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

154 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) sutinka, kad reglamentas yra tinkama priemonė siekiant įgyvendinti bendrai sutartus sprendimus, ir palankiai vertina tai, kad Komisija laiku pateikė pasiūlymą dėl reglamento. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria, kad:






  — | siūlomo reglamento nuostatos yra tinkamai apribotos ir taikomos tik atitinkamai politikos sričiai ir kad derėjimo su kitomis Sąjungos politikos sritimis vertinimas nėra reikalingas, |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

siūlomo reglamento nuostatos yra tinkamai apribotos ir taikomos tik atitinkamai politikos sričiai ir kad derėjimo su kitomis Sąjungos politikos sritimis vertinimas nėra reikalingas,

| — | pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio nuostatos, |
| --- | --- |

—

pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio nuostatos,

| — | numatomos priemonės yra proporcingos siektiniems tikslams, |
| --- | --- |

—

numatomos priemonės yra proporcingos siektiniems tikslams,

| — | pasiūlyme taip pat numatyti tinkami apsaugos mechanizmai ES bendrosios rinkos apsaugai užtikrinti, |
| --- | --- |

—

pasiūlyme taip pat numatyti tinkami apsaugos mechanizmai ES bendrosios rinkos apsaugai užtikrinti,

| — | atsižvelgiant į klausimo skubumą ir opumą, siūlomo reglamento poveikio vertinimas nereikalingas. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į klausimo skubumą ir opumą, siūlomo reglamento poveikio vertinimas nereikalingas.

| 1.3. | EESRK pritaria tam, kad būtų priimtas ir kuo greičiau įgyvendintas siūlomas reglamentas, kuris užtikrintų žmonėms skirtų vaistų tiekimo Šiaurės Airijoje tęstinumą ir pagerintų Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos įgyvendinimo perspektyvas, taip pat prisidėtų prie Belfasto (Didžiojo penktadienio) susitarimo apsaugos. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Siūlomo reglamento 9 ir 10 straipsniais Komisijai leidžiama sustabdyti konkrečių taisyklių taikymą, jei JK nesilaikytų reikalavimų. EESRK sutinka, kad tokia nuostata yra būtina. Tačiau EESRK pabrėžia, kad prieš bet kokį sustabdymą svarbu konsultuotis su Jungtine Karalyste, kaip numatyta 9 straipsnio 3 dalyje, taip pat su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais pagal 10 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK ragina nuolat konsultuotis su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais siekiant padėti užtikrinti, kad siūlomas reglamentas būtų įgyvendintas laiku, taip pat stebėti bet kokias būsimas grėsmes jo tikslų įgyvendinimui. Šiuo požiūriu iki 2025 m. sausio mėn. Europos institucijoms reikėtų reguliariai teikti naujausią informaciją apie įgyvendinimo pažangą. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Siūlomas reglamentas parengtas atsižvelgiant į sprendimus, dėl kurių ES ir JK susitarė Vindzoro sistemoje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Siūlomas reglamentas parengtas atsižvelgiant į išsamų bendrų sprendimų rinkinį, dėl kurio susitarė ES ir JK, kad būtų išspręsti siūlomo reglamento aiškinamajame memorandume išvardyti susirūpinimą keliantys klausimai. Jame nustatomos specialios taisyklės dėl žmonėms skirtų vaistų, numatomų pateikti Šiaurės Airijos rinkai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB (1) 6 straipsnį. Jomis siekiama nustatyti konkrečias Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos (Protokolo) 2 priede išvardytų nuostatų, kuriomis reglamentuojama veikla vaistų sektoriuje, taisykles. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Problemos, kurias siekiama išspręsti siūlomu reglamentu, praktiškai iškilo 2021 m. sausio 1 d. įsigaliojus Protokolui. Jos išliko net ir pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, nustatytam Susitarime dėl JK išstojimo iš ES, visų pirma jos susijusios su Didžiojoje Britanijoje pagamintų vaistų prieinamumu Šiaurės Airijoje dėl sudėtingos naujos reglamentavimo aplinkos. Siekdama užtikrinti nepertraukiamą vaistų tiekimą iš Didžiosios Britanijos į Šiaurės Airiją, 2022 m. balandžio 12 d. ES priėmė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2022/642 (2), kuria nustatomos nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tam tikrais žmonėms skirtais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Iš esmės tai leido Jungtinės Karalystės gamintojams išlaikyti serijų tyrimų ir reguliavimo funkcijas kitose Jungtinės Karalystės dalyse nei Šiaurės Airija. Tai taip pat sudarė palankesnes sąlygas naujų vaistų tiekimui, nes Jungtinės Karalystės kompetentingoms institucijoms ribotą laikotarpį suteikiama galimybė tiekti vaistus pacientams Šiaurės Airijoje, nors jie dar nėra patvirtinti ES. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vėlesnė patirtis atskleidė tam tikrų praktinių problemų, susijusių su šiais sprendimais. Reikalavimas naudoti atskiras pakuotes ir informacinius lapelius Didžiajai Britanijai ir Šiaurės Airijai užkrautų didelę ekonominę naštą gamintojams, atsižvelgiant į tai, kad Šiaurės Airijos rinka yra maža. Taip pat buvo išreikštas susirūpinimas, kad dėl potencialiai skirtingų Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos leidimų prekiauti tuo pačiu vaistu sambūvio kiltų teisinis netikrumas dėl vaistams taikytinų taisyklių. Kitų problemų kilo dėl vaistų eksportui ir reimportui taikomų reglamentų sudėtingumo. Šį klausimą Komisija sprendė Komisijos deleguotuoju reglamentu (ES) 2022/315 (3), kuriuo didmenininkams numatyta trejų metų nukrypti leidžianti nuostata. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Vėlesniais bendrais sprendimais, dėl kurių susitarė ES ir Jungtinė Karalystė, siekiama užtikrinti tvarų šių klausimų sprendimą. Juose nustatyta, kad:






  — | naujiems ir inovatyviems vaistams, teisėtai pateiktiems Šiaurės Airijos rinkai, turi būti taikomas tik galiojantis Jungtinės Karalystės išduotas rinkodaros leidimas, |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

naujiems ir inovatyviems vaistams, teisėtai pateiktiems Šiaurės Airijos rinkai, turi būti taikomas tik galiojantis Jungtinės Karalystės išduotas rinkodaros leidimas,

| — | ES saugos priemonės nebus nurodomos ant vaistų pakuočių Šiaurės Airijoje, |
| --- | --- |

—

ES saugos priemonės nebus nurodomos ant vaistų pakuočių Šiaurės Airijoje,

| — | Šiaurės Airijos rinkai pateikiami vaistai nebus tiekiami nė vienai ES valstybei narei, |
| --- | --- |

—

Šiaurės Airijos rinkai pateikiami vaistai nebus tiekiami nė vienai ES valstybei narei,

| — | JK pakuotės bus paženklintos ženklu „tik JK“, |
| --- | --- |

—

JK pakuotės bus paženklintos ženklu „tik JK“,

| — | JK valdžios institucijos nuolat stebės veiklą rinkoje, kad užtikrintų atitiktį, |
| --- | --- |

—

JK valdžios institucijos nuolat stebės veiklą rinkoje, kad užtikrintų atitiktį,

| — | jei Jungtinė Karalystė nesilaiko savo įsipareigojimų, Komisija gali vienašališkai sustabdyti naujų taisyklių taikymą. |
| --- | --- |

—

jei Jungtinė Karalystė nesilaiko savo įsipareigojimų, Komisija gali vienašališkai sustabdyti naujų taisyklių taikymą.

| 2.7. | Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad šie bendri sprendimai būtų teisiškai veiksmingi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | EESRK sutinka, kad reglamentas yra tinkama priemonė siekiant įgyvendinti bendrai sutartus sprendimus, ir palankiai vertina tai, kad Komisija laiku pateikė pasiūlymą dėl reglamento. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EESRK pritaria, kad:






  — | siūlomo reglamento nuostatos yra tinkamai apribotos ir taikomos tik atitinkamai politikos sričiai ir kad derėjimo su kitomis Sąjungos politikos sritimis vertinimas nėra reikalingas, |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

siūlomo reglamento nuostatos yra tinkamai apribotos ir taikomos tik atitinkamai politikos sričiai ir kad derėjimo su kitomis Sąjungos politikos sritimis vertinimas nėra reikalingas,

| — | pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio nuostatos, |
| --- | --- |

—

pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnio nuostatos,

| — | numatomos priemonės yra proporcingos siektiniems tikslams, |
| --- | --- |

—

numatomos priemonės yra proporcingos siektiniems tikslams,

| — | pasiūlyme taip pat numatyti tinkami apsaugos mechanizmai ES bendrosios rinkos apsaugai užtikrinti, |
| --- | --- |

—

pasiūlyme taip pat numatyti tinkami apsaugos mechanizmai ES bendrosios rinkos apsaugai užtikrinti,

| — | atsižvelgiant į klausimo skubumą ir opumą, siūlomo reglamento poveikio vertinimas nereikalingas. |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į klausimo skubumą ir opumą, siūlomo reglamento poveikio vertinimas nereikalingas.

| 2.10. | Atsižvelgdamas į tai, kad prieš diskusijas su JK vyko išsamios konsultacijos su pramonės asociacijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais, po kurių 2022 m. balandžio mėn. buvo susitarta dėl šio bendrų sprendimų rinkinio, ir į tai, kad nuo to laiko iškilo vos keletas papildomų klausimų, EESRK sutinka, kad prieš priėmimą atviros viešos konsultacijos nereikalingos. Tačiau EESRK ragina nuolat konsultuotis su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais siekiant padėti užtikrinti, kad siūlomas reglamentas būtų įgyvendintas laiku, taip pat stebėti bet kokias galimas būsimas grėsmes jo tikslų įgyvendinimui. Šiuo požiūriu iki 2025 m. sausio mėn. Europos institucijoms reikėtų reguliariai teikti naujausią informaciją apie įgyvendinimo pažangą. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | EESRK pritaria tam, kad būtų priimtas ir kuo greičiau įgyvendintas siūlomas reglamentas, kuris užtikrintų žmonėms skirtų vaistų tiekimo Šiaurės Airijoje tęstinumą ir pagerintų Protokolo dėl Airijos ir Šiaurės Airijos įgyvendinimo perspektyvas, taip pat prisidėtų prie Belfasto (Didžiojo penktadienio) susitarimo apsaugos. |
| --- | --- |

2.11.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 67).

1

(2)  2022 m. balandžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2022/642, kuria iš dalies keičiamos direktyvų 2001/20/EB ir 2001/83/EB nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų įpareigojimų, susijusių su tam tikrais žmonėms skirtais vaistais, tiekiamais Jungtinėje Karalystėje, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, ir Kipre, Airijoje bei Maltoje (OL L 118, 2022 4 20, p. 4).

2

(3)  2021 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/315, kuriuo dėl nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo didmenininkų įpareigojimo deaktyvinti į Jungtinę Karalystę eksportuojamų vaistų unikalų identifikatorių, iš dalies keičiamas Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/161 (OL L 55, 2022 2 28, p. 33).

3

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/144 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/144

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, sodinti skirtų augalų, sėklinių bulvių, mašinų ir tam tikrų transporto priemonių, naudojamų žemės ar miškų ūkyje, siuntų įvežimo į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių ir tam tikrų gyvūnų augintinių vežimo į Šiaurės Airiją nekomerciniais tikslais specialiųjų taisyklių“

(COM(2023) 124 final – 2023/0062 (COD))

(2023/C 228/21)

| Pagrindinis pranešėjas | Klaas Johan OSINGA |
| --- | --- |

Pagrindinis pranešėjas

Klaas Johan OSINGA

| Prašymas pateikti nuomonę | Taryba, 2023 3 10
  Europos Parlamentas, 2023 3 13 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis, 114 straipsnis, 168 straipsnio 4 dalies b punktas ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Išorės santykių skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 147 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Taryba, 2023 3 10

Europos Parlamentas, 2023 3 13

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalis, 114 straipsnis, 168 straipsnio 4 dalies b punktas ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Išorės santykių skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

147 / 0 / 0

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Vindzoro sistemą (1). Tai įrodymas, kad kai Jungtinė Karalystė (JK) ir Europos Sąjunga (ES) geranoriškai bendradarbiauja siekdamos abipusiai sutartų sprendimų, dvišaliai santykiai gali duoti apčiuopiamų rezultatų abiejų šalių pilietinei visuomenei. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK pritaria Komisijos siūlomam reglamentui (2), kuriuo reglamentuojamas tam tikrų žemės ūkio prekių, įskaitant sodinti skirtus augalus, mašinas ir transporto priemones, naudojamas žemės ar miškų ūkyje, ir sėklines bulves, įvežimas į Šiaurės Airiją ir jų pateikimas rinkai, taip pat nekomercinis augintinių šunų, kačių ir šeškų vežimas į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių (Didžiosios Britanijos arba GB). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EESRK pripažįsta siūlomo reglamento ir klausimų, kuriuos juo ketinama reglamentuoti, skubumą ir techninį pobūdį. Jis taip pat pripažįsta įdėtas dideles pastangas suderinti procedūrų supaprastinimą, ES vidaus rinkos vientisumo apsaugos priemones ir visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikatos apsaugą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nustatytas mažmeninės prekybos prekių, įvežamų į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos, ženklinimo terminas gali kelti sunkumų kai kurioms JK įmonėms, ypač toms, kurioms taikomi griežtesni finansiniai ir techniniai apribojimai, pavyzdžiui, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK taip pat reiškia susirūpinimą dėl bendro duomenų rinkinio, skirto Didžiosios Britanijos įmonėms, kad jos galėtų laikytis sanitarinių ir fitosanitarinių (SFS) ir muitinės reikalavimų tiekdamos prekes Šiaurės Airijos klientams, parengimo. Jis pažymi, kad dėl bet kokio vėlavimo, praėjus siūlomam terminui, atitikties patikrinimai gali būti ilgesni, nei numatyta pačiame reglamente. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK ragina Komisiją išsamiau paaiškinti ir pateikti sprendimus dėl sričių, kuriose akivaizdžiai skiriasi Jungtinės Karalystės ir ES sanitarijos ir fitosanitarijos standartai, ypač kalbant apie augalų apsaugos produktų naudojimą Šiaurės Airijoje. Komitetas pažymi, kad išliekantis netikrumas diskriminuotų Šiaurės Airijos ūkininkus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vis dar yra keletas klausimų dėl gyvų gyvūnų ir augalinės medžiagos vežimo iš Didžiosios Britanijos ir ES į Šiaurės Airiją ir iš jos. EESRK ragina Komisiją kuo greičiau išspręsti su tuo susijusius klausimus, nes veiklos vykdytojams reikia aiškumo. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Nuo 2023 m. spalio mėn. Jungtinėje Karalystėje pradedamo taikyti pasienio tikslo veiklos modelio, kuriame nustatytas naujas importo į Jungtinę Karalystę modelis, įskaitant sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių kontrolę, projekto poveikis gali dar labiau padidinti netikrumą, kurio reikia bet kokia kaina vengti. Jau dabar neaišku, kaip įgyvendinamas Paliktos galioti ES teisės (Panaikinimo ir reformų) įstatymo projektas. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Siūlomu reglamentu nustatytos tam tikrų mažmeninės prekybos prekių siuntų, skirtų pateikti Šiaurės Airijos rinkai, taip pat tam tikrų sodinti skirtų augalų, mašinų ir transporto priemonių, naudojamų žemės ar miškų ūkyje, ir sėklinių bulvių siuntų, skirtų pateikti rinkai ir naudoti Šiaurės Airijoje, įvežimo į Šiaurės Airiją iš Jungtinės Karalystės, specialiosios taisyklės |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Reglamentu taip pat nustatomos specialiosios į Šiaurės Airiją iš kitų Jungtinės Karalystės dalių įvežamų augintinių šunų, kačių ir šeškų vežimo nekomerciniais tikslais taisyklės. Juo taip pat nustatomos šiame reglamente nustatytų specialiųjų taisyklių taikymo sustabdymo taisyklės. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pagal Susitarimą dėl JK išstojimo iš ES, pasibaigus Susitarime dėl išstojimo nustatytam pereinamajam laikotarpiui, Jungtinei Karalystei, kiek tai susiję su Šiaurės Airija, taikomi įvairūs ES teisės aktai dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Todėl tam tikrų gyvūninių ar augalinių produktų, įskaitant gyvūnų pašarus, sodinti skirtus augalus, transporto priemones, naudojamas žemės ar miškų ūkyje, bei sėklines bulves, siuntų įvežimas iš Jungtinės Karalystės į Šiaurės Airiją patenka į šių teisės aktų taikymo sritį ir joms taikoma oficiali kontrolė, sertifikavimo reikalavimai ir draudimai. Šie teisės aktai taip pat taikomi tam tikrų gyvūnų augintinių vežimui nekomerciniais tikslais. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Jungtinė Karalystė ir tam tikri Jungtinėje Karalystėje įsisteigę suinteresuotieji subjektai išreiškė didelį susirūpinimą dėl to, kad Susitarimu dėl išstojimo nustatoma neproporcingai didelė administracinė našta tam tikrų prekių, kurioms taikoma sanitariniai ir fitosanitariniai reikalavimai ir kurios skirtos galutiniams Šiaurės Airijos vartotojams, įvežimui į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos. Tai pakenktų Šiaurės Airijos pozicijai Jungtinės Karalystės vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tuo remdamosi Komisija ir Jungtinė Karalystė susitarė dėl visapusiško bendrų sprendimų, skirtų kasdienėms visų Šiaurės Airijos bendruomenių problemoms spręsti, rinkinio, kuriuo apsaugomas tiek Sąjungos, tiek Jungtinės Karalystės vidaus rinkų vientisumas. Tarp jų numatyta:






  — | tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, kurioms taikomi sanitarijos ir fitosanitarijos Sąjungos aktai ir kurios skirtos galutiniams vartotojams Šiaurės Airijoje, įvežimo į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos reikalavimų ir procedūrų supaprastinimas, |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

tam tikrų mažmeninės prekybos prekių, kurioms taikomi sanitarijos ir fitosanitarijos Sąjungos aktai ir kurios skirtos galutiniams vartotojams Šiaurės Airijoje, įvežimo į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos reikalavimų ir procedūrų supaprastinimas,

| — | naujas sprendimas dėl vertingų produktų, įskaitant sėklines bulves, sodinti skirtus augalus ir mašinas bei transporto priemones, naudojamas žemės ar miškų ūkyje, įvežimo į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos, |
| --- | --- |

—

naujas sprendimas dėl vertingų produktų, įskaitant sėklines bulves, sodinti skirtus augalus ir mašinas bei transporto priemones, naudojamas žemės ar miškų ūkyje, įvežimo į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos,

| — | Jungtinės Karalystės visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos standartų taikymas mažmeninės prekybos prekėms, vežamoms iš Didžiosios Britanijos į Šiaurės Airiją ir joje vartojamoms, |
| --- | --- |

—

Jungtinės Karalystės visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos standartų taikymas mažmeninės prekybos prekėms, vežamoms iš Didžiosios Britanijos į Šiaurės Airiją ir joje vartojamoms,

| — | supaprastinti kelionės dokumentai, skirti nekomerciniais tikslais vežamiems gyvūnams augintiniams, lydintiems asmenis, vykstančius į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos. |
| --- | --- |

—

supaprastinti kelionės dokumentai, skirti nekomerciniais tikslais vežamiems gyvūnams augintiniams, lydintiems asmenis, vykstančius į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos.

| 2.7. | Visais atvejais šie sprendimai užtikrintų tinkamą visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikatos apsaugą, taip pat ES vidaus rinkos vientisumo apsaugą. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | Kalbant apie mažmeninės prekybos prekių ženklinimą, siūlomo Reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyta, kad fasuotos mažmeninės prekybos prekės, įvežamos iš Jungtinės Karalystės ir skirtos vartoti Šiaurės Airijoje, turi būti pažymėtos ženklu „Not for EU“, kaip nurodyta 6 straipsnyje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pagal 6 straipsnio 1 dalies a punktą toks ženklinimas taikomas nuo 2023 m. spalio 1 d. Dabar kai kurioms Jungtinės Karalystės įmonėms, kurios tiekia prekes Šiaurės Airijos klientams, gali būti sunku laikytis šio termino. Ypač MVĮ gali neturėti reikiamų techninių ar finansinių išteklių, kad galėtų laikytis nustatyto termino arba atlikti būtinas, bet nepagrįstas investicijas, atsižvelgiant į jų verslo apimtį. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Dėl šio griežto termino gali kilti sunkumų ir duomenų valdymo srityje. Duomenų rinkiniai, kuriuos turės pateikti likusios JK dalies įmonės, norėdamos laikytis sanitarijos ir fitosanitarijos ir muitinės reikalavimų, kai tiekia prekes klientams Šiaurės Airijoje, yra panašūs. Turėti bendrą duomenų rinkinį būtų naudinga ne tik įmonėms, bet ir stebint, kaip laikomasi sanitarijos ir fitosanitarijos bei muitinės reikalavimų. Iki 2023 m. spalio 1 d. tokį duomenų rinkinį gali būti sunku parengti. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Jei 6 straipsnio 1 dalies a punkto neįmanoma įgyvendinti 2023 m. spalio 1 d., siuntų, įvežamų į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos, atitikties patikrinimų norma galėtų būti laikinai didesnė, nei nurodyta 4 straipsnio 3 dalyje. Taip pat neaišku, kaip praktiškai bus įmanoma ženklinti ES kilmės fasuotas mažmeninės prekybos prekes užrašu „Not for EU“ Šiaurės Airijai ir Airijai tiekiančių prekybos centrų platinimo centruose. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kitas galimas klausimas, kuris pabrėžia ES ir Jungtinės Karalystės skirtumų pasekmes, yra susijęs su augalų apsaugos produktais Šiaurės Airijoje. Šiaurės Airijoje dauguma augalų apsaugos produktų naudojami pievoms ir šiuo metu yra perkami iš ES ir Didžiosios Britanijos. Didžiausias leidžiamas likučių kiekis yra specifinis kiekvienam augalų apsaugos produktui ir kai kuriais atvejais skiriasi Jungtinėje Karalystėje ir ES. Dėl to Šiaurės Airijos ūkininkai atsiduria sunkioje padėtyje, todėl būtų naudinga peržiūrėti sistemą. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Kitas veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti, yra 2023 m. balandžio 5 d. Jungtinėje Karalystėje paskelbto pasienio tikslinio veiklos modelio (angl. Border Target Operating Model), kuriame nustatytas naujas importo į Didžiąją Britaniją modelis, įskaitant sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių kontrolę, projekto poveikis. Jis bus pradėtas taikyti nuo 2023 m. spalio mėn. pabaigos. Tai didina netikrumą veiklos vykdytojams, atsiradusį dėl Paliktos galioti ES teisės (Panaikinimo ir reformų) įstatymo projekto, dėl kurio tūkstančiai ES teisės aktų gali būti automatiškai panaikinti iki 2023 m. pabaigos. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Nors ES iš dalies pakeitė savo deleguotąjį reglamentą, pagal kurį galvijus ir avis leidžiama perkelti iš ES reguliavimo zonos (taigi ir Šiaurės Airijos) ir sugrąžinti per 15 dienų, tačiau praktiškai tai tebėra iššūkis Šiaurės Airijos galvijų augintojams. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Didžiosios Britanijos galvijų turgūs turi būti Gyvūnų ir augalų sveikatos agentūros (APHA) patvirtinti eksporto centrai, o visų gyvūnų, kuriais prekiaujama per šiuos centrus, sveikatos būklė turi būti vienoda. Škotijos oficialus neužkrėtimo tuberkulioze (angl. OTF – Official Tuberculosis Free) būklės pripažinimas reiškia, kad jį turintys gyvūnai neprivalo būti ištirti dėl tuberkuliozės prieš juos parduodant arba eksponuojant Didžiojoje Britanijoje, tačiau anglų ir (arba) Velso selekcininkams teks atlikti tuberkuliozės tyrimą prieš galvijus parduodant arba eksponuojant Didžiojoje Britanijoje. Kadangi Didžiojoje Britanijoje APHA patvirtintų eksporto centrų paklausa yra nedidelė arba jos visai nėra ir šiuo metu tik Karlaile yra patvirtinta APHA, todėl tai yra vienintelis turgus, kuriame galima parduoti Šiaurės Airijos galvijus ir pasinaudoti ES deleguotuoju reglamentu. Tai reiškia, kad jei Šiaurės Airijos galvijai siūlomi parduoti galvijų turguje, kuris nėra patvirtintas APHA, ir yra neparduodami, jie turi likti Didžiojoje Britanijoje šešis mėnesius, o po to jie turi būti grąžinami į Šiaurės Airiją, todėl jie tampa finansiškai neperspektyvūs. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Kalbant apie iš likusios Jungtinės Karalystės į Šiaurės Airijos pervežtų galvijų pakartotinį ženklinimą, šiuo metu neaišku, kaip tai turėtų būti daroma. Šiuo metu galvijai, įvežami į Šiaurės Airiją iš Didžiosios Britanijos, be dviejų Jungtinės Karalystės įsagų, turi turėti papildomą Didžiosios Britanijos eksporto įsagą. Be to, per 20 dienų nuo atvykimo į Šiaurės Airiją jie turi turėti du Šiaurės Airijos įsagus. Jei įsagai nebus pašalinti, ši procedūra yra labai nepraktiška ir taip pat gali turėti įtakos gyvūnų gerovei. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Kalbant apie augalų dauginamąją medžiagą, pavyzdžiui, sėklines bulves, pagal sistemą leidžiama jas įvežti į Šiaurės Airijos teritoriją iš likusios Jungtinės Karalystės dalies ir iš ES. Tai leidžia tęsti prekybą tarp Škotijos ir Šiaurės Airijos, kuri buvo plėtojama daugelį metų iki „Brexit’o“. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Mažai tikėtina, kad siūlomi dokumentai ir patikrinimai, kurie bus susiję su šiuo sėklinių bulvių judėjimu, įmonėms kels problemų. Šių Šiaurės Airijos sėklinių bulvių pasėliai gali būti parduodami bendrosios rinkos ir Didžiosios Britanijos augintojams. Maistinės bulvės gali būti išvežamos iš bendrosios rinkos perdirbti ir toliau parduoti į likusią Jungtinės Karalystės dalį. |
| --- | --- |

3.11.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/lt/fs_23_1272

1

(2)  COM(2023) 124 final.

2

final

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/148

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos gyventojų ir būstų statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013“

(COM(2023) 31 final – 2023/0008 (COD))

(2023/C 228/22)

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2023 2 15 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 142 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2023 2 15

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

142 / 0 / 1

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos gyventojų ir būstų statistikos, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 862/2007 ir panaikinami reglamentai (EB) Nr. 763/2008 ir (ES) Nr. 1260/2013, turinys yra priimtinas ir kad dėl jo neturi pastabų, savo 578-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2023 m. balandžio 26–27 d. (balandžio 27 d. posėdis), 142 nariams balsavus už ir 1 – susilaikius, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/149 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/149

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl prie skaitmeninio amžiaus pritaikytų PVM taisyklių iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB

(COM(2022) 701 final – 2022/0407 (CNS)),

ir dėl Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo dėl skaitmeniniam amžiui reikalingos administracinio bendradarbiavimo PVM srityje tvarkos iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 904/2010

(COM(2022) 703 final – 2022/0409 (CNS))

(2023/C 228/23)

| Pranešėjas | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Krister ANDERSSON |

Pranešėjas

Philip VON BROCKDORFF

Bendrapranešėjis

Krister ANDERSSON

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Sąjungos Taryba, 2023 2 10 ir 2023 2 13 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius |
| Priimta skyriuje | 2023 4 18 |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 145 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Sąjungos Taryba, 2023 2 10 ir 2023 2 13

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 113 straipsnis

Atsakingas skyrius

Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius

Priimta skyriuje

2023 4 18

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

145 / 0 / 0

1.   Santrauka ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama atnaujinti 30 metų senumo pridėtinės vertės mokesčio (PVM) taisykles, kad bendroji rinka veiktų geriau, būtų mažiau susiskaidžiusi ir pritaikyta skaitmeniniam amžiui. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad pagrindinis pasiūlymo tikslas turėtų būti prie dabartinės skaitmeninės ekonomikos pokyčių geriau pritaikyta PVM sistema, kuri pagerintų bendrosios rinkos veikimą. Be to, pasiūlymu turėtų būti užtikrintas veiksmingas ir laiku atliekamas mokesčių surinkimas, sumažinant sukčiavimą PVM, taigi ir PVM surinkimo atotrūkį. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kad įmonės galėtų visapusiškai naudotis bendrosios rinkos privalumais, joms reikia, kad visoje ES būtų vienodai taikomos PVM taisyklės. Tai galima užtikrinti tik imantis veiksmų ES lygmeniu, užkertant kelią biurokratizmui, taikomų PVM taisyklių neatitikimams ir spragoms. EESRK ragina Komisiją toliau savo darbu siekti įgyvendinimo ir pabrėžia aiškinamųjų raštų ar panašių gairių svarbą siekiant užtikrinti vienodumą. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EESRK malonu matyti, kad siūlomos skaitmeninių platformų taisyklės ir jų vaidmuo padedant rinkti PVM dera su ankstesnėmis Komisijos iniciatyvomis dėl skaitmeninės ekonomikos. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK palankiai vertina tai, kad vidaus atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas bus taikomas tiek tiekiamoms prekėms, tiek teikiamoms paslaugoms. EESRK pažymi, kad pagal dabartinę sistemą Bendrijos vidaus prekyboje prekės ir paslaugos traktuojamos skirtingai. EESRK apgailestauja, kad išsamiame Komisijos pasiūlyme nepasinaudota galimybe suderinti prekių ir paslaugų apmokestinimo PVM tvarką. Taip būtų sumažinta administracinė našta įmonėms, ypač MVĮ. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EESRK mano, kad siūlomas terminas pateikti ataskaitas apie prekių tiekimą ir paslaugų teikimą Bendrijos viduje per dvi dienas atrodo nepagrįstai trumpas. EESRK nerimauja, kad dviejų dienų terminas elektroninėms sąskaitoms faktūroms išrašyti ir ataskaitoms pateikti gali tapti kliūtimi prekybai Bendrijos viduje, ypač atsižvelgiant į tai, kad daugelis MVĮ jau dabar susiduria su problemomis, nors pagal dabartinę reglamentavimo sistemą nustatytas daug ilgesnis terminas. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komisija siūlo pasiūlymu panaikinti galimybę išrašyti suvestines sąskaitas faktūras. EESRK mano, kad panaikinti suvestinių sąskaitų faktūrų nereikėtų, nes tai sukeltų problemų daugelyje sektorių. Šalies vidaus sandoriams visada turėtų būti leidžiama naudoti suvestines sąskaitas faktūras. Kalbant apie sandorius Bendrijos viduje, EESRK pažymi, kad dar viena galimybė galėtų būti apriboti suvestinių sąskaitų faktūrų naudojimą, pvz., nustatant septynių dienų terminą. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EESRK ragina Komisiją toliau siekti, kad PVM atskaita būtų kuo greičiau įtraukta į vieno langelio principu grindžiamą sistemą (OSS) ir kad PVM būtų grąžinamas laiku. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EESRK yra susirūpinęs, kad dėl gana didelių išsamaus PVM dokumentų rinkinio priemonių įgyvendinimo išlaidų gali padidėti kainos vartotojams. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad dėl sukčiavimo PVM ES vidaus aspekto ES turi imtis veiksmų, tinkamai taikant subsidiarumo principą. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad duomenys, kuriuos renka ir kuriais keičiasi mokesčių institucijos, gali apimti asmens duomenis ir neskelbtinus įmonių duomenis. Tokie duomenys turi būti saugomi ir tvarkomi itin atsargiai, kad būtų išsaugota vartotojų ir įmonių neliečiamybė. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Įvadas ir aplinkybės

| 2.1. | 2022 m. gruodžio 8 d. Komisija paskelbė priemonių rinkinį (1), kuriuo siekiama modernizuoti ES pridėtinės vertės mokestį (PVM), siekiant dvejopo tikslo – atnaujinti PVM sistemą, kad ji būtų pritaikyta prie skaitmeninio amžiaus, ir padaryti ją atsparesnę sukčiavimui, taip sumažinant dabartinį PVM surinkimo atotrūkį (apie 93 mlrd. EUR) (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Konkrečiau kalbant, rinkinį sudaro trys teisėkūros priemonės: i) pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos, kuria dėl prie skaitmeninio amžiaus pritaikytų PVM taisyklių iš dalies keičiama Direktyva 2006/112/EB (3); ii) pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo dėl skaitmeniniam amžiui reikalingos administracinio bendradarbiavimo PVM srityje tvarkos iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) Nr. 904/2010 (4); iii) pasiūlymas dėl Tarybos įgyvendinimo reglamento, kuriuo dėl tam tikroms PVM schemoms taikomų informacijos teikimo reikalavimų iš dalies keičiamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 282/2011 (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Teisės aktų rinkiniu siekiama trijų pagrindinių tikslų: i) modernizuoti PVM deklaracijų teikimo prievoles, nustatant skaitmeninių ataskaitų teikimo reikalavimus (SATR); ii) spręsti vadinamosios „platformų ekonomikos“ PVM problemas, aiškiau išdėstant taikomas taisykles, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris į veiklos vykdytojus, ir stiprinant platformų vaidmenį PVM rinkimo srityje; iii) vengti daugkartinės PVM registracijos ES, įdiegiant bendrą registraciją PVM tikslais. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bus sukurta privaloma ataskaitų teikimo pagal kiekvieną sandorį sistema, skirta sandoriams Bendrijos viduje, kad valstybėms narėms būtų greitai teikiama informacija. Valstybėms narėms bus suteikta lankstumo nuspręsti, ar įdiegti tokią ataskaitų teikimo sistemą šalies vidaus sandoriams. Elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas atliks svarbų vaidmenį naujojoje ataskaitų teikimo sistemoje ir taps standartine sąskaitų faktūrų išrašymo sistema ir skaitmeninio ataskaitų teikimo pagrindu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Visiems apmokestinamiesiems asmenims bus leidžiama teikti duomenis iš Europos standartą atitinkančių elektroninių sąskaitų faktūrų. Valstybės narės gali numatyti, kad būtų perduodami kitu formatu išrašytų elektroninių sąskaitų faktūrų duomenys, jei jos taip pat leidžia naudoti Europos standartą. Valstybių narių leidžiamais duomenų formatais turės būti užtikrintas sąveikumas su Europos standartu, taikomu sandoriams Bendrijos viduje. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Platformų ekonomikos trumpalaikės būsto nuomos ir keleivių vežimo sektoriuose bus įvesta „tiekėju laikomo asmens“ tvarka (pagal kurią platformos atsiskaitys už suteiktos pagrindinės paslaugos PVM, kai paslaugos teikėjas PVM neapskaičiuoja). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | OSS ir vieno langelio principu grindžiamos importo sistemos (IOSS) įdiegimas pasirodė esąs sėkmingas, nes sumažėjo sudėtingumas. Tačiau kai kurioms tiekiamoms prekėms ir teikiamoms paslaugoms OSS supaprastinimo schema netaikoma. Bus siekiama išplėsti dabartinės OSS taikymo sritį, siekiant užtikrinti, kad visoje ES sumažėtų poreikis registruotis PVM mokėtojais kelis kartus. Be to, siekiant dar labiau supaprastinti e. prekybos prekių importo procesą ir padidinti jo apsaugą nuo sukčiavimo, IOSS taps privaloma platformoms. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Remiantis poveikio vertinimu (6), trimis pateiktais pasiūlymais užtikrinama geriausia visų galimų reguliavimo galimybių pusiausvyra veiksmingumo, proporcingumo ir subsidiarumo požiūriu. Poveikio analizėje apskaičiuota, kad 2023–2032 m. įgyvendinus priemones tikimasi gauti 172–214 mlrd. EUR grynos naudos, įskaitant 51 mlrd. EUR sutaupytų lėšų (41,4 mlrd. EUR dėl PVM ataskaitų teikimo, 0,5 mlrd. EUR dėl racionalizavimo ir patikslinimų platformų ekonomikos srityje, ir 8,7 mlrd. EUR dėl PVM mokėtojo registravimo prievolių panaikinimo). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Bendrosios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama atnaujinti 30 metų senumo PVM taisykles, kad bendroji rinka veiktų geriau, būtų mažiau susiskaidžiusi ir pritaikyta skaitmeniniam amžiui. Tai ilgai lauktas žingsnis pagal pastaraisiais metais Komisijos įgyvendintą PVM veiksmų planą. EESRK taip pat mano, kad šis pasiūlymas yra svarbus žingsnis siekiant remti bendrąją rinką stiprinant mokesčių institucijų bendradarbiavimą ir vienodumą. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK mano, kad pagrindinis pasiūlymo tikslas turėtų būti prie dabartinės skaitmeninės ekonomikos pokyčių geriau pritaikyta PVM sistema, kuri pagerintų bendrosios rinkos veikimą. Be to, pasiūlymu turėtų būti užtikrintas veiksmingas ir laiku atliekamas mokesčių surinkimas, sumažinant sukčiavimą PVM ir užtikrinant vienodas sąlygas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK pritaria Komisijos nuomonei, kad dėl sukčiavimo PVM ES vidaus aspekto ES turi imtis veiksmų, tinkamai taikant subsidiarumo principą. Dabartinis PVM surinkimo atotrūkis byloja apie tai, kad kovojant su tarpvalstybiniu sukčiavimu nacionalinių priemonių nepakanka. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Suderintos PVM ataskaitų teikimo taisyklės padės užtikrinti geresnį bendrosios rinkos veikimą ir didesnį jos konsolidavimą. Susiskaidymas ir skirtinga ataskaitų teikimo tvarka skirtingose valstybėse narėse sukuria administracinę naštą įmonėms ir gali tapti kliūtimi tarpvalstybinei prekybai bendrojoje rinkoje. EESRK supranta, kad valstybės narės aktyviai kuria savo ataskaitų teikimo tvarkas ir kad dėl skirtingų tvarkų bendroji rinka veikia ne taip veiksmingai. Siekiant sumažinti šį susiskaidymą, sveikintinas bendras požiūris. EESRK mano, jog svarbu, kad dėl naujos prievolės teikti ataskaitas būtų panaikintos sumuojamosios ataskaitos. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Kad įmonės galėtų visapusiškai pasinaudoti bendrosios rinkos privalumais, joms reikia ir būtina, kad visoje ES būtų vienodai taikomos PVM taisyklės, kad joms nacionaliniu lygmeniu nereikėtų prisitaikyti prie skirtingo bendrų taisyklių įgyvendinimo. Tai galima užtikrinti tik imantis veiksmų ES lygmeniu, užkertant kelią biurokratizmui, taikomų PVM taisyklių neatitikimams ir spragoms. EESRK ragina Komisiją toliau siekti vienodo įgyvendinimo ir pabrėžia aiškinamųjų raštų ar panašių gairių svarbą siekiant užtikrinti vienodumą. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkrečios pastabos

| 4.1. | EESRK primena, kad įmonės, ypač MVĮ, patirs didelių išlaidų dėl papildomos administracinės naštos, susijusios su SATR įvedimu. Nors tokios išlaidos yra būtinos siekiant veiksmingai modernizuoti dabartinę sistemą, įmonių patiriamos reikalavimų laikymosi išlaidos turėtų būti kuo mažesnės ir nuolat stebimos įgyvendinimo proceso metu, kad būtų galima įvertinti reikalavimų laikymosi naštą. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EESRK taip pat pažymi, kad numatomos įgyvendinimo išlaidos bus labai didelės įmonėms visoje ES (7). EESRK įspėja, kad dėl papildomų išlaidų, ypač tų, kurias patirs įmonės, vartotojams gali tekti mokėti didesnes kainas, kaip matyti iš tyrimo, kuriame įrodyta, kad (pernelyg didelis) reglamentavimas ir kainos yra susiję daugelyje įmonių (8). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad nors prievolės teikti ataskaitas apie sandorius Bendrijos viduje yra susijusios tik su įmonių tarpusavio (B2B) sandoriais, į surinktus duomenis, kuriais keičiasi mokesčių institucijos, gali būti įtraukiami asmens duomenys ir kad tokie duomenys bus saugomi bent penkerius metus. Surinktuose duomenyse greičiausiai bus ir neskelbtinų įmonių duomenų, kuriuos taip pat reikia apsaugoti. Šiuo atžvilgiu EESRK pabrėžia duomenų kiekio mažinimo principą ir būtinybę visapusiškai apsaugoti tokius duomenis. Tai turėtų būti užtikrinta ir laikui bėgant stebima. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EESRK teigiamai vertina tai, kad siūlomos skaitmeninių platformų taisyklės ir jų vaidmuo padedant rinkti PVM dera su ankstesnėmis Komisijos iniciatyvomis dėl skaitmeninės ekonomikos, įskaitant pasiūlymą dėl direktyvos, kuria siekiama pagerinti skaitmeninėse darbo platformose dirbančių asmenų sąlygas. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad IOSS privalomumas bus naudingas vartotojams, nes jiems bus lengviau pirkti prekes iš platformų, o kartu bus pagerintas šių pirkinių PVM surinkimas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pagal dabartinę sistemą Bendrijos vidaus prekyboje prekėms ir paslaugoms taikomos skirtingos sąlygos, atvirkštinio apmokestinimo mechanizmą taikant tik paslaugoms. EESRK apgailestauja, kad išsamiame Komisijos pasiūlyme nepasinaudota galimybe suderinti prekių ir paslaugų apmokestinimo PVM tvarką. Taip atnaujinus taisykles, jos būtų suderintos su dabartine ekonomine realybe, kai klientai paprastai perka sprendimų paketus, o ne vien prekes ar paslaugas. Tokiu pakeitimu būtų sumažinta administracinė našta įmonėms, ypač MVĮ, kurios šiuo metu turi atskirti atskiras sudėtinio sandorio sudedamąsias dalis vien dėl PVM taisyklių. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | EESRK pritaria bendram Komisijos tikslui užtikrinti, kad PVM reglamentavimo sistemoje platformoms tektų svarbesnis vaidmuo. Pasiūlymai gali būti vertinami kaip veiksmingas būdas kovoti su konkurencijos iškraipymu. Todėl susirūpinimą keliantys klausimai, kuriais grindžiami pasiūlymai dėl skaitmeninių paslaugų mokesčio, buvo tinkamai ir pakankamai išnagrinėti. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EESRK palankiai vertina tai, kad išplėstas OSS taikymas. Dėl to sumažės įmonių registravimosi PVM mokėtojais užsienyje atvejų, o reikalavimų laikymasis taps mažiau sudėtingas ir pigesnis, ypač MVĮ. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Siūlomas ataskaitų teikimas tikruoju laiku yra pagrįstas elektroninėmis sąskaitomis faktūromis. Nors EESRK palankiai vertina skaitmenizacijos naudojimą apmokestinimo srityje, jis norėtų pažymėti, kad elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymo lygis valstybėse narėse labai skiriasi. Todėl Komisijai gali būti svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad skirtingose valstybėse narėse gali prireikti techninės paramos, ir išnagrinėti, ar Komisija ir valstybės narės galėtų teikti tokią paramą įmonėms. Be to, EESRK mano, kad Komisija turėtų aiškiau išdėstyti Europos elektroninių sąskaitų faktūrų standartą ir tai, kad jis laikui bėgant keisis. EESRK rekomenduoja Komisijai Europos standartą paskelbti kuo greičiau, kad įmonės galėtų pradėti ruoštis pokyčiams. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyme išplečiami informacijos pateikimo reikalavimai sąskaitoms faktūroms, nes reikia nurodyti tarptautinį banko sąskaitos numerį (IBAN) arba jo atitikmenį ir mokėjimo datą. Išplėtus sąskaitų faktūrų išrašymo reikalavimus, įmonėms gali kilti neaiškumų ir padidėti administravimo išlaidos. Be to, EESRK pažymi, kad paprastai įmonės sąskaitoje faktūroje nurodo kelis IBAN numerius, todėl reikia išsamiau paaiškinti, ką reikia nurodyti. EESRK rekomenduoja Komisijai išnagrinėti, ar mokesčių administratoriai gali pasinaudoti tokia informacija PVM surinkimui užtikrinti. Jei informacija negali būti panaudota PVM surinkimo ir kontrolės tikslais, ji yra tik papildoma našta įmonėms. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | EESRK mano, kad siūlomas terminas pateikti ataskaitą apie prekių tiekimą ir paslaugų teikimą Bendrijos viduje per dvi dienas atrodo nepagrįstai trumpas. EESRK taip pat nuogąstauja, kad dviejų dienų terminas gali tapti kliūtimi patekti į bendrąją rinką, ypač atsižvelgiant į tai, kad daug MVĮ jau dabar susiduria su problemomis, nors pagal dabartinę reglamentavimo sistemą nustatytas daug ilgesnis terminas. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | EESRK nurodo, kad dviejų dienų terminas pirkėjui gali užkrauti pernelyg didelę naštą. Todėl terminą reikėtų gerokai pailginti, be kita ko, atsižvelgiant į susijusių įmonių dydį ir galbūt apsvarstant galimybę taikyti specialias išimtis mažiausioms. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad dėl griežtesnių terminų dažnai įsivelia daugiau klaidų ir daromi pataisymai atgaline data, už kuriuos valstybėse narėse vėlgi taikomos skirtingos sankcijos. Todėl EESRK ragina Komisiją patarti valstybėms narėms riboti sankcijas ir palūkanų normas, ypač keletą pirmųjų metų po priėmimo. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komisija siūlo, kad pasiūlymu būtų panaikinta galimybė išrašyti suvestines sąskaitas faktūras. EESRK mano, kad tai gali labai apsunkinti tam tikrų sektorių veiklą, ir ragina Komisiją ir Tarybą atidžiau išnagrinėti naudą, gaunamą panaikinus šią galimybę, ir palyginti ją su sąnaudomis ir problemomis, kurios kyla įvairiems sektoriams panaikinus šią galimybę. Šalies vidaus sandoriams visada turėtų būti leidžiama naudoti suvestines sąskaitas faktūras. Kalbant apie sandorius Bendrijos viduje, EESRK pažymi, kad dar viena galimybė galėtų būti apriboti suvestinių sąskaitų faktūrų naudojimą, pvz., nustatant septynių dienų terminą. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Pirkimo PVM atskaita yra pagrindinis gerai veikiančios PVM sistemos elementas, būtent tuo PVM skiriasi nuo prekių ir paslaugų mokesčio ar kitų netiesioginių mokesčių. Nors EESRK supranta, kad dėl valstybių narių realijų Komisija negalėjo pasiūlyti, kad į OSS būtų įtraukta pirkimo PVM atskaita, EESRK ragina Komisiją tęsti darbą šiuo klausimu. NET jei PVM atskaita negalėtų būti nedelsiant įtraukta į OSS, EESRK ragina Komisiją išnagrinėti galimybę greičiau grąžinti PVM įmonėms, kurios laikosi reikalavimų per OSS sistemą. Greitesnis PVM grąžinimas pagerintų bendrosios rinkos veikimą. Be to, kaip ilgalaikį tikslą EESRK ragina Komisiją ir toliau siekti, kad ateityje į OSS būtų įtraukta PVM atskaita. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | EESRK yra susirūpinęs, kad dėl didelių išsamaus PVM dokumentų rinkinio priemonių įgyvendinimo išlaidų gali padidėti kainos vartotojams, o dėl to – ir infliacija ES. Todėl labai svarbu kuo labiau sumažinti sudėtingumą ir administracines išlaidas įmonėms, užtikrinant vienodą ataskaitų teikimo sistemą ir vienodą taisyklių įgyvendinimą visose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | EESRK taip pat nerimauja dėl Komisijos pasiūlytų terminų. Nors siūloma, kad pagrindiniai pakeitimai įsigaliotų 2028 m., kai kurios pasiūlymo dalys turėtų įsigalioti jau 2024 m. EESRK primena Komisijai, kad tinkamam įgyvendinimui užtikrinti reikia pakankamai laiko. Todėl EESRK ragina Komisiją nustatyti ilgesnį terminą, jį iš dalies pakeičiant taip, kad po to, kai Taryba susitars dėl pasiūlymo, jam įgyvendinti būtų numatyti bent vieni metai. |
| --- | --- |

4.15.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  Teisės aktų rinkinys dėl PVM skaitmeniniame amžiuje, 2022 m. gruodžio 8 d.

1

(2)  Tačiau reikia pažymėti, kad PVM surinkimo atotrūkis valstybėse narėse labai skiriasi.

2

(3)  COM(2022) 701 final.

3

final

(4)  OL L 268, 2010 10 12, p. 1.

4

(5)  COM(2022) 704 final.

5

final

(6)  SWD(2022) 393 final.

6

final

(7)  Apskaičiuota, kad įmonės patirs 11,3 mlrd. EUR įgyvendinimo išlaidų, o mokesčių institucijos – 2,2 mlrd. EUR.

7

(8)  Regulations could be increasing consumer prices.

8

Regulations could be increasing consumer prices

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/154 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/154

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva (ES) 2015/413, kuria sudaromos palankesnės sąlygos keistis informacija tarpvalstybiniu lygmeniuapie kelių eismo saugumo taisyklių pažeidimus“

(COM(2023) 126 final)

(2023/C 228/24)

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Parlamentas, 2023 3 16
  Europos Sąjungos Taryba, 2023 3 23 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius |
| Priimta plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 133 / 0 / 0 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Parlamentas, 2023 3 16

Europos Sąjungos Taryba, 2023 3 23

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 91 straipsnio 1 dalis ir 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius

Priimta plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

133 / 0 / 0

Komitetas, remdamasis tuo, kad pasiūlymo turinys yra be išlygų priimtinas ir kad dėl jo neturi pastabų, nusprendė pateikti palankią nuomonę dėl siūlomo dokumento.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

| 2023 6 29 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 228/155 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 29

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 228/155

---

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Komisijos tarnybų darbinis dokumentas „Viešųjų subsidijų, skirtų visuotinės ekonominės svarbos socialinėms ir sveikatos paslaugoms (VESP), taisyklių ir VESP de minimis reglamento vertinimas““

(SWD(2022) 388 final)

(2023/C 228/25)

| Pranešėjas | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Bendrapranešėjis | Paulo BARROS VALE |

Pranešėjas

Giuseppe GUERINI

Bendrapranešėjis

Paulo BARROS VALE

| Prašymas pateikti nuomonę | Europos Komisija, 2023 3 8 |
| --- | --- |
| Teisinis pagrindas | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis |
| Atsakingas skyrius | Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo |
| Priimta skyriuje | 2023 4 4 |
| Priėmimas plenarinėje sesijoje | 2023 4 27 |
| Plenarinė sesija Nr. | 578 |
| Balsavimo rezultatai
  (už / prieš / susilaikė) | 138 / 0 / 1 |

Prašymas pateikti nuomonę

Europos Komisija, 2023 3 8

Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis

Atsakingas skyrius

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo

Priimta skyriuje

2023 4 4

Priėmimas plenarinėje sesijoje

2023 4 27

Plenarinė sesija Nr.

578

Balsavimo rezultatai

(už / prieš / susilaikė)

138 / 0 / 1

1.   Išvados ir rekomendacijos

| 1.1. | Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pažymi, kad būtina stiprinti sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas visoje ES, kadangi vis labiau senėja visuomenė ir daugėja neįgaliųjų ir nepalankioje padėtyje esančių asmenų, kuriems reikia tinkamos pagalbos. Esant tokiai padėčiai, reikia stiprinti ilgalaikę priežiūrą ir paramą skiriant atitinkamas viešąsias investicijas, užtikrinant įmonių ir pilietinės visuomenės pagalbą, kad būtų įgyvendintos socialinės inovacijos ir skatinamas tinkamas atsakas į dabartinius iššūkius. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EESRK mano, kad pastangas užtikrinti tinkamas socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas reikės paremti pakankamais finansiniais ištekliais, šiuo tikslu numatant atitinkamas viešąsias investicijas ir specialią susijusiems sektoriams skirtą valstybės pagalbą. Todėl dabartinės 2012 m. patvirtintos valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti pritaikytos taip, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija ir pasiekti bendrojo intereso tikslai. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pabrėžia, kad 2012 m. patvirtintu valstybės pagalbos paketu dėl VESP buvo veiksmingai pagerinta ankstesnė 2005 m. teisinė sistema, kadangi buvo supaprastinta ir tapo nuspėjamesnė. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kaip ir ankstesnėje nuomonėje (1), EESRK pabrėžia, kad dabartinė de minimis pagalbos VESP sektoriui viršutinė riba, nustatyta Komisijos reglamente (ES) Nr. 360/2012 (2) ir siekianti 500 000 EUR per trejus finansinius metus, neabejotinai turėtų būti padidinta, ypač socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų srityje, atsižvelgiant į ankstesnį ir būsimą infliacijos poveikį, taip pat į ypatingą šių paslaugų vaidmenį silpniausioms gyventojų grupėms ir socialinei sanglaudai. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Todėl EESRK rekomenduoja gerokai padidinti sveikatos priežiūros ir socialinėms paslaugoms taikomą de minimis viršutinę ribą daugiau, nei neseniai numatyta pasiūlyme iš dalies pakeisti Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1407/2013 (3) nustatytą horizontaliąją de minimis viršutinę ribą, atsižvelgiant į didėjantį strateginį socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų vaidmenį visoje ES. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EESRK taip pat rekomenduoja ne tik pakeisti maksimalias de minimis ribas, bet ir pateikti keletą paaiškinimų dėl: i) išsamesnės sąvokos „socialinis būstas“ apibrėžties; ii) geresnės sąvokos „pagrįsta pelno marža“ apibrėžties, atsižvelgiant į socialinės ekonomikos įmonių, kurių ekonominė marža susijusi su socialiniais tikslais, išskyrimą; iii) sąvokos „rinkos nepakankamumas“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Kalbant apie „pagrįstos pelno maržos“ sąvoką, EESRK pažymi, kad būtų naudinga, jei Komisija nustatytų kriterijus ir rodiklius, pagal kuriuos būtų galima susieti ekonominės veiklos vykdytojams leistiną pelno maržą su jų gebėjimu siekti bendrojo intereso tikslų, taip sukuriant teigiamą socialinį poveikį. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Bendrosios pastabos

| 2.1. | Komisijos tarnybų darbiniame dokumente Viešųjų subsidijų, skirtų visuotinės ekonominės svarbos socialinėms ir sveikatos paslaugoms (VESP), taisyklių ir VESP de minimis reglamento vertinimas Komisija apibendrina nuo 2012 m. galiojančio J. Almunia teisės aktų rinkinio vertinimo rezultatus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pagrindiniai 2012 m. teisės aktų rinkinio tikslai, susiję su sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis, buvo šie: i) supaprastinti suderinamumo kriterijus ir ii) sumažinti administracinę naštą valstybėms narėms, norinčioms sąžiningomis ir prieinamomis sąlygomis kompensuoti įmonėms, kurioms pavesta teikti VESP pažeidžiamai gyventojų daliai. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Todėl Komisijos vertinimu siekiama nustatyti, kokiu mastu sveikatos priežiūros ir socialinėms paslaugoms taikomomis taisyklėmis buvo pasiekti jų tikslai ir ar šios taisyklės vis dar tinkamos atsižvelgiant į dabartinę socialinę ir ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Konkrečiau, Komisija vertina priežiūros ir socialinėms paslaugoms per pastaruosius 10 metų taikytų VESP taisyklių veiksmingumą, efektyvumą, nuoseklumą ir ES pridėtinę vertę, daugiausia dėmesio skiriant konkrečių problemų, su kuriomis iki šiol susidūrė valstybės narės įgyvendindamos VESP taisykles, supratimui. Atliekant vertinimą taip pat siekiama nustatyti, kaip taikomas VESP de minimis reglamentas. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Iš Komisijos analizės matyti, kad 2012 m. VESP dokumentų rinkinys yra gana veiksmingas išaiškinimo ir supaprastinimo požiūriu, nes juo supaprastintas 2005 m. VESP dokumentų rinkinys, pavyzdžiui, priėmus konkrečiai VESP skirtą de minimis reglamentą. Jame taip pat paaiškintos ir patikslintos tam tikros pagrindinės sąvokos, susijusios su VESP taisyklių taikymu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Tačiau vertinime nurodoma, kad dar yra ką tobulinti, visų pirma aiškiau apibrėžti tam tikras pagrindines sąvokas, susijusias tiek su SESV 107 straipsnio, tiek su konkrečiai VESP teisinės sistemos taikymo sritimi, kaip antai: i) ekonominė ir neekonominė veikla; ii) poveikis prekybai; iii) pagrįstas pelnas; iv) rinkos nepakankamumas; v) socialinis būstas. Vertinime taip pat pabrėžiama galimybė padidinti šiuo metu taikomą VESP de minimis viršutinę ribą ir platus suinteresuotųjų subjektų sutarimas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kalbant apie veiksmingumą, iš vertinimo matyti, kad VESP de minimis reglamentas ir 2012 m. atliktas VESP sprendimo pakeitimas padėjo sumažinti valdžios institucijoms tenkančią administracinę naštą, nors būtų galima šią naštą dar labiau sumažinti. Iš kitų surinktų įrodymų matyti, kad turėtų būti sumažintos išlaidos, susijusios su VESP taisyklėse nustatytų reikalavimų taikymu. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Suderinamumo klausimu vertinime teigiama, kad 2012 m. VESP dokumentų rinkinyje įtvirtintos valstybės pagalbos taisyklės pasižymi vidiniu nuoseklumu ir jomis galima užtikrinti geresnį užduočių pasidalijimą tarp valstybių narių ir Komisijos, taip sukuriant ES pridėtinę vertę, o tai iš esmės pripažįsta tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus suinteresuotieji subjektai. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Apskritai sutariama, kad 2012 m. VESP dokumentų rinkiniu pavyko užtikrinti stabilią teisinę aplinką valstybėms narėms ir kad jis yra tinkamas ES poreikiams tenkinti. Tačiau COVID-19 krizės ir Rusijos invazijos į Ukrainą poveikio ir neapibrėžtumo dar nebuvo galima visapusiškai įvertinti, todėl ateityje gali būti siekiama atlikti tam tikrus patobulinimus. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Socialinės gerovės ir sveikatos apsaugos sistemos visoje ES visų pirma turėtų būti užtikrinamos ir remiamos tinkamomis viešosiomis investicijomis, kartu didinant privačių ekonominės veiklos vykdytojų ir socialinės ekonomikos subjektų vaidmenį. Visi viešieji ar privatieji subjektai, dalyvaujantys teikiant socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas, turėtų laikytis tinkamų standartų ir kriterijų, kurie leistų suderinti konkurenciją su bendrojo intereso tikslais. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkrečios pastabos

| 3.1. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija, vertindama 2012 m. valstybės pagalbos taisyklių poveikį ir dabartines pasekmes, surengė išsamias konsultacijas ir vėliau atliko vertinimą, siekdama suteikti kompensaciją VESP teikiančioms įmonėms, ypač sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityje. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija atsižvelgė į jo nuomonę savo iniciatyva „Valstybės pagalbos taisyklės, taikytinos sveikatos ir socialinių paslaugų srities VESP pagal popandeminį scenarijų. Svarstymai ir pasiūlymai dėl Komisijos vertinimo siekiant iš dalies pakeisti 2012 m. teisės aktų rinkinį“ (4), taip pat į darbą, kurį tuo pačiu klausimu atliko Regionų komitetas. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EESRK palankiai vertina 2019 m. liepos 31 d.–2019 m. gruodžio 4 d. Komisijos surengtas viešas konsultacijas ir 2020 m. birželio mėn.–2021 m. gegužės mėn. atliktą ekspertų tyrimą. Tokios konsultacijos padėjo vertinimo procesą padaryti skaidresnį ir demokratiškesnį, nepaisant itin techninio nagrinėjamo klausimo pobūdžio. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EESRK dar kartą norėtų pabrėžti, kad 2012 m. dokumentų rinkinys, kuriuo nustatomos VESP taikomos valstybės pagalbos taisyklės, buvo neabejotinai naudingas atnaujinant ir supaprastinant ankstesnes taisykles, kurios buvo priimtos dar 2005 m. Todėl šiame dokumentų rinkinyje pasirinktas reglamentavimo metodas turėtų būti išlaikytas ateityje, tiesiog atnaujinant tam tikrus klausimus ir siekiant tolesnio supaprastinimo, aiškumo ir teisinio tikrumo. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EESRK mano, kad Komisijos sprendimu 2012/21/ES (5) išplėtus tam tikroms socialinėms paslaugoms taikomą pranešimo reikalavimo netaikymo ribą, kurią Komisija įvertino savo darbiniame dokumente, buvo sudarytos palankesnės sąlygos teikti sveikatos priežiūros ir socialines VESP nacionaliniu lygmeniu. Iš tiesų, tai sumažino valdžios institucijoms tenkančią administracinę naštą, užtikrinant įmonėms didesnį teisinį nuspėjamumą ir lankstumą. Toks išplėtimas praktiškai rodo, kad Komisija sveikatos ir socialines paslaugas vertina kaip pogrupį, turintį savarankiškų bruožų platesnėje VESP sistemoje. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EESRK mano, kad sąvokos „socialinis būstas“ apibrėžtis galėtų būti šiek tiek išplėsta. Dabartinė apibrėžtis išdėstyta taip: „įmonėms, teikiančioms tam tikras socialines paslaugas, įskaitant teikiančioms socialinį būstą socialiai remtiniems arba pažeidžiamiems asmenims, kurie dėl lėšų trūkumo negali susirasti būsto rinkos sąlygomis, taip pat turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti šiame sprendime numatyta nuostata dėl pranešimo reikalavimo netaikymo“. Todėl būtų svarbu į apibrėžtį įtraukti ir kitas rimtas, tinkamai patikrinamas situacijas, kuriose atsiduria žmonės, kurie nėra griežtai „socialiai remtini“ arba „pažeidžiami“ ir nėra techniškai „nemokūs“ ar patiria „lėšų trūkumą“, pavyzdžiui, pažeidžiamojo padėtyje esančius asmenis, įskaitant moteris, patiriančias smurtą šeimoje, taip pat vyresnio amžiaus asmenis. Be to, galimybė gauti būstą yra esminė socialinės įtraukties sąlyga, o jaunimo padėtis Europoje pateisintų viešųjų investicijų į jam skirtą būstą politiką. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EESRK dar kartą prašo išsamiau paaiškinti sąvoką „pagrįsta pelno marža“, kurią VESP teikėjai gali gauti kartu su kompensacija už patirtas paslaugos teikimo išlaidas. Šiuo klausimu EESRK pritaria Regionų komiteto pastabai, kad „vietos ir regionų valdžios institucijos neturi pakankamai priemonių nustatyti pagrįsto pelno atskaitos taškus“. Be papildomo paaiškinimo apie „pagrįstos pelno maržos“ sąvoką, Komisija galėtų pateikti papildomų gairių šiuo klausimu, kad padėtų valdžios institucijoms. EESRK pabrėžia, jog svarbu, kad vietos valdžios institucijos galėtų aiškiai ir lengvai suprasti ir taikyti atitinkamas taisykles. Nustatant, kas gali būti laikoma pagrįsta pelno marža, turėtų būti įvertintas konkretus įmonių, dalyvaujančių teikiant socialines ir sveikatos priežiūros paslaugas, indėlis siekiant bendrojo intereso. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Kaip pabrėžta Komisijos vertinime, padėtį dar labiau pablogina tai, kad kai kurios valstybės narės nurodė, jog „dėl sąvokos sudėtingumo jos neleidžia VESP teikėjams gauti pagrįsto pelno kaip kompensacijos dalies“. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EESRK mano, kad „pagrįstos pelno maržos“ apibrėžtyje reikėtų atskirti socialinės ekonomikos įmones, kurios privalo reinvestuoti gautą ekonominę maržą į savo teisės aktais nustatytą veiklą, taip sukurdamos teigiamą ekonominį poveikį, kuris turėtų būti skatinamas ir remiamas. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EESRK atkreipia dėmesį į poreikį atsižvelgti į naujausią Europos Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su sąvoka „ekonominė veikla“, siekiant ateityje pritaikyti 2012 m. VESP dokumentų rinkinio taisykles, pabrėždamas, kad konkreti veikla, susijusi su sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis, gali būti neekonominio pobūdžio. Tuo atveju, kai subjektas vienu metu vykdo ir ekonominę, ir neekonominę veiklą, atskira ir aiški apskaita yra labai naudinga priemonė skaidrumui užtikrinti ir kryžminiam subsidijavimui išvengti. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EESRK norėtų pakartoti, kad atskirose valstybėse narėse sveikatos priežiūros paslaugos ir beveik visos socialinės paslaugos organizuojamos regiono, apskrities ar net savivaldybių lygmeniu. Tai reiškia, kad naudotojų judumas tarp tam tikros šalies regionų ar apskričių yra labai nedidelis, o tai a fortiori paneigia tikėtiną poveikį valstybių narių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Savo vertinime Komisijos tarnybos pažymi, kad visoms socialinėms ir sveikatos priežiūros paslaugoms a priori sunku atmesti poveikį prekybai ir kad palyginti nedidelė pagalbos suma arba palyginti mažas pagalbą gaunančios įmonės dydis a priori nereiškia, kad poveikis valstybių narių tarpusavio prekybai negali būti daromas. Nors Komisijos pozicija yra suprantama ir atitinka ESTT praktiką, EESRK pažymi, kad konkurencija ir tarpvalstybinės investicijos galėtų būti užtikrintos leidžiant stabiliai finansuoti sveikatos priežiūros ir socialines paslaugas vietos lygmeniu ir tuo pat metu išlaikant nediskriminacines viešąsias paskatas subjektams, norintiems patekti į tam tikrą rinką iš kitos valstybės narės. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Daug suinteresuotųjų subjektų laikėsi nuomonės, kad 2012 m. dokumentų rinkinyje įtvirtintos sąvokos „rinkos nepakankamumas“ paaiškinimas bent iš dalies padėjo laikytis VESP taisyklių, taikomų sveikatos priežiūros ir socialinėms paslaugoms. Šiuo atžvilgiu EESRK norėtų atkreipti dėmesį į tai, kad rinkos nepakankamumas gali pasireikšti ne tik tada, kai rinkoje neteikiama tam tikra paslauga, bet ir ypač tada, kai rinka nesugeba užtikrinti tinkamos kokybės, galimybės visiems sąžiningai ir prieinama kaina gauti paslaugą, o tai turi neigiamų pasekmių socialinei sanglaudai ir lygioms galimybėms. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EESRK pritaria daugumos suinteresuotųjų subjektų, su kuriais konsultavosi Komisija, nuomonei, kad dabartinė Reglamente (ES) Nr. 360/2012 nustatyta 500 000 EUR viršutinė riba neatitinka dabartinių finansavimo poreikių, kurių reikia VESP teikti, nes de minimis viršutinė riba daugeliu atvejų yra lengvai pasiekiama, o vidutinė valstybės paramos suma nuo 2012 m. labai didėja. Ši riba turėtų būti dar labiau padidinta subjektams, kurie pagal savo įstatus ir įstatymus privalo reinvestuoti gautas pajamas į savo siekiamą socialinį tikslą, kaip yra socialinių įmonių atveju (6). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Šiuo klausimu EESRK pabrėžia COVID-19 pandemijos poveikį socialinėms ir sveikatos priežiūros paslaugoms, taip pat infliacijos, kuri per pastaruosius trejus metus labai išaugo, poveikį. Seka išvada, kad de minimis viršutinės ribos padidinimas, galbūt net daugiau nei neseniai pasiūlyta, ir Reglamento (ES) Nr. 1407/2013 pritaikymas būtų pateisinami atsižvelgiant į strateginį sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų vaidmenį visoje ES, todėl juos reikėtų rimtai apsvarstyti, nors Reglamente (ES) Nr. 1407/2013 nustatyta įprasta viršutinė riba galiojo ilgiau. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | EESRK pažymi, kad padidinus šiuo metu nustatytą 500 000 EUR de minimis ribą per trejus finansinius metus, būtų užtikrintas teisinis tikrumas ekonominės veiklos vykdytojams, taip pat vietos administracijoms ir valdžios institucijoms, norinčioms remti socialinę ir medicinos infrastruktūrą. Padėtis, susijusi su galimybėmis naudotis priežiūros paslaugomis, kelia nerimą daugelyje valstybių narių ir Komisija turi remti valstybių narių, norinčių investuoti į šį sektorių, pastangas. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Kaip nurodyta nuomonėje „Socialinės ekonomikos veiksmų planas“ (7), EESRK pabrėžia socialinės ekonomikos svarbą sveikatos priežiūros ir socialinėms paslaugoms, kurių teikimą reikėtų remti paaiškinant prieinamumo reikalavimus, susijusius su VESP sektoriumi, taip pat socialinės ekonomikos subjektams teikiamos valstybės pagalbos dydį. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad COVID-19 pandemijos ir Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą pasekmės 2012 m. VESP dokumentų rinkiniui Komisijos darbiniame dokumente nėra išsamiai išanalizuotos, tačiau prireikus į jas atsižvelgiama. Šiuo atžvilgiu verta pažymėti, kad tiek dėl COVID-19 pandemijos, tiek dėl invazijos į Ukrainą sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų vaidmuo tapo dar aktualesnis ir svarbesnis nei anksčiau (8) ir buvo neigiamai paveikta tokias paslaugas teikiančių dalyvių veikla ir funkcionavimas. Todėl teisinė sistema, kuria būtų galima užtikrinti stabilų, veiksmingą ir supaprastintą socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų viešąjį finansavimą, yra dar reikalingesnė. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Galiausiai EESRK pažymi, kad Europos Komisija neseniai pradėjo kurti lankstesnę ir veiksmingesnę žaliosios pertvarkos finansavimo teisinę sistemą, kad ES politika būtų tinkamai pritaikyta prie Jungtinių Amerikos Valstijų priimto Infliacijos mažinimo akto. Tarptautinis ES konkurencingumas neabejotinai yra geras akstinas pritaikyti dabartinę valstybės pagalbos teisinę sistemą. Be to, dabartinių sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų taisyklių pritaikymas ir tinkamas supaprastinimas būtų vienodai pagrįstas ir tikrai padėtų gerinti paslaugas žmonėms, be kita ko, atsižvelgiant į didėjančius pagalbos poreikius, nurodytus dokumentuose, susijusiuose su Europos priežiūros strategija, skirta priežiūros paslaugų teikėjams ir priežiūros paslaugų gavėjams (9). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Galiausiai EESRK dar kartą pabrėžia, kad ypač svarbu atidžiai stebėti valstybės pagalbos skyrimą sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityje, siekiant užkirsti kelią tokiuose svarbiuose sektoriuose veikiančių ekonominės veiklos vykdytojų pažeidimams ar piktnaudžiavimui. |
| --- | --- |

3.20.

Briuselis, 2023 m. balandžio 27 d.

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas

Oliver RÖPKE

---

(1)  OL C 429, 2020 12 11, p. 131.

1

(2)  2012 m. balandžio 25 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 360/2012 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai, skiriamai visuotinės ekonominės svarbos paslaugas teikiančioms įmonėms (OL L 114, 2012 4 26, p. 8).

2

(3)  2013 m. gruodžio 18 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1407/2013 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 ir 108 straipsnių taikymo de minimis pagalbai (OL L 352, 2013 12 24, p. 1).

3

de minimis

(4)  OL C 323, 2022 8 26, p. 8.

4

(5)  2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimas 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (OL L 7, 2012 1 11 p. 3).

5

(6)  OL C 429, 2020 12 11, p. 131.

6

(7)  OL C 323, 2022 8 26, p. 38.

7

(8)  Kaip pabrėžta Komisijos vertinime, pastaraisiais metais padidėjo valstybių narių išlaidos socialinėms ir sveikatos priežiūros paslaugoms.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=lt&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10382navItem-relatedDocuments

9

---