# Euroopa Liidu C 177/17.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 177 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik17. mai 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 177

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik17. mai 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–202312.–15. detsembri 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2022–202312.–15. detsembri 2022. aasta istungidVASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 13. detsember 2022 |
| 2023/C 177/01 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turulelaskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D084951/01 – 2022/2930(RSP)) | 2 |
| 2023/C 177/02 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega antakse liidu luba biotsiidipere CMIT/MIT SOLVENT BASED jaoks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012 (D084293/01 – 2022/2929(RSP)) | 9 |
| 2023/C 177/03 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon puuetega inimestele võrdsete õiguste tagamise kohta (2022/2026(INI)) | 13 |
| 2023/C 177/04 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon ELi maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni kohta – tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks (2021/2254(INI)) | 35 |
| 2023/C 177/05 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon pikamaa- ja piiriülese raudtee-reisijateveo edendamise tegevuskava kohta (2022/2022(INI)) | 48 |
| 2023/C 177/06 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon digilõhe ja digiüleminekust tingitud sotsiaalsete erinevuste kohta (2022/2810(RSP)) | 57 |
| | Kolmapäev, 14. detsember 2022 |
| 2023/C 177/07 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2021/2236(INI)) | 63 |
| 2023/C 177/08 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse väljavaadete kohta Iisraeli ja Palestiina jaoks (2022/2949(RSP)) | 73 |
| 2023/C 177/09 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava ja rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia rakendamise kohta (2022/2047(INI)) | 78 |
| | Neljapäev, 15. detsember 2022 |
| 2023/C 177/10 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon rahumeelsete meeleavalduste mahasurumise kohta Hiina valitsuse poolt kogu Hiina Rahvavabariigis (2022/2992(RSP)) | 95 |
| 2023/C 177/11 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon rahumeelsete meeleavalduste mahasurumise kohta sõjaväehunta poolt Tšaadis (2022/2993(RSP)) | 101 |
| 2023/C 177/12 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon Bahreini inimõiguste kaitsja Abdulhadi Al-Khawaja juhtumi kohta (2022/2994(RSP)) | 105 |
| 2023/C 177/13 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust (2022/3012(RSP)) | 109 |
| 2023/C 177/14 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon holodomorist 90 aasta möödumise ja massilise surnuks näljutamise genotsiidiks tunnistamise kohta (2022/3001(RSP)) | 112 |
| 2023/C 177/15 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 täiustamise ning vastupidava ja uutele ülesannetele kohandatud ELi eelarve kohta (2022/2046(INI)) | 115 |
| 2023/C 177/16 | Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2021. aasta arutelude tulemuste kohta (2022/2024(INI)) | 129 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. detsember 2022

2023/C 177/01

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turulelaskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

2

2023/C 177/02

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega antakse liidu luba biotsiidipere CMIT/MIT SOLVENT BASED jaoks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012 (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

9

2023/C 177/03

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon puuetega inimestele võrdsete õiguste tagamise kohta (2022/2026(INI))

13

2023/C 177/04

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon ELi maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni kohta – tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks (2021/2254(INI))

35

2023/C 177/05

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon pikamaa- ja piiriülese raudtee-reisijateveo edendamise tegevuskava kohta (2022/2022(INI))

48

2023/C 177/06

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon digilõhe ja digiüleminekust tingitud sotsiaalsete erinevuste kohta (2022/2810(RSP))

57

Kolmapäev, 14. detsember 2022

2023/C 177/07

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2021/2236(INI))

63

2023/C 177/08

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse väljavaadete kohta Iisraeli ja Palestiina jaoks (2022/2949(RSP))

73

2023/C 177/09

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava ja rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia rakendamise kohta (2022/2047(INI))

78

Neljapäev, 15. detsember 2022

2023/C 177/10

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon rahumeelsete meeleavalduste mahasurumise kohta Hiina valitsuse poolt kogu Hiina Rahvavabariigis (2022/2992(RSP))

95

2023/C 177/11

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon rahumeelsete meeleavalduste mahasurumise kohta sõjaväehunta poolt Tšaadis (2022/2993(RSP))

101

2023/C 177/12

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon Bahreini inimõiguste kaitsja Abdulhadi Al-Khawaja juhtumi kohta (2022/2994(RSP))

105

2023/C 177/13

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust (2022/3012(RSP))

109

2023/C 177/14

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon holodomorist 90 aasta möödumise ja massilise surnuks näljutamise genotsiidiks tunnistamise kohta (2022/3001(RSP))

112

2023/C 177/15

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 täiustamise ning vastupidava ja uutele ülesannetele kohandatud ELi eelarve kohta (2022/2046(INI))

115

2023/C 177/16

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2021. aasta arutelude tulemuste kohta (2022/2024(INI))

129

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 13. detsember 2022 |
| 2023/C 177/17 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidus asuvate õhusõidukikäitajate teavitamisega üleilmse turupõhise meetme raames kohaldatavatest kompenseerimisnõuetest (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 139 |
| 2023/C 177/18 | P9_TA(2022)0429Transport: nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 851/2006 kehtetuks tunnistamineEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, ja komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, ja komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed | 140 |
| 2023/C 177/19 | P9_TA(2022)0430Tsiviillennundus: nõukogu direktiivi 89/629/EMÜ kehtetuks tunnistamineEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/..., millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ | 141 |
| 2023/C 177/20 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 sellise teabe vahetamise osas, mida hoitakse elektroonilistes registrites ettevõtjate kohta, kes saadavad või võtavad vastu liikmesriikide vahel kaubanduslikel eesmärkidel liikuvat aktsiisikaupa (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS)) | 142 |
| 2023/C 177/21 | Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 93, 107 ja 108 kohaldamist raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi sektorile antava riigiabi teatavate liikide suhtes (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE)) | 143 |
| | Kolmapäev, 14. detsember 2022 |
| 2023/C 177/22 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+) (15727/2022 –C9-0424/2022 – 2022/0371(COD)) | 144 |
| 2023/C 177/23 | Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et anda abi Saksamaale, Belgiale, Madalmaadele, Austriale, Luksemburgile, Hispaaniale ja Kreekale seoses neis riikides 2021. aastal toimunud loodusõnnetustega (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD)) | 145 |
| 2023/C 177/24 | Euroopa Parlamendi 14. detsembril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti] | 148 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. detsember 2022

2023/C 177/17

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidus asuvate õhusõidukikäitajate teavitamisega üleilmse turupõhise meetme raames kohaldatavatest kompenseerimisnõuetest (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

139

2023/C 177/18

P9_TA(2022)0429Transport: nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 851/2006 kehtetuks tunnistamineEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, ja komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, ja komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed

140

2023/C 177/19

P9_TA(2022)0430Tsiviillennundus: nõukogu direktiivi 89/629/EMÜ kehtetuks tunnistamineEuroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/..., millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ

141

2023/C 177/20

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 sellise teabe vahetamise osas, mida hoitakse elektroonilistes registrites ettevõtjate kohta, kes saadavad või võtavad vastu liikmesriikide vahel kaubanduslikel eesmärkidel liikuvat aktsiisikaupa (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

142

2023/C 177/21

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 93, 107 ja 108 kohaldamist raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi sektorile antava riigiabi teatavate liikide suhtes (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

143

Kolmapäev, 14. detsember 2022

2023/C 177/22

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+) (15727/2022 –C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

144

2023/C 177/23

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et anda abi Saksamaale, Belgiale, Madalmaadele, Austriale, Luksemburgile, Hispaaniale ja Kreekale seoses neis riikides 2021. aastal toimunud loodusõnnetustega (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

145

2023/C 177/24

Euroopa Parlamendi 14. detsembril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

148

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

17.5.2023

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2022–2023

12.–15. detsembri 2022. aasta istungid

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. detsember 2022

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/2

---

P9_TA(2022)0433

Geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 (ACS-GMØØ6-4)

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turulelaskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

(2023/C 177/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turulelaskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D084951/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turulelaskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (D084951/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees 27. oktoobril 2022 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees 27. oktoobril 2022 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 4. mail 2022. aastal vastu võetud ja 20. juunil 2022. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 4. mail 2022. aastal vastu võetud ja 20. juunil 2022. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse geneetiliselt muundatud organismide (edaspidi „GMOd“) kasutamiseks lubade andmisele vastuväiteid (4),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et komisjoni rakendusotsusega 2012/81/EL (5) anti luba viia turule geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 (edaspidi „geneetiliselt muundatud sojauba“) sisaldavat, sellest koosnevat või sellest valmistatud toitu ja sööta; arvestades, et kõnealune luba hõlmas ka selliste muude toodete (v.a toit ja sööt) turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud sojauba või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud sojauba, kuid mida ei viljelda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni rakendusotsusega 2012/81/EL (5) anti luba viia turule geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 (edaspidi „geneetiliselt muundatud sojauba“) sisaldavat, sellest koosnevat või sellest valmistatud toitu ja sööta; arvestades, et kõnealune luba hõlmas ka selliste muude toodete (v.a toit ja sööt) turule laskmist, mis sisaldavad geneetiliselt muundatud sojauba või koosnevad sellest ja mida kasutatakse nagu muud sojauba, kuid mida ei viljelda;

| B. | arvestades, et 10. detsembril 2020 esitas Saksamaal asuv BASF SE komisjonile taotluse Ameerika Ühendriikides asuva äriühingu BASF Agricultural Solutions Seed US LLC nimel kõnealuse loa pikendamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 10. detsembril 2020 esitas Saksamaal asuv BASF SE komisjonile taotluse Ameerika Ühendriikides asuva äriühingu BASF Agricultural Solutions Seed US LLC nimel kõnealuse loa pikendamiseks;

| C. | arvestades, et 4. mail 2022 võttis EFSA geneetiliselt muundatud sojaoa loa pikendamise kohta vastu pooldava arvamuse, mis avaldati 20. juunil 2022; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 4. mail 2022 võttis EFSA geneetiliselt muundatud sojaoa loa pikendamise kohta vastu pooldava arvamuse, mis avaldati 20. juunil 2022;

| D. | arvestades, et geneetiliselt muundatud sojauba annab vastupidavuse glufosinaatammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et geneetiliselt muundatud sojauba annab vastupidavuse glufosinaatammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes;

Puuduv hinnang lisaherbitsiidi kohta

| E. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 503/2013 (6) nõutakse selle hindamist, kas eeldatavad põllumajandustavad mõjutavad uuritud näitajate tulemust; arvestades, et rakendusmääruse kohaselt on see eriti oluline herbitsiiditolerantsete taimede puhul; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 503/2013 (6) nõutakse selle hindamist, kas eeldatavad põllumajandustavad mõjutavad uuritud näitajate tulemust; arvestades, et rakendusmääruse kohaselt on see eriti oluline herbitsiiditolerantsete taimede puhul;

| F. | arvestades, et mitu uuringut näitab, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama lisaherbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (7); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et geneetiliselt muundatud sojauba puutub kokku nii suuremate kui ka korduvate glufosinaadi annustega, mistõttu võib saagis esineda nende ainete jääke ja nende lagunemisprodukte (metaboliite) suuremates kogustes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et mitu uuringut näitab, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete kultuuride kasvatamise tagajärjel hakatakse rohkem kasutama lisaherbitsiide, seda peamiselt herbitsiiditolerantse umbrohu tekke tõttu (7); arvestades, et sellest tulenevalt tuleb eeldada, et geneetiliselt muundatud sojauba puutub kokku nii suuremate kui ka korduvate glufosinaadi annustega, mistõttu võib saagis esineda nende ainete jääke ja nende lagunemisprodukte (metaboliite) suuremates kogustes;

| G. | arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (8) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (9); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et glufosinaat on klassifitseeritud kategooria 1B reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad selle suhtes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1107/2009 (8) sätestatud piirkriteeriumid; arvestades, et glufosinaat oli liidus kasutamiseks heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõppes 31. juulil 2018 (9);

| H. | arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede herbitsiidijääkide ja neis leitud metaboliitide hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu ei ole seda GMOde loamenetluse osana ette võetud; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim lisaherbitsiide lagundab, ja metaboliitide koostist ning seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et geneetiliselt muundatud taimede herbitsiidijääkide ja neis leitud metaboliitide hindamist ei loeta EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni pädevusse kuuluvaks ning seetõttu ei ole seda GMOde loamenetluse osana ette võetud; arvestades, et see põhjustab probleeme, sest asjaomaste geneetiliselt muundatud taimede puhul võib seda, kuidas taim lisaherbitsiide lagundab, ja metaboliitide koostist ning seega ka nende toksilisust mõjutada geneetiline muundamine ise;

Liikmesriikide märkused

| I. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le märkusi (10); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad asjaolu, et puudub teave keskkonnariski hindamise lõpuleviimiseks vajaliku toksikoloogilise hindamise ja fenotüübilise iseloomustuse jaoks, et toksikoloogilisel hindamisel on puudusi, näiteks seoses ebaselge herbitsiiditöötlusega ja teabe puudumisega võõra geneetilise materjaliga saastumise kohta, ning et geneetiliselt muundatud sojaoa seirearuannetes loa kehtivusajal on olulisi puudusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul EFSA-le märkusi (10); arvestades, et need kriitilised märkused hõlmavad asjaolu, et puudub teave keskkonnariski hindamise lõpuleviimiseks vajaliku toksikoloogilise hindamise ja fenotüübilise iseloomustuse jaoks, et toksikoloogilisel hindamisel on puudusi, näiteks seoses ebaselge herbitsiiditöötlusega ja teabe puudumisega võõra geneetilise materjaliga saastumise kohta, ning et geneetiliselt muundatud sojaoa seirearuannetes loa kehtivusajal on olulisi puudusi;

Liidu rahvusvaheliste kohustuste täitmine

| J. | arvestades, et õigusega toidule tegeleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) eriraportööri 2017. aasta aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (11); arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (12); arvestades, et geneetiliselt muundatud sojaoa impordi lubamine suurendaks nõudlust selle glufosinaadiga töödeldava põllukultuuri järele, suurendades seeläbi kolmandates riikides töötajate ja keskkonna kokkupuudet sellega; arvestades, et töötajate ja keskkonna suurema kokkupuute oht on herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul eriti murettekitav, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on seal suuremad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et õigusega toidule tegeleva Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) eriraportööri 2017. aasta aruandes leiti, et eelkõige arengumaades on ohtlikel pestitsiididel tervisele laastav mõju (11); arvestades, et ÜRO kestliku arengu eesmärgi 3.9 abil soovitakse 2030. aastaks oluliselt vähendada selliste surmade ja haiguste arvu, mille on põhjustanud ohtlikud kemikaalid ning õhu, vee ja pinnase reostus ja saastumine (12); arvestades, et geneetiliselt muundatud sojaoa impordi lubamine suurendaks nõudlust selle glufosinaadiga töödeldava põllukultuuri järele, suurendades seeläbi kolmandates riikides töötajate ja keskkonna kokkupuudet sellega; arvestades, et töötajate ja keskkonna suurema kokkupuute oht on herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride puhul eriti murettekitav, kuna kasutatavate herbitsiidide kogused on seal suuremad;

| K. | arvestades, et kuigi glufosinaadi kasutamine ei ole liidus lubatud alates 2018. aasta juuli lõpust, näitavad andmed, et alates 2020. aastast on seda eksporditud liidust Brasiiliasse, Argentinasse, Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse ja Jaapanisse (13), kellel kõigil on geneetiliselt muundatud sojaoa kasvatamiseks luba (14); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuigi glufosinaadi kasutamine ei ole liidus lubatud alates 2018. aasta juuli lõpust, näitavad andmed, et alates 2020. aastast on seda eksporditud liidust Brasiiliasse, Argentinasse, Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse ja Jaapanisse (13), kellel kõigil on geneetiliselt muundatud sojaoa kasvatamiseks luba (14);

| L. | arvestades, et üks elurikkuse vähenemise peapõhjuseid on raadamine; arvestades, et maakasutusest ja (peamiselt raadamisest tingitud) maakasutuse muutusest põhjustatud heitkogused on fossiilkütuste põletamise järel suuruselt teine kliimamuutuste põhjus (15); arvestades, et ÜRO kestliku arengu 15. eesmärk hõlmab eesmärki peatada raadamine aastaks 2020 (16); arvestades, et metsadel on palju eri funktsioone, mis toetavad enamiku ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üks elurikkuse vähenemise peapõhjuseid on raadamine; arvestades, et maakasutusest ja (peamiselt raadamisest tingitud) maakasutuse muutusest põhjustatud heitkogused on fossiilkütuste põletamise järel suuruselt teine kliimamuutuste põhjus (15); arvestades, et ÜRO kestliku arengu 15. eesmärk hõlmab eesmärki peatada raadamine aastaks 2020 (16); arvestades, et metsadel on palju eri funktsioone, mis toetavad enamiku ÜRO kestliku arengu eesmärkide saavutamist;

| M. | arvestades, et soja tootmine on üks Lõuna-Ameerikas Amazonase, Cerrado ja Gran Chaco piirkonnas toimuva raadamise peapõhjuseid; arvestades, et Brasiilias on 97 % ja Argentiinas 100 % kasvatatavast sojast geneetiliselt muundatud soja (17); arvestades, et valdavat osa geneetiliselt muundatud sojaoa kultuuridest, mida on lubatud Brasiilias ja Argentinas kasvatada, on lubatud ka liitu importida; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et soja tootmine on üks Lõuna-Ameerikas Amazonase, Cerrado ja Gran Chaco piirkonnas toimuva raadamise peapõhjuseid; arvestades, et Brasiilias on 97 % ja Argentiinas 100 % kasvatatavast sojast geneetiliselt muundatud soja (17); arvestades, et valdavat osa geneetiliselt muundatud sojaoa kultuuridest, mida on lubatud Brasiilias ja Argentinas kasvatada, on lubatud ka liitu importida;

| N. | arvestades, et liidul kui ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisel on kohustus tagada, et tema jurisdiktsioonis toimuv tegevus ei kahjustaks teiste riikide keskkonda (18); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et liidul kui ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisel on kohustus tagada, et tema jurisdiktsioonis toimuv tegevus ei kahjustaks teiste riikide keskkonda (18);

| O. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ja sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et sellised õigusaktide asjakohaseid sätted peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 on sätestatud, et geneetiliselt muundatud toit ja sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; arvestades, et sellised õigusaktide asjakohaseid sätted peaksid hõlmama liidu kohustusi, mis tulenevad ÜRO kestliku arengu eesmärkidest, Pariisi kliimakokkuleppest ja ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist;

Ebademokraatlik otsustamine

| P. | arvestades, et alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees 27. oktoobril 2022. aastal toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab seda, et loa andmise ettepanek ei saanud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees 27. oktoobril 2022. aastal toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud, mis tähendab seda, et loa andmise ettepanek ei saanud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust;

| Q. | arvestades, et komisjon tunnistab, et asjaolu, et komisjon võtab GMOdele loa andmise otsused jätkuvalt vastu ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, on problemaatiline ning tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid on geneetiliselt muundatud toidule ja söödale lubade andmise otsustamisel muutunud normiks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjon tunnistab, et asjaolu, et komisjon võtab GMOdele loa andmise otsused jätkuvalt vastu ilma liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamuseta, on problemaatiline ning tootelubade puhul üldiselt väga suur erand, kuid on geneetiliselt muundatud toidule ja söödale lubade andmise otsustamisel muutunud normiks;

| R. | arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et üheksandal ametiajal on Euroopa Parlament väljendanud GMOde turule laskmisele vastuseisu juba 29 korral; arvestades, et ühelegi asjaomasele GMO-le loa andmiseks ei saadud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust; arvestades, et põhjused, miks liikmesriigid lubade andmist ei toeta, on muu hulgas ettevaatuspõhimõtte mittejärgimine loamenetluses ja riskihindamisega seotud teaduslikud kahtlused; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles väljendatakse vastuseisu toiduks ja söödaks mõeldud GMOde turule laskmisele (33 resolutsiooni) ning GMOde kasvatamisele liidus (kolm resolutsiooni); arvestades, et üheksandal ametiajal on Euroopa Parlament väljendanud GMOde turule laskmisele vastuseisu juba 29 korral; arvestades, et ühelegi asjaomasele GMO-le loa andmiseks ei saadud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust; arvestades, et põhjused, miks liikmesriigid lubade andmist ei toeta, on muu hulgas ettevaatuspõhimõtte mittejärgimine loamenetluses ja riskihindamisega seotud teaduslikud kahtlused;

| S. | arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja Euroopa Parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski GMOdele lubade andmist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kuigi komisjon ise tunnistab puudujääke demokraatlikus protsessis, liikmesriikide toetuse puudumist ja Euroopa Parlamendi vastuväiteid, jätkab ta siiski GMOdele lubade andmist;

| T. | arvestades, et selleks, et komisjon saaks keelduda GMOdele loa andmisest, kui apellatsioonikomitees ei ole saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust, ei ole vaja õigusakte muuta (19); |
| --- | --- |

T.

arvestades, et selleks, et komisjon saaks keelduda GMOdele loa andmisest, kui apellatsioonikomitees ei ole saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust, ei ole vaja õigusakte muuta (19);

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ei ole kooskõlas liidu õigusega, kuna see ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (20) sätestatud üldpõhimõtete kohaselt on luua alus inimeste elu ja tervise, loomade tervise ja heaolu ning keskkonna ja tarbijate huvide kaitse kõrge taseme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega ning tagada samal ajal ka siseturu tõhus toimimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta ja esitada parlamendikomisjonile uue eelnõu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab veel kord tungivalt, et komisjon võtaks arvesse liidu kohustusi, mis tulenevad sellistest rahvusvahelistest kokkulepetest nagu Pariisi kliimakokkulepe, ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsioon ja ÜRO kestliku arengu eesmärgid; kordab oma nõudmist lisada rakendusaktide eelnõudele seletuskiri, milles selgitatakse, kuidas need järgivad kahju mittetekitamise põhimõtet (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon tunnistas lõpuks oma 11. septembri 2020. aasta kirjas parlamendiliikmetele, et GMOde lubamise otsuste tegemisel on vaja arvesse võtta kestlikkust (22); väljendab siiski sügavat pettumust selle pärast, et komisjon on sellest ajast saadik jätkuvalt andnud lube GMOde liitu importimiseks, hoolimata Euroopa Parlamendi jätkuvast vastuseisust ja sellest, et enamik liikmesriike hääletab selle vastu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni üles mitte andma luba herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride impordiks, kuna see tähendab lisaherbitsiidide suuremat kasutamist ning sellega kaasnevad riskid elurikkusele, toiduohutusele ja töötajate tervisele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ootab, et komisjon täidaks parlamendi praeguse koosseisu ametiajal võimalikult kiiresti ja õigeaegselt oma kohustuse (23) esitada ettepanek tagamaks, et liidus keelatud ohtlikke kemikaale ei toodeta ekspordiks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni üles peatama viivitamata Brasiilias ja Argentinas kasvatatud geneetiliselt muundatud sojaubade impordi, kasutades vajaduse korral määruse (EÜ) nr 178/2002 artiklit 53, kuni on kehtestatud mõjusad õiguslikult siduvad mehhanismid, millega välditakse raadamise ja sellega seotud inimõiguste rikkumistega seotud toodete liidu turule laskmist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toonitab, et muudatusettepanekutes ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011 (24), ja mille Euroopa Parlament võttis vastu 17. detsembril 2020 nõukoguga peetavate läbirääkimiste alusena, märgitakse, et komisjon ei tohi anda GMOdele luba, kui liikmesriikide kvalifitseeritud enamus ei ole selle poolt; nõuab, et komisjon järgiks seda seisukohta, ning kutsub nõukogu üles jätkama oma tööd ja võtma selle ettepaneku suhtes kiiremas korras vastu üldise lähenemisviisi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EFSA geneetiliselt muundatud organismide komisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 hindamist loa pikendamiseks määruse (EÜ) nr 1829/2003 alusel (taotlus EFSA-GMO-RX-020), EFSA Journal 2019;2022,20(6):7340, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2022.7340

(4)  Euroopa Parlament võttis kaheksandal ametiajal vastu 36 resolutsiooni, milles esitatakse GMOde lubamisele vastuväiteid. Lisaks sellele on parlament üheksandal ametiajal vastu võtnud järgmised resolutsioonid:

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 11). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 11).

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 15). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 15).

| — | Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 20). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 10. oktoobri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS-40278-9 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 202, 28.5.2021, lk 20).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 2). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 2).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 7). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 89788 (MON-89788-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 7).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 12). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alakombinatsioone MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ning NK603 × DAS-40278-9 sisaldavaid, nendest koosnevaid või nendest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 12).

| — | Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 18). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. novembri 2019. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm, neli või viis Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 208, 1.6.2021, lk 18).

| — | Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 323, 11.8.2021, lk 7). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 14. mai 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 323, 11.8.2021, lk 7).

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 2). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni rakendusotsus (EL) 2018/1111, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 2).

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 8). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 8).

| — | Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 15). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. novembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks, kolm või neli MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 415, 13.10.2021, lk 15).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 36). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 36).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 43). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid ja geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 ühekordset transformatsiooni, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 43).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 49). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 49).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 56). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 56).

| — | Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 63). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2020. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 445, 29.10.2021, lk 63).

| — | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 474, 24.11.2021, lk 66). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 × T304-40 × GHB119 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 474, 24.11.2021, lk 66).

| — | Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 474, 24.11.2021, lk 74). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 474, 24.11.2021, lk 74).

| — | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-81419-2 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 45). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-81419-2 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 45).

| — | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-81419-2 × DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 52). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-81419-2 × DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 52).

| — | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ning geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, MIR162, MON810 ja NK603 transformatsioonidest, sisaldavaid, neist koosnevaid või valmistatud tooteid (ELT C 99, 1.3.2022, lk 59). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ning geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm 1507, MIR162, MON810 ja NK603 transformatsioonidest, sisaldavaid, neist koosnevaid või valmistatud tooteid (ELT C 99, 1.3.2022, lk 59).

| — | Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 66). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 7. juuli 2021. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 99, 1.3.2022, lk 66).

| — | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba GMB151 (BCS-GM151-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 342, 6.9.2022, lk 22). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba GMB151 (BCS-GM151-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 342, 6.9.2022, lk 22).

| — | Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 342, 6.9.2022, lk 29). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 15. veebruari 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa kehtivust vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 342, 6.9.2022, lk 29).

| — | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB811 (BCS-GH811-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 347, 9.9.2022, lk 48). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB811 (BCS-GH811-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 347, 9.9.2022, lk 48).

| — | Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud rapsi 73496 (DP-Ø73496-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 347, 9.9.2022, lk 55). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud rapsi 73496 (DP-Ø73496-4) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 347, 9.9.2022, lk 55).

| — | Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 434, 15.11.2022, lk 42). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 6. aprilli 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87769 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT C 434, 15.11.2022, lk 42).

| — | Euroopa Parlamendi 23. juuni 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ning geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 transformatsioonidest, sisaldavaid, neist koosnevaid või valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0257). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 23. juuni 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ning geneetiliselt muundatud maisi, milles on kombineeritud kaks või kolm DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 transformatsioonidest, sisaldavaid, neist koosnevaid või valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0257).

| — | Euroopa Parlamendi 23. juuni 2022. aasta resolutsioon komisjoni 19. mai 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/797 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja selle alamkombinatsiooni T25 × DAS-40278-9 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0258). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi 23. juuni 2022. aasta resolutsioon komisjoni 19. mai 2022. aasta rakendusotsuse (EL) 2022/797 kohta, millega lubatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja selle alamkombinatsiooni T25 × DAS-40278-9 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0258).

(5)  Komisjoni 10. veebruari 2012. aasta rakendusotsus 2012/81/EL, millega lubatakse viia turule geneetiliselt muundatud sojauba A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 40, 14.2.2012, lk 10).

(6)  Komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 157, 8.6.2013, lk 1).

(7)  Vt näiteks S. Bonny artiklit „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact“ (Geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed kultuurid, umbrohi ja herbitsiidid: ülevaade ja mõju), Environmental Management, jaanuar 2016, 57(1), lk 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ning C.M. Benbrooki artiklit „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“ (Geneetiliselt muundatud põllukultuuride mõju pestitsiidide kasutamisele USAs – esimesed kuusteist aastat), Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, köide 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/start/screen/active-substances

(10)  Liikmesriikide märkused, kättesaadavad EFSA portaalis OpenEFSA: https://open.efsa.europa.eu/

(11)  https://www.ohchr.org/en/calls-for-input/report-pesticides-and-human-rights

(12)  https://indicators.report/targets/3-9/

(13)  „Glufosinaadi“ otsimisel leitud teave: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/pic/export-notifications?p_p_id=exportnotifications_WAR_echapicportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_summaryDetails=summaryTab&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_viewTab=searchTab

(14)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=166

(15)  Komisjoni 23. juuli 2019. aasta teatis „Ulatuslikumad ELi meetmed maailma metsade kaitseks ja taastamiseks“ (COM(2019)0352), lk 1.

(16)  Vt eesmärki 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(17)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, ‘Global status of Commercialized Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years’, ISAAA Brief No. 53 (2017), lk 16 ja lk 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf.

(18)  Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, artikkel 3: https://www.cbd.int/convention/articles/?a=cbd-03

(19)  Määruse (EL) nr 182/2011 (artikli 6 lõike 3) kohaselt võib komisjon loa anda, kuid ei pea seda tegema, kui apellatsioonikomitees ei ole selle toetuseks saavutatud liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamust.

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

(21)  Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioon Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (ELT C 270, 7.7.2021, lk 2), punkt 102.

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf.

(23)  Nagu on kirjeldatud komisjoni 14. oktoobri 2020. aasta teatise „Kestlikkust toetav kemikaalistrateegia“ (COM(2020)0667, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=COM%3A2020%3A667%3AFIN#document2 lisas.

(24)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 257.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/9

---

P9_TA(2022)0434

Biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega antakse liidu luba biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012 (D084293/01 – 2022/2929(RSP))

(2023/C 177/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega antakse liidu luba biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012 (D084293/01, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega antakse liidu luba biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 528/2012 (D084293/01,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (1), eriti selle artikli 44 lõike 5 esimest lõiku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2012. aasta määrust (EL) nr 528/2012, milles käsitletakse biotsiidide turul kättesaadavaks tegemist ja kasutamist (1), eriti selle artikli 44 lõike 5 esimest lõiku,

| — | võttes arvesse alalise biotsiidikomitee 26. septembri 2022. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse alalise biotsiidikomitee 26. septembri 2022. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta määrust (EL) 2019/1021 püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (3) artiklit 11,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 112 lõikeid 2 ja 3,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| A. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus on sätestatud, et ettevõtjale Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. antakse liidu luba numbriga EU-0023657-0000 määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 6 kuuluva biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks eesmärgiga säilitada veevaba toornaftat ja rafineeritud tooteid (destillaadi kesk- ja kergfraktsioonist saadud kütused); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus on sätestatud, et ettevõtjale Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. antakse liidu luba numbriga EU-0023657-0000 määruse (EL) nr 528/2012 V lisas kirjeldatud tooteliiki 6 kuuluva biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete turul kättesaadavaks tegemiseks ja kasutamiseks eesmärgiga säilitada veevaba toornaftat ja rafineeritud tooteid (destillaadi kesk- ja kergfraktsioonist saadud kütused);

| B. | arvestades, et komisjon on võtnud endale nullsaaste eesmärgi mürgivaba keskkonna saavutamiseks, et aidata kodanikke ja keskkonda ohtlike kemikaalide eest paremini kaitsta ning ergutada innovatsiooni ohutute ja kestlike alternatiivide väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et komisjon on võtnud endale nullsaaste eesmärgi mürgivaba keskkonna saavutamiseks, et aidata kodanikke ja keskkonda ohtlike kemikaalide eest paremini kaitsta ning ergutada innovatsiooni ohutute ja kestlike alternatiivide väljatöötamiseks;

| C. | arvestades, et püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (4) (edaspidi „Stockholmi konventsioon“) ja 1998. aasta protokolli püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (5) eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest; arvestades, et sellest konventsioonist ja protokollist tuleneva liidu kohustuse täitmiseks võeti vastu määrus (EL) 2019/1021; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsiooni (4) (edaspidi „Stockholmi konventsioon“) ja 1998. aasta protokolli püsivate orgaaniliste saasteainete kohta (5) eesmärk on kaitsta inimeste tervist ja keskkonda püsivate orgaaniliste saasteainete eest; arvestades, et sellest konventsioonist ja protokollist tuleneva liidu kohustuse täitmiseks võeti vastu määrus (EL) 2019/1021;

| D. | arvestades, et Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) biotsiidikomitee 5. märtsi 2020. aasta arvamus (6) kajastas ka vähemuse seisukohta, mida avaldas Saksamaa ja mille kohaselt on biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete kasutamine kütusesäilitusainena vastuolus selle liikmesriigi siseriiklike õigusnormidega (heitekontrolli käsitleva 10. föderaalmääruse paragrahvi 2 lõiked 1 ja 2), millega on keelatud kasutada mootoriga maanteesõidukite kütuseid, mis sisaldavad kloori- või broomiühendeid, ning millega on keelatud lasta turule kloori või broomi sisaldavaid lisandeid, kuna kõnealused ühendid põhjustavad kütuse põletamisel dioksiinide teket; arvestades, et eelkõige sisaldab see biotsiidipere halogeenitud orgaanilisi ühendeid (CMIT-MIT), mis võivad põhjustada kütuse põletamisel dioksiinide teket; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) biotsiidikomitee 5. märtsi 2020. aasta arvamus (6) kajastas ka vähemuse seisukohta, mida avaldas Saksamaa ja mille kohaselt on biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete kasutamine kütusesäilitusainena vastuolus selle liikmesriigi siseriiklike õigusnormidega (heitekontrolli käsitleva 10. föderaalmääruse paragrahvi 2 lõiked 1 ja 2), millega on keelatud kasutada mootoriga maanteesõidukite kütuseid, mis sisaldavad kloori- või broomiühendeid, ning millega on keelatud lasta turule kloori või broomi sisaldavaid lisandeid, kuna kõnealused ühendid põhjustavad kütuse põletamisel dioksiinide teket; arvestades, et eelkõige sisaldab see biotsiidipere halogeenitud orgaanilisi ühendeid (CMIT-MIT), mis võivad põhjustada kütuse põletamisel dioksiinide teket;

| E. | arvestades, et dioksiinid ja furaanid (PCDD/PCDF) kuuluvad Stockholmi konventsiooniga hõlmatud püsivate orgaaniliste saasteainete kategooriasse ning nad sisalduvad määruse (EL) 2019/1021 III lisas esitatud heitkoguste vähendamise sätetega hõlmatud ainete loetelus; arvestades, et inimeste kokkupuudet dioksiinide ja dioksiinilaadsete ainetega on seostatud mitmesuguste toksiliste toimetega, sealhulgas kantserogeensus, kloorakne, toime reproduktiivsusele, arengule ja närvisüsteemi arengule, immuuntoksilisus ning toime kilpnäärmehormoonidele, maksale ja hammaste arengule (7); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et dioksiinid ja furaanid (PCDD/PCDF) kuuluvad Stockholmi konventsiooniga hõlmatud püsivate orgaaniliste saasteainete kategooriasse ning nad sisalduvad määruse (EL) 2019/1021 III lisas esitatud heitkoguste vähendamise sätetega hõlmatud ainete loetelus; arvestades, et inimeste kokkupuudet dioksiinide ja dioksiinilaadsete ainetega on seostatud mitmesuguste toksiliste toimetega, sealhulgas kantserogeensus, kloorakne, toime reproduktiivsusele, arengule ja närvisüsteemi arengule, immuuntoksilisus ning toime kilpnäärmehormoonidele, maksale ja hammaste arengule (7);

| F. | arvestades, et 2019. aasta jaanuaris avaldas liit oma kolmanda rakenduskava püsivate orgaaniliste saasteainetega tegelemiseks (8); arvestades, et selle rakenduskava kohaselt „[tuleb] C lisas loetletud juhuslikult toodetud kõrvalsaaduste (dioksiinid, furaanid, PCBd, PeCB, HCB ja alates 2016. aasta detsembrist PCNid) keskkonda sattumist pidevalt minimeerida ja lõppeesmärgiks peaks võimaluse korral olema nende täielik kõrvaldamine“; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2019. aasta jaanuaris avaldas liit oma kolmanda rakenduskava püsivate orgaaniliste saasteainetega tegelemiseks (8); arvestades, et selle rakenduskava kohaselt „[tuleb] C lisas loetletud juhuslikult toodetud kõrvalsaaduste (dioksiinid, furaanid, PCBd, PeCB, HCB ja alates 2016. aasta detsembrist PCNid) keskkonda sattumist pidevalt minimeerida ja lõppeesmärgiks peaks võimaluse korral olema nende täielik kõrvaldamine“;

| G. | arvestades, et komisjon otsustas tegeleda dioksiinide tekke mureküsimustega, taotledes määruse (EL) nr 528/2012 artikli 75 lõike 1 teise lõigu punkti g alusel ECHA arvamust, et hinnata maantee- ja veetranspordis kasutatavates kütustes biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete kasutamise tõttu tekkivate dioksiinide kogust ja selle üldist panust dioksiiniheitesse, ning välja selgitada selle biotsiidipere toodete kasutamisest tuleneval keskkonna kaudu toimuval dioksiinidega kokkupuutel keskkonnale ja inimeste tervisele avalduvate riskide määr, et teha kindlaks, kas riske saab pidada vastuvõetavaks või mitte; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon otsustas tegeleda dioksiinide tekke mureküsimustega, taotledes määruse (EL) nr 528/2012 artikli 75 lõike 1 teise lõigu punkti g alusel ECHA arvamust, et hinnata maantee- ja veetranspordis kasutatavates kütustes biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete kasutamise tõttu tekkivate dioksiinide kogust ja selle üldist panust dioksiiniheitesse, ning välja selgitada selle biotsiidipere toodete kasutamisest tuleneval keskkonna kaudu toimuval dioksiinidega kokkupuutel keskkonnale ja inimeste tervisele avalduvate riskide määr, et teha kindlaks, kas riske saab pidada vastuvõetavaks või mitte;

| H. | arvestades, et oma volituses, millega taotletakse ECHA arvamust, rõhutab komisjon vajadust välja selgitada, kas sellele biotsiidiperele loa andmine oleks kooskõlas määruses (EL) 2019/1021 sätestatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et oma volituses, millega taotletakse ECHA arvamust, rõhutab komisjon vajadust välja selgitada, kas sellele biotsiidiperele loa andmine oleks kooskõlas määruses (EL) 2019/1021 sätestatud eesmärkidega;

| I. | arvestades, et artikli 75 lõike 1 teise lõigu punkti g alusel esitatud taotluse kohaselt 5. juuli 2021. aastal esitatud arvamuses (9) jõudis ECHA järeldusele, et tuginedes praegustele teadmistele C(M)IT/MIT kasutamise kohta nafta ja kütuste säilitusainena, ei ole võimalik teha järeldusi selle kohta, kui suur on C(M)IT/MITi kütustes kasutamisest tulenev võimalik panus dioksiiniheitesse ja dioksiinidega kokkupuutesse ning millised on selliste kütustele lisatavate klooriühendite nagu C(M)IT/MIT kasutamisega seonduvad riskid inimeste tervisele ja keskkonnale; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et artikli 75 lõike 1 teise lõigu punkti g alusel esitatud taotluse kohaselt 5. juuli 2021. aastal esitatud arvamuses (9) jõudis ECHA järeldusele, et tuginedes praegustele teadmistele C(M)IT/MIT kasutamise kohta nafta ja kütuste säilitusainena, ei ole võimalik teha järeldusi selle kohta, kui suur on C(M)IT/MITi kütustes kasutamisest tulenev võimalik panus dioksiiniheitesse ja dioksiinidega kokkupuutesse ning millised on selliste kütustele lisatavate klooriühendite nagu C(M)IT/MIT kasutamisega seonduvad riskid inimeste tervisele ja keskkonnale;

| J. | arvestades, et hoolimata ECHA järeldusest on komisjon seisukohal, et biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks liidu loa andmisest keeldumine ei tooks kaasa dioksiiniheite olulist vähenemist võrreldes loa andmisega, ning seetõttu oleks loa andmine kooskõlas Stockholmi konventsioonist ja määrusest (EL) 2019/1021 tulenevate liidu kohustustega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hoolimata ECHA järeldusest on komisjon seisukohal, et biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks liidu loa andmisest keeldumine ei tooks kaasa dioksiiniheite olulist vähenemist võrreldes loa andmisega, ning seetõttu oleks loa andmine kooskõlas Stockholmi konventsioonist ja määrusest (EL) 2019/1021 tulenevate liidu kohustustega;

| K. | arvestades, et komisjon põhjendab seda nii, et tulenevalt Euroopa roheleppes (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (11) seatud eesmärgist saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, peaks järgmistel aastakümnetel märkimisväärselt vähenema kütuse üldkogus, mida võidakse biotsiidiperega töödelda ja mootorites või küttesüsteemides põletada, ning sellest tulenevalt väheneb vastavalt ka biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ kasutamisega seotud võimalik dioksiinide teke; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et komisjon põhjendab seda nii, et tulenevalt Euroopa roheleppes (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/1119 (11) seatud eesmärgist saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus, peaks järgmistel aastakümnetel märkimisväärselt vähenema kütuse üldkogus, mida võidakse biotsiidiperega töödelda ja mootorites või küttesüsteemides põletada, ning sellest tulenevalt väheneb vastavalt ka biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ kasutamisega seotud võimalik dioksiinide teke;

| L. | arvestades, et ECHA väidab oma 5. juuli 2021. aasta arvamuses, et kirjalike allikate kohaselt pole kahtlust, et kloori sisaldava kütusega töötavad mootorsõidukid on dioksiinide ja furaanide heite allikad, ning et vastupidiselt komisjoni põhjenduses K esitatud arutluskäigule on tõenäoline, et mittetööstuslike hajureostusallikate, sealhulgas transpordi suhteline osakaal dioksiini- ja furaaniheites suureneb, isegi kui see jääb praeguste domineerivate allikatega võrreldes väikeseks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ECHA väidab oma 5. juuli 2021. aasta arvamuses, et kirjalike allikate kohaselt pole kahtlust, et kloori sisaldava kütusega töötavad mootorsõidukid on dioksiinide ja furaanide heite allikad, ning et vastupidiselt komisjoni põhjenduses K esitatud arutluskäigule on tõenäoline, et mittetööstuslike hajureostusallikate, sealhulgas transpordi suhteline osakaal dioksiini- ja furaaniheites suureneb, isegi kui see jääb praeguste domineerivate allikatega võrreldes väikeseks;

| M. | arvestades, et ECHA märgib oma 5. juuli 2021. aasta arvamuses ka, et kuigi liiklusest tulenevad heited on praeguste domineerivate allikatega võrreldes väikesed, tuleks märkida, et nende suhteline tähtsus inimeste suhtelise kokkupuute seisukohast võib olla suurem heidete ruumilise jaotuse tõttu tihedalt asustatud linnapiirkondades, inimpopulatsiooni ja elukeskkonna lähedal ning seetõttu, et heide lahjeneb vähem; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ECHA märgib oma 5. juuli 2021. aasta arvamuses ka, et kuigi liiklusest tulenevad heited on praeguste domineerivate allikatega võrreldes väikesed, tuleks märkida, et nende suhteline tähtsus inimeste suhtelise kokkupuute seisukohast võib olla suurem heidete ruumilise jaotuse tõttu tihedalt asustatud linnapiirkondades, inimpopulatsiooni ja elukeskkonna lähedal ning seetõttu, et heide lahjeneb vähem;

| N. | arvestades, et teaduslik ebakindlus selle suhtes, milline on biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete kasutamisest tuleneval keskkonna kaudu toimuval dioksiinidega kokkupuutel inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate riskide määr, ei võimalda teha järeldust selle kohta, kas biotsiidipere jaoks loa andmine oleks kooskõlas Stockholmi konventsiooniga ja määrusega (EL) 2019/1021; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et teaduslik ebakindlus selle suhtes, milline on biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete kasutamisest tuleneval keskkonna kaudu toimuval dioksiinidega kokkupuutel inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate riskide määr, ei võimalda teha järeldust selle kohta, kas biotsiidipere jaoks loa andmine oleks kooskõlas Stockholmi konventsiooniga ja määrusega (EL) 2019/1021;

| O. | arvestades, et Taani ja Belgia esitasid kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 5 teise lõiguga komisjonile taotluse kõnealuse määruse artikli 37 lõike 1 punktides a ja c sätestatud põhjustel mitte kohaldada biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks antud liidu luba nende liikmesriikide territooriumil, kuna selliste halogeenitud orgaaniliste ühendite nagu C(M)IT/MIT esinemine kütuses võib kütuse põletamisel põhjustada dioksiinide teket; arvestades, et Saksamaa esitas sama sätte kohaselt komisjonile taotluse kohandada loa tingimusi tema territooriumil lähtuvalt samadest põhjustest, et mitte lubada kõnealuste toodete kasutamist selliste kütuste säilitamiseks, mis on ette nähtud mujal kui raudteetranspordis kasutatavate mootoriga maanteesõidukite jaoks, välja arvatud teadus- ja arendustegevuse ning analüüsi eesmärgil kasutamise korral; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Taani ja Belgia esitasid kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 5 teise lõiguga komisjonile taotluse kõnealuse määruse artikli 37 lõike 1 punktides a ja c sätestatud põhjustel mitte kohaldada biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks antud liidu luba nende liikmesriikide territooriumil, kuna selliste halogeenitud orgaaniliste ühendite nagu C(M)IT/MIT esinemine kütuses võib kütuse põletamisel põhjustada dioksiinide teket; arvestades, et Saksamaa esitas sama sätte kohaselt komisjonile taotluse kohandada loa tingimusi tema territooriumil lähtuvalt samadest põhjustest, et mitte lubada kõnealuste toodete kasutamist selliste kütuste säilitamiseks, mis on ette nähtud mujal kui raudteetranspordis kasutatavate mootoriga maanteesõidukite jaoks, välja arvatud teadus- ja arendustegevuse ning analüüsi eesmärgil kasutamise korral;

| P. | arvestades, et komisjon on seisukohal, et Taani, Belgia ja Saksamaa taotlused „on keskkonnakaitse ning inimeste tervise ja elu kaitse seisukohast põhjendatud vastavalt (...) määruse [(EL) nr 528/2012] artikli 37 lõike 1 punktidele a ja c, kuna selliste halogeenitud orgaaniliste ühendite nagu C(M)IT/MIT esinemine kütuses võib kütuse põletamisel põhjustada dioksiinide teket“; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et komisjon on seisukohal, et Taani, Belgia ja Saksamaa taotlused „on keskkonnakaitse ning inimeste tervise ja elu kaitse seisukohast põhjendatud vastavalt (...) määruse [(EL) nr 528/2012] artikli 37 lõike 1 punktidele a ja c, kuna selliste halogeenitud orgaaniliste ühendite nagu C(M)IT/MIT esinemine kütuses võib kütuse põletamisel põhjustada dioksiinide teket“;

| Q. | arvestades, et komisjoni otsus anda luba biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks, olles seisukohal, et see luba on kooskõlas Stockholmi konventsiooni ja määruse (EL) 2019/1021 eesmärkidega, nagu on väidetud komisjoni rakendusmääruse eelnõu põhjenduses 9, on ilmses vastuolus komisjoni rakendusmääruse eelnõu põhjendustes 10–14 esitatud seisukohaga, et teatavates liikmesriikides ei tohiks seda luba kohaldada või selle tingimusi tuleks kohandada kõnealuste toodete võimaliku negatiivse mõju tõttu inimeste tervisele ja keskkonnale, mis tuleneb dioksiini tekkest; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjoni otsus anda luba biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks, olles seisukohal, et see luba on kooskõlas Stockholmi konventsiooni ja määruse (EL) 2019/1021 eesmärkidega, nagu on väidetud komisjoni rakendusmääruse eelnõu põhjenduses 9, on ilmses vastuolus komisjoni rakendusmääruse eelnõu põhjendustes 10–14 esitatud seisukohaga, et teatavates liikmesriikides ei tohiks seda luba kohaldada või selle tingimusi tuleks kohandada kõnealuste toodete võimaliku negatiivse mõju tõttu inimeste tervisele ja keskkonnale, mis tuleneb dioksiini tekkest;

| R. | arvestades, et Taani, Belgia ja Saksamaa poolt kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 5 teise lõiguga esitatud taotlustes biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks antud liidu luba nende territooriumidel vastavalt mitte kohaldada või loa tingimusi kohandada esitati ka põhjendus, et kütuse säilitamiseks on olemas halogeenitud ühenditeta alternatiivid (12); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Taani, Belgia ja Saksamaa poolt kooskõlas määruse (EL) nr 528/2012 artikli 44 lõike 5 teise lõiguga esitatud taotlustes biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks antud liidu luba nende territooriumidel vastavalt mitte kohaldada või loa tingimusi kohandada esitati ka põhjendus, et kütuse säilitamiseks on olemas halogeenitud ühenditeta alternatiivid (12);

| S. | arvestades, et Stockholmi konventsiooni artikli 5 punktis c on sätestatud, et selleks, et vähendada iga C lisas loetletud kemikaali inimtekkelistest allikatest pärineva heite koguhulka eesmärgiga seda pidevalt minimeerida ja võimaluse korral see lõplikult kõrvaldada, võtab iga konventsiooniosaline vähemalt järgmisi meetmeid: kui see on asjakohane, nõuab asendus- või muudetud materjalide, toodete ja protsesside kasutuselevõttu, et vältida viidatud lisas loetletud kemikaalide moodustumist ja heidet; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Stockholmi konventsiooni artikli 5 punktis c on sätestatud, et selleks, et vähendada iga C lisas loetletud kemikaali inimtekkelistest allikatest pärineva heite koguhulka eesmärgiga seda pidevalt minimeerida ja võimaluse korral see lõplikult kõrvaldada, võtab iga konventsiooniosaline vähemalt järgmisi meetmeid: kui see on asjakohane, nõuab asendus- või muudetud materjalide, toodete ja protsesside kasutuselevõttu, et vältida viidatud lisas loetletud kemikaalide moodustumist ja heidet;

| T. | arvestades, et määruse (EL) 2019/1021 artikli 6 lõikega 2 kohustatakse liikmesriike nägema ette meetmed selle määruse „III lisas loetletud ainete summaarsete heitkoguste kindlakstegemiseks, iseloomustamiseks ja minimeerimiseks ning võimaluse korral nende keskkonda sattumise võimalikult varajaseks lõpetamiseks“ ning kui seda peetakse asjakohaseks, siis nõudma „asendus- või muudetud ainete, segude, toodete või protsesside [kasutamist], et hoida ära [viidatud] lisas loetletud ainete teket ja keskkonda sattumist“; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et määruse (EL) 2019/1021 artikli 6 lõikega 2 kohustatakse liikmesriike nägema ette meetmed selle määruse „III lisas loetletud ainete summaarsete heitkoguste kindlakstegemiseks, iseloomustamiseks ja minimeerimiseks ning võimaluse korral nende keskkonda sattumise võimalikult varajaseks lõpetamiseks“ ning kui seda peetakse asjakohaseks, siis nõudma „asendus- või muudetud ainete, segude, toodete või protsesside [kasutamist], et hoida ära [viidatud] lisas loetletud ainete teket ja keskkonda sattumist“;

| U. | arvestades, et biotsiidikomitee 5. märtsi 2020. aasta arvamuse kohaselt võib üks biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ muudest koostisainetest olla endokriinseid häireid põhjustavate omadustega; arvestades, et siiski ei olnud võimalik jõuda järeldusele selle kohta, kas see muu koostisaine vastab endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikele kriteeriumidele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 (13); arvestades, et võimaliku endokriinseid häireid põhjustavate omadustega muu koostisaine puhul algatab hindav pädev asutus (Prantsusmaa) REACH-määruse kohase menetluse kooskõlas märgukirja CA-March18-Doc.7.3.b-final „The implementation of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties in the context of biocidal product authorisation“ (Teaduslike kriteeriumide rakendamine endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramiseks biotsiidile loa andmise kontekstis) punkti 31 alapunktiga b; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et biotsiidikomitee 5. märtsi 2020. aasta arvamuse kohaselt võib üks biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ muudest koostisainetest olla endokriinseid häireid põhjustavate omadustega; arvestades, et siiski ei olnud võimalik jõuda järeldusele selle kohta, kas see muu koostisaine vastab endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikele kriteeriumidele, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/2100 (13); arvestades, et võimaliku endokriinseid häireid põhjustavate omadustega muu koostisaine puhul algatab hindav pädev asutus (Prantsusmaa) REACH-määruse kohase menetluse kooskõlas märgukirja CA-March18-Doc.7.3.b-final „The implementation of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties in the context of biocidal product authorisation“ (Teaduslike kriteeriumide rakendamine endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramiseks biotsiidile loa andmise kontekstis) punkti 31 alapunktiga b;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ületab määruses (EL) nr 528/2012 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see ei ole kooskõlas määruse (EL) 2019/1021 eesmärgi ega sisuga ega Stockholmi konventsiooni nõuetega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega antakse liidu luba biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks, ei ole proportsionaalne järgmiste tegurite tõttu:






  a) | teaduslik ebakindlus selle suhtes, milline on biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete kasutamisest tuleneval keskkonna kaudu toimuval dioksiinidega kokkupuutel inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate riskide määr; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

teaduslik ebakindlus selle suhtes, milline on biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete kasutamisest tuleneval keskkonna kaudu toimuval dioksiinidega kokkupuutel inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate riskide määr;

| b) | kütuse säilitamiseks on olemas halogeenitud ühenditeta alternatiivid, ning |
| --- | --- |

b)

kütuse säilitamiseks on olemas halogeenitud ühenditeta alternatiivid, ning

| c) | vastuvõetamatud riskid, mida kokkupuude dioksiinidega inimeste tervisele ja keskkonnale endast kujutab, ning ebapiisavad andmed järelduse tegemiseks selle kohta, kas luba oleks kooskõlas Stockholmi konventsiooni ja määruse (EL) 2019/1021 eesmärkide ja sätetega; |
| --- | --- |

c)

vastuvõetamatud riskid, mida kokkupuude dioksiinidega inimeste tervisele ja keskkonnale endast kujutab, ning ebapiisavad andmed järelduse tegemiseks selle kohta, kas luba oleks kooskõlas Stockholmi konventsiooni ja määruse (EL) 2019/1021 eesmärkide ja sätetega;

| 4. | on seisukohal, et seetõttu ei oleks komisjon pidanud andma luba biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ jaoks, või oleks vähemalt pidanud nõudma, et taotleja esitab rohkem andmeid maantee- ja veetranspordis kasutatavates kütustes selle biotsiidipere toodete kasutamise tõttu tekkivate dioksiinide koguse kohta ja selle üldise panuse kohta dioksiiniheitesse ning selgitab välja selle biotsiidipere toodete kasutamisest tuleneval keskkonna kaudu toimuval dioksiinidega kokkupuutel inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate riskide määra, et komisjon saaks teha kindlaks, kas riske saab Stockholmi konventsiooni eesmärke arvesse võttes pidada vastuvõetavateks või mitte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil oma rakendusmääruse eelnõu tagasi võtta ja esitada komiteele uue eelnõu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  ELT L 167, 27.6.2012, lk 1.

(2)  ELT L 169, 25.6.2019, lk 45.

(3)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(4)  ELT L 209, 31.7.2006, lk 3.

(5)  ELT L 81, 19.3.2004, lk 37.

(6)  Biotsiidikomitee 5. märtsi 2020. aasta arvamus liidu loa andmise kohta biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASE“ jaoks, tooteliik 6, ECHA/BPC/246/2020.

(7)  Maailma Terviseorganisatsioon (2019) „Preventing disease through healthy environments: Exposure to dioxins and dioxin-like substances: a major public health concern“ (Haiguste vältimine tervisliku keskkonna abil. Kokkupuude dioksiinide ja dioksiinilaadsete ainetega – suur rahvatervise probleem), https://www.who.int/publications/i/item/WHO-CED-PHE-EPE-19.4.4

(8)  Komisjoni 4. jaanuari 2019. aasta aruanne Euroopa Liidu teise rakenduskava läbivaatamise ja ajakohastamise kohta kooskõlas püsivaid orgaanilisi saasteaineid käsitleva määruse (EÜ) nr 850/2004 artikli 8 lõikega 4 (COM(2018)0848) https://ec.europa.eu/transparency/documents-register/detail?ref=COM(2018)848&lang=et

(9)  Biotsiidikomitee 5. juuli 2021. aasta arvamus seoses määruse (EL) nr 528/2012 artikli 75 lõike 1 punkti g kohase taotlusega hinnata dioksiiniheidet biotsiidipere „CMIT/MIT SOLVENT BASED“ toodete kasutamisel maantee- ja veetranspordis (ECHA/BPC/283/2021).

(10)  Komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatis „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640).

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

(12)  Näiteks tooteliigi 6 jaoks on heaks kiidetud glutaaraldehüüd ja N, N′-metüleenbismorfoliin ning läbivaatamisel on paraformaldehüüdi ja 2-hüdroksüpropüülamiini (vahekorras 3:2) reaktsiooni saadused (MBO), 1,2-bensisotiasool-3(2H)-oon (BIT), etüleendioksü)dimetanool, 2-oktüül-2H-isotiasool-3-oon (OIT), 2-metüül-2H-isotiasool-3-oon (MIT), tsinkpüritioon, 2,2′,2′′-(heksahüdro- 1,3,5-triasiin- 1,3,5-triüül)trietanool ja püridiin-2-tiool-1-oksiidi naatriumisool.

(13)  Komisjoni 4. septembri 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/2100, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012 endokriinseid häireid põhjustavate omaduste kindlaksmääramise teaduslikud kriteeriumid (ELT L 301, 17.11.2017, lk 1).

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/13

---

P9_TA(2022)0435

Puuetega inimestele võrdsete õiguste tagamine

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon puuetega inimestele võrdsete õiguste tagamise kohta (2022/2026(INI))

(2023/C 177/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 9, 10, 19, 48, artikli 67 lõiget 4, artikleid 153, 165, 168, 174 ja artikli 216 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 2, 9, 10, 19, 48, artikli 67 lõiget 4, artikleid 153, 165, 168, 174 ja artikli 216 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), eriti selle artikleid 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „põhiõiguste harta“), eriti selle artikleid 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 ja 47,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eriti selle 1. põhimõtet hariduse, koolituse ja elukestva õppe kohta, 2. põhimõtet soolise võrdõiguslikkuse kohta, 3. põhimõtet võrdsete võimaluste kohta, 4. põhimõtet tööhõive aktiivse toetamise kohta, 5. põhimõtet kindla ja paindliku töö kohta, 6. põhimõtet töötasude kohta, 10. põhimõtet tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna ning andmekaitse kohta, 11. põhimõtet lapsehoiu ja laste toetamise kohta, 14. põhimõtet miinimumsissetuleku kohta ja 17. põhimõtet puudega inimeste kaasamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eriti selle 1. põhimõtet hariduse, koolituse ja elukestva õppe kohta, 2. põhimõtet soolise võrdõiguslikkuse kohta, 3. põhimõtet võrdsete võimaluste kohta, 4. põhimõtet tööhõive aktiivse toetamise kohta, 5. põhimõtet kindla ja paindliku töö kohta, 6. põhimõtet töötasude kohta, 10. põhimõtet tervisliku, ohutu ja hästi kohandatud töökeskkonna ning andmekaitse kohta, 11. põhimõtet lapsehoiu ja laste toetamise kohta, 14. põhimõtet miinimumsissetuleku kohta ja 17. põhimõtet puudega inimeste kaasamise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni (edaspidi „puuetega inimeste õiguste konventsioon“) ja selle jõustumist 21. jaanuaril 2011. aastal, kooskõlas nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni (edaspidi „puuetega inimeste õiguste konventsioon“) ja selle jõustumist 21. jaanuaril 2011. aastal, kooskõlas nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsusega 2010/48/EÜ Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (1),

| — | võttes arvesse üldkommentaare puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohta kui autoriteetseid suuniseid konventsiooni rakendamiseks, eelkõige 22. mai 2014. aasta üldkommentaari nr 2 juurdepääsetavuse kohta, 25. novembri 2016. aasta üldkommentaari nr 3 puuetega naiste ja tüdrukute kohta, 25. novembri 2016. aasta üldkommentaari nr 4 õiguse kohta kaasavale haridusele, 27. oktoobri 2017. aasta üldkommentaari nr 5 iseseisva elu ja kogukonda kaasamise kohta, 26. aprilli 2018. aasta üldkommentaari nr 6 võrdsete õiguste ja mittediskrimineerimise kohta ning 9. novembri 2018. aasta üldkommentaari nr 7 puuetega inimeste, sealhulgas puuetega laste osalemise kohta oma esindusorganisatsioonide kaudu, konventsiooni rakendamisel ja jälgimisel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldkommentaare puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohta kui autoriteetseid suuniseid konventsiooni rakendamiseks, eelkõige 22. mai 2014. aasta üldkommentaari nr 2 juurdepääsetavuse kohta, 25. novembri 2016. aasta üldkommentaari nr 3 puuetega naiste ja tüdrukute kohta, 25. novembri 2016. aasta üldkommentaari nr 4 õiguse kohta kaasavale haridusele, 27. oktoobri 2017. aasta üldkommentaari nr 5 iseseisva elu ja kogukonda kaasamise kohta, 26. aprilli 2018. aasta üldkommentaari nr 6 võrdsete õiguste ja mittediskrimineerimise kohta ning 9. novembri 2018. aasta üldkommentaari nr 7 puuetega inimeste, sealhulgas puuetega laste osalemise kohta oma esindusorganisatsioonide kaudu, konventsiooni rakendamisel ja jälgimisel,

| — | võttes arvesse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahelist käitumisjuhendit, milles sätestatakse sisekord ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks ELi poolt ja ELi esindamiseks seoses selle konventsiooniga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu, liikmesriikide ja komisjoni vahelist käitumisjuhendit, milles sätestatakse sisekord ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamiseks ELi poolt ja ELi esindamiseks seoses selle konventsiooniga (2),

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2. oktoobri 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi ELi esialgse aruande kohta ja küsimuste loetelu, mille puuetega inimeste õiguste komitee esitas 20. aprillil 2022. aastal enne Euroopa Liidu teise ja kolmanda perioodilise aruande esitamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste komitee 2. oktoobri 2015. aasta kokkuvõtlikke märkusi ELi esialgse aruande kohta ja küsimuste loetelu, mille puuetega inimeste õiguste komitee esitas 20. aprillil 2022. aastal enne Euroopa Liidu teise ja kolmanda perioodilise aruande esitamist,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (Euroopa inimõiguste konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (Euroopa inimõiguste konventsioon),

| — | võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (CEDAW),

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärke, eelkõige selgesõnalisi viiteid puuetega inimestele, mis sisalduvad kestliku arengu eesmärgis nr 1 ja nr 2 (vaesuse ja nälja kaotamise kohta), eesmärgis nr 3 tervise kohta, eesmärgis nr 4 hariduse kohta, nr 8 majanduskasvu ja tööhõive kohta, nr 10 ebavõrdsuse vähendamise kohta, nr 11 juurdepääsetavuse kohta asulates ja nr 17 andmete kogumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja selle kestliku arengu eesmärke, eelkõige selgesõnalisi viiteid puuetega inimestele, mis sisalduvad kestliku arengu eesmärgis nr 1 ja nr 2 (vaesuse ja nälja kaotamise kohta), eesmärgis nr 3 tervise kohta, eesmärgis nr 4 hariduse kohta, nr 8 majanduskasvu ja tööhõive kohta, nr 10 ebavõrdsuse vähendamise kohta, nr 11 juurdepääsetavuse kohta asulates ja nr 17 andmete kogumise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri (UN Women) aruandeid puuetega naiste ja tütarlaste kohta, eelkõige selle 1. juuli 2021. aasta aruannet „COVID-19, sugu, puue – suunised: COVID-19 pandeemia ajal puuetega naiste ja tütarlaste vastu suunatud soolise vägivalla ning soonormidele mittevastavate puuetega inimeste vastu suunatud soolise vägivalla ennetamine ja selle vastu võitlemine“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuuri (UN Women) aruandeid puuetega naiste ja tütarlaste kohta, eelkõige selle 1. juuli 2021. aasta aruannet „COVID-19, sugu, puue – suunised: COVID-19 pandeemia ajal puuetega naiste ja tütarlaste vastu suunatud soolise vägivalla ning soonormidele mittevastavate puuetega inimeste vastu suunatud soolise vägivalla ennetamine ja selle vastu võitlemine“ (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon),

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani strateegilist uurimist selle kohta, kuidas komisjon tagab puuetega inimestele juurdepääsu oma veebisaitidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani strateegilist uurimist selle kohta, kuidas komisjon tagab puuetega inimestele juurdepääsu oma veebisaitidele,

| — | võttes arvesse nõukogu meedet, millega kehtestatakse puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 33 lõikes 2 nõutav muudetud ELi tasandi raamistik, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu meedet, millega kehtestatakse puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 33 lõikes 2 nõutav muudetud ELi tasandi raamistik,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2019. aasta aruannet puuetega inimeste tegelike õiguste kohta hääletada Euroopa Parlamendi valimistel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. märtsi 2019. aasta aruannet puuetega inimeste tegelike õiguste kohta hääletada Euroopa Parlamendi valimistel (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani strateegilist uurimist selle kohta, kuidas komisjon teeb järelevalvet ELi vahendite üle, mida kasutatakse puuetega inimeste ja eakate iseseisva elu edendamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani strateegilist uurimist selle kohta, kuidas komisjon teeb järelevalvet ELi vahendite üle, mida kasutatakse puuetega inimeste ja eakate iseseisva elu edendamiseks,

| — | võttes arvesse 2021. aasta põhiõiguste aruannet ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet põhiõiguste kohta 2022. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2021. aasta põhiõiguste aruannet ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet põhiõiguste kohta 2022. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2019. aasta arvamust ELi 2020.–2030. aasta puuetega inimeste õiguste tegevuskava kujundamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2019. aasta arvamust ELi 2020.–2030. aasta puuetega inimeste õiguste tegevuskava kujundamise kohta (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2021. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi 2021. aasta soolise võrdõiguslikkuse indeksit,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1371/2007 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1295/2013 (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1808, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2018. aasta direktiivi (EL) 2018/1972, millega kehtestatakse Euroopa elektroonilise side seadustik (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu (13),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (14),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. mai 2019. aasta soovitust (EL) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. mai 2019. aasta soovitust (EL) 2019/786 hoonete renoveerimise kohta (15),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. detsember 2020. aasta töödokumenti „Õigusemõistmise digipööre Euroopa Liidus. Võimalusterohked töövahendid“ (SWD(2020)0540), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. detsember 2020. aasta töödokumenti „Õigusemõistmise digipööre Euroopa Liidus. Võimalusterohked töövahendid“ (SWD(2020)0540),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. oktoobri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: romade võrdõiguslikkust, kaasamist ja osalemist käsitlev ELi strateegiline raamistik“ (COM(2020)0620),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2020. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit: LGBTIQ-inimeste võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), eelkõige selle kuut juhtalgatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2021. aasta teatist „Võrdõiguslikkuse liit. Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030“ (COM(2021)0101), eelkõige selle kuut juhtalgatust,

| — | võttes arvesse komisjoni 19. mai 2022. aasta teatist „2022. aasta ELi õiguskaitse tulemustabel“ (COM(2022)0234), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. mai 2022. aasta teatist „2022. aasta ELi õiguskaitse tulemustabel“ (COM(2022)0234),

| — | võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit 15, milles käsitletakse puuetega inimeste õigust sõltumatusele, sotsiaalsele integratsioonile ja ühiskonnaelus osalemisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muudetud Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artiklit 15, milles käsitletakse puuetega inimeste õigust sõltumatusele, sotsiaalsele integratsioonile ja ühiskonnaelus osalemisele,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426) ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta selle ettepaneku kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426) ja Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta seisukohta selle ettepaneku kohta (16),

| — | võttes arvesse nõukogu 4. juuni 1998. aasta soovitust puuetega inimeste parkimiskaardi kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 4. juuni 1998. aasta soovitust puuetega inimeste parkimiskaardi kohta (17),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (18),

| — | võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2019. aasta järeldusi kaasavate tööturgude kohta: tööturul haavatavas olukorras olevate inimeste tööhõive parandamine (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 5. detsembri 2019. aasta järeldusi kaasavate tööturgude kohta: tööturul haavatavas olukorras olevate inimeste tööhõive parandamine (19),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 9. detsembri 2021. aasta töödokumenti „Inimeste hüvanguks toimiva majanduse kujundamine: sotsiaalmajanduse tegevuskava“ (SWD(2021)0373), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 9. detsembri 2021. aasta töödokumenti „Inimeste hüvanguks toimiva majanduse kujundamine: sotsiaalmajanduse tegevuskava“ (SWD(2021)0373),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni kaasavate meetmete rakendamise kohta programmis „Erasmus+“ 2014–2020 (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni kaasavate meetmete rakendamise kohta programmis „Erasmus+“ 2014–2020 (20),

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Parlamendi liikmete valimise kohta otsestel ja üldistel valimistel ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom ning sellele otsusele lisatud Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Parlamendi liikmete valimise kohta otsestel ja üldistel valimistel ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom ning sellele otsusele lisatud Euroopa Parlamendi liikmete valimist otsestel ja üldistel valimistel käsitlev akt (21),

| — | võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. aprilli 2022. aasta resolutsiooni Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis (22),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (23),

| — | võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. juuni 2021. aasta resolutsiooni seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste olukorra kohta ELis seoses naiste tervisega (24),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile soolise vägivalla vastu võitlemise kohta: kübervägivald (25), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2021. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile soolise vägivalla vastu võitlemise kohta: kübervägivald (25),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (26), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (26),

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni puuetega inimeste kaitse kohta petitsioonide abil ja selles vallas saadud kogemuste kohta (27), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni puuetega inimeste kaitse kohta petitsioonide abil ja selles vallas saadud kogemuste kohta (27),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa lastegarantii kohta (28), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2021. aasta resolutsiooni Euroopa lastegarantii kohta (28),

| — | võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) rakendamise kohta puuetega inimeste õiguste konventsiooni taustal (29), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. märtsi 2021. aasta resolutsiooni nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) rakendamise kohta puuetega inimeste õiguste konventsiooni taustal (29),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2020. aasta resolutsiooni intellektipuudega inimeste ja nende perede õiguste kohta COVID-19 kriisi ajal (30), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2020. aasta resolutsiooni intellektipuudega inimeste ja nende perede õiguste kohta COVID-19 kriisi ajal (30),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2020. aasta resolutsiooni ELi kooskõlastatud meetmete kohta võitluses COVID-19 pandeemia ja selle tagajärgede vastu (31),

| — | võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (32), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. juuni 2020. aasta resolutsiooni Euroopa 2020. aasta järgse puuetega inimeste strateegia kohta (32),

| — | võttes arvesse oma 5. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni vanglasüsteemide ja kinnipidamistingimuste kohta (33), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni vanglasüsteemide ja kinnipidamistingimuste kohta (33),

| — | võttes arvesse oma 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni puuetega naiste olukorra kohta (34), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. novembri 2018. aasta resolutsiooni puuetega naiste olukorra kohta (34),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 3. novembril 2016. aastal avaldatud uuringut „European Structural and Investment Funds and people with disabilities in the European Union“ (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning puuetega inimesed Euroopa Liidus) (35), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 3. novembril 2016. aastal avaldatud uuringut „European Structural and Investment Funds and people with disabilities in the European Union“ (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning puuetega inimesed Euroopa Liidus) (35),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 15. septembril 2017. aastal avaldatud uuringut „Inclusive education for learners with disabilities“ (Kaasav haridus puuetega õppijatele) (36), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 15. septembril 2017. aastal avaldatud uuringut „Inclusive education for learners with disabilities“ (Kaasav haridus puuetega õppijatele) (36),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 9. oktoobril 2015. aastal avaldatud uuringut „The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (Petitsioonikomisjoni kaitsev roll ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel) (37) ning selle 2016., 2017. ja 2018. aasta ajakohastatud versioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 9. oktoobril 2015. aastal avaldatud uuringut „The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (Petitsioonikomisjoni kaitsev roll ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel) (37) ning selle 2016., 2017. ja 2018. aasta ajakohastatud versioone,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 15. augustil 2016. aastal avaldatud analüüsi „The European Accessibility Act“ (Euroopa ligipääsetavuse akt) (38), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 15. augustil 2016. aastal avaldatud analüüsi „The European Accessibility Act“ (Euroopa ligipääsetavuse akt) (38),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 8. mail 2018. aastal avaldatud uuringut „Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility“ (Puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega inimeste transpordi- ja turismiteenused) (39), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 8. mail 2018. aastal avaldatud uuringut „Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility“ (Puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega inimeste transpordi- ja turismiteenused) (39),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 15. juulil 2020. aastal avaldatud uuringut „The Post-2020 European Disability Strategy“ (Euroopa 2020. aasta järgne puuetega inimeste strateegia) (40), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 15. juulil 2020. aastal avaldatud uuringut „The Post-2020 European Disability Strategy“ (Euroopa 2020. aasta järgne puuetega inimeste strateegia) (40),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 2. detsembril 2021. aastal avaldatud uuringut „The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU“ (Puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta lõppjärelduste rakendamine ELis) (41), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi 2. detsembril 2021. aastal avaldatud uuringut „The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU“ (Puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta lõppjärelduste rakendamine ELis) (41),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ajutise delegatsiooni lähetust puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalisriikide 15. konverentsile 14.–16. juunini 2022 New Yorgis tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning petitsioonikomisjoni nimel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ajutise delegatsiooni lähetust puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalisriikide 15. konverentsile 14.–16. juunini 2022 New Yorgis tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning petitsioonikomisjoni nimel,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. mai 2021. aasta eriaruannet 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“ (42), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 26. mai 2021. aasta eriaruannet 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“ (42),

| — | võttes arvesse strateegias „Euroopa 2020“ seatud vaesuse vähendamise eesmärki, Porto deklaratsiooni, komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021)0102) ja selle 2030. aasta eesmärki, mis on seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegias „Euroopa 2020“ seatud vaesuse vähendamise eesmärki, Porto deklaratsiooni, komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava“ (COM(2021)0102) ja selle 2030. aasta eesmärki, mis on seotud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega,

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (43), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (43),

| — | võttes arvesse määrusi, millega kehtestatakse reeglid ELi rahastamisprogrammide kohta mitmeaastase finantsraamistiku raames, pidades eelkõige silmas Euroopa Sotsiaalfondi, noorte tööhõive algatust, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, Erasmuse programmi ja õiglase ülemineku fondi, mis pakuvad ELi rahalist toetust puuetega inimeste olukorra parandamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määrusi, millega kehtestatakse reeglid ELi rahastamisprogrammide kohta mitmeaastase finantsraamistiku raames, pidades eelkõige silmas Euroopa Sotsiaalfondi, noorte tööhõive algatust, Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi, Erasmuse programmi ja õiglase ülemineku fondi, mis pakuvad ELi rahalist toetust puuetega inimeste olukorra parandamiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2018. aasta soovitust (EL) 2018/951 võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta (44), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. juuni 2018. aasta soovitust (EL) 2018/951 võrdõiguslikkust edendavate asutuste suhtes kohaldatavate nõuete kohta (44),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“ (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2010. aasta teatist „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020: Uued sammud tõketeta Euroopa suunas“ (COM(2010)0636),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 2. veebruari 2017. aasta töödokumenti „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 rakendamise eduaruanne“ (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 2. veebruari 2017. aasta töödokumenti „Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 rakendamise eduaruanne“ (SWD(2017)0029),

| — | võttes arvesse komisjoni 2016.–2018. aasta ELi puudega isiku kaardi katseprojekti algatust kaheksas liikmesriigis ning 2021. aasta mai uuringut, milles hinnatakse ELi puudega isiku kaardi ja sellega seotud hüvede katsemeetme rakendamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2016.–2018. aasta ELi puudega isiku kaardi katseprojekti algatust kaheksas liikmesriigis ning 2021. aasta mai uuringut, milles hinnatakse ELi puudega isiku kaardi ja sellega seotud hüvede katsemeetme rakendamist,

| — | võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2020. aasta töödokumenti Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 hindamise kohta (SWD(2020)0289), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. novembri 2020. aasta töödokumenti Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 hindamise kohta (SWD(2020)0289),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2021. aasta aruannet nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv)) ja nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv)) kohaldamise kohta (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. märtsi 2021. aasta aruannet nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv)) ja nõukogu direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv)) kohaldamise kohta (COM(2021)0139),

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 21. märtsi 2022. aasta poliitikaülevaadet „People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey“ (Puuetega inimesed ja COVID-19 pandeemia: elu, tööd ja COVID-19-t puudutava e-küsitluse tulemused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Sihtasutuse (Eurofound) 21. märtsi 2022. aasta poliitikaülevaadet „People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey“ (Puuetega inimesed ja COVID-19 pandeemia: elu, tööd ja COVID-19-t puudutava e-küsitluse tulemused),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 19. aprillil 2021. aastal avaldatud uuringuaruannet „Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States“ (Puue ja tööturule integreerumine: poliitikasuundumused ja toetus ELi liikmesriikides), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 19. aprillil 2021. aastal avaldatud uuringuaruannet „Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States“ (Puue ja tööturule integreerumine: poliitikasuundumused ja toetus ELi liikmesriikides),

| — | võttes arvesse Eurofoundi 30. novembril 2018. aastal avaldatud poliitikaülevaadet „Social and employment situation of people with disabilities“ (Puuetega inimeste sotsiaalne ja tööalane olukord), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi 30. novembril 2018. aastal avaldatud poliitikaülevaadet „Social and employment situation of people with disabilities“ (Puuetega inimeste sotsiaalne ja tööalane olukord),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (45), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 2021. aasta soovitust (EL) 2021/1004, millega luuakse Euroopa lastegarantii (45),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0284/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A9-0284/2022),

| A. | arvestades, et olemasolevate andmete kohaselt on ELis umbes 87 miljonit inimest, kellel on mingit liiki puue, sealhulgas rohkem kui 24 miljonit raske puudega inimest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et olemasolevate andmete kohaselt on ELis umbes 87 miljonit inimest, kellel on mingit liiki puue, sealhulgas rohkem kui 24 miljonit raske puudega inimest;

| B. | arvestades, et ELi puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030) kohaselt elab hoolekandeasutustes rohkem kui miljon puuetega last ja täiskasvanut, kes on nooremad kui 65 aastat, ning üle 2 miljoni inimese, kes on 65-aastased või vanemad; arvestades, et puuetega inimeste arvu suurenemine ja Euroopa elanikkonna vananemine on omavahel seotud ning seda tuleks ELi poliitika kujundamisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030) kohaselt elab hoolekandeasutustes rohkem kui miljon puuetega last ja täiskasvanut, kes on nooremad kui 65 aastat, ning üle 2 miljoni inimese, kes on 65-aastased või vanemad; arvestades, et puuetega inimeste arvu suurenemine ja Euroopa elanikkonna vananemine on omavahel seotud ning seda tuleks ELi poliitika kujundamisel arvesse võtta;

| C. | arvestades, et ELi puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030) kohaselt töötab puuetega inimestest 50,8 %, samas kui puueteta inimestest on töökoht 75 %; arvestades, et kooskõlas ELi puuetega inimeste õiguste strateegiaga (2021–2030) määratleti puuetega inimeste strateegia 2010–2020 hindamisel tööhõive ühena viiest peamisest poliitilisest prioriteedist, mida tuleb tulevikus meetmete võtmisel arvesse võtta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030) kohaselt töötab puuetega inimestest 50,8 %, samas kui puueteta inimestest on töökoht 75 %; arvestades, et kooskõlas ELi puuetega inimeste õiguste strateegiaga (2021–2030) määratleti puuetega inimeste strateegia 2010–2020 hindamisel tööhõive ühena viiest peamisest poliitilisest prioriteedist, mida tuleb tulevikus meetmete võtmisel arvesse võtta;

| D. | arvestades, et ELis elavad puuetega inimesed kannatavad jätkuvalt diskrimineerimise all, sealhulgas mõistlike abinõude võtmata jätmine, ahistamine ning mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise vormid kõigis eluvaldkondades, sealhulgas ebasoodsad sotsiaal-majanduslikud tingimused, sotsiaalne eraldatus, väärkohtlemine ja vägivald, k.a sooline vägivald, sunniviisiline steriliseerimine ja abort, juurdepääsu puudumine kogukonnateenustele, halva kvaliteediga eluase, institutsionaliseerimine, puudulikud tervishoiuteenused ning ühiskonnaellu panustamise ja selles aktiivse osalemise võimaluse puudumine (46); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELis elavad puuetega inimesed kannatavad jätkuvalt diskrimineerimise all, sealhulgas mõistlike abinõude võtmata jätmine, ahistamine ning mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimise vormid kõigis eluvaldkondades, sealhulgas ebasoodsad sotsiaal-majanduslikud tingimused, sotsiaalne eraldatus, väärkohtlemine ja vägivald, k.a sooline vägivald, sunniviisiline steriliseerimine ja abort, juurdepääsu puudumine kogukonnateenustele, halva kvaliteediga eluase, institutsionaliseerimine, puudulikud tervishoiuteenused ning ühiskonnaellu panustamise ja selles aktiivse osalemise võimaluse puudumine (46);

| E. | arvestades, et ainult 22 liikmesriiki 27-st on puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli allkirjastanud ja ratifitseerinud (47); arvestades, et parlament on mitmes resolutsioonis hinnanud, toetanud ja nõudnud puuetega inimeste õiguste konventsiooni täielikku rakendamist ning teadlikkuse suurendamist selles sisalduvatest õigustest; parlament on samuti rõhutanud vajadust ratifitseerida puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll nii nendes liikmesriikides, kes ei ole seda veel teinud, kui ka ELis tervikuna, sest see annab võimaluse vaadata läbi individuaalsed või süsteemsed diskrimineerimise juhtumid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ainult 22 liikmesriiki 27-st on puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli allkirjastanud ja ratifitseerinud (47); arvestades, et parlament on mitmes resolutsioonis hinnanud, toetanud ja nõudnud puuetega inimeste õiguste konventsiooni täielikku rakendamist ning teadlikkuse suurendamist selles sisalduvatest õigustest; parlament on samuti rõhutanud vajadust ratifitseerida puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokoll nii nendes liikmesriikides, kes ei ole seda veel teinud, kui ka ELis tervikuna, sest see annab võimaluse vaadata läbi individuaalsed või süsteemsed diskrimineerimise juhtumid;

| F. | arvestades, et kättesaadavama ja puuetega inimesi kaasava Euroopa aluse moodustab liit, mille kõik liikmesriigid tunnustavad inimese puudestaatust ja võimaldavad puuetega isikutel oma liikumisvabadust täies ulatuses kasutada; arvestades, et puuetega inimestel kogu nende mitmekesisuses on õigus kasutada oma põhiõigusi kõigiga võrdsetel alustel; arvestades, et puuetega inimeste täielik ja tegelik osalemine kõigis elu- ja ühiskonna valdkondades on nende põhiõiguste kasutamisel otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kättesaadavama ja puuetega inimesi kaasava Euroopa aluse moodustab liit, mille kõik liikmesriigid tunnustavad inimese puudestaatust ja võimaldavad puuetega isikutel oma liikumisvabadust täies ulatuses kasutada; arvestades, et puuetega inimestel kogu nende mitmekesisuses on õigus kasutada oma põhiõigusi kõigiga võrdsetel alustel; arvestades, et puuetega inimeste täielik ja tegelik osalemine kõigis elu- ja ühiskonna valdkondades on nende põhiõiguste kasutamisel otsustava tähtsusega;

| G. | arvestades, et komisjon ei ole võtnud tulemuslikke meetmeid, et tagada õiguslik ühtlustamine puuetega inimeste õiguste konventsiooniga; arvestades, et seni ei ole kehtivaid õigusakte ja poliitikat läbi vaadatud ning mõjuhinnangu suuniseid ei ole enne õigusakti ettepaneku esitamist muudetud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjon ei ole võtnud tulemuslikke meetmeid, et tagada õiguslik ühtlustamine puuetega inimeste õiguste konventsiooniga; arvestades, et seni ei ole kehtivaid õigusakte ja poliitikat läbi vaadatud ning mõjuhinnangu suuniseid ei ole enne õigusakti ettepaneku esitamist muudetud;

| H. | arvestades, et puude mõiste ühtse määratluse puudumine ELis on peamine takistus puude hindamise süstematiseerimisel ja riikide otsuste vastastikusel tunnustamisel puuetega seotud küsimustes, eelkõige seoses õigusega saada juurdepääs konkreetsetele rajatistele ja teenustele sotsiaalkindlustuse valdkonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et puude mõiste ühtse määratluse puudumine ELis on peamine takistus puude hindamise süstematiseerimisel ja riikide otsuste vastastikusel tunnustamisel puuetega seotud küsimustes, eelkõige seoses õigusega saada juurdepääs konkreetsetele rajatistele ja teenustele sotsiaalkindlustuse valdkonnas;

| I. | arvestades, et ELi tasandil on väga vähe usaldusväärseid ja eristatud andmeid puuetega inimeste kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi tasandil on väga vähe usaldusväärseid ja eristatud andmeid puuetega inimeste kohta;

| J. | arvestades, et komisjon on puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030) raames esitanud ulatusliku tegevuskava; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et komisjon on puuetega inimeste õiguste strateegia (2021–2030) raames esitanud ulatusliku tegevuskava;

| K. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti andmetel ei rakendata ega järgita puuetega inimeste õigusi käsitlevaid kehtivaid ELi õigusakte tulemuslikult; arvestades, et ELi õigusaktidega ei reguleerita mitmekordseid ja läbipõimunud diskrimineerimise vorme ning diskrimineerimisjuhtumite järelevalves esineb endiselt lünki; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti andmetel ei rakendata ega järgita puuetega inimeste õigusi käsitlevaid kehtivaid ELi õigusakte tulemuslikult; arvestades, et ELi õigusaktidega ei reguleerita mitmekordseid ja läbipõimunud diskrimineerimise vorme ning diskrimineerimisjuhtumite järelevalves esineb endiselt lünki;

| L. | arvestades, et ELi institutsioonid peaksid tugevdama puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonidega struktureeritud konsulteerimisprotsessi, tagades õiguse teabele ja selliste protsesside kättesaadavuse, pidades silmas nii veebiplatvormide digitaalset juurdepääsetavust, tagasiside andmise tähtaegu kui ka õigusloomeprotsessi eri etappe, kus antud sisend võib veel olukorda muuta; arvestades, et endiselt ei ole veel üheselt selge, kuidas niisugust sisendit töödeldakse ja lõplikes ettepanekutes kajastatakse; arvestades, et sellega seoses peaksid rohkem pingutama ka liikmesriigid ja ELi mittekuuluvad riigid, eelkõige kandidaatriigid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi institutsioonid peaksid tugevdama puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonidega struktureeritud konsulteerimisprotsessi, tagades õiguse teabele ja selliste protsesside kättesaadavuse, pidades silmas nii veebiplatvormide digitaalset juurdepääsetavust, tagasiside andmise tähtaegu kui ka õigusloomeprotsessi eri etappe, kus antud sisend võib veel olukorda muuta; arvestades, et endiselt ei ole veel üheselt selge, kuidas niisugust sisendit töödeldakse ja lõplikes ettepanekutes kajastatakse; arvestades, et sellega seoses peaksid rohkem pingutama ka liikmesriigid ja ELi mittekuuluvad riigid, eelkõige kandidaatriigid;

| M. | arvestades, et puuetega inimestel, kes on õigus- ja teovõimest ilma jäetud või seda piiratakse, ei pruugi olla võimalik kasutada oma põhiõigusi, sealhulgas õiguskaitse kättesaadavus, õigus hääletada ja kandideerida valimistel, otsustada elukoha üle ja allkirjastada mis tahes lepingut; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et puuetega inimestel, kes on õigus- ja teovõimest ilma jäetud või seda piiratakse, ei pruugi olla võimalik kasutada oma põhiõigusi, sealhulgas õiguskaitse kättesaadavus, õigus hääletada ja kandideerida valimistel, otsustada elukoha üle ja allkirjastada mis tahes lepingut;

| N. | arvestades, et õiguskaitse kättesaadavus on õigusriigi oluline aspekt ning põhiõigus ja eeltingimus muude inimõiguste kasutamiseks, nagu võrdsus seaduse ees ja nõuetekohase menetluse järgimine; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 13 kohaselt peavad osalisriigid tagama puuetega inimestele teistega võrdsetel alustel juurdepääsu õigusemõistmisele, võimaldades ka menetluslikke (...) abinõusid, ning samuti edendavad osalisriigid sellekohast väljaõpet, mida antakse õigusemõistmise alal töötavatele isikutele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et õiguskaitse kättesaadavus on õigusriigi oluline aspekt ning põhiõigus ja eeltingimus muude inimõiguste kasutamiseks, nagu võrdsus seaduse ees ja nõuetekohase menetluse järgimine; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 13 kohaselt peavad osalisriigid tagama puuetega inimestele teistega võrdsetel alustel juurdepääsu õigusemõistmisele, võimaldades ka menetluslikke (...) abinõusid, ning samuti edendavad osalisriigid sellekohast väljaõpet, mida antakse õigusemõistmise alal töötavatele isikutele;

| O. | arvestades, et puude olemasolu iseenesest ei õigusta puuetega inimeste õigus- ja teovõimest ilmajätmist; iga nende õigus- ja teovõimet piirav meede peab olema kohandatud nende olukorrale ja olema proportsionaalne nende vajadustega ning seda tuleks kohaldada ainult teatavatel tingimustel ja teatavate tagatistega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et puude olemasolu iseenesest ei õigusta puuetega inimeste õigus- ja teovõimest ilmajätmist; iga nende õigus- ja teovõimet piirav meede peab olema kohandatud nende olukorrale ja olema proportsionaalne nende vajadustega ning seda tuleks kohaldada ainult teatavatel tingimustel ja teatavate tagatistega;

| P. | arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2019. aasta aruande „Puuetega inimeste tegelikud õigused Euroopa Parlamendi valimistel hääletada“ kohaselt on umbes 800 000 ELi kodanikku jäetud puude või vaimse tervise probleemide tõttu ilma õigusest Euroopa Parlamendi valimistel hääletada ja miljonitel ELi kodanikel ei ole Euroopa Parlamendi valimistel võimalik hääletada ka tehniliste takistuste või nõuetekohase organisatsioonilise korralduse puudumise tõttu, mille puhul ei võeta arvesse ühest või mitmest puudest tulenevaid vajadusi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2019. aasta aruande „Puuetega inimeste tegelikud õigused Euroopa Parlamendi valimistel hääletada“ kohaselt on umbes 800 000 ELi kodanikku jäetud puude või vaimse tervise probleemide tõttu ilma õigusest Euroopa Parlamendi valimistel hääletada ja miljonitel ELi kodanikel ei ole Euroopa Parlamendi valimistel võimalik hääletada ka tehniliste takistuste või nõuetekohase organisatsioonilise korralduse puudumise tõttu, mille puhul ei võeta arvesse ühest või mitmest puudest tulenevaid vajadusi;

| Q. | arvestades, et 14 liikmesriigis ei anta täieliku või osalise eestkoste all olevatele puuetega inimestele hääleõigust (48); arvestades, et vaid seitsmes liikmesriigis on neil võimalik kasutada oma õigust kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel; arvestades, et see on selges vastuolus põhiõiguste harta artiklitega 39 ja 40; arvestades, et arvukad takistused ei võimalda puuetega inimestel valimistel endiselt osaleda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 14 liikmesriigis ei anta täieliku või osalise eestkoste all olevatele puuetega inimestele hääleõigust (48); arvestades, et vaid seitsmes liikmesriigis on neil võimalik kasutada oma õigust kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel; arvestades, et see on selges vastuolus põhiõiguste harta artiklitega 39 ja 40; arvestades, et arvukad takistused ei võimalda puuetega inimestel valimistel endiselt osaleda;

| R. | arvestades, et pandeemia on tõsiselt mõjutanud laste ja noorte psühholoogilist heaolu, eelkõige nende puhul, kellel on puue; arvestades, et COVID-19 pandeemia mõjutas hoolekandeasutustes elavaid puuetega inimesi rohkem kui teisi, võttes arvesse üldist tava keelata sellistes asutustes külastamine; arvestades, et liikmesriigid peavad suurendama jõupingutusi, et parandada puuetega inimeste elutingimusi tulevaste pandeemiate ajal; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et pandeemia on tõsiselt mõjutanud laste ja noorte psühholoogilist heaolu, eelkõige nende puhul, kellel on puue; arvestades, et COVID-19 pandeemia mõjutas hoolekandeasutustes elavaid puuetega inimesi rohkem kui teisi, võttes arvesse üldist tava keelata sellistes asutustes külastamine; arvestades, et liikmesriigid peavad suurendama jõupingutusi, et parandada puuetega inimeste elutingimusi tulevaste pandeemiate ajal;

| S. | arvestades, et EL peaks oma tervishoiupoliitika valdkonnas paremini tagama puuetega inimeste õigused ja nende vajadustega arvestamise, näiteks COVID-19-ga seotud meetmete puhul ning vaimse tervise strateegiates ja Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL peaks oma tervishoiupoliitika valdkonnas paremini tagama puuetega inimeste õigused ja nende vajadustega arvestamise, näiteks COVID-19-ga seotud meetmete puhul ning vaimse tervise strateegiates ja Euroopa vähktõvevastase võitluse kavas;

| T. | arvestades, et Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikus 2015–2030 kajastatakse inimõigustel põhinevat kestliku arengu tegevuskava, mis hõlmab puuetega inimesi ja on neile kättesaadav, ning selles nõutakse, et kõik katastroofiohu vähendamise poliitikameetmed hõlmaksid ka puuetega inimeste nägemust, ja toetatakse kaasavat riskipõhist otsuste tegemist, mis põhineb puude alusel eristatud teabel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Sendai katastroofiohu vähendamise raamistikus 2015–2030 kajastatakse inimõigustel põhinevat kestliku arengu tegevuskava, mis hõlmab puuetega inimesi ja on neile kättesaadav, ning selles nõutakse, et kõik katastroofiohu vähendamise poliitikameetmed hõlmaksid ka puuetega inimeste nägemust, ja toetatakse kaasavat riskipõhist otsuste tegemist, mis põhineb puude alusel eristatud teabel;

| U. | arvestades, et tehisintellekti tehnoloogia võib eelkõige lihtsustada nägemis-, kuulmis-, motoorse ja õpiraskustega inimeste igapäevaelu, lihtsustades nende juurdepääsu kultuurile, kunstile, spordile, tööle ja ühiskondlikule tegevusele ning võimaldades neil elada iseseisvamalt; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et tehisintellekti tehnoloogia võib eelkõige lihtsustada nägemis-, kuulmis-, motoorse ja õpiraskustega inimeste igapäevaelu, lihtsustades nende juurdepääsu kultuurile, kunstile, spordile, tööle ja ühiskondlikule tegevusele ning võimaldades neil elada iseseisvamalt;

| V. | arvestades, et puuetega inimesed kogevad füüsilist, seksuaalset ja emotsionaalset vägivalda vähemalt kolm korda suurema tõenäosusega kui puueteta inimesed; arvestades, et soolise vägivalla oht on suurem puuetega naiste ja tütarlaste puhul; arvestades, et puuetega naised kogevad kuni kümme korda suurema tõenäosusega seksuaalset vägivalda (49), sealhulgas sundsteriliseerimist, ning et soolist võrdõiguslikkust käsitlevates ELi õigusaktides ei võeta nende õigusi ja vajadusi täielikult arvesse; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et puuetega inimesed kogevad füüsilist, seksuaalset ja emotsionaalset vägivalda vähemalt kolm korda suurema tõenäosusega kui puueteta inimesed; arvestades, et soolise vägivalla oht on suurem puuetega naiste ja tütarlaste puhul; arvestades, et puuetega naised kogevad kuni kümme korda suurema tõenäosusega seksuaalset vägivalda (49), sealhulgas sundsteriliseerimist, ning et soolist võrdõiguslikkust käsitlevates ELi õigusaktides ei võeta nende õigusi ja vajadusi täielikult arvesse;

| W. | arvestades, et puuetega naiste ja tütarlaste puhul vägivalla, soo ja puude vaheliste seoste tunnistamine on kaasavate reageerimisstrateegiate vastuvõtmiseks hädavajalik; arvestades, et paljude puuetega inimeste jaoks võib olla kättesaamatu ka seksuaalharidus, mis võiks neil aidata väärkohtlemist ära tunda ja ennetada, ning nad kogevad suuremaid takistusi õiguskaitse kasutamisel ja vägivallast teatamisel; arvestades, et puuetega naised kogevad vaesust ja eraldatust suurema tõenäosusega kui puuetega mehed või puueteta inimesed; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et puuetega naiste ja tütarlaste puhul vägivalla, soo ja puude vaheliste seoste tunnistamine on kaasavate reageerimisstrateegiate vastuvõtmiseks hädavajalik; arvestades, et paljude puuetega inimeste jaoks võib olla kättesaamatu ka seksuaalharidus, mis võiks neil aidata väärkohtlemist ära tunda ja ennetada, ning nad kogevad suuremaid takistusi õiguskaitse kasutamisel ja vägivallast teatamisel; arvestades, et puuetega naised kogevad vaesust ja eraldatust suurema tõenäosusega kui puuetega mehed või puueteta inimesed;

| X. | arvestades, et mitmes liikmesriigis rikutakse jätkuvalt puuetega kinnipeetavate põhiõigusi; arvestades, et nende puuetega kinnipeetavate kinnipidamistingimused on häbiväärsed, kelle puuet ei ole tunnistatud või ei võeta piisavalt arvesse; arvestades, et liikmesriigid rikuvad liiga sageli puuetega kinnipeetavate põhiõigusi ega võta nende vajadusi arvesse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et mitmes liikmesriigis rikutakse jätkuvalt puuetega kinnipeetavate põhiõigusi; arvestades, et nende puuetega kinnipeetavate kinnipidamistingimused on häbiväärsed, kelle puuet ei ole tunnistatud või ei võeta piisavalt arvesse; arvestades, et liikmesriigid rikuvad liiga sageli puuetega kinnipeetavate põhiõigusi ega võta nende vajadusi arvesse;

| Y. | arvestades, et puuetega kultuuriloojatel, näiteks autoritel, esitajatel ja kunstnikel, on raskem osaleda professionaalses ja mitteprofessionaalses kunsti- ja kultuurialases tegevuses ning vähem võimalusi arendada kultuuri- ja loomesektoris pikaajalist karjääri; arvestades, et nad on kultuuri- ja loomesektori poliitikast ja rahastamise võimalustest sageli kõrvale jäetud, kuna arvesse ei võeta näiteks nende piiratud liikuvust või bürokraatlikest rahastamismenetlustest tulenevaid probleeme; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et puuetega kultuuriloojatel, näiteks autoritel, esitajatel ja kunstnikel, on raskem osaleda professionaalses ja mitteprofessionaalses kunsti- ja kultuurialases tegevuses ning vähem võimalusi arendada kultuuri- ja loomesektoris pikaajalist karjääri; arvestades, et nad on kultuuri- ja loomesektori poliitikast ja rahastamise võimalustest sageli kõrvale jäetud, kuna arvesse ei võeta näiteks nende piiratud liikuvust või bürokraatlikest rahastamismenetlustest tulenevaid probleeme;

| Z. | arvestades, et liit peab pakkuma sõja eest põgenenud puuetega lastele eritoetust, mis aitaks nende vajadusi rahuldada; arvestades, et vastavalt oma 2022. aasta aprillis vastu võetud resolutsioonile Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis elab Ukraina hoolekandeasutustes ja internaatkoolides üle 100 000 lapse ning pooltel neist on puue; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et liit peab pakkuma sõja eest põgenenud puuetega lastele eritoetust, mis aitaks nende vajadusi rahuldada; arvestades, et vastavalt oma 2022. aasta aprillis vastu võetud resolutsioonile Ukraina sõja eest põgenevate laste ja noorte kaitse kohta ELis elab Ukraina hoolekandeasutustes ja internaatkoolides üle 100 000 lapse ning pooltel neist on puue;

| AA. | arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel suurenes aastatel 2011–2016 lõhe kolmanda taseme hariduse omandamisel puuetega ja puudeta inimeste vahel 7 %-lt 9 %-le; arvestades, et ainult 29,4 % puuetega inimestest omandab kolmanda taseme hariduse, samas kui puudeta inimeste puhul on see näitaja 43,8 %; arvestades, et puuetega inimeste piiratud võimalustega hariduse omandamisel kaasneb nende väiksem osalus haridus- ja koolitustegevuses ning sotsiaalse ja majandusliku tõrjutuse oht; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel suurenes aastatel 2011–2016 lõhe kolmanda taseme hariduse omandamisel puuetega ja puudeta inimeste vahel 7 %-lt 9 %-le; arvestades, et ainult 29,4 % puuetega inimestest omandab kolmanda taseme hariduse, samas kui puudeta inimeste puhul on see näitaja 43,8 %; arvestades, et puuetega inimeste piiratud võimalustega hariduse omandamisel kaasneb nende väiksem osalus haridus- ja koolitustegevuses ning sotsiaalse ja majandusliku tõrjutuse oht;

| AB. | arvestades, et EL, selle institutsioonid ja liikmesriigid on puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalised ning nad on kohustatud täielikult rakendama selles sätestatud põhiõigusi, sealhulgas artiklit 27 töö ja tööhõive kohta; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud õigused ei ole miljonite ELi puuetega inimeste jaoks tegelikkuses kaugeltki tagatud, seda muu hulgas ka võrdse tööalase kohtlemise direktiivi puuduste tõttu; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et EL, selle institutsioonid ja liikmesriigid on puuetega inimeste õiguste konventsiooni osalised ning nad on kohustatud täielikult rakendama selles sätestatud põhiõigusi, sealhulgas artiklit 27 töö ja tööhõive kohta; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud õigused ei ole miljonite ELi puuetega inimeste jaoks tegelikkuses kaugeltki tagatud, seda muu hulgas ka võrdse tööalase kohtlemise direktiivi puuduste tõttu;

| AC. | arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tunnustatakse puuetega inimeste õigust tööle teistega võrdsetel alustel, sealhulgas võimalust teenida elatist vabalt valitud töökohal ning avatud, kaasavas ja juurdepääsetavas töökeskkonnas; arvestades, et igal inimesel on õigus saada õigeaegselt ja vajadustele vastavat abi, et parandada tööhõive- või ettevõtjana tegutsemise võimalusi, sealhulgas õigus saada abi töökoha leidmisel, koolituseks ja ümberõppeks, nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalõiguste samba 4. põhimõttes; arvestades, et puuetega inimesed on avatud tööturult valdavas osas välja jäetud ja nad on jäetud ilma õigusest tööle teistega võrdsetel alustel või neil on tööturul võrdse juurdepääsu ja võrdsete tingimuste saamisel suuri raskusi; arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel kuuluvad peamiste takistuste hulka puuetega inimeste töölevõtmisel puuetega seotud stereotüübid, bürokraatlikud raskused osutatavatele teenustele juurdepääsul, strateegilise nägemuse puudumine juhtimisvaldkonnas, ebapiisav järelevalve poliitika rakendamise üle, tööandjate koolituseks ette nähtud piiratud ressursid ja spetsialistide toe puudumine; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooniga tunnustatakse puuetega inimeste õigust tööle teistega võrdsetel alustel, sealhulgas võimalust teenida elatist vabalt valitud töökohal ning avatud, kaasavas ja juurdepääsetavas töökeskkonnas; arvestades, et igal inimesel on õigus saada õigeaegselt ja vajadustele vastavat abi, et parandada tööhõive- või ettevõtjana tegutsemise võimalusi, sealhulgas õigus saada abi töökoha leidmisel, koolituseks ja ümberõppeks, nagu on sätestatud Euroopa sotsiaalõiguste samba 4. põhimõttes; arvestades, et puuetega inimesed on avatud tööturult valdavas osas välja jäetud ja nad on jäetud ilma õigusest tööle teistega võrdsetel alustel või neil on tööturul võrdse juurdepääsu ja võrdsete tingimuste saamisel suuri raskusi; arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel kuuluvad peamiste takistuste hulka puuetega inimeste töölevõtmisel puuetega seotud stereotüübid, bürokraatlikud raskused osutatavatele teenustele juurdepääsul, strateegilise nägemuse puudumine juhtimisvaldkonnas, ebapiisav järelevalve poliitika rakendamise üle, tööandjate koolituseks ette nähtud piiratud ressursid ja spetsialistide toe puudumine;

| AD. | arvestades, et puuetega inimestel peaks olema töökohal juurdepääs individuaalsele toele ja eritingimustele; arvestades, et puuetega inimestel on õigus sissetulekutoetusele, mis tagab neile võimaluse elada väärikat elu, teenustele, mis võimaldavad neil osaleda tööturul ja ühiskonnaelus, ning nende vajadustele kohandatud töökeskkonnale; arvestades, et halvemad tingimused, mida puuetega inimesed kogevad, ulatuvad tööhõive valdkonnast märksa kaugemale; arvestades, et puuetega inimeste sotsiaalne ja rahaline olukord ELis on puudeta inimeste omast oluliselt halvem ning sellega kaasnevad struktuursed või halvemad haridusvõimalused ja diskrimineerimine; arvestades, et toetusmeetmed, mis keskenduvad muudele valdkondadele peale tööhõive, näiteks vaesuse vähendamisele, kättesaadavale eluasemele ja lastehoiule, juurdepääsetavale ühistranspordile ning isiklikule abile, mängivad samuti tähtsat rolli puuetega inimeste juurdepääsul töökohale ja selle hoidmisel; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et puuetega inimestel peaks olema töökohal juurdepääs individuaalsele toele ja eritingimustele; arvestades, et puuetega inimestel on õigus sissetulekutoetusele, mis tagab neile võimaluse elada väärikat elu, teenustele, mis võimaldavad neil osaleda tööturul ja ühiskonnaelus, ning nende vajadustele kohandatud töökeskkonnale; arvestades, et halvemad tingimused, mida puuetega inimesed kogevad, ulatuvad tööhõive valdkonnast märksa kaugemale; arvestades, et puuetega inimeste sotsiaalne ja rahaline olukord ELis on puudeta inimeste omast oluliselt halvem ning sellega kaasnevad struktuursed või halvemad haridusvõimalused ja diskrimineerimine; arvestades, et toetusmeetmed, mis keskenduvad muudele valdkondadele peale tööhõive, näiteks vaesuse vähendamisele, kättesaadavale eluasemele ja lastehoiule, juurdepääsetavale ühistranspordile ning isiklikule abile, mängivad samuti tähtsat rolli puuetega inimeste juurdepääsul töökohale ja selle hoidmisel;

| AE. | arvestades, et ELi puuetega inimeste õiguste strateegias aastateks 2021–2030 tehakse ettepanek luua 2023. aasta lõpuks ELi puudega isiku kaart, mida tunnustataks kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et ELi puuetega inimeste õiguste strateegias aastateks 2021–2030 tehakse ettepanek luua 2023. aasta lõpuks ELi puudega isiku kaart, mida tunnustataks kõigis liikmesriikides;

| AF. | arvestades, et tehnilised uuendused, nagu eetilised ja inimkesksed tehisintellektisüsteemid, võivad aidata arendada tõhusaid, avatud ja mittediskrimineerivaid värbamisprotsesse, kuid arvestades, et välistav tehnoloogiline arendustegevus võib tekitada puuetega inimeste jaoks uute tõkete ning diskrimineerimise lisavormide ohu; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 9 kehtestatakse nõue tagada teistega võrdsetel alustel juurdepääs teabele ning kommunikatsioonitehnoloogiatele ja -süsteemidele; arvestades, et 64,3 %-l 16-aastastest või vanematest puuetega inimestest on kodus internetiühendus, samas kui puudeta inimeste puhul on see näitaja 87,9 %; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et tehnilised uuendused, nagu eetilised ja inimkesksed tehisintellektisüsteemid, võivad aidata arendada tõhusaid, avatud ja mittediskrimineerivaid värbamisprotsesse, kuid arvestades, et välistav tehnoloogiline arendustegevus võib tekitada puuetega inimeste jaoks uute tõkete ning diskrimineerimise lisavormide ohu; arvestades, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 9 kehtestatakse nõue tagada teistega võrdsetel alustel juurdepääs teabele ning kommunikatsioonitehnoloogiatele ja -süsteemidele; arvestades, et 64,3 %-l 16-aastastest või vanematest puuetega inimestest on kodus internetiühendus, samas kui puudeta inimeste puhul on see näitaja 87,9 %;

| AG. | arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel võib ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise toetus juhendamise, koolituse ja rahalise abi vormis pakkuda puuetega inimestele võimalusi aktiivseks osalemiseks avatud tööturul ja motiveerida neid mitte lootma üksnes invaliidsushüvitistele; arvestades, et niisugune toetus peab olema eesmärgipärane ja selle tagamiseks peavad olema piisavad vahendid; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel võib ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise toetus juhendamise, koolituse ja rahalise abi vormis pakkuda puuetega inimestele võimalusi aktiivseks osalemiseks avatud tööturul ja motiveerida neid mitte lootma üksnes invaliidsushüvitistele; arvestades, et niisugune toetus peab olema eesmärgipärane ja selle tagamiseks peavad olema piisavad vahendid;

| AH. | arvestades, et COVID-19 pandeemia on suurendanud olemasolevaid takistusi ja ebavõrdsust kõigi puuetega inimeste puhul; arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel ohustas pandeemia ajal keskmiselt 71 % puuetega vastajatest depressioon ja 25 % puuetega vastajatest märkis, et neil puudus juurdepääs vaimse tervise teenustele, see näitaja oli puudeta vastajatega võrreldes kaks korda kõrgem; arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel mõjutasid COVID-19 pandeemiast tingitud sulgemised ja piirangud iseäranis puuetega noori vanuses 18–29 eluaastat, kuivõrd 51 % nendest vastajatest tundis end üksikuna; see näitaja oli puudeta noortega võrreldes 19 % võrra kõrgem; arvestades, et tööle naasmise kavad on vaimse tervise probleemidega töötajate jaoks üliolulised; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et COVID-19 pandeemia on suurendanud olemasolevaid takistusi ja ebavõrdsust kõigi puuetega inimeste puhul; arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel ohustas pandeemia ajal keskmiselt 71 % puuetega vastajatest depressioon ja 25 % puuetega vastajatest märkis, et neil puudus juurdepääs vaimse tervise teenustele, see näitaja oli puudeta vastajatega võrreldes kaks korda kõrgem; arvestades, et Eurofoundi uuringute andmetel mõjutasid COVID-19 pandeemiast tingitud sulgemised ja piirangud iseäranis puuetega noori vanuses 18–29 eluaastat, kuivõrd 51 % nendest vastajatest tundis end üksikuna; see näitaja oli puudeta noortega võrreldes 19 % võrra kõrgem; arvestades, et tööle naasmise kavad on vaimse tervise probleemidega töötajate jaoks üliolulised;

| AI. | arvestades, et kümme aastat pärast seda, kui EList sai puuetega inimeste õiguste konventsiooni osaline, on hoolekandeasutuste täituvuse tase endiselt muutumatu; arvestades, et kogu Euroopas viibib vähemalt 1,4 miljonit inimest endiselt hoolekandeasutustes – see arv ei ole pärast konventsiooni vastuvõtmist muutunud; arvestades, et Euroopa iseseisva elu võrgustiku 2020. aasta uuringu kohaselt ei ole Euroopa Nõukogus esindatud 43 riigist 24-l deinstitutsionaliseerimise strateegiat ning 18 riigi puhul, kellel see on, kirjeldab 88 % vastajatest strateegiat ebapiisava või parandamist vajavana; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et kümme aastat pärast seda, kui EList sai puuetega inimeste õiguste konventsiooni osaline, on hoolekandeasutuste täituvuse tase endiselt muutumatu; arvestades, et kogu Euroopas viibib vähemalt 1,4 miljonit inimest endiselt hoolekandeasutustes – see arv ei ole pärast konventsiooni vastuvõtmist muutunud; arvestades, et Euroopa iseseisva elu võrgustiku 2020. aasta uuringu kohaselt ei ole Euroopa Nõukogus esindatud 43 riigist 24-l deinstitutsionaliseerimise strateegiat ning 18 riigi puhul, kellel see on, kirjeldab 88 % vastajatest strateegiat ebapiisava või parandamist vajavana;

| AJ. | arvestades, et 33 Euroopa Nõukogus esindatud riiki pakub mingit liiki isiklikku abi, samas märkis aga 97 % vastanutest, et selle abi kättesaadavus on ebapiisav ja vajab tõhustamist; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et 33 Euroopa Nõukogus esindatud riiki pakub mingit liiki isiklikku abi, samas märkis aga 97 % vastanutest, et selle abi kättesaadavus on ebapiisav ja vajab tõhustamist;

| AK. | arvestades, et praegune õigusraamistik ei kehtesta liikmesriikidele kohustust määrata kindlaks võrdõiguslikkust edendav riiklik asutus, kes kaitseks puude alusel diskrimineerimise ohvreid; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et praegune õigusraamistik ei kehtesta liikmesriikidele kohustust määrata kindlaks võrdõiguslikkust edendav riiklik asutus, kes kaitseks puude alusel diskrimineerimise ohvreid;

| AL. | arvestades, et 2008. aastal esitas komisjon ettepaneku laiendada kaitset diskrimineerimise eest peale tööhõive ka teistesse valdkondadesse, nagu on sätestatud võrdse tööalase kohtlemise direktiivis, mille kohaselt on keelatud töö saamisel ja kutsealale pääsemisel diskrimineerida puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ja usutunnistuse või veendumuste alusel; arvestades, et uus direktiiv muudaks võrdõiguslikkuse põhimõtte kohaldamise kohustuslikuks ka hariduse valdkonnas, juurdepääsul kaupadele ja teenustele ning sotsiaalkaitsele, sealhulgas sotsiaalkindlustus ja tervishoid; arvestades, et seda ettepanekut ei ole veel vastu võetud ning et seda on 14 aastat peetud kinni nõukogus, kus selle vastuvõtmiseks on vaja ühehäälsust; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et 2008. aastal esitas komisjon ettepaneku laiendada kaitset diskrimineerimise eest peale tööhõive ka teistesse valdkondadesse, nagu on sätestatud võrdse tööalase kohtlemise direktiivis, mille kohaselt on keelatud töö saamisel ja kutsealale pääsemisel diskrimineerida puude, vanuse, seksuaalse sättumuse ja usutunnistuse või veendumuste alusel; arvestades, et uus direktiiv muudaks võrdõiguslikkuse põhimõtte kohaldamise kohustuslikuks ka hariduse valdkonnas, juurdepääsul kaupadele ja teenustele ning sotsiaalkaitsele, sealhulgas sotsiaalkindlustus ja tervishoid; arvestades, et seda ettepanekut ei ole veel vastu võetud ning et seda on 14 aastat peetud kinni nõukogus, kus selle vastuvõtmiseks on vaja ühehäälsust;

| AM. | arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis tähendab, et see on nende jaoks siduv, ning arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatakse ELi eesmärk edendada laste õiguste kaitset; arvestades, et põhiõiguste harta tagab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad ELi õigusaktide rakendamisel kaitsma lapse õigusi; arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma resolutsiooni Euroopa lastegarantii kohta vastu suure häälteenamusega, nõudes tungivalt, et kõigile lastele oleks tagatud ligipääs kaasavale haridusele alates varasest lapsepõlvest kuni noorukieani, sealhulgas roma lastele, puuetega lastele, kodakondsuseta lastele ja lapsrändajatele ning neile, kes elavad erakorralises humanitaarabiolukorras; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et kõik ELi liikmesriigid on ratifitseerinud ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis tähendab, et see on nende jaoks siduv, ning arvestades, et ELi lepingu artikli 3 lõikes 3 sätestatakse ELi eesmärk edendada laste õiguste kaitset; arvestades, et põhiõiguste harta tagab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad ELi õigusaktide rakendamisel kaitsma lapse õigusi; arvestades, et Euroopa Parlament võttis oma resolutsiooni Euroopa lastegarantii kohta vastu suure häälteenamusega, nõudes tungivalt, et kõigile lastele oleks tagatud ligipääs kaasavale haridusele alates varasest lapsepõlvest kuni noorukieani, sealhulgas roma lastele, puuetega lastele, kodakondsuseta lastele ja lapsrändajatele ning neile, kes elavad erakorralises humanitaarabiolukorras;

| AN. | arvestades, et juurdepääs kvaliteetsele töökohale, haridusele ja koolitusele, tervishoiuteenustele, sotsiaalkaitsele, sealhulgas piiriülesele kaitsele, kvaliteetsele eluasemele, toetusele iseseisvaks toimetulekuks ning võrdsetele võimalustele vaba aja tegevustes ja kogukonnaelus osalemiseks on hädavajalik puuetega inimeste elukvaliteedi parandamiseks ja vaesuse ning kaitsetuse vähendamise ning kaasava ja kestliku majanduskasvu toetamiseks; arvestades, et riiklike miinimumsissetuleku kavade abil tuleks tagada puuetega inimestele võrdsed võimalused; arvestades, et puuetega inimestel peaks olema juurdepääs ka sihtotstarbelisele abile nende puuetega seotud lisakulude katmiseks, st selliseid kulusid ei tohiks katta ainult sissetuleku arvelt; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et juurdepääs kvaliteetsele töökohale, haridusele ja koolitusele, tervishoiuteenustele, sotsiaalkaitsele, sealhulgas piiriülesele kaitsele, kvaliteetsele eluasemele, toetusele iseseisvaks toimetulekuks ning võrdsetele võimalustele vaba aja tegevustes ja kogukonnaelus osalemiseks on hädavajalik puuetega inimeste elukvaliteedi parandamiseks ja vaesuse ning kaitsetuse vähendamise ning kaasava ja kestliku majanduskasvu toetamiseks; arvestades, et riiklike miinimumsissetuleku kavade abil tuleks tagada puuetega inimestele võrdsed võimalused; arvestades, et puuetega inimestel peaks olema juurdepääs ka sihtotstarbelisele abile nende puuetega seotud lisakulude katmiseks, st selliseid kulusid ei tohiks katta ainult sissetuleku arvelt;

Iseseisev elu ja kogukonda kaasamine

| 1. | tuletab meelde, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 19 on sätestatud, et puuetega inimestel on õigus elada iseseisvalt ja kasutada vajalikke kogukonnapõhiseid teenuseid; on veendunud, et seda õigust saab täielikult tagada ainult siis, kui riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil töötatakse välja institutsioonidele alternatiive pakkuvad poliitikameetmed ja õigusaktid, mis juhinduvad Euroopa standarditest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võimalikult kiiresti kaotama järk-järgult puuetega inimeste institutsionaalse hoolduse, nagu on sätestatud puuetega inimeste õiguste komitee üldises märkuses nr 5, ning liikuma hoolekande- ja muudelt eriasutustelt süsteemile, mis võimaldab ühiskonnaelus osalemist ning teenuste osutamist juurdepääsetavas kogukonnas vastavalt igaühe vajadustele, tahtele ja eelistusele, sealhulgas kogukonnapõhist hooldust, nagu komisjon on soovitanud puuetega inimesi käsitlevas Euroopa strateegias 2010–2020; rõhutab, et tuleb kaotada stereotüübid, suutlikkussurve ja väärarusaamad, mis takistavad puuetega inimestel iseseisvalt elada, ning edendada nende panust ühiskonda; rõhutab, et juurdepääs tööturule on hädavajalik, et võimaldada puuetega inimestel elada iseseisvat elu ja osaleda täiel määral ühiskonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub liikmesriikidel võtta vastu deinstitutsionaliseerimise strateegiad ja tagada, et deinstitutsionaliseerimist käsitlevad seadused, poliitika ja programmid oleksid kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsioonis sätestatud iseseisva elu kontseptsiooniga; palub komisjonil kasutada selles valdkonnas saavutatud edusammude mõõtmiseks võrdlusaluseid; kutsub lisaks komisjoni üles täitma ELi puuetega inimeste õiguste strateegias aastateks 2021–2030 võetud kohustust anda liikmesriikidele 2023. aastaks suuniseid iseseisva elu võimaluste parandamiseks ja kogukonda kaasamiseks; kutsub liikmesriike üles lisama oma deinstitutsionaliseerimise strateegiatesse kindla ajakavaga erieesmärgid, neid piisavalt rahastama ja töötama välja mehhanismid, et tagada eri haldussektorite ja -tasandite asutuste vahel tulemuslik koordineerimine; peab kahetsusväärseks juurdepääsetavate ja taskukohaste elamispindade puudumist, mis on suureks takistuseks iseseisvale elule; rõhutab, et kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni üldise märkusega nr 5 tuleb kogukonnapõhist ja iseseisvat eluviisi tugevdada ning saavutada see alternatiivina institutsionaalsetele raamistikele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et kogukonnapõhised tugiteenused ja toetav elukorraldus tagavad puuetega inimestele parema elukvaliteedi; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele inimkeskse lähenemisviisi ja piisava toetuse, et tagada puuetega inimeste täielik kaasamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema tööd selle nimel, et töötada välja puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisega seotud ühtsed põhimõisted, nagu „juurdepääs“, „osalemine“ ja „kogukonnapõhine elu“, et suurendada liikmesriikidevahelist ühtekuuluvust ja parandada puuetega inimeste ELi-sisest liikuvust ning tunnustada vastastikku deinstitutsionaliseerimist ja selle rakendamise meetodeid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni ja Eurostati üles tegelema puuetega inimeste elamistingimusi, sealhulgas tööhõive- ja palgalõhet käsitlevate andmete puuduliku kättesaadavuse, usaldusväärsuse ja võrreldavuse probleemiga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | leiab, et asjakohaste ELi vahendite kasutamise eesmärk peaks olema edendada kaasavat ja juurdepääsetavat keskkonda, teenuseid, tavasid ja seadmeid, järgides universaaldisaini lähenemisviisi ja soodustades deinstitutsionaliseerimist, sh tugevat toetust isikliku abi andmisele ja iseseisva elu võimaldamisele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Kontrollikoda teatas eelseisvast auditist, mille alusel hinnatakse, kas ELi panus puuetega inimeste võrdõiguslikkuse tagamisse on mõjus; nõuab tungivalt, et komisjon parandaks järelevalvet ELi vahendite kasutamise üle selles poliitikavaldkonnas, kaaludes sealhulgas maksete peatamist, tühistamist ja sissenõudmist, kui rikutakse kohustust austada põhiõigusi; rõhutab, et ükskõik kui suured või väikesed eraldatud asutused ka poleks, ei tohiks neid rahastada ELi vahenditest ja et need vahendid peaksid puuetega inimestele alati kättesaadavad olema; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon tagaks nõuetekohaste järelmeetmete võtmise vastavalt järeldustele ja soovitustele, mille Euroopa Kontrollikoda esitas oma eriaruandes soolõime kohta ELi eelarves; rõhutab, et aruande kohaselt on soolõime ELi eelarves soolise võrdõiguslikkuse saavutamise vahend ning soolise võrdõiguslikkuse saavutamise meetmetes tuleb arvesse võtta diskrimineerimise põhjuseid, sealhulgas puuet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et ühissätete määruses aastateks 2021–2027 (50) on sätestatud, et Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi tuleb kasutada viisil, mis on kooskõlas ELi sotsiaalse kaasamise poliitikaga; nõuab seetõttu rangemaid sätteid, millega keelatakse ELi vahendite investeerimine hoolekandeasutustesse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kiiduväärseks Euroopa Ombudsmani omaalgatuslikku uurimist selle kohta, kuidas komisjon jälgib ELi vahendite kasutamist, et edendada puuetega inimeste ja eakate õigust iseseisvale elule; rõhutab, et järeldustes kutsub Euroopa Ombudsman komisjoni üles andma liikmesriikidele ja oma töötajatele selgemaid suuniseid vajaduse kohta edendada deinstitutsionaliseerimist ja selle kohta, kuidas seda on võimalik saavutada ELi vahendite kasutamise teel; |
| --- | --- |

9.

Võrdõiguslikkus ja diskrimineerimiskeeld: tungiv vajadus horisontaalse diskrimineerimisvastase direktiivi järele

| 10. | rõhutab, et puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohaselt peaks EL integreerima puuetega inimeste aspekti oma kõigisse poliitikavaldkondadesse, programmidesse ja strateegiatesse; toetab puuetega inimeste õiguste konventsiooni soovitusi ning nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suurendaksid jõupingutusi, et tagada nende nõuetekohane järgimine; on seisukohal, et liidu õiguse ühtlustamine puuetega inimeste õiguste konventsiooniga on võrdsuse ja mittediskrimineerimise tagamiseks hädavajalik; rõhutab ELi puuetega inimeste õiguste konventsiooni raamistiku rolli selles protsessis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | väljendab heameelt Euroopa Ombudsmani asjakohase töö üle osana ELi puuetega inimeste õiguste konventsiooni raamistikust, mille eesmärk on kaitsta, toetada ja jälgida puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist ELi institutsioonides; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub ELi liikmesriike, kes ei ole veel allkirjastanud ega ratifitseerinud puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli, seda tegema; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi puuetega inimeste võrdsete õiguste edendamiseks väljaspool ELi, eelkõige kandidaatriikides; rõhutab sellega seoses, et liit peab ühinemisläbirääkimiste käigus teemaks võtma reformid, mille eesmärk on parandada puuetega inimeste olukorda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni üles ajakohastama ettepanekut võtta vastu ELi võrdse kohtlemise direktiiv, tuginedes parlamendi seisukohale, ning käsitlema ka läbipõimunud diskrimineerimist ja keelama selge sõnaga diskrimineerimise, mis põhineb põhiõiguste hartas loetletud põhjuste mis tahes kombinatsioonil; kutsub nõukogu eesistujariiki üles käsitlema seda direktiivi esmatähtsana ja arutama seda kõrgeimal poliitilisel tasandil; rõhutab vajadust konkreetsete meetmete järele, et edendada direktiivi vastuvõtmist, ja kui direktiivi vastu ei võeta, siis vajadust alternatiivsete seadusandlike meetmete järele diskrimineerimise vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kiiduväärseks, et komisjon võttis vastu ulatusliku puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030, ning palub, et komisjon tagaks selle rakendamise järelevalve liikmesriikides; rõhutab, et ELi puuetega inimeste õiguste konventsiooni raamistikul peab strateegia läbivaatamisel olema selge roll ning puuetega inimesed ja neid esindavad organisatsioonid peavad olema süstemaatiliselt ja aktiivselt kaasatud strateegia läbivaatamisse ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil; kutsub komisjoni üles töötama need meetmed välja puuetega inimeste ja kõigi asjaomaste organisatsioonidega kooskõlastatult ning suheldes, alustades parlamendi puuetega inimeste õiguste konventsiooni võrgustikust; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni üles koguma koostöös liikmesriikidega ning kooskõlas ELi standardite ja nendega seotud riiklike õigusaktidega eristatud ja usaldusväärseid andmeid ja statistikat, sealhulgas tagama, et kogu ELi hõlmavas statistikas oleksid andmed eristatud puude liikide kaupa ja et see hõlmaks hoolekandeasutustes elavate inimeste arvu, eesmärgiga töötada välja asjakohane ja tulemuslik poliitika, et tagada juurdepääsetav, kaasav ja võrdõiguslik ühiskond kõigile puuetega inimestele ELis, olenemata sellest, kus nad elavad – kas linnas, maal või äärealal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama teadlikkust, eelkõige laste ja noorte hulgas, ning korraldama selgelt struktureeritud konsultatsioone otseselt mõjutatud inimeste ja neid esindavate kodanikuühiskonna organisatsioonide osalusel ja kaasamisel, et omandada tegelik arusaam puuetest ühiskonna kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on veendunud, et Euroopa tasandil on vaja vahetada häid tavasid edukate projektide kohta, et puuetega inimesed oleksid kaasatud kõikides valdkondades, ning korraldada kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikliga 27 avalikke teavituskampaaniaid selle kohta, kuidas seda saavutada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub liikmesriike üles võtma kõigi asjakohaste poliitikameetmete, rahastamisprogrammide ja -tegevuste väljatöötamisel nõuetekohaselt arvesse puuetega autorite, esitajate ja kunstnike ainulaadset olukorda ning kõrvaldama kõik takistused, et tagada kõigile kultuuri- ja loomesektoris tegutsevatele inimestele võrdsed õigused ja võrdsed võimalused, eelkõige võttes meetmeid, mis võimaldavad kõigile kultuuriloojatele võrdset juurdepääsu, osalust ja esindatust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles tagama, et tehisintellekti käsitlevad tulevased ELi õigusaktid hõlmaksid võimalikult laia kasutajate ringi ja tehisintellektisüsteemide kasutamine oleks puuetega inimeste jaoks lihtne ja takistusteta kooskõlas Euroopa ligipääsetavuse aktiga; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab liikmesriikidele meelde kestliku arengu eesmärki 11.7, millega tagatakse 2030. aastaks üldine juurdepääs ohututele, kaasavatele ja ligipääsetavatele haljasaladele ja avalikule ruumile, eelkõige laste ja naiste, puuetega inimeste ja eakate jaoks; |
| --- | --- |

21.

Puuetega inimesed, kes on kõige enam ohustatud

| 22. | mõistab hukka asjaolu, et mõned puuetega inimesed, näiteks naised ja tütarlapsed, lapsed, eakad, kodutud, kinnipeetavad, rändajad ja pagulased, rassilise ja etnilise taustaga isikud, näiteks romad, ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed, on suuremas ohus langeda diskrimineerimise ja vägivalla ohvriks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema nende isikute konkreetsete probleemide, õiguste ja vajadustega sihipäraste meetmete abil, et tagada juurdepääs õigusemõistmisele, ohvriabi-, tugi- ja kaitseteenustele ning kõrvaldada takistused diskrimineerimisest ja vägivallast teatamisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et puuetega inimesed, eelkõige puuetega naised, seisavad endiselt silmitsi mitmekordse ja läbipõimunud diskrimineerimisega, mis põhineb nende puudel ja sool, rassil, etnilisel päritolul, vanusel, usutunnistusel või veendumustel, seksuaalsel sättumusel, rändestaatusel või sotsiaal-majanduslikul taustal; rõhutab, et puuetega naised ja tütarlapsed kannatavad eriti soolise vägivalla all ning nende kogetav sooline vägivald võib hõlmata füüsilist, seksuaalset, psühholoogilist ja majanduslikku vägivalda; tunneb muret, et puuetega naised kannatavad sageli partnerite või pereliikmete soolise vägivalla all; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et puuetega inimeste vastu suunatud vägivallast teatamise mehhanismid ja ohvriabiteenused oleksid olemas ja kättesaadavad; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnistab hooldajate olulist rolli puuetega inimeste elus ja takistusi, millega nad oma töös kokku puutuvad; rõhutab, et puuetega inimeste, eelkõige naiste õiguslik, rahaline ja sotsiaalne sõltuvus oma hooldajatest seab nad kaitsetumasse olukorda; tunneb muret puuetega inimeste vastaste teatatud vägivallajuhtumite pärast, mille puhul kasutavad vägivalda need, kes peaksid nende eest kas kodus või hoolekandeasutustes hoolt kandma; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et komisjon on võtnud ELi puuetega inimeste õiguste strateegias aastateks 2021–2030 kohustuse pöörata erilist tähelepanu puuetega naistele, kellel on teiste naistega võrreldes kaks kuni viis korda suurem tõenäosus langeda vägivalla ohvriks (51); kutsub komisjoni üles võtma puuetega naiste olukorda arvesse ja arvestama sellega kõigis ELi poliitikavaldkondades ja meetmetes; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tunneb suurt muret, et puuetega naistele ja tütarlastele ei võimaldata pahatihti juurdepääsu seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele, eelkõige günekoloogilistele teenustele, neilt keeldutakse võtmast teadvat nõusolekut seoses rasestumisvastaste vahendite kasutamisega ja neid ähvardab isegi sundsteriliseerimise oht (52); kutsub liikmesriike üles rakendama seadusandlikke meetmeid, millega kaitstakse füüsilist puutumatust, valikuvabadust ja enesemääramisõigust puuetega inimeste seksuaal- ja reproduktiivelu valdkonnas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut võtta vastu direktiiv naistevastase vägivalla ja perevägivalla vastu võitlemise kohta, samuti kohustusi ja meetmeid, mis mõni liikmesriik sellega seoses on võtnud; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma soolise vägivalla vastu võitlemiseks konkreetseid lisameetmeid, millega nähakse ette puuetega ohvrite sihipärane toetamine; nõuab lisaks tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid korraldaksid soolisele vägivallale reageerimise süsteemidesse kaasatutele suunatud erikoolitusi ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, mille kaudu tagataks puuetega naiste osalemine ja antaks neile teavet nende õiguste kohta; on veendunud, et komisjon ja liikmesriigid peaksid põhjalikumalt uurima soo ja puude ainulaadset põimumist, et puuetega naiste ja tütarlaste vastu suunatud soolise vägivalla keerukust mõistetaks ja käsitletaks nõuetekohaselt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid piisavalt inimressursse ja rahalisi vahendeid puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikli 33 lõikes 2 sätestatud raamistikule, et võrdõiguslikkust edendavad riiklikud asutused saaksid oma ülesandeid tulemuslikult ja tõhusalt täita; nõuab tungivalt, et komisjon pakuks sellega seoses vajalikku tuge; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab kiiduväärseks ja toetab komisjoni tulevast õiguslikku algatust võrdõiguslikkust edendavatele asutustele miinimumnõuete kehtestamise kohta, mis peaks innustama liikmesriike pikendama võrdõiguslikkust edendavate asutuste volitusi, et kaitsta puude alusel diskrimineerimise ohvreid; palub, et komisjon esitaks viivitamata kaugeleulatuva ettepaneku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palub tungivalt, et nõukogu viiks lõpule Istanbuli konventsiooni ratifitseerimise võimalikult suures ulatuses ja piiranguteta ning propageeriks selle ratifitseerimist kõigis liikmesriikides, kuna konventsioon on oluline vahend naiste ja tütarlaste vastase vägivalla probleemiga tegelemiseks; |
| --- | --- |

30.

| 31. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid hoiaksid valdkondadevaheliste ja struktuuriliste meetmetega, näiteks puuetega naiste ning nende perekondade ja hooldajate haridus- ja teadlikkuse suurendamise meetmed, ära selle, et puuetega naised kogu nende mitmekesisuses on sunnitud elama isolatsioonis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on mures puuetega kinnipeetavate olukorra pärast liikmesriikides, olenemata nende puude liigist; taunib asjaolu, et mõnedes liikmesriikides ei võeta puuetega kinnipeetavate kaitsetut olukorda täielikult arvesse; kutsub liikmesriike üles kindlustama, et puuetega kinnipeetavatele tagatakse vajalik taristu, sealhulgas piisavad vahendid nende erivajaduste rahuldamiseks ning juurdepääsetavus ja mõistlikud abinõud; nõuab lisaks, et liikmesriigid ja ELi institutsioonid võtaksid vajalikke meetmeid, et tagada kinnipeetavate, eelkõige kaitsetus olukorras olevate isikute, nagu vaimselt haigete ja puuetega inimeste põhiõiguste austamine ja kaitse, sealhulgas võtaksid kõikides liikmesriikides vastu ühised Euroopa standardid kinnipidamise kohta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles tagama kõigile puuetega lastele õiguse haridusele, tagades neile võrdse juurdepääsu kaasavale ja kvaliteetsele õpetamisele alates eelkoolieast kuni noorukieani, luues selleks eelkõige nende õpetajatele ja assistentidele kohandatud taristu ja erikoolituse võimalused; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata puuetega laste juurdepääsu tagamisele haridusteenustele; rõhutab, et puuetega lapsed on jätkuvalt ebaproportsionaalselt esindatud hoolekandeasutustes, nad on püsivalt või pikaajaliselt hoolekandeasutustes ning neid diskrimineeritakse ja nad on hooletusse jäetud; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et puuetega inimestel on suurem oht langeda vaenukõne ja vaenukuritegude ohvriks; väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle lisada vaenukõne ja vaenukuriteod ELi kuritegude loetellu; |
| --- | --- |

34.

Võrdne tunnustamine seaduse ees

| 35. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et kõrvaldada õigus- ja teovõime piirangud, mis kitsendavad aluslepingutes sätestatud puuetega inimeste õigusi, sealhulgas võtma meetmeid, et asendada isiku eest otsuste tegemine abistatud otsustamisega kogu ELis, võttes seejuures arvesse inimese sõltumatust, soove ja eelistusi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub liikmesriike üles rakendama sihipäraseid programme, mis võimaldavad üleminekut psühhosotsiaalse puudega isikute õigus- ja teovõime äravõtmiselt toetatud otsustusprotsessidele; |
| --- | --- |

36.

| 37. | väljendab heameelt asjaolu üle, et 2022. aastal võeti ELi õigusemõistmise tulemustabelis esimest korda arvesse puuetega inimeste erivajadusi seoses õiguskaitse kättesaadavusega; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada takistused, sealhulgas kultuurilised, millega puuetega inimesed puutuvad kokku juurdepääsul õiguskaitsele, käsitledes kriminaalõigusasutuste puudulikke teadmisi seoses puuete ja puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, sealhulgas eraldades piisavad rahalised vahendid õigustöötajate koolitamiseks, et parandada teabe kättesaadavust ja pakkuda professionaalset tuge puuetega ohvritele, eelkõige kui ohver sõltub väärkohtlejast õiguslikult, finantsiliselt või sotsiaalselt; märgib, et nii kohtulikud kui ka kohtuvälised kaebuste esitamise mehhanismid tuleks muuta puuetega inimestele juurdepääsetavamaks; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles lisama puuetega inimestega tegelevate töötajate, eelkõige kohtu- ja vanglatöötajate töölevõtmise kriteeriumide hulka teadlikkuse puudest ning mitmekordsest ja läbipõimunud diskrimineerimisest; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toonitab, et vahendid ja teenused peavad olema kättesaadavad, et tagada võrdne juurdepääs õiguskaitsele ja nõuetekohane abi nendele inimestele, kellel on raskusi oma õigus- ja teovõime kasutamisel; tuletab meelde, et suhtlusraskustel võivad olla tõsised tagajärjed seoses puuetega kinnipeetavate juurdepääsu tagamisega teabele neile kättesaadavas vormis ja nende puudega sobivale tegevusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma asjakohaseid meetmeid, et kindlustada puuetega inimeste taskukohane, turvaline ja tulemuslik juurdepääs õiguskaitsele ning et abi ja piisav suhtlus ja teave oleksid tagatud protsessi kõigis etappides; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tuletab meelde, et korduvad üleviimised ja järjepideva hoolduse puudumine ning selliste kohtu- ja vanglatöötajate, sealhulgas meditsiinitöötajate nappus, kellel oleks piisav koolitus puuetega kinnipeetavate abistamiseks, süvendavad viimaste kaitsetust ja isoleeritust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni üles looma programmi selliste kohtumenetlustega seotud kohtuprotsesside rahastamiseks, mille puhul süüdistatakse liikmesriikide valitsusi puuetega inimeste diskrimineerimises; teeb ettepaneku, et kõnealused rahalised vahendid võiks eraldada praegusest Euroopa Sotsiaalfond+ (ESF+); |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni ja Eurofoundi üles koguma usaldusväärseid andmeid ja põhjalikke uuringuid õigus- ja teovõime piirangute mõju kohta puuetega inimeste, sealhulgas psühhosotsiaalsete puuetega inimeste elule; |
| --- | --- |

42.

Osalemine poliitilises ja avalikus elus: „mitte midagi meie kohta ilma meieta“

| 43. | kutsub ELi ja liikmesriike üles muutma Euroopa valimisseadust ja kõiki asjakohaseid riiklikke õigusakte, et tagada kõigile puuetega inimestele võimalus hääletada ja kandideerida valimistel teistega võrdsetel alustel; rõhutab, et päritoluliikmesriigi tehtud otsused puude alusel õigus- ja teovõime äravõtmise kohta ei tohiks võtta liidu kodanikelt õigust kandideerida nende elukohaliikmesriigis, kui selle liikmesriigi õiguses on see õigus tagatud kõikidele puuetega inimestele ilma igasuguste piiranguteta; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et tagada puuetega inimeste õigus hääletada sõltumatult ja salaja, ning tagama, et puuetega inimestel oleks võrdsed võimalused teha valimiskampaaniat, eelkõige arvestades järgmisi Euroopa Parlamendi valimisi 2024. aastal; rõhutab, et paljudel juhtudel puudub infrastruktuur, mis võimaldaks puuetega inimestel kasutada oma demokraatlikku hääletamise õigust; kutsub sellega seoses liikmesriike üles tagama, et valimisjaoskonnad oleksid puuetega inimestele juurdepääsetavad; kinnitab sellega seoses veel kord Euroopa Parlamendi 3. mai 2022. aasta seadusandliku resolutsiooni nende sätete tähtsust, milles käsitletakse puuetega inimeste poliitilisi õigusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid kaasaksid igasuguse taustaga puuetega inimesi ELi otsuste tegemisse kogu nende mitmekesisuses; on seisukohal, et juhte puuetega inimeste seas tuleks veelgi toetada suuremate investeeringute kaudu puuetega inimeste organisatsioonidesse, et hõlbustada nende sisulist osalemist otsustusprotsessis ja suurendada nende mõju sellele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub Euroopa, riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke erakondi üles tagama, et puuetega inimesed oleksid valijate registrites paremini esindatud; kutsub liikmesriikide määratud valimisasutusi üles koguma andmeid valimisjaoskondade juurdepääsetavuse kohta, sealhulgas teavet selle kohta, kas neid on kohandatud puuetega inimeste vajadustele vastavaks, ning andma sellest komisjonile, nõukogule ja Euroopa Parlamendile aru hiljemalt üks aasta pärast Euroopa Parlamendi valimiste toimumist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on kindlalt veendunud, et takistuste kõrvaldamine kõikvõimalike alternatiivsete keelte (nt kergesti loetav keel, punktkiri ja viipekeel) edendamise ja kasutusele võtmise kaudu oleks suur samm selle suunas, et võimaldada puuetega inimestel tõeliselt osaleda poliitilises ja avalikus elus; rõhutab vajadust muuta digitaalsed teenused puuetega inimestele kättesaadavamaks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | tunnustab uute tehnoloogiate arengut ja selle potentsiaali puuetega inimeste jaoks; julgustab komisjoni investeerima info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakenduste arendamisse, mis võimaldavad suhtlemisel kasutada viipekeelt ja punktkirja ning neisse ja nendest tõlkida; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub komisjoni üles veelgi tõhustama ja edendama programmi „Loov Euroopa“ neid aspekte, millega edendatakse kaasamist, et suurendada kultuurielus osalemist kogu liidus osana kaasavama ühiskonna poole liikumisest, pidades eelkõige silmas puuetega inimesi ja julgustades neid aktiivselt osalema loomeprotsessides ja publikusuhete arendamise protsessis; |
| --- | --- |

48.

Vajadus puuetega inimesi hõlmava katastroofiohu juhtimise rakenduskava järele ELi tasandil

| 49. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama puuetega inimeste ja neid esindavate organisatsioonide osalemist katastroofiohu vähendamist käsitleva poliitika ja programmide kavandamise, haldamise, rahastamise ja rakendamisega seotud otsustamisprotsessis; nõuab, et liidus võetaks kriisidele reageerimisel alati arvesse ka puuetega inimeste perspektiivi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on seisukohal, et need programmid peaksid hõlmama süvalaiendamist eri sektorites ja valitsustasanditel ning kehtestama konkreetsed eesmärgid ja ajakava, et töötada välja puuetega inimesi kaasava katastroofiohu vähendamise tegevuskava Sendai katastroofiohu vähendamise raamistiku saavutamiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et ELi poliitikat ja programme peavad toetama liigendatud tõenduspõhised andmed; rõhutab vajadust toetada ja rahastada teadusuuringuid, et paremini mõista katastroofide mõju puuetega inimestele ja nende suutlikkust sellega toime tulla; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles parandama kriisikommunikatsiooni ja tagama selliste vormingute kasutamise, mis võimaldavad puuetega inimestel saada asjakohast teavet; võtab murega teadmiseks Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti järeldused oluliste puuduste kohta selles valdkonnas COVID-19 pandeemia ajal; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib, et puuetega inimesed kuuluvad kriisist mõjutatud kogukonnas kõige marginaliseeritumate ja ohustatumate elanikkonnarühmade hulka; rõhutab lisaks, et sõja tagajärjena jäävad puuetega inimesed relvastatud kokkupõrke korral silmitsi vägivaldsete rünnakute, sundrände ja jätkuva tähelepanuta jätmisega humanitaarabi andmisel võitlevate poolte vahele jäänud tsiviilisikutele, sageli hüljatakse nad päevadeks või nädalateks oma kodudesse või mahajäetud küladesse piisava juurdepääsuta toidule või veele; tuletab sellega seoses meelde ELi lapse õiguste strateegia, lastegarantii, ELi puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030 ning kõigi kehtivate ELi õigusaktide tähtsust liikmesriikide toetamisel puuetega pagulaste erivajaduste, kaitse ja hooldusega tegelemisel, sealhulgas ajutise kaitse direktiiv (53); |
| --- | --- |

53.

Liikumisvabadus ja vastastikune tunnustamine: vajadus laiendada ELi puudega isiku kaardi soodustusi

| 54. | rõhutab suurt vajadust puudestaatuse ühise määratlemise, diagnoosimise ja tunnustamise järele kõigis valdkondades kogu ELis ning nõuab tungivalt, et komisjon kiirendaks oma sellealast tööd, et tagada kogu ELis liikudes puudestaatuse tunnustamine ja puuetega inimeste liikumisvabadus kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

54.

| 55. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon teatas oma 2022. aasta kavatsusavalduses parlamendile, et esitab 2023. aastal seadusandliku ettepaneku ELi puudega isiku kaardi kohta ja et see on lisatud ka komisjoni 2023. aasta tööprogrammi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on kindlalt veendunud, et ELi puudega isiku kaart peaks põhinema siduvatel ELi õigusaktidel, mis peaksid hõlmama mitmeid erinevaid valdkondi peale kultuuri, vaba aja ja spordi; rõhutab, et puudega isiku kaart peaks vaikimisi olema kasutatav ka riiklike, piirkondlike ja kohalike teenuste jaoks, nagu transport, selle kohta peaks olema spetsiaalne ELi veebisait ja kergelt kasutatav veebipõhine andmebaas kõigis ELi keeltes, sealhulgas erivormingutes nagu kergelt loetav keel, punktkiri ja viipekeel; palub komisjonil lisaks kaaluda, kas ELi puudega isiku kaardi rakendamist võiks rahastada ESF+ raames; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on kindlalt veendunud, et puuetega inimesed ja neid esindavad organisatsioonid peavad olema tihedalt seotud ELi puudega isiku kaardi rakendamise ja sellega seotud teabevahetusega; on seisukohal, et see nõuab esiteks kehtivate õigusaktide ja poliitika läbivaatamist, seda peab toetama ulatuslik teadlikkuse suurendamise protsess, sellele peavad järgnema konkreetsed mõjuanalüüsid, mis põhinevad liigendatud andmetel, ning selle tulemuseks peavad olema konkreetsed rakendusmeetmed; |
| --- | --- |

57.

Kaasava tavahariduse edendamine ja kvaliteetse ning kättesaadava tervishoiuteenuse tagamine

| 58. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma meetmeid, et hõlbustada kõigi puuetega õppijate juurdepääsu kaasavale ja kvaliteetsele haridusele, sh e-õpe ja elukestev õpe, kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ning lisada hariduseesmärgi saavutamiseks strateegiast „Euroopa 2020“ puuetega seotud näitajad; rõhutab, kui oluline on tagada õpilastele ja üliõpilastele võrdne juurdepääs haridusele klassiruumides, sealhulgas eelkoolieas, olenemata sellest, kas neil on puue; kutsub liikmesriike üles suurendama investeeringuid programmi „Erasmus+“ ja kasutama selle pakutavaid rahastamisvõimalusi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | taunib asjaolu, et mõned liikmesriigid ei ole investeerinud nendele puuetega inimestele mõeldud asutustesse, kes vajavad spetsialistide poolset erikohtlemist, sundides mõnel juhul neid inimesi, eelkõige kooliealisi noori, elama oma perekonnast eraldi, et pääseda sobivatesse hooldusasutustesse teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub komisjoni üles tagama, et digikeskkonnad oleksid kõigile juurdepääsetavad; märgib, et samaaegne subtiitritega varustamine, lihtsalt loetavas keeles teave, viipekeelne tõlge ja juurdepääsetavad veebisaidid on puuetega inimestele hariduse ja teabe pakkumiseks hädavajalikud; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kiiresti meetmed tagamaks, et puuetega inimestele, sealhulgas psühhosotsiaalsete puuetega inimestele, pakutakse tasuta või taskukohaseid tervishoiuteenuseid ja programme, mis on samasuguste võimaluste, kvaliteedi ja standarditega nagu pakutakse teistele inimestele, sealhulgas juurdepääs seksuaal- ja reproduktiivtervise teenustele ning ELi vähktõvevastase võitluse kava kohastele algatustele; |
| --- | --- |

61.

| 62. | soovitab tungivalt, et ELi vahenditest toetataks haigustega seotud puuetega inimesi kaasavate teenuste arendamist liikmesriikides; soovitab komisjonil kaaluda läbivaatusseadmete juurdepääsetavuse standardite väljatöötamist; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on seisukohal, et kõigile kättesaadavad rahvatervise kampaaniad ja teave haiguste ennetamise, sõeluuringute ja ravi kohta peavad hõlmama puuetega inimesi ning neid tuleb levitada mitmesugustes juurdepääsetavates vormingutes, nagu viipekeel, punktkiri ja lihtsasti loetavad tekstid; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub liikmesriike üles tagama hoolduse ja toetuse järjepidevuse, mis sageli lõpeb pärast kooliskäimist, põhjustades raskusi tööturule üleminekul, katkestusi tööhõive toetamisel ja vähendab iseseisva elu võimalusi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kutsub liikmesriike üles tagama puuetega inimestele võrdsed võimalused tööturul, juurdepääsu kaasavale ja tavaharidusele, tervishoiuteenustele ning võrdse juurdepääsu transpordile, kõrvaldades peamised sotsiaalses elus osalemist takistavad tegurid ja kaasates kogu ELis taristu- ja digiinvesteeringute puhul universaaldisaini põhimõtteid; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub komisjoni üles töötama välja ulatusliku ja valdkonnaülese Euroopa vaimse tervise strateegia, mis oleks vaimse tervise Euroopa tegevusraamistiku asjakohane järelmeede, ning parandama ELi vaimse tervise ja heaolu tegevuskava; märgib, et selle strateegia eesmärk peaks olema nõuda liikmesriikidelt vaimse tervishoiu sidumist füüsilise hooldusega, pidades silmas nende mõlema tihedat seost, pöörates erilist tähelepanu puuetega inimestele, et pakkuda toimivat ravi tõendusmaterjali ja inimõiguste alusel ning suurendada pakutavate teenuste arvu, et muuta rohkematele inimestele ravi kättesaadavaks; kutsub eelkõige liikmesriike üles lisama oma vastavatesse ELi rahastatavatesse kavadesse neuropsühhiaatriliste teenuste parandamise lastele ja noortele, kes kannatavad kõige rohkem pandeemia ajal vastu võetud meetmete tõttu, mis suurendasid sotsiaalseid raskusi, vaesust ja psühholoogilisi kannatusi, millel olid dramaatilised tagajärjed; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palub komisjonil vaadata läbi piiriülese tervishoiu direktiiv, et viia see kooskõlla puuetega inimeste õiguste konventsiooniga ning tagada puuetega inimeste juurdepääs kvaliteetsetele piiriülestele tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

67.

Kaasava tööhõive edendamine

| 68. | rõhutab, et puuetega inimeste tööõiguse kasutamine (54) on tihedalt seotud meetmetega, mille eesmärk on võidelda otsese ja kaudse diskrimineerimise, vaesuse ning takistustega tervishoiu, hariduse, koolituse, eluaseme, hoolduse, toetuse, isikliku liikuvuse, tehiskeskkonna juurdepääsetavuse, eraldamise ja hoolekandeasutustes hoidmise vallas; ergutab seetõttu komisjoni ja liikmesriike võtma mõjusaid ja konkreetseid meetmeid, et edendada puuetega inimeste ja nende perekondade võrdõiguslikkust, mitmekesisust ning horisontaalset kaasamist ühiskonna kõigis osades, muuhulgas isikliku abi, iseseisva toimetuleku, sotsiaalkaitse ja teadlikkuse suurendamise ning tõketeta keskkonna kaudu; tuletab meelde, et puuetega inimeste integreerumine tööturule ei ole oluline üksnes sotsiaalse kaasatuse ja võrdsete võimaluste jaoks, vaid pakub ka olulisi majanduslikke võimalusi puuetega inimeste rahalise sõltumatuse saavutamiseks ja toob kasu majandusele laiemalt; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palub Euroopa Tööjõuametil teha koostööd riiklike tööinspektsioonidega olemasolevate õigusaktide rakendamiseks; soovitab tööinspektoritel teha järelevalvet avaliku ja erasektori tööandjate üle, et tagada puuetega inimeste tööõiguste järgimine; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vastu tervikliku elutsüklipõhise poliitilise lähenemisviisi, et toetada diskrimineerimise ennetamist ning tagada puuetega inimeste tulemuslik tööturule kaasamine ja integreerimine; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles täielikult rakendama ning võtma puuetega inimeste konventsiooni kõigi seadusandlike, poliitiliste ja rahastamismeetmete puhul arvesse, pidades eelkõige silmas puuetega inimeste sotsiaalset ja tööturule kaasamist; nõuab, et EL ja kõik liikmesriigid ratifitseeriksid puuetega inimeste õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tunneb heameelt tööhõive- ja sotsiaalministrite vahel 16. juunil 2022. aastal toimunud poliitilise arutelu üle, mis käsitles puuetega inimeste tööhõivet, nende palkamist takistavate tegurite kõrvaldamist ja meetmeid nende tööturule integreerumise soodustamiseks; ootab, et liikmesriigid võtaksid konkreetseid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab vajadust pöörata erilist tähelepanu tööhõiveolukorrale rahvusvähemustesse kuuluvate puuetega inimeste seas, nagu rändajad, pagulased, romad ja Aafrika päritolu inimesed; |
| --- | --- |

72.

| 73. | toonitab, et inimõigustel põhinev lähenemisviis tuleb luua raamistikuna, mille alusel ühiskond arutleb puuete üle, ja et puuetega inimeste toetusi tuleb sellele vastavalt kohandada; rõhutab juurdepääsetavuse tervikliku määratluse ja kohaldamise olulisust ning toonitab selle väärtust puuetega inimeste võrdsete võimaluste saamise hädavajaliku alusena, nagu on tunnistatud puuetega inimeste õiguste konventsioonis ja vastavalt puuetega inimeste õiguste konventsiooni üldisele märkusele nr 2, võttes arvesse puuetega inimeste vajaduste mitmekesisust ja edendades universaaldisaini ELi põhimõttena (55); |
| --- | --- |

73.

| 74. | kutsub komisjoni üles alustama võimalikult kiiresti võrdse tööalase kohtlemise direktiivi läbivaatamist, eelkõige puuetega töötajate mõistlike eritingimuste ühtlustatud miinimumstandardite osas, et ühtlustada see täielikult puuetega inimeste õiguste konventsiooni sätetega ning kehtestada osalusprotsess, mille eesmärk on tagada puuetega inimesi esindavate organisatsioonide otsene ja täielik kaasamine; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab puuetega inimeste, nende perekondade ja neid esindavate organisatsioonide aktiivse kaasamise tähtsust kõigi neid mõjutavate meetmete väljatöötamisse ja rakendamisse; rõhutab puuetega seotud kaalutluste arvestamise tähtsust töökohal ning sotsiaalse dialoogi ja tööandjate koolituste rolli selles valdkonnas; kutsub liikmesriike üles võtma aktiivselt meetmeid, et tagada kõigi mittediskrimineerimine ja et puuetega inimesed saaksid kasutada oma töö- ja ametiühinguõigusi teistega võrdsetel tingimustel; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, et ahistamine töökohal, sealhulgas seksuaalne ahistamine ja kättemaks sellest kõnelemise eest, takistab eelkõige puuetega naiste juurdepääsu tööle ja tööturule, töökoha säilitamist ja võrdseid karjäärivõimalusi (56) ning et liikmesriikides on tarvis erimeetmeid puuetega inimeste ahistamise ennetamiseks, selle vastu võitlemiseks ja selle eest karistamiseks; |
| --- | --- |

76.

| 77. | on veendunud, et sissetulekutoetuse kavad, puudepõhine abi ja aktiivse tööhõive toetus täiendavad teineteist puuetega inimeste täieliku ning tulemusliku osalemise edendamisel tööturul, kuna töötasud ei asenda puuetega seotud lisakulude katmist; kutsub seetõttu liikmesriike üles viima lahku sissetuleku- ja aktiivse tööhõive toetused ning puudepõhise abi (57), et tagada abikõlblikkuse reeglite maksimaalne kaasavus ja katta täiendavad puudepõhised kulud, võidelda palgavaesuse vastu ning tagada puuetega inimeste võrdsus, väärikus ja iseseisvus; ergutab liikmesriike kehtestama sarnaseid lahendusi puuetega inimeste hooldajatele tulu teenimiseks lisaks hooldamisega seotud hüvitistele; |
| --- | --- |

77.

| 78. | nõuab tungivalt komisjonilt selle tagamist, et liikmesriigid järgivad kõigi töötajate võrdse kohtlemise ja võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtet; peale selle nõuab kindlalt, et kaitstud töökodades tuleks puuetega töötajatele tagada avatud tööturul töötavate inimeste tööõigustega vähemalt samaväärsed õigused ja staatus; on veendunud, et sellised töökojad peaksid rakendama individuaalset lähenemist ja olema niivõrd, kuivõrd see on praktikas võimalik, üksnes valikuline ajutine etapp puuetega töötajate tööelus; on lisaks veendunud, et selliste töökodade eesmärk peaks olema oskuste arendamise soodustamine ja avatud tööturule ülemineku toetamine; nõuab, et puuetega inimesi, kes töötavad sellises keskkonnas, peaksid kaitsma olemasolevad õigusraamistikud, mis hõlmavad sotsiaalkaitset ja töötingimusi, sealhulgas miinimumpalga kaitset teistega võrdsetel alustel, vastavalt puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklile 27; kutsub liikmesriike üles töötama välja puuetega inimeste õigusi austavaid kaitstud ja toetatud tööhõive kaasavaid mudeleid, mille eesmärk on tulemuslik kaasamine ja sellele järgnev siirdumine avatud tööturule; rõhutab, et puuetega inimeste jaoks on oluline leida kvaliteetne töö, mis vastab nende oskustele ja ambitsioonidele, ning et puuetega inimeste koolitamine, oskuste täiendamine ja ümberõpe peaks neile andma tõelisi võimeid ning oskusi; kutsub liikmesriike üles hindama olemasolevate kaitstud töökodade tulemuslikkust puuetega inimestele avatud tööturul töö leidmiseks vajalike oskuste pakkumisel; kutsub komisjoni üles seda protsessi jälgima; |
| --- | --- |

78.

| 79. | märgib, et COVID-19 kriis on kaugtööd suurendanud ja et kaugtöö võib aidata suurendada puuetega inimeste tööhõivet, kuna see aitab neil kohaneda ning saavutada parem tasakaal töö- ja eraelu vahel ning vähendada valu ja väsimusega seotud tõkkeid tööturul; hoiatab siiski tööandjaid, et nad ei kasutaks kaugtööd ettekäändena mõistlike eritingimuste võimaldamise või puuetega töötajatele kaasava töökultuuri loomise vältimiseks (58), sest see võib põhjustada üksildust ja mõjutada nende vaimset tervist; rõhutab, et tulevane kaugtööpoliitika tuleks välja töötada puuetega inimeste õiguste vaatenurka arvestades ja puuetega inimesed tuleks kaasata selle kavandamisse, uute kaugtööalaste kollektiivlepingute sõlmimisse ning ettevõtete kaugtööpoliitika läbivaatamisse, et tagada nende puudesõbralikkus; tuletab meelde, et puuetega inimeste võrdne juurdepääs haridusele ja koolitusele ning digioskuste omandamine ja sellega seotud juurdepääsetav digitaristu nii linnades kui ka maapiirkondades ja äärealadel on vajalik selleks, et inimesed võiksid saada kasu digitaliseerimisega loodud uutest töövõimalustest; rõhutab, et puuetega töötajatel on õigus mõistlikele eritingimustele, ning on veendunud, et riigiasutused peaksid hoogustama teadlikkuse suurendamise meetmeid ja programme puuetega inimeste oskuste ja võimete arendamiseks ning mõistlike eritingimuste vajalikkuse selgitamiseks era- ja avaliku sektori tööandjatele, et võidelda puuetega inimeste diskrimineerimise vastu ning tagada, et kohustuste kandjate käsutuses on vahendid puuetega töötajate palkamiseks, toetamiseks ja hoidmiseks; |
| --- | --- |

79.

| 80. | märgib, et eakate õiguste edendamine on tihedalt seotud puuetega inimeste võrdsete õiguste saavutamisega, kuna eakad kannatavad tõenäolisemalt puuete all ja enam kui 46 % 60-aastastest ja vanematest inimestest on puudeid; rõhutab demograafilisi muutusi, eelkõige elanikkonna vananemist arvestades vajadust tegeleda uute katsumustega, mis on seotud tööjõu vananemisega seotud puuete suurema levimuse ja krooniliste haigustega töötajate suurema osakaaluga; rõhutab poliitikameetmete, sealhulgas paindlike töögraafikute väljatöötamise tähtsust, et aidata puuetega töötajatel paremini tööturule integreeruda, samuti puuetega inimeste hooldusteenuste, sealhulgas personali koolituse standardite ja isikliku abi standardite väljatöötamise tähtsust; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub liikmesriike üles jälgima Euroopa sotsiaalõiguste samba 2. ja 3. põhimõtte järgimist, mis näevad ette võrdse kohtlemise ja võrdsed võimalused tööturul osalemisel, töötingimused ning meeste ja naiste karjääri edendemise, olenemata rassilisest või etnilisest päritolust, usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; nõuab puuetega inimeste õiguste konventsiooniga sätestatud meetmete kehtestamise järelevalvet; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kutsub liikmesriike üles pakkuma puuetega inimestele kohandatud tuge seoses juurdepääsuga oskuste arendamisele, kutseharidusele ja koolitusele ning tööhõivele, et tagada kaasav ja aktiivne tööturupoliitika; ergutab tööturuasutusi ning avalikku ja erasektorit võtma individuaalseid meetmeid puuetega inimeste tööalase konkurentsivõime ja tööturul püsimise parandamiseks, et järgida puuetega inimeste õiguste konventsiooni, ning vahetama parimaid tavasid puuetega inimeste töölevõtmise kohta Euroopa avalike tööturuasutuste võrgustiku kaudu; kutsub liikmesriike üles pakkuma suuniseid, koolitust ja rahalist abi, et toetada puuetega inimeste töökohtade loomist, töölevõtmist, ettevõtlust ja tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana, sealhulgas ESF+ kaudu; rõhutab positiivset rolli, mida sotsiaalmajandus võib täita puuetega inimeste tööhõives; kutsub liikmesriike üles looma stiimuleid, et julgustada puuetega inimesi looma sotsiaalmajandusüksusi ja algatama tuluteenivaid tegevusi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | on veendunud, et tööturu toetusmeetmed peavad arvestama puuete ja kohandatud poliitiliste meetmetega, et toetada puuetega inimeste kaasamist tööturule; kutsub liikmesriike üles toetama töövahendust, kutsenõustamist, samaaegset tööd ja koolitust, sissejuhatust ametisse, väljaõpet töökohal, karjääri kujundamist ja juhendamist ning kaasavat ja juurdepääsetavat kutseharidust ning koolitust, et toetada puuetega inimeste vajalikku integratsiooni ja hoidmist töökohal; rõhutab, et puuetega inimeste kaasamise ja tööhõive parandamise meetmed ei ole tõeliselt mõjusad, kui ei käsitleta ka puuetega seotud stereotüüpe ning häbimärgistamist töökohal ja ühiskonnas laiemalt; rõhutab sellega seoses haridustöötajate, tööandjate ja töötajate ning üldsuse teadlikkuse suurendamise ja koolituse tähtsust puuetega inimeste diskrimineerimisega võitlemisel, mõtteviiside muutmisel ning tõeliselt kaasava ühiskonna tagamisel; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rõhutab, et puuetega inimeste madal aktiivsuse määr takistab sotsiaal-majanduslikku kaasatust, mida tuleb parandada Euroopa ja riiklike programmide abil, mille eesmärk on aktiveerida ja koolitada tööturult tõrjutud inimesi; rõhutab, et kuigi puuetega inimeste tööturul osalemise toetamine ja soodustamine on ülioluline, tuleb kehtestada ka piisavad ja kaasavad sotsiaalkaitsemehhanismid, et tagada abi kättesaadavus kõigile puuetega inimestele; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kordab üleskutset komisjonile ja liikmesriikidele hinnata puude seisukohast peamisi tööalaseid tulevikusuundumusi, et teha kindlaks ning käivitada erimeetmed tööturu kaasavamaks muutmiseks ja digilõhe vähendamiseks; rõhutab uuenduslike tehnoloogiate parema ärakasutamise olulisust võrdsete tingimuste saavutamiseks ning hariduse, koolituse ja tööhõive tõkete kõrvaldamiseks, eelkõige digitaalsel tööturul, ning puuetega inimeste abistamiseks juurdepääsul digitaalsetele tööriistadele ja tarkvarale, mis on hädavajalikud nende iseseisvaks eluks; rõhutab vajadust kaitsta puuetega inimesi diskrimineerimise eest tehisintellekti kasutamisel töölevõtmise, valiku, edutamise ja töösuhte lõpetamise otsuste tegemisel; kutsub liikmesriike üles parandama digioskuste valdkonna koolituskursuste jõudmist tõrjutusest ohustatud inimrühmade, muu hulgas puuetega inimeste ja vanemate inimesteni, et integreerida neid paremini ühiskonnaellu ja tööturule ning võimaldada paremat juurdepääsu e-teenustele ja haldusele; |
| --- | --- |

85.

| 86. | toetab kindlalt teadusuuringuid, sotsiaalseid investeeringuid ja sihipäraseid algatusi ELi tasandil programmide ja teenuste osas, mis on osutunud mõjusaks puuetega inimeste pikaajalise tööturule integreerumise toetamisel, pöörates erilist tähelepanu autismispektri häiretega isikutele; teeb ettepaneku, et liikmesriigid peaksid tellima teadusuuringuid mudelite ja programmide kohta, mille puhul tõendusbaasi veel ei ole, ning rahastama uuendusi teenuste osutamisel, näiteks tehisintellekti, mida kasutatakse abitehnoloogiates (59); |
| --- | --- |

86.

| 87. | kutsub liikmesriike, eelkõige riiklikke koordinaatoreid üles pöörama oma mitmeaastastes riiklikes strateegiates Euroopa lastegarantii raames erilist tähelepanu puuetega laste vajadustele ning tagama tulemusliku ja tasuta juurdepääsu kvaliteetsetele teenustele, eelkõige kaasavale haridusele; kutsub neid üles tagama kooskõlas nõukogu soovitusega (EL) 2021/1004 kõigile puuetega lapspagulastele tulemusliku juurdepääsu tervislikule toitumisele ja sobivale eluasemele võrdsetel alustel lastega vastuvõtvas riigis, et tagada, et riiklikes integreeritud meetmetes võetaks arvesse mitmekordset ebasoodsat olukorda; kutsub liikmesriike ja komisjoni seetõttu üles kiiresti suurendama Euroopa lastegarantii rahastamist sihtotstarbelise, vähemalt 20 miljardi euro suuruse eelarvega; julgustab sellega seoses kõiki liikmesriike eraldama rohkem kui minimaalsed ESF+ vahendid eelarve jagatud täitmise raames Euroopa lastegarantii meetmete toetamiseks; kordab üleskutset liikmesriikidele rakendada tugevdatud noortegarantii, et tagada kõrge kvaliteediga pakkumised, sealhulgas õiglane tasu, juurdepääs sotsiaalkaitsele ja puuetega inimeste vajadustele kohandatud töökeskkonnad; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kutsub liikmesriike üles rakendama lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu direktiivi, millega kehtestatakse viie tööpäeva pikkune hooldaja puhkusehüvitis aastas; nõuab kindlalt, et hooldaja puhkuse, isapuhkuse, lapsehoolduspuhkuse ja paindliku tööaja erikorda tuleks kaaluda eriti ebasoodsas olukorras olevate lapsevanemate, näiteks puuetega lapsevanemate või puuetega või pikaajalist haigust põdevate laste vanemate puhul, ilma et sellega kaasneksid mingid tagasilöögid tööandjalt; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kutsub liikmesriike üles tagama paremad töö- ja elamistingimused, sealhulgas piisava miinimumpalga ja töötasude läbipaistvuse meetmete kaudu, et vähendada puuetega inimeste palgalõhet ning saavutada kaasav ja kestlik kasv tööturul; rõhutab niisuguse miinimumpalkasid ja töötasude läbipaistvust käsitleva direktiivi kiire vastuvõtmise tähtsust, mida tuleb täielikult kohaldada ka puuetega inimeste suhtes; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kutsub komisjoni üles töötama välja kaasavate ettevõtjate Euroopa õigusraamistiku ja edendama seda, et luua puuetega inimestele alalised töökohad; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  ELT L 23, 27.1.2010, lk 35.

(2)  ELT C 340, 15.12.2010, lk 11.

(3)  https://reliefweb.int/report/world/covid-19-gender-and-disability-checklist-preventing-and-addressing-gender-based

(4)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-19-153-en-n.pdf

(5)  ELT C 97, 24.3.2020, lk 41.

(6)  ELT L 315, 3.12.2007, lk 14.

(7)  ELT L 189, 28.5.2021, lk 34.

(8)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(9)  ELT L 327, 2.12.2016, lk 1.

(10)  ELT L 303, 28.11.2018, lk 69.

(11)  ELT L 321, 17.12.2018, lk 36.

(12)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 70.

(13)  ELT L 188, 12.7.2019, lk 79.

(14)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(15)  ELT L 127, 16.5.2019, lk 34.

(16)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 68.

(17)  EÜT L 167, 12.6.1998, lk 25.

(18)  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14.

(19)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14646-2019-INIT/et/pdf

(20)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0265.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0129.

(22)  ELT C 434, 15.11.2022, lk 50.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0219.

(24)  ELT C 81, 18.2.2022, lk 43.

(25)  ELT C 251, 30.6.2022, lk 2.

(26)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 88.

(27)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 129.

(28)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 94.

(29)  ELT C 474, 24.11.2021, lk 48.

(30)  ELT C 371, 15.9.2021, lk 6.

(31)  ELT C 316, 6.8.2021, lk 2.

(32)  ELT C 362, 8.9.2021, lk 8.

(33)  ELT C 346, 27.9.2018, lk 94.

(34)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 164.

(35)  Uuring „European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union“ (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning puuetega inimesed Euroopa Liidus), Euroopa Parlament, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond C – kodanike õigused ja põhiseadusküsimused, 3. november 2016.

(36)  Uuring „Inclusive education for learners with disabilities“ (Kaasav haridus puuetega õppijatele), Euroopa Parlament, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond C – kodanike õigused ja põhiseadusküsimused, 15. september 2017.

(37)  Uuring „The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities“ (Petitsioonikomisjoni kaitsev roll ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisel), Euroopa Parlament, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond C – kodanike õigused ja põhiseadusküsimused, 9. oktoober 2015.

(38)  Analüüs „The European Accessibility Act“ (Euroopa ligipääsetavuse akt), Euroopa Parlament, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond C – kodanike õigused ja põhiseadusküsimused, 15. august 2016.

(39)  Uuring „Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility“ (Puuetega inimeste ja piiratud liikumisvõimega inimeste transpordi- ja turismiteenused), Euroopa Parlament, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond B – struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika, 8. mai 2018.

(40)  Uuring „The Post-2020 European Disability Strategy“ (Euroopa 2020. aasta järgne puuetega inimeste strateegia), Euroopa Parlament, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond C – kodanike õigused ja põhiseadusküsimused, 15. juuli 2020.

(41)  Uuring „The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU“ (Puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta lõppjärelduste rakendamine ELis), Euroopa Parlament, liidu sisepoliitika peadirektoraat, poliitikaosakond C – kodanike õigused ja põhiseadusküsimused, 2. detsember 2021.

(42)  https://www.eca.europa.eu/et/Pages/DocItem.aspx?did=58678

(43)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(44)  ELT L 167, 4.7.2018, lk 28.

(45)  ELT L 223, 22.6.2021, lk 14.

(46)  Ühisülevaade ÜRO puuetega inimeste õiguste komiteele seoses hinnangu andmisega puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise kohta ELis, kättesaadav aadressil https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2022/02/02-14-Joint-Briefing-CRPD-Equality-and-intersectional-issues-faced-by-persons-with-disabilities-in-the-European-Union.pdf.

(47)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=1138

(48)  Euroopa Puuetega Inimeste Foorumi 2022. aasta Euroopa inimõiguste aruanne.

(49)  ÜRO Rahvastikufond (UNFPA) ja Women Enabled International, „Puuetega naised ja noored – suunised õigustel põhinevate soopõhiste teenuste pakkumiseks soolise vägivalla ning seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste käsitlemisel, 2018, https://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/UNFPA-WEI_Guidelines_Disability_GBV_SRHR_FINAL_19-11-18_0.pdf.

(50)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

(51)  Puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030 (COM(2021)0101), lk 16.

(52)  https://www.edf-feph.org/content/uploads/2022/09/Final-Forced-Sterilisarion-Report-2022-European-Union-copia_compressed.pdf

(53)  Nõukogu 20. juuli 2001. aasta direktiiv 2001/55/EÜ miinimumnõuete kohta ajutise kaitse andmiseks ümberasustatud isikute massilise sissevoolu korral ning meetmete kohta liikmesriikide jõupingutuste tasakaalustamiseks nende isikute vastuvõtmisel ning selle tagajärgede kandmisel (EÜT L 212, 7.8.2001, lk 12).

(54)  Puuetega inimeste õiguste konventsiooni artikkel 27.

(55)  Puuetega inimeste õiguste konventsiooni artiklis 2 on universaaldisain määratletud kui „toodete, keskkonna, programmide ja teenuste disainimine sellisel viisil, mis muudab nad suurimal võimalikul määral kõigile inimestele kasutatavaks ilma vajaduseta teha kohandusi või kasutada eridisaini. Universaaldisain ei välista vajaduse korral abiseadmeid kindlatele puuetega inimeste rühmadele“.

(56)  „Europe 2020 data & People with disabilities – tables (EU SILC 2017)“ (Euroopa 2020. aasta andmed ja puuetega inimesed – tabelid (Euroopa Liidu sissetulekute ja elamistingimuste statistikasüsteem 2017)), koostanud Stefanos Grammenos, Euroopa Sotsiaal- ja Majanduspoliitika Keskus (Centre for European Social and Economic Policy), 27. detsember 2019.

(57)  ÜRO puuetega inimeste õiguste eriraportöör, „Puuetega inimeste õiguste eriraportööri aruanne“, mida esitleti ÜRO Peaassamblee 70. istungjärgul 7. augustil 2015. aastal.

(58)  Schur, L.A., Ameri, M. ja Kruse, D., „Telework After COVID:A „Silver Lining“ for Workers with Disabilities?“ (Kaugtöö pärast COVIDit: positiivne külg puuetega töötajate jaoks?), Journal of Occupational Rehabilitation, kd 30, nr 4, 2020, lk 521–536.

(59)  Euroopa rehabilitatsiooniplatvorm, „Artificial intelligence and service provision for people with disabilities – An analytical paper“ (Tehisintellekt ja teenuste osutamine puuetega inimestele – analüüs), 2022.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/35

---

P9_TA(2022)0436

ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon ELi maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni kohta – tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks (2021/2254(INI))

(2023/C 177/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2021. aasta teatist „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon – Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“ (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2021. aasta teatist „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon – Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“ (COM(2021)0345),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul saavutatud Pariisi kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul saavutatud Pariisi kokkulepet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 39 ja 174, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 39 ja 174,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ja muudetakse määrusi (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013 (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/694, millega luuakse programm „Digitaalne Euroopa“ (6),

| — | võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni teemal „Kuidas saab ühise põllumajanduspoliitikaga aidata kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades?“ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni teemal „Kuidas saab ühise põllumajanduspoliitikaga aidata kaasa töökohtade loomisele maapiirkondades?“ (7),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (8),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2017. aasta resolutsiooni loodust, rahvast ja majandust käsitleva tegevuskava kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni toidutootmise ja põllumajanduse tuleviku kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni toidutootmise ja põllumajanduse tuleviku kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 3. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade erivajadustega arvestamise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. oktoobri 2018. aasta resolutsiooni äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade erivajadustega arvestamise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika rolli kohta uuendusliku ja aruka ülemineku soodustamisel ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamisel (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2022. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika rolli kohta uuendusliku ja aruka ülemineku soodustamisel ja piirkondliku IKT-ühenduvuse edendamisel (12),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa metsastrateegia kohta – edasised sammud (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa metsastrateegia kohta – edasised sammud (13),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni strateegia „Talust taldrikule“ kohta õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks (14),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2021. aasta resolutsiooni ELi elurikkuse strateegia kohta aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi (15),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020)0381),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. mai 2020. aasta teatist „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030. Toome looduse oma ellu tagasi“ (COM(2020)0380),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2021. aasta teatist „Hädaolukorrakava, et tagada kriisi ajal toiduainetega varustamine ja toiduga kindlustatus“ (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. novembri 2021. aasta teatist „Hädaolukorrakava, et tagada kriisi ajal toiduainetega varustamine ja toiduga kindlustatus“ (COM(2021)0689),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2021. aasta teatist „Uus ELi metsastrateegia aastani 2030“ (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. juuli 2021. aasta teatist „Uus ELi metsastrateegia aastani 2030“ (COM(2021)0572),

| — | võttes arvesse komisjoni 4. veebruari 2022. aasta teatist „Kaheksanda ühtekuuluvusaruande kohta: ühtekuuluvus Euroopas teel 2050. aasta poole“ (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. veebruari 2022. aasta teatist „Kaheksanda ühtekuuluvusaruande kohta: ühtekuuluvus Euroopas teel 2050. aasta poole“ (COM(2022)0034),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2020. aasta aruannet demograafiliste muutuste mõju kohta (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2020. aasta aruannet demograafiliste muutuste mõju kohta (COM(2020)0241),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2021. aasta rohelist raamatut vananemise ning põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamise kohta (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. jaanuari 2021. aasta rohelist raamatut vananemise ning põlvkondadevahelise solidaarsuse ja vastutuse edendamise kohta (COM(2021)0050),

| — | võttes arvesse 2016. aasta septembris Corkis toimunud Euroopa maaelu arengu konverentsi osaliste vastu võetud Corki deklaratsiooni versiooni 2.0 „Parem elu maapiirkondades“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta septembris Corkis toimunud Euroopa maaelu arengu konverentsi osaliste vastu võetud Corki deklaratsiooni versiooni 2.0 „Parem elu maapiirkondades“,

| — | võttes arvesse 13. aprillil 2018. aastal Sloveenias Bledis allkirjastatud Bledi deklaratsiooni ELi maapiirkondade arukama tuleviku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprillil 2018. aastal Sloveenias Bledis allkirjastatud Bledi deklaratsiooni ELi maapiirkondade arukama tuleviku kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO deklaratsiooni talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste kohta, mille Inimõiguste Nõukogu võttis vastu 28. septembril 2018, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO deklaratsiooni talunike ja muude maapiirkondades töötavate inimeste õiguste kohta, mille Inimõiguste Nõukogu võttis vastu 28. septembril 2018,

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta resolutsiooni ELi mahepõllumajanduse tegevuskava kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2022. aasta resolutsiooni ELi mahepõllumajanduse tegevuskava kohta (16),

| — | võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise kaotamise komitee üldsoovitust nr 34 (2016) maapiirkondades elavate naiste õiguste kohta, mis võeti vastu 7. märtsil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste diskrimineerimise kaotamise komitee üldsoovitust nr 34 (2016) maapiirkondades elavate naiste õiguste kohta, mis võeti vastu 7. märtsil 2016,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba 20. põhimõtet,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni tellitud uuringut „The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU“ (Euroopa põllumajandusmudeli tulevik – põllumajandusettevõtete ja põllumajandustootjate arvu vähenemise sotsiaal-majanduslikud ja territoriaalsed mõjud ELis), mille struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakond avaldas 2022. aasta aprillis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni tellitud uuringut „The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU“ (Euroopa põllumajandusmudeli tulevik – põllumajandusettevõtete ja põllumajandustootjate arvu vähenemise sotsiaal-majanduslikud ja territoriaalsed mõjud ELis), mille struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika osakond avaldas 2022. aasta aprillis,

| — | võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2021. aasta teatist mahetootmise arendamise tegevuskava kohta (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 25. märtsi 2021. aasta teatist mahetootmise arendamise tegevuskava kohta (COM(2021)0141),

| — | võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kiireloomulise vajaduse kohta võtta seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse vastu ELi tegevuskava toiduga kindlustatuse tagamiseks ELis ja väljaspool seda (17),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 8. aprilli 2021. aasta töödokumenti „ÜPP mõju hindamine põlvkondade vahetusele, kohalikule arengule ja töökohtadele maapiirkondades“ (SWD(2021)0078), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 8. aprilli 2021. aasta töödokumenti „ÜPP mõju hindamine põlvkondade vahetusele, kohalikule arengule ja töökohtadele maapiirkondades“ (SWD(2021)0078),

| — | võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 26. jaanuari 2022. aasta arvamust „ELi maapiirkondade pikaajaline visioon“ (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Regioonide Komitee 26. jaanuari 2022. aasta arvamust „ELi maapiirkondade pikaajaline visioon“ (18),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust „ELi maapiirkondade pikaajaline visioon“ (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 23. märtsi 2022. aasta arvamust „ELi maapiirkondade pikaajaline visioon“ (19),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0269/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A9-0269/2022),

| A. | arvestades, et maapiirkonnad moodustavad ligikaudu 83 % kogu ELi territooriumist ja on koduks ligikaudu 137 miljonile inimesele (30 % ELi elanikkonnast); arvestades, et ELi maapiirkonnad on toidutootmise, metsade ja energiatootmise, eelkõige taastuvenergia, samuti Euroopa rohelise kokkuleppe, kliimaneutraalsuse ja kestliku arengu eesmärkide saavutamise kohana väga olulised; arvestades, et maapiirkonnad, eelkõige äärepoolsemad ja vähem arenenud maapiirkonnad, mägipiirkonnad, saared ja äärepoolseimad piirkonnad seisavad silmitsi konkreetsete pikaajaliste lahendamata probleemidega ning nende ainulaadse arengu- ja innovatsioonipotentsiaali mittetunnistamisega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et maapiirkonnad moodustavad ligikaudu 83 % kogu ELi territooriumist ja on koduks ligikaudu 137 miljonile inimesele (30 % ELi elanikkonnast); arvestades, et ELi maapiirkonnad on toidutootmise, metsade ja energiatootmise, eelkõige taastuvenergia, samuti Euroopa rohelise kokkuleppe, kliimaneutraalsuse ja kestliku arengu eesmärkide saavutamise kohana väga olulised; arvestades, et maapiirkonnad, eelkõige äärepoolsemad ja vähem arenenud maapiirkonnad, mägipiirkonnad, saared ja äärepoolseimad piirkonnad seisavad silmitsi konkreetsete pikaajaliste lahendamata probleemidega ning nende ainulaadse arengu- ja innovatsioonipotentsiaali mittetunnistamisega;

| B. | arvestades, et maapiirkondade elanikkonna üldine osakaal on viimasel kümnendil ELi tasandil veidi vähenenud ja märkimisväärselt vähenenud viimase 50 aasta jooksul, nimelt elanikkonna vananemise ja väljarände (linnastumine) tõttu; arvestades, et üle 65-aastaste inimeste osakaal on üldiselt suurim maapiirkondades ja eeldatavasti suureneb see tulevikus; arvestades, et 2050. aastaks väheneb ELis viiest maapiirkonnast nelja elanikkond tõenäoliselt ja äärepoolsemad maapiirkonnad kaotavad veelgi rohkem elanikke; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et maapiirkondade elanikkonna üldine osakaal on viimasel kümnendil ELi tasandil veidi vähenenud ja märkimisväärselt vähenenud viimase 50 aasta jooksul, nimelt elanikkonna vananemise ja väljarände (linnastumine) tõttu; arvestades, et üle 65-aastaste inimeste osakaal on üldiselt suurim maapiirkondades ja eeldatavasti suureneb see tulevikus; arvestades, et 2050. aastaks väheneb ELis viiest maapiirkonnast nelja elanikkond tõenäoliselt ja äärepoolsemad maapiirkonnad kaotavad veelgi rohkem elanikke;

| C. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 174 on sätestatud, et liit peab vähendama eri piirkondade arengutasemete erinevusi, pöörates erilist tähelepanu mõnedele piirkondadele, eelkõige maapiirkondadele; arvestades, et kestliku arengu saavutamiseks peavad maapiirkonnad saama piisavat rahalist toetust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 174 on sätestatud, et liit peab vähendama eri piirkondade arengutasemete erinevusi, pöörates erilist tähelepanu mõnedele piirkondadele, eelkõige maapiirkondadele; arvestades, et kestliku arengu saavutamiseks peavad maapiirkonnad saama piisavat rahalist toetust;

| D. | arvestades, et keskmine tööhõive määr ELi maapiirkondades liikus aastatel 2012–2020 paremuse suunas, kuigi liikmesriigiti oli see erinev ja pakutavate töökohtade kvaliteet varieerus; arvestades, et maapiirkondades on vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste osakaal suurem kui linnades; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et keskmine tööhõive määr ELi maapiirkondades liikus aastatel 2012–2020 paremuse suunas, kuigi liikmesriigiti oli see erinev ja pakutavate töökohtade kvaliteet varieerus; arvestades, et maapiirkondades on vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus elavate inimeste osakaal suurem kui linnades;

| E. | arvestades, et märkimisväärse osa ELi põllumajandussektoris töötavate inimeste töötingimused on äärmiselt keerulised ja ebakindlad, mida iseloomustavad madal palk, pikk tööaeg, deklareerimata töö, suur õnnetuste ja haiguste esinemissagedus ning taunitavad elamistingimused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et märkimisväärse osa ELi põllumajandussektoris töötavate inimeste töötingimused on äärmiselt keerulised ja ebakindlad, mida iseloomustavad madal palk, pikk tööaeg, deklareerimata töö, suur õnnetuste ja haiguste esinemissagedus ning taunitavad elamistingimused;

| F. | arvestades, et juurdepääs veevarustusteenustele, kanalisatsioonile, maanteeühendusele, tervishoiule, haridusele, interneti lairibaühendusele ja muudele põhiteenustele on maapiirkondade arenguks hädavajalik; arvestades, et mõnede maapiirkondade kodumajapidamistel puudub endiselt juurdepääs olulistele põhiteenustele, eelkõige vee- ja kanalisatsiooniteenustele, samas kui liikmesriikide vahel püsivad erinevused (20); arvestades, et kodanikud pidasid transporditaristut ja -ühendusi maapiirkondade põhivajadusteks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et juurdepääs veevarustusteenustele, kanalisatsioonile, maanteeühendusele, tervishoiule, haridusele, interneti lairibaühendusele ja muudele põhiteenustele on maapiirkondade arenguks hädavajalik; arvestades, et mõnede maapiirkondade kodumajapidamistel puudub endiselt juurdepääs olulistele põhiteenustele, eelkõige vee- ja kanalisatsiooniteenustele, samas kui liikmesriikide vahel püsivad erinevused (20); arvestades, et kodanikud pidasid transporditaristut ja -ühendusi maapiirkondade põhivajadusteks;

| G. | arvestades, et ülikiire lairibaühendus on kättesaadav ainult ühele kuuest maaelanikust; arvestades, et maa- ja linnapiirkondade vahel on oluline lõhe seoses põhiliste digioskustega, kusjuures 28 %-l maapiirkondades elavatest täiskasvanutest on elementaarsed või suuremad digioskused, samas kui linnades elavate täiskasvanute puhul on see näitaja 62 % (2019); arvestades, et liikmesriikide vahel esineb endiselt märkimisväärseid erinevusi seoses internetiühendusega, samas kui mõnes liikmesriigis ei ole kuni 25 %-l maapiirkondade kodumajapidamistest ikka veel internetiühendust (21); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ülikiire lairibaühendus on kättesaadav ainult ühele kuuest maaelanikust; arvestades, et maa- ja linnapiirkondade vahel on oluline lõhe seoses põhiliste digioskustega, kusjuures 28 %-l maapiirkondades elavatest täiskasvanutest on elementaarsed või suuremad digioskused, samas kui linnades elavate täiskasvanute puhul on see näitaja 62 % (2019); arvestades, et liikmesriikide vahel esineb endiselt märkimisväärseid erinevusi seoses internetiühendusega, samas kui mõnes liikmesriigis ei ole kuni 25 %-l maapiirkondade kodumajapidamistest ikka veel internetiühendust (21);

| H. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus, mida tunnustatakse aluslepingutes ja põhiõiguste hartas; arvestades, et maapiirkondades püsib märkimisväärne sooline ebavõrdsus, kuna naised kannatavad kõrgema töötuse määra, ebakindlate lepingute ja mitteametlike töötingimuste all ning on alaesindatud otsuseid tegevates organites, nagu põllumajandusühistud, ametiühingud ja kohalikud omavalitsused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus, mida tunnustatakse aluslepingutes ja põhiõiguste hartas; arvestades, et maapiirkondades püsib märkimisväärne sooline ebavõrdsus, kuna naised kannatavad kõrgema töötuse määra, ebakindlate lepingute ja mitteametlike töötingimuste all ning on alaesindatud otsuseid tegevates organites, nagu põllumajandusühistud, ametiühingud ja kohalikud omavalitsused;

| I. | arvestades, et aastatel 2003–2016 vähenes põllumajandusettevõtete arv ELi 27-s liikmesriigis 32 %, kusjuures langus oli kõige suurem alla viie hektari suuruste väikeste põllumajandusettevõtete hulgas (38 %); arvestades, et 2016. aastal oli ELis 10,5 miljonit põllumajandusettevõtet, millest enamik (92 %) olid põllumajanduslikud pereettevõtted; arvestades, et 2040. aastaks võib EL kaotada veel 6,4 miljonit põllumajandusettevõtet, mille tulemusena jääb ELis alles ligikaudu 3,9 miljonit põllumajandusettevõtet, mis tähendab, et võrreldes 2016. aastaga on see arv lausa 62 % väiksem; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et aastatel 2003–2016 vähenes põllumajandusettevõtete arv ELi 27-s liikmesriigis 32 %, kusjuures langus oli kõige suurem alla viie hektari suuruste väikeste põllumajandusettevõtete hulgas (38 %); arvestades, et 2016. aastal oli ELis 10,5 miljonit põllumajandusettevõtet, millest enamik (92 %) olid põllumajanduslikud pereettevõtted; arvestades, et 2040. aastaks võib EL kaotada veel 6,4 miljonit põllumajandusettevõtet, mille tulemusena jääb ELis alles ligikaudu 3,9 miljonit põllumajandusettevõtet, mis tähendab, et võrreldes 2016. aastaga on see arv lausa 62 % väiksem;

| J. | arvestades, et 2016. aastal oli iga alla 35-aastase põllumajandustootja kohta rohkem kui kuus üle 65-aastast põllumajandustootjat (22), mistõttu on ELi põllumajandustootjate vananemine üks suurimaid probleeme, millega maapiirkonnad silmitsi seisavad; arvestades, et noorte naispõllumajandustootjate osakaal on eriti väike; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 2016. aastal oli iga alla 35-aastase põllumajandustootja kohta rohkem kui kuus üle 65-aastast põllumajandustootjat (22), mistõttu on ELi põllumajandustootjate vananemine üks suurimaid probleeme, millega maapiirkonnad silmitsi seisavad; arvestades, et noorte naispõllumajandustootjate osakaal on eriti väike;

| K. | arvestades, et ELi loomakasvatusettevõtted annavad tööd ligikaudu neljale miljonile inimesele ja on peamised ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) teise samba toetuse saajad, mida antakse põllumajandusettevõtetele, mis asuvad ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, mis hõlmavad 50 % ELi kasutatavast põllumajandusmaast; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ELi loomakasvatusettevõtted annavad tööd ligikaudu neljale miljonile inimesele ja on peamised ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) teise samba toetuse saajad, mida antakse põllumajandusettevõtetele, mis asuvad ebasoodsas olukorras olevates piirkondades, mis hõlmavad 50 % ELi kasutatavast põllumajandusmaast;

| L. | arvestades, et Euroopa maaelu arengu võrgustiku temaatilised rühmad on osutunud avaliku ja erasektori territoriaalsete partnerluste mõjusaks vahendiks; arvestades, et lisaks on neil rühmadel õnnestunud luua ühtne foorum, kus käsitletakse küsimusi, mis on seotud territoriaalse elavdamise, innovatsiooni, alt-üles suunatud ja integreeritud lähenemisviisidega põllumajanduses ja maaelu arengus, detsentraliseeritud juhtimise, integratsiooni ja koostöö võrgustikega; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa maaelu arengu võrgustiku temaatilised rühmad on osutunud avaliku ja erasektori territoriaalsete partnerluste mõjusaks vahendiks; arvestades, et lisaks on neil rühmadel õnnestunud luua ühtne foorum, kus käsitletakse küsimusi, mis on seotud territoriaalse elavdamise, innovatsiooni, alt-üles suunatud ja integreeritud lähenemisviisidega põllumajanduses ja maaelu arengus, detsentraliseeritud juhtimise, integratsiooni ja koostöö võrgustikega;

| M. | arvestades, et ÜPP üks eesmärke praegusel programmitöö perioodil on edendada tööhõivet, majanduskasvu, soolist võrdõiguslikkust, sealhulgas naiste osalemist põllumajanduses, sotsiaalset kaasatust ja maapiirkondade kohalikku arengut; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜPP üks eesmärke praegusel programmitöö perioodil on edendada tööhõivet, majanduskasvu, soolist võrdõiguslikkust, sealhulgas naiste osalemist põllumajanduses, sotsiaalset kaasatust ja maapiirkondade kohalikku arengut;

| N. | arvestades, et on väljendatud muret kaevandustegevuse negatiivse mõju pärast veele, kaitsealadele ja keskkonnale ning ökoloogilise kahju pärast, mida see võib põhjustada ümbruskonnale ja muudele elatusallikatele, mis võivad mõjutada inimeste sissetulekuid, tervist ja elukvaliteeti (23); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on väljendatud muret kaevandustegevuse negatiivse mõju pärast veele, kaitsealadele ja keskkonnale ning ökoloogilise kahju pärast, mida see võib põhjustada ümbruskonnale ja muudele elatusallikatele, mis võivad mõjutada inimeste sissetulekuid, tervist ja elukvaliteeti (23);

Tugevamate, vastupanuvõimeliste ja kaasavate maapiirkondadega seotud probleemid ja võimalused

| 1. | rõhutab maapiirkondade ajaloolist, geograafilist, majanduslikku ja sotsiaalset mitmekesisust kogu ELis; tuletab meelde, et linnakeskuste läheduses, rannikualadel, piiriülestel aladel või mägipiirkondades, äärepoolseimates piirkondades ja hõredalt asustatud aladel asuvad maapiirkonnad seisavad silmitsi erinevate probleemidega, mis nõuavad kohandatud sihipäraseid lahendusi, mida tuleb rakendada koostöös kohalike sidusrühmadega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et ELi tasandi poliitikal ja meetmetel koos riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmetega, millel on kohapõhine lähenemisviis, on oluline roll Euroopa maapiirkondade kodanike jõukuse ja heaolu tagamisel ning nende ees seisvate probleemide lahendamisel, nagu elanikkonna vähenemine ja vananemine, suurem vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse oht ning kvaliteetsete töövõimaluste vähenemine; tuletab meelde, et maapiirkondade SKP elaniku kohta on märkimisväärselt alla ELi keskmise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab lisaks, et maapiirkondades puudub juurdepääs kvaliteetsetele üldhuviteenustele, nagu veevarustusteenused, kanalisatsioon, maanteeühendus, tervishoid, lastehoid ning kvaliteetne haridus ja koolitus, ning et need on halvasti ühendatud, seal on piiratud transpordivõimalused ja puuduvad kiire lairibaühendus ning muud põhiteenused, nagu posti- ja pangandusteenused, millele lisanduvad eluaseme ebapiisav kvaliteet ja kättesaadavus, kliima- ja keskkonnasurve, soolise võrdõiguslikkuse lõhe ning piiratud võimalused innovatsiooniks ja piiratud juurdepääs tehnoloogia arengule; juhib tähelepanu sellele, et kaugus tekitab maapiirkondades märkimisväärseid raskusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et rahvastiku vähenemine ja vananemine mõjutavad kõiki piirkondi, kuid eelkõige maapiirkondi rahvastiku liikumise tõttu linnapiirkondadesse ja noorte väljarände tõttu, mis mõjutab negatiivselt nende kasvupotentsiaali, elukvaliteeti, oskuste arendamist ja teenuste kättesaadavust; märgib, et avalik poliitika ei ole suutnud maapiirkondade rahvastiku vähenemise suundumust ümber pöörata; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab maapiirkondade keskset rolli sotsiaalsete, majanduslike ja keskkonnaalaste probleemide lahendamisel, pakkudes ökosüsteemi teenuseid kliimamuutuste ja keskkonnaseisundi halvenemise leevendamiseks, tagades kestliku ja piisava toidutootmise, sealhulgas mahetoidu tootmise, säilitades maapiirkondade materiaalse ja vaimse pärandi, edendades looduskaitset ja elurikkust, pakkudes vaba aja veetmiseks ja puhkamiseks ainulaadseid kultuurimaastikke, arendades ringmajandust ning aidates kaasa õiglasele rohe- ja digipöördele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab seoses sellega koostoimet maakogukondade, keskkonnakaitse, toiduga kindlustatuse ja loomade heaolu alase teadlikkuse vahel; rõhutab vajadust piisavalt toetada põllumajandustootjaid ja hüvitada neile avalike hüvede ja ökosüsteemi teenuste pakkumine, aidates kaasa maapiirkondade majanduslikule elujõulisusele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu kasvavale rahulolematusele maapiirkondade elanike seas, kes tunnevad, et nende vajadusi ei võeta poliitiliste otsuste tegemisel piisavalt arvesse ning et nad on alaesindatud, mis loob soodsa pinnase ühiskondlikuks ja poliitiliseks passiivsuseks, millega tuleb omakorda tegeleda, ning mis võib viia erinevate demokraatlikust valmisõigusest ilmajätmise vormide tekkeni; rõhutab, et üha suurem lõhe maa- ja linnapiirkondade vahel, geograafiline kaugus ja põhiteenuste puudumine suurendavad seda rahulolematust; on veendunud, et noorte kaasamine kohalikku kogukonda võib aidata aeglustada noorte lahkumist maapiirkondadest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | võtab teadmiseks asjaolu, et ELi kodanikel on endiselt suur usaldus piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vastu, nagu näitavad Eurobaromeetri uuringud, ning rõhutab, kui oluline on nende valitsustasandite osalemine Euroopa projekti toetamise taastamisel maapiirkondades; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et maapiirkonnad on eriti kaitsetud kriisi mõjude ees, nagu COVID-19 pandeemia, sõda Ukrainas ja kliimamuutused, kuid suudavad pakkuda ka uusi võimalusi ja lahendusi sellistele kriisidele reageerimiseks, ning neil on oluline roll toiduga kindlustatuse, toidualase sõltumatuse ning fossiilkütustest või energiaimpordist sõltumatuse tagamisel, arvestades piisavat toetusraamistikku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et COVID-19 pandeemia tõi kaasa uued elu-, töö- ja suhtlusharjumused, sealhulgas kaugtöö, mis loob uusi võimalusi, millel on maapiirkondade taaselustamiseks palju positiivseid välismõjusid; märgib, et kodanikud on mõistnud, et maapiirkonnad võivad pakkuda sellele kriisile lahendusi; |
| --- | --- |

10.

ELi maapiirkondade arengu pikaajaline visioon

| 11. | peab tervitatavaks komisjoni teatist ELi maapiirkondade pikaajalise visiooni kohta; nõustub selle üldiste eesmärkidega ja peab seda väga heaks võimaluseks koordineeritud meetmete võtmiseks, et tugevdada maapiirkondade suhtes rakendatavaid praeguseid ja tulevasi meetmeid, käsitledes uusi võimalusi sotsiaalseks, majanduslikuks ja keskkonnaalaseks uuendamiseks; rõhutab, kui oluline on tagada, et ELi vahendid ja poliitika täiendaksid üksteist, et toetada maapiirkondi, ning et teave oleks kohalikele sidusrühmadele kättesaadav; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et maapiirkondade areng peab jääma ELi tegevuskavas tähtsale kohale, ning kutsub Euroopa Liidu Nõukogu tulevasi eesistujariike üles seda eesmärki täielikult järgima ja väljendama oma järeldustes vajadust tegutseda maapiirkondade nimel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | võtab teadmiseks maaelu arengu tegevuskava käsitleva ettepaneku, millest peaks kujunema dünaamiline vahend tulevaste meetmete võtmiseks, millel on konkreetsed tulemused, toetades kestliku arengu integreeritud strateegiaid kooskõlas partnerluse põhimõttega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles seadma esmatähtsale kohale selle rakendamise, seades selged siduvad kvantitatiivsed eesmärgid, et tagada selle tulemuslikuks rakendamiseks vajalikud vahendid ning saavutada 2040. aastaks tugevamad, paremini ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad maapiirkonnad; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõustub vajadusega maapiirkondade ühise, kogu ELi hõlmava funktsionaalse määratluse järele, mis hõlmaks maa- ja linnalähedaste piirkondade eristamist ning tunnistaks nende piirkondade keerukust, mitmekesisust ja eripärasid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks koostöös riiklike, piirkondlike ja kohalike sidusrühmadega kiiresti välja sellise määratluse ja võtaks selle kasutusele; on seisukohal, et seda määratlust võiks kasutada Euroopa maapiirkondade arengu võrdlemiseks ning poliitika ja meetmete sihipärasemast rakendamisest teavitamiseks nende territooriumidel; kutsub komisjoni üles töötama välja ühise metoodika, tagades samal ajal piisava paindlikkuse, et võtta arvesse liikmesriikide eripärasid ja vajadusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toetab maaelupakti väljatöötamist, rõhutades kohalike, piirkondlike ja riiklike sidusrühmade, sealhulgas kodanikuühiskonna kaasava osalemise tähtsust algatuse edukate tulemuste saavutamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on seisukohal, et maaelupakt vajab konkreetseid eesmärke, tulemusi, mitmetasandilise valitsemise ja järelevalvesüsteeme ning selget institutsioonilist vastutust; on veendunud, et maaelupakt peaks olema platvorm heade tavade jagamiseks maapiirkondade vahel ja toetama neid olemasolevate vahendite kasutamisel, aidates kaasa ELi sekkumiste koostoimele, vastastikusele täiendavusele ja sidususele ning hõlbustades ELi strateegilist autonoomiat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab heameelt maapiirkondade vaatluskeskuse väljakuulutamise üle, et parandada andmete kogumist maapiirkondade kohta ja nende analüüsi; on seisukohal, et see on sobiv vahend, millega parandada avalikest poliitikameetmest teavitamist ning nende kujundamist ja järelevalvet ning jälgida pikaajalise visiooni ja ELi tulevaste poliitikameetmete ja maaelu strateegiate, sealhulgas ELi maaelu tegevuskava rakendamisel tehtud edusamme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on seisukohal, et maapiirkondade vaatluskeskus peaks andma võimaluse teha kindlaks andmelüngad ja parandada andmebaase, eelkõige seoses sooliselt eristatud andmetega, edendada üksikasjalikumat statistilist lähenemisviisi ja töötada välja näitajad asjakohasel geograafilisel tasandil, et võtta arvesse elanikkonna vajadusi; rõhutab, et vaja on piisavat rahastamist ja vahendeid, läbipaistvust ja selget tegevuskava koos tähtaegade ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab maapiirkondadele avalduva mõju hindamise mehhanismi rakendamise tähtsust ELi algatuste puhul, et hinnata ELi poliitikameetmete sidusust ja vastastikust täiendavust ning nende võimalikku mõju maapiirkondadele; nõuab tungivalt, et liikmesriigid edendaksid tulemuslike maapiirkondadele avalduva mõju hindamise mehhanismide väljatöötamist ja rakendamist riiklikul tasandil, hinnates kavandatavate õigusaktide mõju maapiirkondades, et tagada nende eesmärgipärasus, ning kutsub komisjoni üles neid sel eesmärgil abistama; on seisukohal, et maapiirkondadele avalduva mõju hindamise mehhanism peaks olema kohustuslik ning rõhutab, kui oluline on kaasata kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused maapiirkondadele avalduva mõju hindamise mehhanismide määratlemisse ja rakendamisse ning nende juhtimisse nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

20.

Maapiirkondade tulevikusihid 2040. aastaks

| 21. | rõhutab, et maapiirkondade kodanikud nagu kõik teised kodanikud peavad saama kasu õiglastest tingimustest oma ametialaste, sotsiaalsete ja isiklike eesmärkide saavutamiseks, pöörates erilist tähelepanu vähemkaitstud rühmadele, ning nõuab Euroopa sotsiaalõiguste samba kohaldamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et maakogukondadele kaasavate ja õiglaste elu- ja heaolutingimuste tagamiseks peab neil olema võrdne juurdepääs üldhuviteenustele, eelkõige tervishoiuteenustele, haridusele, täiendus- ja ümberõppe ja elukestva õppe alasele koolitusele, sotsiaalhoolekandele, lastehoiule ja eakate hooldusele, ühenduvusele ja liikuvusele ning eluasemele, samuti posti- ja pangandusteenustele, ühiskondlikele kogunemiskohtadele ning kultuuritegevusele ja -taristule; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab sellega seoses avaliku sektori investeeringute ja avaliku sektori partnerluste ning piiriülese ning maa- ja linnapiirkondade vahelise koostöö parandamise tähtsust; juhib tähelepanu võimalustele, mida pakuvad detsentraliseeritud ja multifunktsionaalsed teeninduskeskused ja kohandatud kasutusotstarbega renoveeritud hooned, samuti uuenduslikud lähenemisviisid teenuste osutamisele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et erilist tähelepanu tuleks pöörata maapiirkondades elavatele vähekaitstud rühmadele, nagu puuetega inimesed, eakad ja rändajad, eelkõige hooajatöötajad, tagades, et nende erivajadusi võetakse arvesse, edendades samal ajal sotsiaalset kaasatust; kutsub komisjoni üles veelgi ühtlustama liikmesriikide tavasid puuetega inimeste kaasamisel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et prioriteediks peaksid olema sihipärased meetmed noorte toetamiseks ja tulemusliku põlvkonnavahetuse soodustamiseks, et ergutada noorte alalist kohalolekut maapiirkondades ja võidelda rahvastiku vähenemise vastu; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata peamiste probleemide lahendamisele ja olemasolevate takistuste kõrvaldamisele sellistes valdkondades nagu juurdepääs kõrgharidusele ja teadmiste edasiandmine, töövõimalused, ärioskuste omandamine ning juurdepääs maale ja kapitalile; rõhutab vajadust kvaliteetsete põllumajandusalaste haridussüsteemide järele noorte spetsialistide koolitamiseks; rõhutab sellega seoses noorte põllumajandustootjate olulist rolli ELi põllumajanduse ajakohastamisel ja maapiirkondades rohkemate võimaluste loomisel; rõhutab vajadust toetada nende edukat integreerimist, eelkõige hõlbustades põllumajandusmaa ostmist ja rentimist, märkides sellega seoses põllumajandusinkubaatorite potentsiaali; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga välja meetmed ja tugevdama neid, et parandada maapiirkondade töötajate õigusi, töötingimusi, ohutust, tervist ja sotsiaalkaitset, sealhulgas hooajatöötajate ja võõrtöötajate elu- ja töötingimusi, tagades samal ajal seda küsimust mõjutavate poliitikavaldkondade sidususe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et Euroopa roheline kokkulepe, sealhulgas strateegia „Talust taldrikule“ ja digiüleminek, võivad luua maapiirkondades uusi võimalusi, uut dünaamikat vastupanuvõimelisema tuleviku jaoks ja kestlike töökohtade loomise võimalusi; juhib tähelepanu vajadusele tagada õiglane ja kaasav üleminek, edendades maapiirkondade majanduslikku elujõulisust ning territoriaalset ja sotsiaalset ühtekuuluvust, ning tagada sellega seotud probleemide lahendamiseks piisav toetus ja vahendid, eelkõige praeguse kriisi tingimustes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab põllumajanduse, põllumajandusliku toidutööstuse ja kestliku metsanduse keskset rolli maapiirkondades töökohtade pakkumisel ning kvaliteetse ja mitmekesise toidu ja kestlikult toodetud biomassi tagamisel; rõhutab, et sotsiaalselt, keskkonnaalaselt ja majanduslikult kestlik põllumajandus, sealhulgas agroökoloogia ja mahepõllumajandus, mis tagab põllumajandustootjatele õiglase sissetuleku, on nende piirkondade elujõulisuse jaoks ülioluline; |
| --- | --- |

28.

| 29. | juhib tähelepanu väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete ning põllumajanduslike pereettevõtete olulisele rollile maaelanikkonna säilitamisel ning maakorralduse ja maastike alalhoidmisel, ning on seisukohal, et nad peaksid saama toetust, et tagada sobivad elamistingimused ja leevendada põllumajandusettevõtete arvu vähenemist; rõhutab, et äärepoolsete ja maapiirkondade põllumajandustootjatel, eriti väikepõllumajandustootjatel, ei ole endiselt piisavat juurdepääsu tehnoloogiale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunnistab, kui oluline on toetada koostööalgatusi põllumajanduses ja sotsiaalmajanduses kui maaelu arengu vahendit; juhib tähelepanu põllumajandusliku toidutööstuse ühistute rollile maapiirkondade keskkonnaalases, majanduslikus ja sotsiaalses kestlikkuses, andes toodetele lisaväärtust, luues töökohti ja mitmekesistades kohalikku majandust; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid ergutaksid ja edendaksid maapiirkondade ühistuid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, kui oluline on edendada ELi kvaliteedikavasid, eelkõige geograafilisi tähiseid, et parandada kvaliteeti ja majandusliku väärtuse õiglast jaotust toiduahelates ning lõppkokkuvõttes säilitada maaelanikkond ELi territooriumil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et ebaausad kaubandustavad on põllumajandussektoris endiselt tõsine probleem, ning rõhutab asjaolu, et väärtusahelas väärtuse parema jaotumise tagamiseks on vaja edasisi samme; tuletab meelde lühikeste tarneahelate potentsiaali, et tuua tarbijad ja tootjad üksteisele lähemale, pakkudes põllumajandustootjatele paremat tasu ja vähendades kasvuhoonegaaside heidet toiduainete tootmise tsüklis; rõhutab, et arvesse tuleks võtta vabakaubanduslepingute mõju maapiirkondades; |
| --- | --- |

32.

| 33. | märgib, et regioonide ja maapiirkondade tasakaalustatud arengu tagamiseks on vaja otsetoetuste õiglast jaotamist; rõhutab, kui olulised on ÜPP toetused looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladele, et säilitada nendes piirkondades kestlik tegevus; kutsub liikmesriike üles toetama tugevaid ÜPP maaelu arengu territoriaalseid võrgustikke, et koordineerida kõiki maaelu arengu sidusrühmi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | juhib tähelepanu sellele, et ekstensiivne püsirohumaadel või puiskarjamaadel toimuv loomakasvatus või ekstensiivne loomakasvatus, mis sageli hõlmab suure keskkonnaväärtusega karjamaid ning ohustatud tehistingimustes peetavaid liike ja tõuge, eriti kõrvalistes mägipiirkondades, on Euroopa maapiirkondade põhijooned, mida tuleb toetada ja julgustada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on kestliku põllumajanduse jaoks juurdepääs kohandatud investeeringutele, teadusuuringutele ja innovatsioonile; võtab teadmiseks põllumajanduse tootlikkust ja kestlikkust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse edu ning nõuab selle uuendusliku ja alt-üles lähenemisviisi jätkamist ja laiendamist, et pakkuda kohalike sidusrühmade kavandatud kohandatud lahendusi, samuti muid mitme osalejaga maaelu innovatsiooni partnerlusi ja innovatsioonikeskusi; on seisukohal, et innovatsioon peaks olema kooskõlas traditsiooniliste tavade ja teadmistega, eriti nendega, mis on kohandatud iga piirkonna eripärale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et suurkiskjad, eriti hundid, võivad mõjutada põllumajanduse elujõulisust, eelkõige mõne elurikka ekstensiivselt majandatava põllumajandusmaa puhul; märgib, et see rõhutab vajadust tagada inimeste ja selliste loomade tasakaalustatud kooseksisteerimine maapiirkondades; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles võtma konkreetseid meetmeid sellise kooseksisteerimise tagamiseks, et mitte seada ohtu maapiirkondade kestlikku arengut ja dünaamilisust, ning eelkõige kaitsma traditsioonilisi põllumajandustavasid, nagu karjakasvatus; tuletab meelde komisjoni kohustust hinnata edusamme kaitsestaatuse saavutamisel ja vajaduse korral muuta liikide kaitsestaatust, kui soovitud kaitsestaatus on saavutatud; nõuab tungivalt, et komisjon ergutaks suurkiskjate teemalist arutelu maapiirkondade osalejatega, annaks teavet kariloomade vastu suunatud rünnakute vastaste ennetusmeetmete rahastamisvõimaluste kohta ning edendaks kooskõlastatud lähenemisviise kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et maapiirkondade majanduse mitmekesistamine ja innovatsioon koos territoriaalsema lähenemisviisiga, mis põhineb kohalikul potentsiaalil ja kohalikel eripäradel, on digi- ja rohepöörde võimaluste ärakasutamiseks väga olulised; kutsub liikmesriike üles kehtestama meetmed õiglase ülemineku ja maapiirkondade majanduse mitmekesistamise toetamiseks ning maapiirkondades kvaliteetsete töökohtade loomise toetamiseks; rõhutab mahepiirkondade, ökopiirkondade, süsinikku siduva põllumajanduse ja ökoturismi potentsiaali maapiirkondade majanduse mitmekesistamisel; tuletab meelde, et kestlik põllumajandus, metsandus ja kalandus võivad pakkuda ka võimalusi ettevõtluse mitmekesistamiseks maapiirkondades; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tunnistab, et turism võib olla maakogukondade jaoks oluline sissetulekuallikas, rõhutades säästva turismi mitmekesiste mudelite potentsiaali; juhib tähelepanu harrastuskalapüügi ja kalandusturismi sageli alakasutatud potentsiaalile turistide ligimeelitamiseks kogu aasta jooksul; nõuab jõupingutusi, et tugevdada maaturismi, näiteks veiniturismi rolli maamajanduse mitmekesistamise strateegiates koos põllumajandus- ja toiduainesektoriga; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tunnistab ulukite kestliku majandamise tähtsust maapiirkondade tuleviku jaoks, pidades silmas sotsiaalseid, majanduslikke, kultuurilisi ja elurikkuse säilitamise tingimusi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kiireloomulisi meetmeid, et töötada välja ja rakendada meetmeid soolise ebavõrdsuse vastu võitlemiseks, eelkõige palkade ja pensionide valdkonnas; rõhutab, et soolise aspekti arvestamist tuleks kohaldada kõigil poliitikakujundamise tasanditel, tagades ELi soolise võrdõiguslikkuse strateegia 2020–2025 rakendamise, eelkõige maapiirkondades; |
| --- | --- |

40.

| 41. | peab kahetsusväärseks, et maapiirkondades elavate naiste tööd ei tunnustata ikka veel nõuetekohaselt, eriti põllumajanduses; juhib tähelepanu sellele, et maapiirkondades elavaid naisi mõjutab rohkem varjatud töötus ja osalemine mitteametlikus majanduses, mis toob kaasa noorte naiste sagedasema väljarände; rõhutab vajadust sihipäraste meetmete järele, et lahendada nende konkreetsed probleemid tööturul ja parandada nende juurdepääsu asjakohastele teenustele, sealhulgas laiapõhjalistele tervishoiuteenustele, pöörates erilist tähelepanu vähimkaitstud rühmade kaasamisele; kordab töö- ja eraelu positiivse tasakaalu tähtsust, väljendades sellega seoses heameelt tulevase Euroopa hooldusstrateegia üle; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab vajadust parandada naiste osalemist maapiirkondade otsustusprotsessis ja poliitikas; kutsub liikmesriike üles edendama soolist võrdõiguslikkust ja edendama võrdset osalemist kõigis maapiirkondade organisatsioonides, ühendustes ja avaliku sektori asutustes, otsustuste tegemisega seotud ametikohtadel, ettevõtete omandis ja juurdepääsul kvaliteetsetele töökohtadele; rõhutab, et vaja on sihipärast koolitust ja oskuste arendamist, samuti soodsat keskkonda, hõlbustatud juurdepääsu rahalistele vahenditele ja naiste ettevõtluse edendamist maapiirkondades; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama naiste kaasamist põllumajandusse, eelkõige uurides võimalust toetada Euroopa põllumajandusettevõtete kaasomandit; nõuab, et täielikult tunnustataks naiste tööd põllumajandustegevuses, eelkõige abistavate abikaasade ja partnerite tööd põllumajanduses, andes neile õigusliku tunnustuse ja täieliku juurdepääsu sotsiaalkindlustusõigustele; rõhutab naiste rolli maapiirkondades kestliku põllumajanduse suunas liikumisel ja rohepöördes; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab maapiirkondade keskset rolli üleminekul CO2-neutraalsele ja ringmajandusele, sealhulgas kestlikule biomajandusele ja metsandusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võimaldama kohalikel osalejatel võtta kasutusele sellised algatused nagu maapiirkondade energiakogukondade loomine, mis aitavad kaasa taastuvenergia kohalikule omaksvõtule; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et maapiirkondade algatused, nagu taastuvenergia taristu arendamine, peavad aitama tulemuslikult kaasa selliste piirkondade majanduslikule, sotsiaalsele ja keskkonnaalasele elujõulisusele ning võtma arvesse vajadust kohaliku ühiskondliku heakskiidu järele; rõhutab, et toiduainete tootmise ja kõrge keskkonnaväärtusega alade, näiteks Natura 2000 alade kaitse eesmärgid peaksid olema esmatähtsad; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama veelgi maapiirkondi kestliku taastuvenergia tootmise laiendamisel, sealhulgas kõrvaldades olemasolevad tõkked, detsentraliseerides tootmis- ja salvestussüsteeme, tugevdades energiavõrke ja koolitades kvalifitseeritud spetsialiste, ning edendama taastuvate energiaallikate kasutamist, et aidata kaasa energiasõltumatusele, sissetulekute mitmekesistamisele ning energiaostuvõimetuse ja kliimamuutuste vastasele võitlusele; märgib, kui oluline on suurendada põllumajandusettevõtete ringlust; |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib mikrotootmise tähtsust põllumajandusettevõtetes; rõhutab, et avaliku sektori, sealhulgas ÜPP toetuste kasutamise tõttu ei tohi põllumajandustootjaid elektri võrku tarnimisel ebasoodsamasse olukorda seada; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et maapiirkonnad on paljudes neis läbida tulevate pikemate vahemaade ja liikuvust takistavate tegurite tõttu suuremas sotsiaalse tõrjutuse ja energiaostuvõimetuse ohus; rõhutab lisaks, et need ohud on seotud nii taristu kui ka teenustega; juhib tähelepanu sellele, et õiglase majanduskasvu ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks, mis on kooskõlas kestlikule energiale üleminekuga, on vaja kättesaadavaid, avalikke, keskkonnahoidlikke ja uuenduslikke maapiirkondade liikuvuse alaseid lahendusi ja investeeringuid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | nõuab kaasavat taristu planeerimist, mis ei jätaks kõrvale ühtegi piirkonda, eelkõige suurendades avaliku sektori investeeringuid ning rakendades kiiresti ELi ja riiklikke fonde, mis aitavad kaasa ühenduvusele maapiirkondades, toetades ja arendades integreeritud ja mitmeliigilisi transpordisüsteeme ning seades prioriteediks eraldatud ja üleeuroopalisest transpordivõrgust eemale jäänud piirkonnad; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et digiüleminek loob maapiirkondadele uusi võimalusi, mis on kättesaadavad ainult siis, kui on olemas piisav, stabiilne, kiire ja ligipääsetav lairibaühendus, mille kasutuselevõtmine ei ole kõigis maapiirkondades lõpule viidud; rõhutab, et digitaalne areng suurendab maapiirkondade atraktiivsust, vähendab kaugusega seotud probleeme, parandab teenuste kättesaadavust ja hõlbustab digitaliseerimist põllumajanduses; nõuab kaugtöö jaoks kohandatud kohalike kiirete digitaalsete keskuste loomist; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hoiatab maapiirkondade digilõhe suurenemise ohu eest, mis tuleneb 5G leviala puudumisest, ning kutsub liikmesriike üles võtma kasutusele kõik olemasolevad vahendid, et parandada 5G-võrkude täielikku kasutuselevõttu ja kõrvaldada haldustõkked, eelkõige ELi ühtekuuluvuspoliitika fondide ning liikmesriikide taaste- ja vastupidavusrahastu kavade, aga ka erainvesteeringute toel; rõhutab vajadust vaadata õigeaegselt läbi asjakohased riigiabi suunised maapiirkondadele, mida turg ei teeninda; |
| --- | --- |

51.

| 52. | juhib tähelepanu asjaolule, et suhteliselt kehvad digioskused maapiirkondades võivad takistada maapiirkondade kogukondadel digitaliseerimise võimalustest kasu saada ja takistavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) arengut; |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab meetmeid ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et tagada e-kaasatus, eriti elanikkonna vananemise kontekstis, ja edendada kohandatud digioskusi, toetades samal ajal innovatsiooni soodustavat keskkonda ja kohandatud digilahenduste väljatöötamist; juhib tähelepanu digitaalsete vahendite potentsiaalile kestlikus põllumajanduses ja arukas põllumajanduses, kohalikus lühikeses tarneahelas ning põllumajandussektori atraktiivsuse suurendamises noorte põllumajandustootjate jaoks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on veendunud, et arukaid külasid tuleks käsitada ELi maaelu tegevuskava juhtprojektina, et nende arengut pärast 2020. aastat paremini edendada; rõhutab sellega seoses tasakaalustatud avaliku ja erasektori partnerluste tähtsust; juhib tähelepanu arukate linnade tehnoloogiate potentsiaalile, mida tuleks piisavalt rahastada, ning on veendunud, et arukate linnade turu (24) digitaalne platvorm võiks olla arukate külade ökosüsteemi edasise arendamise mudel; rõhutab, et arukate külade edasiseks arendamiseks tuleks kasutada ka algatuse LEADER maapiirkondade majanduse ja arengu meetodit ning kogukonna juhitud kohaliku arengu rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib, et maakogukonnad seisavad endiselt silmitsi probleemidega, mis on seotud juurdepääsuga põhiteenustele ja majanduslike võimalustega, ning mõningase järjekindlusetusega maa- ja linnapiirkondade vahelise lõhega seotud planeerimisel; rõhutab, et investeeringud keskkonnakaitsesse, maapiirkondade taristusse ning maapiirkondade tervishoidu ja haridusse on kestliku maaelu arengu jaoks üliolulised; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama minimaalsed heaolukriteeriumid, mis tuleks tagada seoses teatavate piirkondade elanikkonnaga; |
| --- | --- |

55.

Esimesed sammud maapiirkondade visiooni ja strateegia kujundamisel

| 56. | peab kahetsusväärseks komisjoni teatise hilist avaldamist, mis on takistanud selle täielikku integreerimist õigusaktidesse ja praeguse programmitöö raamistiku kavandamisse; kutsub komisjoni üles tagama, et kõik liikmesriigid käsitleksid nõuetekohaselt integreeritud ja kogukonna juhitud maapiirkondade territoriaalset mõõdet, ning hindama selle rakendamist ja mõju ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavades, ühtekuuluvuspoliitika programmides, Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi programmides ning taaste- ja vastupidavuskavades; |
| --- | --- |

56.

| 57. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tegeleksid praeguse mitmeaastase finantsraamistiku programmide rakendamise käigus maapiirkondade ja nende kogukondade konkreetsete probleemidega, pakkudes ja hõlbustades juurdepääsu sotsiaalseks kaasamiseks, majanduslikuks tulemuslikkuseks ja keskkonnatoimeks ning töökohtade loomiseks vajalikele investeeringutele, et edendada konkurentsivõimet, võimaldada õiglast digi- ja rohepööret ning suurendada maapiirkondade atraktiivsust ja elukvaliteeti; kutsub komisjoni üles jälgima ELi programmide näitajaid ja hindama nende vastavust ELi maapiirkondade pikaajalise visiooni eesmärkidele; |
| --- | --- |

57.

| 58. | väljendab heameelt kava „REPowerEU“ üle, millel võib olla oluline roll fossiilkütustest, eelkõige Venemaa päritoluga fossiilkütustest sõltuvuse vähendamisel, ning rõhutab sellega seoses maapiirkondade võimalikke arvukaid võimalusi, kuid on sügavalt mures ettepanekute pärast suurendada märkimisväärselt võimalust paigutada vahendeid ümber jagatud eelarve täitmise raames hallatavatest fondidest, millel võib olla kahjulik mõju keskpika ja pikaajalise poliitika kavandamisele õiglase rohe- ja digipöörde suunas, sealhulgas maapiirkondades; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub liikmesriike üles kasutama tulemuslikult erinevaid rahastamisvõimalusi, et parandada ka VKEde väljavaateid, arvestades nende olulist rolli töökohtade loomisel maapiirkondades, ning kutsub komisjoni üles jälgima ja hindama, kas see toetus jõuab maapiirkondadesse ja toob kasu nende kogukondadele; rõhutab, kui oluline on toetada ettevõtlust, sotsiaalmajandust ja sotsiaalset innovatsiooni, sealhulgas hõbedast majandust, eriti kui see aitab kaasa Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisele; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub liikmesriike üles kasutama paremini ära kõiki olemasolevaid vahendeid maapiirkondade toetamiseks, sealhulgas maksusoodustusi üksikisikutele ja ettevõtetele, kes soovivad maapiirkondadesse elama või seal tegutsema asuda, et hõlbustada töökohtade loomist ja stimuleerida uute elanike püsima jäämist, ning julgustada eraettevõtteid edendama kaugtööd, mille eesmärk on aktiivselt võidelda rahvastikukao vastu; kutsub komisjoni üles kaaluma riigiabi raames muid toetusvõimalusi väga väikese rahvastikutihedusega maapiirkondades; |
| --- | --- |

60.

| 61. | peab kahetsusväärseks mitmest fondist rahastamise lähenemisviisi ees olevaid püsivaid takistusi, vaatamata selle väärtusele, mis takistavad integreerivate lähenemisviiside kasutuselevõttu maapiirkondades, ning nõuab selgeid suuniseid selle rakendamiseks; kutsub komisjoni üles esitama 2023. alguses seadusandliku ettepaneku, millega laiendatakse juhtfondi lähenemisviisi võimalust sekkumistele, mida kaasrahastatakse rohkem kui ühest jagatud eelarve täitmise korras hallatavast fondist, ning seda veelgi lihtsustama, täpsustades, et juhtfondi reegleid tuleb kohaldada tervikuna; kutsub komisjoni üles uurima samal ajal alternatiive integreeritud territoriaalse arengu mitmest fondist rahastamise lähenemisviisidele; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub komisjoni üles parandama koostoimet ja koordineerimist selliste ELi rahastamisvahendite vahel nagu ühtekuuluvuspoliitika, ÜPP ja taasterahastu „NextGenerationEU“, samuti riiklike vahenditega, et saavutada edukas maaelu areng ELis; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks 2023. aasta alguses sihipärase seadusandliku ettepaneku, et võimaldada vahendite ümberpaigutamist kõigi jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide vahel, kui toetatakse maapiirkondade territoriaalseid strateegiaid ning suurendatakse fondide ja programmide koostoimet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles jätkama lihtsustamist ja vähendama halduskoormust, eelkõige koordineerides oma sisehaldust, et vältida ülesannete dubleerimist, eelkõige väiksemate projektide ja mikrorahastamise puhul, mis on maapiirkondade jaoks keskse tähtsusega; märgib, et mõned maapiirkonnad ei saa olemasolevatest rahastamisvõimalustest kasu teabe puudumise ja suutlikkusega seotud probleemide tõttu ning vajavad selle parandamiseks toetust; on seisukohal, et lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamine on mõjus meede halduskorra lihtsustamiseks; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab rolli, mis maapiirkondade toetamisel peab olema kõigil ELi poliitikameetmel ja fondidel, nii jagatud kui ka otsese eelarve täitmise raames, lisades oma meetmete ja sekkumiste kavandamisse maaelu mõõtme, ning rõhutab vajadust poliitikavaldkondade sidususe järele; kutsub komisjoni üles töötama välja mehhanismi, et hinnata ja jälgida iga fondi panust maapiirkondadesse; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palub komisjonil pöörata erilist tähelepanu ELi toimimise lepingu artikli 174 rakendamisele ja tagada, et kõigis ELi poliitikameetmetes kohaldatakse ühtekuuluvuse mittekahjustamise põhimõtet, eriti maapiirkondades; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tuletab meelde, et ELi ühtekuuluvuspoliitika, mille eesmärk on edendada liidu majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, on maapiirkondade, eriti erilist tähelepanu vajavate piirkondade jaoks eluliselt tähtis; märgib, et ühtekuuluvuspoliitika sätete kohaselt peab EL pöörama erilist tähelepanu ebasoodsas olukorras olevate piirkondade ja alade probleemide lahendamisele; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab komisjoni uuringu järeldusi algatuse LEADER mõjususe kohta lahenduste pakkumisel majanduslike, sotsiaalsete ja arengualaste probleemide ja võimalustega tegelemiseks kohalikul tasandil ning kestlikule maaelu arengule kaasaaitamisel; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub liikmesriike üles toetama kogukonna juhitud kohalikku arengut, sealhulgas algatust LEADER, soodustades osalemist kohalikes tegevusrühmades, hõlbustades ja edendades samal ajal mitmest fondist rahastamise lähenemisviise ning tagades kohalikele tegevusrühmadele nende koosseisu ja otsuste tegemisega seoses tegeliku autonoomia; on seisukohal, et kogukonna juhitud kohalikule arengule antava abi otstarbekas sihtotstarbeline eraldamine kõigist asjakohastest ELi tasandi fondidest, sarnaselt Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondiga (EAFRD), aitaks kaasa tugevamatele integreeritud strateegiatele ning kestlikumale ja vastupanuvõimelisemale territoriaalsele arengule; |
| --- | --- |

68.

Partnerluse põhimõte, maapiirkondade juhtimine ja mõjuvõimu suurendamine

| 69. | rõhutab, et maakogukondade mõjuvõimu suurendamine, eelkõige kõige äärepoolsemates piirkondades, saartel ning hõredalt ja vähem asustatud piirkondades, edendab suuremat sotsiaalset ühtekuuluvust, innovatsiooni, ettevõtlust ning tugevamat kuuluvus- ja identiteeditunnet ning et see nõuab suuremaid pingutusi suutlikkuse suurendamiseks, et projekte luua ja ellu viia; rõhutab, et maakogukonnad on ELi ühtekuuluvuse jaoks üliolulised ja neid tuleks seega toetada, et soodustada tasakaalustatud sotsiaal-majanduslikku arengut; tuletab meelde äärepoolseimate piirkondade eripära, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 349, ning rõhutab, et äärepoolseimate piirkondade maapiirkondadele kehtivad ka sellega seoses lisapiirangud; |
| --- | --- |

69.

| 70. | nõuab subsidiaarsuse põhimõtte tulemuslikku kohaldamist, kasutades kogukonnapõhisemat, detsentraliseeritumat ja alt-üles suunatud poliitikat ja toetusmeetmeid, millesse on kaasatud kohalikud osalejad, sealhulgas põllumajandustootjad ja kohalikud organisatsioonid, ametiasutused ja kodanikuühiskond, ning nõuab seetõttu, et neil peab olema aktiivne roll alates otsuste tegemisest kuni poliitika väljatöötamise, rakendamise ja hindamiseni, et iga piirkonna vajadused kõige paremini kindlaks teha; |
| --- | --- |

70.

| 71. | märgib, et kuigi ELi õigusaktides on ette nähtud mitmetasandilise valitsemise lähenemisviisid ja partnerlused, täheldatakse nende põhimõtete sisulisel kohaldamisel endiselt vastuseisu; kutsub liikmesriike üles neid lähenemisviise toetama, jaotades vastutuse asjakohasel kohalikul tasandil ning tagades poliitilise isevastutuse ning poliitika ja investeeringute tugeva koordineerimise kõigil valitsemistasanditel; kutsub komisjoni üles pidama otsest ja struktureeritud dialoogi eri valitsustasanditega, kes on kaasatud ELi poliitika juhtimisse, millel on tugev mõju maapiirkondadele; |
| --- | --- |

71.

Tuleviku kujundamine pärast 2027. aastat

| 72. | võtab teadmiseks komisjoni kavatsuse teha 2023. aasta keskpaigaks kokkuvõte meetmetest, mida EL ja liikmesriigid on maapiirkondade jaoks võtnud, ning esitada selle alusel 2024. aasta alguses avalik aruanne; on seisukohal, et sellel hindamisel võiks olla oluline roll, tehes eelkõige kindlaks valdkonnad, kus on veel vaja suuremat toetust ja rahastamist, ning see võiks sillutada teed maaelu strateegiale alates vahehindamisest ja maaelu tegevuskavast programmitöö perioodil 2028–2034; kutsub seetõttu komisjoni üles otseselt kaasama sellesse hindamisse kõik asjaomased sidusrühmad ja korraldusasutused; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kutsub komisjoni üles uurima järgmise programmitöö perioodi rahastamise alternatiivseid poliitikastrateegiaid ja lähenemisviise, sealhulgas uurima võimalust luua koostöös piirkondlike ja kohalike omavalitsustega üks riiklik strateegia ning üks määrus kõigi jagatud eelarve täitmise alla kuuluvate fondide kohta, samuti uusi viise partnerluse põhimõtte ja mitmetasandilise valitsemise lähenemisviiside tugevdamiseks, edendades maapiirkondades tõeliselt integreeritud territoriaalset arengut; |
| --- | --- |

73.

| 74. | nõuab tugevat maaelu mõõdet tulevastes ühtekuuluvuspoliitika määrustes, mis peaks hõlmama sihtotstarbelist rahastamist; soovitab komisjonil pärast avalikku arutelu algatada uuring võimaluse kohta eraldada osa Euroopa Regionaalarengu Fondist ja Ühtekuuluvusfondist lisaks muudele kasulikele investeeringutele ka maapiirkondadele, pöörates erilist tähelepanu geograafiliste eripäradega piirkondadele, nagu mägipiirkonnad, äärealad, saared ja äärepoolseimad piirkonnad; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tuletab meelde, et maapiirkondade tulevik ja jõukus on äärmiselt oluline Euroopa toiduga kindlustatuse, sõltumatuse ja vastupanuvõime ning kestliku energiaallikate jaotuse seisukohast, mis aitab kaasa ELi energiasõltumatusele, nagu hiljutine COVID-19 pandeemia ja Venemaa sissetung Ukrainasse on selgelt näidanud; rõhutab, et põllumajandusliku toidutööstuse süsteemid on võimaldanud nende kriiside ajal pidevat juurdepääsu kvaliteetsele toidule, avades samal ajal uusi võimalusi toiduainete tarneahelate lühendamiseks ning kohalikuks toidu- ja söödatootmiseks, eelkõige valgurikaste taimede tootmiseks; |
| --- | --- |

75.

| 76. | nõuab, et pikaajaline visioon arendataks välja konkreetseks ja mõõdetavaks tõeliseks maaelustrateegiaks ELi tasandil, mis hõlmaks strateegilist dialoogi linnapiirkondadega tehtava koostöö üle, ning et koordineeritaks kõigi ELi fondide ja poliitikameetmete panust maapiirkondadesse; rõhutab, et see strateegia tuleb täielikult integreerida tulevastesse programmitöö perioodidesse; kutsub kõiki liikmesriike üles töötama välja maaelustrateegiad riiklikul ja piirkondlikul tasandil, määrates kindlaks viisid ja vahendid, mida on vaja maapiirkondade probleemide lahendamiseks; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kutsub komisjoni üles õigeaegselt hindama, milline mõju võib maapiirkondade integreeritud territoriaalsete lähenemisviiside väljatöötamisele olla sellel, kui jätta EAFRD välja määruses (EL) 2021/1060 sätestatud jagatud eelarve täitmise raames hallatavaid fonde käsitlevatest ühissätetest, ning hindama maaelu arengu jaoks vajalikke terviklikke lähenemisviise ja tegema järeldusi järgmisteks programmitöö perioodideks seoses nende võimaliku lisamisega; |
| --- | --- |

77.

Maapiirkonnad väljaspool ELi

| 78. | on veendunud, et EL on väga huvitatud mitte ainult piiriüleste partnerluste, vaid ka kolmandate riikidega partnerluste loomisest väljaspool oma piire, et edendada jõukamaid maaühiskondi ja majandust, millel on pikaajaline vastastikune kasu; rõhutab, et selles protsessis on oluline mitte ainult koostöö ja teadmiste jagamine, vaid tuleb tagada ka võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

78.

| 79. | rõhutab Aafrika, Ladina-Ameerika ja Euroopa vaheliste strateegiliste koostöösidemete tähtsust, tuginedes edusammudele, mida on tehtud Aafrika ja ELi maaelu ümberkujundamise tegevuskavas, milles on esitatud algatused Aafrika põllumajandusliku toidutööstuse ja maapiirkondade kestlikuks tugevdamiseks; rõhutab sellega seoses asjaolu, et ta jääb valvsaks, pidades silmas Hiina muutuvat rolli ja suurenevat strateegilist mõju Aafrika mandril, kooskõlas oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooniga ELi-Hiina uue strateegia kohta (25); |
| --- | --- |

79.

| 80. | rõhutab, kui oluline on üksteiselt õppimine ja mõnede maapiirkondade edulugude potentsiaali kasutamine; nõuab selleks rohkem vahetusvõimalusi ja platvormide loomist maapiirkondades ja nende vahel, et edendada ühtekuuluvust, solidaarsust ja üleeuroopalist teabevahetust. |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  ELT L 433, 22.12.2020, lk 11.

(2)  ELT L 243, 9.7.2021, lk 1.

(3)  ELT L 435, 6.12.2021, lk 1.

(4)  ELT L 435, 6.12.2021, lk 187.

(5)  ELT L 231, 30.6.2021, lk 159.

(6)  ELT L 166, 11.5.2021, lk 1.

(7)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 228.

(8)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 14.

(9)  ELT C 356, 4.10.2018, lk 38.

(10)  ELT C 76, 9.3.2020, lk 62.

(11)  ELT C 11, 13.1.2020, lk 15.

(12)  ELT C 347, 9.9.2022, lk 37.

(13)  ELT C 395, 29.9.2021, lk 37.

(14)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 2.

(15)  ELT C 67, 8.2.2022, lk 25.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0136.

(17)  ELT C 361, 20.9.2022, lk 2.

(18)  ELT C 270, 13.7.2022, lk 18.

(19)  ELT C 290, 29.7.2022, lk 137.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=SDG_6_-_Clean_water_and_sanitation#Sanitation

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ISOC_CI_IN_H__custom_2784346/default/table?lang=en

(22)  ÜPP erieesmärkide selgitamine – struktuurimuutused ja põlvkondade vahetumine, https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2019-11/cap-briefs-7-structural-change_en_0.pdf

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/729156/IPOL_STU(2022)729156_EN.pdf

(24)  https://smart-cities-marketplace.ec.europa.eu/?lang=et

(25)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 40.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/48

---

P9_TA(2022)0437

Pikamaa- ja piiriülese raudtee-reisijateveo edendamise tegevuskava

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon pikamaa- ja piiriülese raudtee-reisijateveo edendamise tegevuskava kohta (2022/2022(INI))

(2023/C 177/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse rohelist kokkulepet ja sellele järgnenud paketti „Eesmärk 55“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rohelist kokkulepet ja sellele järgnenud paketti „Eesmärk 55“,

| — | võttes arvesse neljandat raudteepaketti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse neljandat raudteepaketti,

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“ (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse komisjoni 1995. aasta rohelist raamatut „Õiglase ja tõhusa hinnakujunduse poole transpordis: võimalused transpordi väliskulude arvessevõtmiseks Euroopa Liidus“ (COM(1995)0691), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1995. aasta rohelist raamatut „Õiglase ja tõhusa hinnakujunduse poole transpordis: võimalused transpordi väliskulude arvessevõtmiseks Euroopa Liidus“ (COM(1995)0691),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (1) (Euroopa ligipääsetavuse akt), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (1) (Euroopa ligipääsetavuse akt),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 2020. aasta teatist „Säästva ja aruka liikuvuse strateegia – Euroopa transpordivaldkonna edasise arengu suunad“ (COM(2020)0789),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiivi 2012/34/EL, millega luuakse ühtne Euroopa raudteepiirkond (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (3) (TEN-T määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (3) (TEN-T määrus),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta direktiivi (EL) 2021/1187, millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeid (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2021. aasta direktiivi (EL) 2021/1187, millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeid (4),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) suuniste muutmise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) suuniste muutmise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni raudteeohutuse ja signaalimise ning Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) kasutuselevõtu hetkeolukorra hindamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2021. aasta resolutsiooni raudteeohutuse ja signaalimise ning Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi (ERTMS) kasutuselevõtu hetkeolukorra hindamise kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. märtsi 2020. aasta teatist „Euroopa uus tööstusstrateegia“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (8) (rongireisijate õiguste määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrust (EL) 2021/782 rongireisijate õiguste ja kohustuste kohta (8) (rongireisijate õiguste määrus),

| — | võttes arvesse komisjoni 2021. aasta oktoobri uuringut pealkirjaga „Long-distance cross-border passenger rail services“ (Piiriülesed pikamaa-raudtee reisijateveoteenused), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2021. aasta oktoobri uuringut pealkirjaga „Long-distance cross-border passenger rail services“ (Piiriülesed pikamaa-raudtee reisijateveoteenused),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A9-0242/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A9-0242/2022),

| A. | arvestades, et uues säästva ja aruka liikuvuse strateegias seatakse eesmärgiks kiirraudteeliiklus 2030. aastaks kahekordistada ja 2050. aastaks kolmekordistada; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et uues säästva ja aruka liikuvuse strateegias seatakse eesmärgiks kiirraudteeliiklus 2030. aastaks kahekordistada ja 2050. aastaks kolmekordistada;

| B. | arvestades, et kiirraudtee reisijate arv aastatel 2001–2018 peaaegu kahekordistus, mis näitab, et nõudlus kiirraudteeteenuste järele on alati olemas, kui seda pakutakse (9); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kiirraudtee reisijate arv aastatel 2001–2018 peaaegu kahekordistus, mis näitab, et nõudlus kiirraudteeteenuste järele on alati olemas, kui seda pakutakse (9);

| C. | arvestades, et lendude hilinemised ELi lennujaamades on märkimisväärselt suurenenud (10); arvestades, et kui kiiresti parandusmeetmeid ei võeta, on oodata märkimisväärset läbilaskevõime puudujääki (2040. aastaks ligikaudu 1,5 miljonit lendu) (11); arvestades, et liiklusummikud lähevad ELile maksma ligikaudu 110 miljardit eurot aastas (1 % ELi SKPst) (12); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lendude hilinemised ELi lennujaamades on märkimisväärselt suurenenud (10); arvestades, et kui kiiresti parandusmeetmeid ei võeta, on oodata märkimisväärset läbilaskevõime puudujääki (2040. aastaks ligikaudu 1,5 miljonit lendu) (11); arvestades, et liiklusummikud lähevad ELile maksma ligikaudu 110 miljardit eurot aastas (1 % ELi SKPst) (12);

| D. | arvestades, et kiirraudteel on mitmeid eeliseid, näiteks liiklussurmade, ummikute ja heitkoguste vähenemine, ning positiivne majanduslik mõju, kuna see parandab juurdepääsetavust, lühendades sõiduaegu, ja loob töövõimalusi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kiirraudteel on mitmeid eeliseid, näiteks liiklussurmade, ummikute ja heitkoguste vähenemine, ning positiivne majanduslik mõju, kuna see parandab juurdepääsetavust, lühendades sõiduaegu, ja loob töövõimalusi;

| E. | arvestades, et ühtse Euroopa raudteepiirkonna väljakujundamiseks on võetud olulisi seadusandlikke meetmeid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühtse Euroopa raudteepiirkonna väljakujundamiseks on võetud olulisi seadusandlikke meetmeid;

| F. | arvestades, et ERTMSi raudteeäärse ja rongisisese poole rahastamisel on oluline roll suurema kasutuselevõtu määra ning suurema ohutuse ja koostalitlusvõime tagamisel kogu TEN-T ulatuses, edendades samal ajal tõeliselt koostalitlusvõimelise Euroopa raudteepiirkonna loomist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ERTMSi raudteeäärse ja rongisisese poole rahastamisel on oluline roll suurema kasutuselevõtu määra ning suurema ohutuse ja koostalitlusvõime tagamisel kogu TEN-T ulatuses, edendades samal ajal tõeliselt koostalitlusvõimelise Euroopa raudteepiirkonna loomist;

| G. | arvestades, et TEN-T lõpuleviimine – säilitades samas suutlikkuse arendada teiseseid võrgustikke – on väga oluline, et liikuda säästvamate transpordiliikide, eelkõige raudtee suunas, ning edendada mitmeliigilist ühenduvust ELi linnade, piirkondade, äärealade ja saarte vahel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et TEN-T lõpuleviimine – säilitades samas suutlikkuse arendada teiseseid võrgustikke – on väga oluline, et liikuda säästvamate transpordiliikide, eelkõige raudtee suunas, ning edendada mitmeliigilist ühenduvust ELi linnade, piirkondade, äärealade ja saarte vahel;

| H. | arvestades, et rongide koostalitlusvõimet ELi liikmesriikide vahel takistavad endiselt tehnoloogilised tõkked; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et rongide koostalitlusvõimet ELi liikmesriikide vahel takistavad endiselt tehnoloogilised tõkked;

| I. | arvestades, et arukad mitmeliigilised piletimüügisüsteemid on peamine vahend säästva raudtee- ja mitmeliigilise transpordi ulatuslikuma kasutamise soodustamiseks; arvestades, et raudteevõrk ja -jaamad võivad mängida olulist rolli teiste transpordiliikide integreerimisel esimese/viimase kilomeetri ühendusse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et arukad mitmeliigilised piletimüügisüsteemid on peamine vahend säästva raudtee- ja mitmeliigilise transpordi ulatuslikuma kasutamise soodustamiseks; arvestades, et raudteevõrk ja -jaamad võivad mängida olulist rolli teiste transpordiliikide integreerimisel esimese/viimase kilomeetri ühendusse;

| J. | arvestades, et Euroopa raudteeaasta 2021 andis võimaluse soodustada raudtee muutmist reisijateveo alustalaks kogu liidus, teenindada paremini kodanikke ja parandada TEN-T võrgu arendamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa raudteeaasta 2021 andis võimaluse soodustada raudtee muutmist reisijateveo alustalaks kogu liidus, teenindada paremini kodanikke ja parandada TEN-T võrgu arendamist liikmesriikides;

| K. | arvestades, et Euroopa noorteaasta 2022 on võimalus seda impulssi noortele suunatud meetmete abil võimendada; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Euroopa noorteaasta 2022 on võimalus seda impulssi noortele suunatud meetmete abil võimendada;

| L. | arvestades, et linnatranspordisõlmed ei ole veel piisavalt integreeritud praegusesse TEN-T võrku; arvestades, et puudu on märkimisväärsel määral viimase kilomeetri taristut kaubaveoks ja mitmeliigilisi ühendusi reisijatele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et linnatranspordisõlmed ei ole veel piisavalt integreeritud praegusesse TEN-T võrku; arvestades, et puudu on märkimisväärsel määral viimase kilomeetri taristut kaubaveoks ja mitmeliigilisi ühendusi reisijatele;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni tegevuskava üle ja toetab kavandatud eesmärke muuta raudteetransport atraktiivsemaks, konkurentsivõimelisemaks ja tõhusamaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tervitab selle tegevuskava raames taotletavaid põhieesmärke, eelkõige:






  a) | tunnistada raudtee otsustavat rolli liikuvuse süsinikuheite vähendamisel ELis ja teha algatusi, millega muudetakse Euroopa ühtne raudteepiirkond vajaliku ülemineku eeltingimuseks (13); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tunnistada raudtee otsustavat rolli liikuvuse süsinikuheite vähendamisel ELis ja teha algatusi, millega muudetakse Euroopa ühtne raudteepiirkond vajaliku ülemineku eeltingimuseks (13);

| b) | aidata kaasa ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomisele, mis aitab parandada ELi siseturgu, rahuldada Euroopa kodanike liikuvusvajadusi ja edendada liidu sotsiaal-majanduslikku ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

b)

aidata kaasa ühtse Euroopa raudteepiirkonna loomisele, mis aitab parandada ELi siseturgu, rahuldada Euroopa kodanike liikuvusvajadusi ja edendada liidu sotsiaal-majanduslikku ühtekuuluvust;

| c) | edendada ühenduvust kogu Euroopas, sealhulgas maapiirkondades, äärealadel, saartel, mägi- ja hõredalt asustatud piirkondades; |
| --- | --- |

c)

edendada ühenduvust kogu Euroopas, sealhulgas maapiirkondades, äärealadel, saartel, mägi- ja hõredalt asustatud piirkondades;

| d) | tugevdada ühenduvust laienemisprotsessis osalevate ja idapartnerluse riikidega, eelkõige Ukraina ja Moldovaga; |
| --- | --- |

d)

tugevdada ühenduvust laienemisprotsessis osalevate ja idapartnerluse riikidega, eelkõige Ukraina ja Moldovaga;

| e) | suurendada tõhusust ja tagada kvaliteetsed transporditeenused, tagades samal ajal piisava veomahu ja vähendades sõiduaega, kasutades asjakohaseid hindu; |
| --- | --- |

e)

suurendada tõhusust ja tagada kvaliteetsed transporditeenused, tagades samal ajal piisava veomahu ja vähendades sõiduaega, kasutades asjakohaseid hindu;

| f) | tagada aus konkurents raudteeveo-ettevõtjate vahel ning luua nii võrdsed konkurentsitingimused kui ka transpordiliikide vastastikune täiendavus; |
| --- | --- |

f)

tagada aus konkurents raudteeveo-ettevõtjate vahel ning luua nii võrdsed konkurentsitingimused kui ka transpordiliikide vastastikune täiendavus;

| g) | tagada kõigi transpordiliikide puhul ühesugune kaitsetase ja reisijate õiguste edasine tugevdamine, mis suurendab raudtee atraktiivsust, eelkõige noorte jaoks, ning kindlustab kõigile võrdse juurdepääsu, rakendades täielikult Euroopa ligipääsetavuse akti; |
| --- | --- |

g)

tagada kõigi transpordiliikide puhul ühesugune kaitsetase ja reisijate õiguste edasine tugevdamine, mis suurendab raudtee atraktiivsust, eelkõige noorte jaoks, ning kindlustab kõigile võrdse juurdepääsu, rakendades täielikult Euroopa ligipääsetavuse akti;

| h) | vedurijuhtide ja raudteepersonali tulevastele vajadustele vastava koolituse, täiendusõppe, ümberõppe ja sertifitseerimise tagamine ja edendamine; |
| --- | --- |

h)

vedurijuhtide ja raudteepersonali tulevastele vajadustele vastava koolituse, täiendusõppe, ümberõppe ja sertifitseerimise tagamine ja edendamine;

| i) | raamistiku loomine selleks, et sillutada teed investeeringute suurendamisele konkurentsivõimelistesse pikamaa raudtee-reisijateveoteenustesse; |
| --- | --- |

i)

raamistiku loomine selleks, et sillutada teed investeeringute suurendamisele konkurentsivõimelistesse pikamaa raudtee-reisijateveoteenustesse;

| 3. | väljendab heameelt piiriüleste katseteenuste loomise üle ja kutsub komisjoni üles määrama võimalikult kiiresti kindlaks selleks vajalikud vahendid ja selge ajakava koos asjakohaste vahe- ja lõppeesmärkidega; |
| --- | --- |

3.

Liidu raudteeõigustiku parem rakendamine ja koostalitlusvõime kiirendamine

| 4. | väljendab heameelt, et on kiirendatud tööd neljanda raudteepaketi ja koostalitluse tehnilise kirjelduse (KTK) täieliku rakendamise tagamiseks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ERTMSi täielik kasutuselevõtt TEN-T määruse läbivaadatud seadusandlikus ettepanekus esitatud eesmärkide saavutamise kaudu aitab luua digitaalse ühtse Euroopa raudteepiirkonna, mis tagab võrgu suurema läbilaskevõime ja ohutute, turvaliste, kiirete ja tõhusate raudteetransporditeenuste arendamise pikamaa- ja piiriülesteks ühendusteks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et pikamaa raudteetranspordi edendamisega peab kaasnema selle integreerimine erinevatesse piirkondadevahelistesse, piirkondlikesse, linna- ja linnalähedastesse raudteevõrkudesse, samuti muudesse transpordiliikidesse ja TEN-Tsse, parandades seeläbi uksest ukseni liikuvust; rõhutab, et see on äärmiselt oluline raudtee- ja mitmeliigilise reisijateveo teenuste atraktiivsuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, kui oluline on kiirendada uute raudteeliinide ehitamist ja edendada veelgi infrastruktuuriprojektide, sealhulgas saari mandriga ühendavate sildade lõpuleviimist, et luua praegu puuduvad ühendused ja parandada saarte integreerimist meremagistraalidega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab heameelt komisjoni ettepaneku üle kiirendada TEN-T määruse läbivaatamise kontekstis ERTMSi kasutuselevõttu kogu liidus, kehtestades samas vanade B-klassi süsteemide kasutuselt kõrvaldamise tähtaja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et regulatiivne prognoositavus, sealhulgas koostalitluse tehniliste kirjelduste osas, on oluline, et suurendada vajalikke avaliku ja erasektori sidusrühmade investeeringuid ERTMSi kasutuselevõtu ja koostalitlusvõime eesmärkide saavutamiseks ELi ja riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, kui oluline on tagada raudteeäärsete süsteemide ja rongisiseste seadmete sünkroniseeritud kasutuselevõtt ning et ERTMSi juhtimist on vaja parandada, et tagada selline sünkroniseeritud kasutuselevõtt nii riiklikul kui ka ELi tasandil, sealhulgas menetluste ühtlustamise ja kiirendamise kaudu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab vajadust tagada kiire, piisav ja tõhus finantseerimine ja rahastamine, et toetada investeeringuid, mille puhul tuleks kaasata pädevaid asutusi, et võimaldada ERTMSi rongisiseste seadmete ja muude KTK standardite (14) võimalikult kiiret kasutuselevõttu avalikes teenustes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnustab Euroopa Liidu Raudteeameti (ERA) rolli, mis on üks Euroopa Liidu raudteepoliitika tugisambaid; juhib tähelepanu vajadusele ERAd piisavalt rahastada, nii et see saaks anda toetust TEN-T lõpuleviimise eesmärkidele, eelkõige piiriülestes lõikudes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema asjakohaseid algatusi, et veelgi suurendada ERTMSi investeerimise atraktiivsust; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et tehtaks jõupingutusi mõnes liikmesriigis juba kehtestatud kooskõlastatud ajakavade laiendamiseks ELi tasandile, et hõlbustada kõigi ELi kodanike lihtsat ja sujuvat piiriülest reisimist; |
| --- | --- |

14.

Raudtee-reisijateveo taristu tugevdamine

| 15. | on seisukohal, et mitmeliigiliste ja sujuvate TEN-T põhivõrgukoridoride õigeaegne väljaehitamine 2030. aastaks on esimene samm võrkude edasise integreerimise suunas, see on hädavajalik ning peab hõlmama pudelikaelte ja puuduvate ühenduste kõrvaldamist ning piiriüleste lõikude lõpuleviimist; toetab kavandatud kiirraudteeühenduste lõpuleviimist laiendatud põhivõrgus 2040. aastaks; on veendunud, et esmatähtsad investeeringud peaksid olema suunatud ka pikamaa ja piiriüleste kiirraudteeühenduste arendamisele, eriti piirkondades, kus praegu kiirraudteetaristu puudub; rõhutab TEN-T suuniste läbivaatamise kontekstis, kui oluline on ühendada ELi pealinnad taskukohaste ja tõhusate kiirrongiteenustega ning parandada taristu kvaliteeti; rõhutab, et uued kiirraudteeliinid on mõjus vahend raudteetranspordi konkurentsivõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et kiirraudtee nõudluse rahuldamiseks on äärmiselt oluline ehitada uus taristu; tuletab meelde, et kiirraudteeliikluse kahekordistamine 2030. aastaks nõuab praeguse 11 526 km pikkuse võrgu vähemalt 75 % suurendamist (15); |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab TEN-T, kvaliteetsete raudteeühenduste ja mitmeliigilise transpordi rolli majanduskasvu ja kaasavuse toetamisel, eriti eraldatud piirkondades ja piirkondades, kus esineb märkimisväärne struktuurne lünk; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma vastu meetmeid ja projekte, et toetada kohaliku säästva transpordi ja mitmeliigilise raudteetranspordi paremat ühenduvust äärealadel ja rannikualadel, kus arenguvõimalused on väiksemad; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab kahetsusväärseks Euroopa ühendamise rahastu (2021–2027) (CEF II)) kaudu kättesaadavate ELi rahaliste vahendite piiratust, sest need katavad vaid umbes 5 % TEN-T põhivõrgu lõpuleviimiseks vajalikest koguinvesteeringutest (16); |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab vajadust parandada ELi vahendite kasutamist ka väljaspool Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja ühtekuuluvusfonde, sealhulgas Euroopa ühendamise rahastu, taasterahastu „NextGenerationEU“, taaste- ja vastupidavusrahastu, ühtekuuluvust ja Euroopa territooriume toetava taasteabi (REACT-EU) või Euroopa Investeerimispanga (EIP) poolse rahastamise kaudu, et tagada ulatuslikud kvaliteetsed investeeringud säästvasse ja tõhusasse transporditaristusse, sealhulgas puuduvatesse kiirraudteeühendustesse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et kuna ainult 44 %-l ELi piirialade elanikest on praegu juurdepääs raudteeteenustele (17) ja sageli puuduvad asjakohased mitmeliigilised transpordilahendused, siis selleks, et TEN-T saaks täita oma rolli sotsiaal-majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel ELi siseturul, on vaja arukat ühenduvust TEN-T põhivõrguga ning tuleb edasi arendada erinevate riiklike võrkude, sealhulgas maa-, äärepoolsete, saareliste, perifeersete ja muude ebasoodsate piirkondade integreerimist, et edendada nende sotsiaal-majanduslikku arengut; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab piiriüleste raudteeühenduste tähtsust Lääne-Balkani piirkonna, Ukraina ja Moldovaga; märgib, et tulemuslik ja kiire piiriületusmehhanism ELi välispiiridel on väga oluline, et tagada sujuv raudtee-reisijateveoühendus ELi ning laienemisprotsessis osalevate ja idapartnerluse riikide vahel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt vesiniku- ja akutoitega rongide pakutavate paljutõotavate alternatiivide üle, kui raudteelõigu elektrifitseerimine ei ole võimalik; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toetab komisjoni keskendumist mitmeliigilise transpordi esimese ja viimase kilomeetri sõlmpunktide valmisehitamisele linnatranspordisõlmedes, tugevdades seeläbi raudtee ühenduvust lennu-, mere- ja maanteetranspordiga; tuletab siiski meelde, et väiksematel ja hõredamalt asustatud linnatranspordisõlmedel peaksid olema tõhusad ühendused mõistlikul kaugusel asuvate mitmeliigilise transpordi sõlmpunktide ja terminalidega; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama raudteejaamade strateegilist rolli integreeritud ja säästvas liikuvussüsteemis, toetades eelkõige väikeste jaamade ajakohastamist; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt ERA rolli tugevdamise üle veeremi sertifitseerimisel ja lubade andmisel, et tagada sujuvad ja õigeaegsed protsessid, eelkõige piiriüleste ühenduste puhul, ning konsolideerida ja vähendada riigisiseste normide arvu; ergutab lisaks nii ERAd kui ka liikmesriike kiirendama oma koostööd nn kõikjal kasutatava veeremi spetsifikatsioonide valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

Veeremi piisav kättesaadavus

| 26. | nõuab, et läbivaadatud raudteesuunistes täpsustataks ja lihtsustataks riigiabi käsitlevaid norme, mis käsitlevad piiriülese transpordi koostalitlusvõimelise veeremi ja sellega seotud teenindusrajatiste riiklikku rahastamist, samuti raudteeinfrastruktuuri teenuseid, sealhulgas olemasolevaid vahendeid sellise veeremi rahastamiseks ja Luxembourgi raudteeprotokolli rakendamist; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub raudtee-ettevõtjaid üles kavandama piisavaid kiirraudteeveeremi tellimusi kooskõlas komisjoni eesmärgiga kahekordistada kiirraudteeliiklust 2040. aastaks; juhib tähelepanu ka sellele, et öörongiteenuste veerem vajab õigeaegset planeerimist, et hõlbustada öörongide taassündi; juhib lisaks tähelepanu asjaolule, et on vaja tagada veeremi piisav kättesaadavus kavandatavaks eelseisvaks piirkondlike piiriüleste raudteeühenduste taastamiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on seisukohal, et raudtee paremale ohutusele peaks lisanduma samaväärne tehnoloogiline ja mehaaniline ohutus rongides, mida iga päev kasutatakse inimeste ja kaupade veoks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | julgustab komisjoni oma väljendatud kavatsusi silmas pidades täiendavalt uurima ja hindama võimalust luua Euroopa veeremipark ning jätkama EIPga arutelusid selle üle, kuidas seda rakendada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab vajadust selgete nõuete ja spetsifikatsioonide järele, mis käsitlevad koostalitlusvõimet ja täiendavaid investeeringuid veeremisse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et need investeeringud on eriti olulised juhul, kui veeremit on moderniseeritud mitmes süsteemis toimivate rakendustega, mis on vajalikud piiriüleseks ja rahvusvaheliseks käitamiseks rohkem kui ühes riigis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kahetsusväärseks, et kõikjal kasutatava veeremi tehniliste kirjelduste koostamine on viidud üle KTKde järgmisesse läbivaatamisse, mis toob kaasa kolmeaastase viivituse; nõuab tungivalt, et liikmesriigid seaksid prioriteediks koostöö ERAga, et hoogustada kõikjal kasutatava veeremi spetsifikatsioonide väljatöötamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, et EIP hiljuti käivitatud rohelise raudtee investeerimisplatvorm on oluline algatus, mis toetab ja suurendab avaliku ja erasektori investeeringuid raudteeprojektidesse; julgustab raudteeveo-ettevõtjaid, taristuettevõtjaid, transpordiasutusi ja muid sidusrühmi kasutama seda platvormi, et oleks võimalik vastata konkreetsetele turuvajadustele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab uuenduslikke algatusi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ja mikroettevõtjate toetamiseks; rõhutab, kui oluline on võtta arvesse kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke vajadusi, et tugevdada ja stimuleerida VKEde ettevõtluskeskkonda ning siduda see uue tööstuspoliitikaga ELi tasandil; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles jälgima jalgrattavagunite rakendamist piiriülestes reisirongides, nagu on sätestatud rongireisijate õiguste määruses; |
| --- | --- |

35.

Vedurijuhtide ja raudteetöötajate koolituse ja sertifitseerimise vastavusse viimine tulevaste vajadustega

| 36. | rõhutab, et vedurijuhtide sertifitseerimise ühtlustamata jätmine võib takistada nende liikuvust liikmesriikide vahel ja pikamaa reisijateveo teenuste arendamist, eelkõige piiriülestel lõikudel; |
| --- | --- |

36.

| 37. | võtab teadmiseks keeleküsimuse tähtsuse piiriülestel marsruutidel osalevate vedurijuhtide jaoks ning kutsub komisjoni üles edendama digitaalsete keelevahendite väljatöötamist kui taskukohast lahendust keelebarjääride ületamiseks ja olemasolevate lünkade likvideerimiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab lisaks vajadust edendada kogu ELi hõlmavat ühtset töökeelt, s.o inglise keelt, pikamaa- ja piiriüleseid raudteeühendusi teenindavate vedurijuhtide jaoks, kes ei valda marsruudi jooksul läbitavate liikmesriikide keeli; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toetab raudteepersonali keelekoolitust, et tagada kõigi reisijate nõuetekohane teenindamine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, kui oluline on selge Euroopa oskuste strateegia, et kõrvaldada püsivad tehnilised ja tegevuslikud tõkked, mis takistavad piiriülest liiklust; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab Euroopa uue tööstusstrateegia tähtsust vedurijuhtide ümber- ja täiendusõppe toetamisel, eelkõige uute digioskuste valdkonnas; rõhutab lisaks, kui oluline on tagada tööhõive määr ja võrdsed võimalused kõigile; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde, et raudteeohutust käsitlevas direktiivis (EL) 2016/798 (18) on ette nähtud reisisaatjate erisertifitseerimine; on veendunud, et kvalifitseeritud töötajaid ei ole vaja mitte ainult raudteeteenuse parandamiseks, vaid eelkõige raudteetranspordi ohutuse tagamiseks kõigis selle aspektides; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab täiendavaid algatusi, et julgustada naisi tulema raudteesektori kutsealadele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | nõuab täiendavaid algatusi, et varustada noori ja VKEde töötajaid asjakohaste oskuste ja teadmistega; |
| --- | --- |

44.

Võrkude tõhusam kasutamine

| 45. | rõhutab, kui oluline on tagada võrgu parem kasutamine eelkõige TEN-T ulatuses, ning nõuab meetmeid reisijatevoo sujuvamaks muutmiseks, sealhulgas transiidi- ja terminalisõlmede rajamiseks kiirliinidel, ning öiste rongide atraktiivsuse suurendamiseks; juhib tähelepanu sellele, et need sammud nõuavad tihedat koostööd reisijate- ja kaubaveo korralduse kavandamisel segaliiklusega liinidel, et vältida pudelikaelu ja ummikuid, mis kahjustavad kogu võrgu toimimist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et piisav läbilaskevõime ja pudelikaelte puudumine on võrgu tõhusa kasutamise ja raudteetranspordi osakaalu suurendamise võti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | julgustab liikmesriike kasutama oma taristu rahastamisel mitmeaastast perspektiivi, et võimaldada kavakindlat ja rahvusvaheliselt koordineeritud taristu hooldust ja arendamist, vähendada ajutisi läbilaskevõimepiiranguid ja parandada rahvusvahelise raudtee usaldusväärsust; |
| --- | --- |

47.

| 48. | julgustab komisjoni kasutama tema enda väljatöötatavat ühenduvusindeksit, et teha täpselt kindlaks taristuinvesteeringud, mida on vaja võrguefekti kindlustamiseks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab digiteerimise etendatavat rolli ning vajadust piisava küberturvalisuse ja parema koordineerimise järele, eelkõige piiriülese raudteeliikluse puhul; rõhutab sellega seoses vajadust parema koordineerimise järele liikmesriikide võrgustike läbilaskevõime haldamisel, et parandada olemasolevate võimsuste kasutamist; nõuab seetõttu läbilaskevõime kavandamise ja jaotamise menetluste ja kriteeriumide suuremat ühtlustamist ning digitaalsete vahendite täielikku koostalitlusvõimet; palub komisjonil kaaluda koordineerimismehhanismide loomist piiriülese raudteeliikluse paremaks integreerimiseks siseriiklikku liiklusse ning seega ka raudtee läbilaskevõime tõhusamaks haldamiseks nii reisi- kui ka kaubarongide puhul; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab vajadust piiriülese raudteekasutuse tõhusama jaotamise järele; |
| --- | --- |

50.

Asjakohane raudteekasutustasu

| 51. | väljendab heameelt seoses komisjoni kavatsusega avaldada suunised raudtee kasutustasude kehtestamiseks ja soodustada raudtee kasutustasude vähendamist piiriüleste teenuste loomisel ning läbipaistvust nende arvutamisel; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kordab raudtee kasutustasude tähtsust raudteeturgu mõjutava otsustava tegurina; kutsub komisjoni üles esitama kavandatavates suunistes soovitusi öörongide sihtotstarbeliste taristutasude kohta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, kui oluline on raudteekasutustasu õiglane ja asjakohane hinnakujundus kõigi operaatorite jaoks, tagades samal ajal turgu valitsevate operaatorite ja uute turuletulijate võrdse kohtlemise ning taristuvõrkude piisava rahastamise; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et raudtee kasutustasud on taristuettevõtjate jaoks asjakohane tuluvoog, ning tuletab meelde, et üks raudtee kasutustasude arvutamispõhimõte põhineb nappusel, mis on tingitud taristu piisava läbilaskevõime puudumisest (19); |
| --- | --- |

54.

Kasutajasõbralik piletimüük ja juurdepääs raudteesüsteemile

| 55. | tunnistab, et pikamaa-reisijateveoteenuste atraktiivsemaks muutmine nõuab järgmist:






  a) | kättesaadavam arukas piletimüügisüsteem, et hõlbustada mitmeliigiliste reiside kavandamist: reisijatel peaks olema sujuv kasutajakogemus, kui nad otsivad, valivad ja ostavad oma raudteeteenuseid, ning piletite jaemüük peaks olema erapooletu, mis tähendab, et kõigi raudteeveo-ettevõtjate pileteid müüakse kõigi piletikanalite kaudu; sujuva piletimüügi saavutamiseks tuleks kaaluda ja edendada nn otsepileteid, mis juba oma olemuselt sisaldavad võimalust võtta kasutusele mitmeliigilise transpordi piletimüük; |
| --- | --- | --- |

55.

a)

kättesaadavam arukas piletimüügisüsteem, et hõlbustada mitmeliigiliste reiside kavandamist: reisijatel peaks olema sujuv kasutajakogemus, kui nad otsivad, valivad ja ostavad oma raudteeteenuseid, ning piletite jaemüük peaks olema erapooletu, mis tähendab, et kõigi raudteeveo-ettevõtjate pileteid müüakse kõigi piletikanalite kaudu; sujuva piletimüügi saavutamiseks tuleks kaaluda ja edendada nn otsepileteid, mis juba oma olemuselt sisaldavad võimalust võtta kasutusele mitmeliigilise transpordi piletimüük;

| b) | reisijate asjakohane kaitse hilinemise või ühendusreisist mahajäämise korral: olenemata sellest, kas reisijad on broneerinud ühe otsepileti või mitu eraldi piletit, peaks neil vähemalt olema võimalik reisi jätkata, mis on oluline tegur nende transpordiliigi valikul; |
| --- | --- |

b)

reisijate asjakohane kaitse hilinemise või ühendusreisist mahajäämise korral: olenemata sellest, kas reisijad on broneerinud ühe otsepileti või mitu eraldi piletit, peaks neil vähemalt olema võimalik reisi jätkata, mis on oluline tegur nende transpordiliigi valikul;

| 56. | nõuab, et rongipiletid annaksid selgelt teavet broneeritud reisi CO2 jalajälje kohta, mis on juba avalikult kättesaadav (nt selliste veebisaitide kaudu nagu EcoPassenger), et veelgi soodustada üleminekut teistele transpordiliikidele liikuvuse teadliku kavandamise abil; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ootab huviga komisjoni tulevast ettepanekut digitaalsete mitmeliigilise liikuvuse teenuste kohta, mille eesmärk on veelgi parandada juurdepääsu reisiandmetele, nende kättesaadavust ja vahetamist ning hõlbustada õiglaste kaubanduslepingute sõlmimist, kusjuures mõlemad põhimõtted on olulised kõigi turuosaliste jaoks; rõhutab, et raudteeveo-ettevõtjad ja piletimüüjad peavad tegema koostööd, et parandada piletilevi, luues õiglased, mõistlikud ja mittediskrimineerivad tingimused andmevahetuseks avatud standarditel põhinevate masinloetavate vormingute kaudu, kasutades rakendusliideseid, koos erisätetega häirete ja/või teenuse tühistamise kohta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, kui oluline on tagada õiglased, kergesti kättesaadavad, taskukohased ja soodsad piletihinnad kõigile reisijakategooriatele, sealhulgas vähimkindlustatutele, ning juurdepääs platvormidele ja piletimüüjatele, eelkõige eakatele ja piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab vajadust selgete rakendamise vahe-eesmärkidega tervikliku lähenemisviisi järele, et saavutada lihtsam juurdepääs mitmeliigilistele ühendustele, mis põhinevad eesmärgipärastel koostalitlusvõimelistel lahendustel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub komisjoni üles jätkama uue rongireisijate õigusi käsitleva määruse täitmise jälgimist; |
| --- | --- |

60.

Võrdsed tingimused teiste transpordiliikidega

| 61. | on seisukohal, et tuleks uurida kõiki võimalusi, et tagada võrdsed tingimused teiste transpordiliikidega; väljendab heameelt komisjoni teate üle, et ta koostab hindamise kogu ELi hõlmavale rahvusvaheliste rongiteenuste käibemaksuvabastusele ning riigiabi käsitlevate normide läbivaatamisele ja lihtsustamisele; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et reisijatele peaks kestlikumate valikute tegemiseks olema kättesaadav läbipaistev teave ning et algatusest „CountEmission EU“ võiks olla kasu heitkoguste võrdlemise raamistiku loomisel; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub liikmesriike üles optimeerima avaliku sektori vahendite kasutamist, et parandada ühistransporti, nt raudteeteenuseid, mis suudavad vedada suuri reisijatehulki ja rahuldada üha kasvavat nõudlust transpordi järele; |
| --- | --- |

63.

Avaliku teenindamise kohustused kestliku piiriülese ja/või mitmeliigilise ühistranspordi edendamiseks

| 64. | rõhutab raudteetranspordi olulist rolli transpordi toimimise säilitamisel isegi kriisiolukorras, kuna raudteel on võimalik vedada lühikese aja jooksul suurt hulka inimesi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et avaliku teenindamise lepingud võivad lisaks kaubanduslikul eesmärgil osutatavate teenuste mittediskrimineeriva tururaamistiku selgele parandamisele etendada olulist rolli piiriüleste teenuste järjepidevuse edendamisel Euroopa kodanike jaoks ja ühenduste parandamisel huvitavate sihtkohtadega, nagu turismi- ja ajaloolised sihtkohad, pakkudes raudteeteenuseid, mis aitavad säilitada tiheda, korrapärase, usaldusväärse ja kvaliteetse raudteevõrgustiku isegi vähem atraktiivsetesse sihtkohtadesse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | on veendunud, et avaliku teenindamise kohustused, mis täiendavad täiustatud ja õiglast tururaamistikku, võivad edendada raudtee kasutamist, sealhulgas pikamaa-reisijateveo puhul, eriti turutõrgete korral piiriülestel ja eelkõige viimase kilomeetri liinidel, võib-olla kombinatsioonis muude kasumlike võrgusegmentidega; |
| --- | --- |

66.

Noorte võimestamine

| 67. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles säilitama Euroopa raudteeaasta 2021 hoogu ka Euroopa noorteaasta 2022 raames, julgustades noori rongiga reisima ja meelitades neid ligi raudteesektori kutsealadele, kus valitseb innovatsioonist ja digiüleminekust tingitud oskuste nappus, tagades piisava palgataseme ja töötingimused; |
| --- | --- |

67.

| 68. | on veendunud, et ühtne Euroopa kiirraudteevõrk on oluline inimeste, sealhulgas noorte ühendamiseks; on seisukohal, et juurdepääs haridusele ja töökohtadele parandab ühtekuuluvust Euroopas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tunneb heameelt komisjoni kavandatud algatuste üle, mille eesmärk on lihtsustada piiriüleste öörongiteenuste osutamist, ning julgustab ka raudtee-ettevõtjaid kasutama ära öörongide kogu potentsiaali; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | teeb presidendile ülesandeks edastada see resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 70.

(2)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 32.

(3)  ELT L 348, 20.12.2013, lk 1.

(4)  ELT L 258, 20.7.2021, lk 1.

(5)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 47.

(6)  ELT C 99, 1.3.2022, lk 2.

(7)  ELT L 462, 28.12.2021, lk 1.

(8)  ELT L 172, 17.5.2021, lk 1.

(9)  Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat, „ELi transport arvudes: statistika käsiraamat 2021“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2021.

(10)  https://www.eurocontrol.int/press-release/european-aviation-facing-serious-capacity-challenges-now-and-future

(11)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2020-01/eurocontrol-nm-user-forum-2020-airport-perspective-schiphol.pdf

(12)  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/ap19_07/ap_urban_mobility_en.pdf

(13)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)0640).

(14)  Koostalitluse tehnilistes kirjeldustes (KTKd) määratakse kindlaks tehnilised ja tegevusstandardid, et tagada Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitlusvõime. Telemaatiliste rakenduste allsüsteemi KTKd hõlmavad reisijateveoteenuste rakendusi, sealhulgas süsteeme, mis annavad reisijatele teavet enne reisi ja reisi ajal, broneerimis- ja maksesüsteeme, pagasihaldust ning rongide ja muude transpordiliikide vaheliste ühenduste haldamist.

(15)  Euroopa Raudtee- ja Taristuettevõtjate Ühenduse (CER) teabeleht „A TEN-T to make modal shift and the European Green Deal a reality“ (TEN-T muudab ümbersuunamise ja Euroopa rohelise kokkuleppe reaalsuseks), Brüssel, detsember 2021.

(16)  Samas.

(17)  Medeiros, E. jt., „Boosting cross-border regions through better cross-border transport services. The European case“ (Piiriüleste piirkondade edendamine paremate piiriüleste transporditeenuste kaudu. Euroopa juhtum) väljaandes Case Studies on Transport Policy nr 9 (2021), märts 2021.

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

(19)  Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraat „Piiriülesed pikamaa-raudtee reisijateveoteenused: lõpparuanne“, Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2021.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/57

---

P9_TA(2022)0438

Digilõhe: digiüleminekust tingitud sotsiaalsed erinevused

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta resolutsioon digilõhe ja digiüleminekust tingitud sotsiaalsete erinevuste kohta (2022/2810(RSP))

(2023/C 177/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 3 ja artiklit 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 3 ja artiklit 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26, 36, artikli 67 lõiget 4, artikli 114 lõiget 3, artiklit 153, artiklit 165, artikli 169 lõiget 1 ja artiklit 174, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikleid 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26, 36, artikli 67 lõiget 4, artikli 114 lõiget 3, artiklit 153, artiklit 165, artikli 169 lõiget 1 ja artiklit 174,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 ja 52,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige selle artiklit 14, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eelkõige selle artiklit 14,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 3., 17. ja 20. põhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalõiguste sammast, eelkõige selle 3., 17. ja 20. põhimõtet,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) digilõhe määratlust, mis viitab lõhele erineval sotsiaal-majanduslikul tasandil asuvate üksikisikute, leibkondade, ettevõtete ja geograafiliste piirkondade vahel seoses nende võimalustega pääseda ligi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale (IKT) ning kasutada internetti mitmesugusteks tegevusteks (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) digilõhe määratlust, mis viitab lõhele erineval sotsiaal-majanduslikul tasandil asuvate üksikisikute, leibkondade, ettevõtete ja geograafiliste piirkondade vahel seoses nende võimalustega pääseda ligi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale (IKT) ning kasutada internetti mitmesugusteks tegevusteks (1),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni tarbijate õiguste toetamise kohta digitaalsel ühtsel turul (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni tarbijate õiguste toetamise kohta digitaalsel ühtsel turul (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul (3) (teine makseteenuste direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul (3) (teine makseteenuste direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2102 avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/2102 avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavuse kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. novembri 2017. aasta delegeeritud määrust (EL) 2018/389, millega täiendatakse direktiivi (EL) 2015/2366 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kliendi tugevat autentimist ning ühiseid ja turvalisi teabevahetuse avatud standardeid (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. novembri 2017. aasta delegeeritud määrust (EL) 2018/389, millega täiendatakse direktiivi (EL) 2015/2366 regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kliendi tugevat autentimist ning ühiseid ja turvalisi teabevahetuse avatud standardeid (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiivi (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2020. aasta uuringut tarbijate maksealaste hoiakute kohta euroalal (SPACE), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga (EKP) 2020. aasta uuringut tarbijate maksealaste hoiakute kohta euroalal (SPACE),

| — | võttes arvesse EKP 2022. aasta majandusbülletäänis nr 5 avaldatud artiklit „Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area“ (Maksevabaduse tagamine: juurdepääs sularahale euroalal), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EKP 2022. aasta majandusbülletäänis nr 5 avaldatud artiklit „Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area“ (Maksevabaduse tagamine: juurdepääs sularahale euroalal),

| — | võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 9. märtsi 2021. aasta teatist „Digikompass 2030: Euroopa tee digikümnendil“ (COM(2021)0118),

| — | võttes arvesse 15. septembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse“ (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembri 2021. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega luuakse 2030. aasta poliitikaprogramm „Tee digikümnendisse“ (COM(2021)0574),

| — | võttes arvesse 2022. aasta maikuu aruannet Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2022. aasta maikuu aruannet Euroopa tuleviku konverentsi lõpptulemuste kohta,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni 17. mai 2022. aasta koosolekul toimunud arutelu petitsiooni nr 1123/2021 üle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni 17. mai 2022. aasta koosolekul toimunud arutelu petitsiooni nr 1123/2021 üle,

| — | võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni puuetega inimeste kaitse kohta petitsioonide abil ja selles vallas saadud kogemuste kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni puuetega inimeste kaitse kohta petitsioonide abil ja selles vallas saadud kogemuste kohta (7),

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, mis hõlmavad digilõhe vähendamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, mis hõlmavad digilõhe vähendamist,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 227 lõiget 2,

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsiooni, milles väljendatakse põhjendatud muret selle pärast, et juurdepääs põhilistele pangateenustele, näiteks makse kinnitamiseks või isiklikule pangakontole juurdepääsuks, on võimatu ilma mobiiltelefonita, kuigi puudub juriidiline kohustus sellist seadet omada; arvestades, et üha enam digitaalseid maksevahendeid kasutavate inimeste ja teiste vahel, kes ei saa või ei soovi neid kasutada, on lõhe; arvestades, et käesolevas petitsioonis tõstatatakse laiem küsimus digipöörde mõjust kodanikele ning avaliku ja erasektori teenuste kasutajatele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsiooni, milles väljendatakse põhjendatud muret selle pärast, et juurdepääs põhilistele pangateenustele, näiteks makse kinnitamiseks või isiklikule pangakontole juurdepääsuks, on võimatu ilma mobiiltelefonita, kuigi puudub juriidiline kohustus sellist seadet omada; arvestades, et üha enam digitaalseid maksevahendeid kasutavate inimeste ja teiste vahel, kes ei saa või ei soovi neid kasutada, on lõhe; arvestades, et käesolevas petitsioonis tõstatatakse laiem küsimus digipöörde mõjust kodanikele ning avaliku ja erasektori teenuste kasutajatele;

| B. | arvestades, et sularaha on euroalal kõige sagedamini kasutatav maksevahend; arvestades, et EKP hiljutiste andmete kohaselt vähenes sularahaautomaatide koguarv euroalal 2021. aastal 4,2 % võrra 0,28 miljonini (8); arvestades, et samal ajal on vähenenud pangafiliaalide arv elaniku kohta kogu euroalal; arvestades, et digivaldkonnaga seotud reformideks ning riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse investeerimiseks on eraldatud 127 miljardit eurot (9); arvestades, et liikmesriigid tegid COVID-19 pandeemia ajal edusamme digitaliseerimispüüdlustes, kuid neil on endiselt raskusi digioskuste ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate digiülemineku puudujääkide vähendamisega; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sularaha on euroalal kõige sagedamini kasutatav maksevahend; arvestades, et EKP hiljutiste andmete kohaselt vähenes sularahaautomaatide koguarv euroalal 2021. aastal 4,2 % võrra 0,28 miljonini (8); arvestades, et samal ajal on vähenenud pangafiliaalide arv elaniku kohta kogu euroalal; arvestades, et digivaldkonnaga seotud reformideks ning riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse investeerimiseks on eraldatud 127 miljardit eurot (9); arvestades, et liikmesriigid tegid COVID-19 pandeemia ajal edusamme digitaliseerimispüüdlustes, kuid neil on endiselt raskusi digioskuste ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate digiülemineku puudujääkide vähendamisega;

| C. | arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsiooni, milles väljendatakse muret selle pärast, et enamik teenuseosutajaid teevad teabe kättesaadavaks ainult internetis ja sageli ainult nutitelefonidega ühilduvate kanalite kaudu, mis seab eakamad inimesed, puuetega inimesed, madala sissetulekuga inimesed, digioskusteta inimesed ja piiratud internetiühendusega inimesed ebasoodsasse olukorda; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et petitsioonikomisjon on saanud petitsiooni, milles väljendatakse muret selle pärast, et enamik teenuseosutajaid teevad teabe kättesaadavaks ainult internetis ja sageli ainult nutitelefonidega ühilduvate kanalite kaudu, mis seab eakamad inimesed, puuetega inimesed, madala sissetulekuga inimesed, digioskusteta inimesed ja piiratud internetiühendusega inimesed ebasoodsasse olukorda;

| D. | arvestades, et kuigi digipööre ja digitaalsete vahendite asjakohane kasutamine on toonud palju majanduslikku ja ühiskondlikku kasu ja võimalusi, on esile kerkinud mitu eetilist, õiguslikku ja tööhõivealast probleemi, mis võivad põhjustada üksikisikutele ja ühiskonnale tervikuna tõsiseid raskusi või kahju; arvestades, et uute tehnoloogiate potentsiaal on mitmeti mõistetav, sest sõltuvalt sellest, kuidas neid kasutatakse ja reguleeritakse, võivad need kas aidata luua kaasavamat ühiskonda ja vähendada ebavõrdsust või võimendada olemasolevat ebavõrdsust ja luua uusi diskrimineerimise vorme; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kuigi digipööre ja digitaalsete vahendite asjakohane kasutamine on toonud palju majanduslikku ja ühiskondlikku kasu ja võimalusi, on esile kerkinud mitu eetilist, õiguslikku ja tööhõivealast probleemi, mis võivad põhjustada üksikisikutele ja ühiskonnale tervikuna tõsiseid raskusi või kahju; arvestades, et uute tehnoloogiate potentsiaal on mitmeti mõistetav, sest sõltuvalt sellest, kuidas neid kasutatakse ja reguleeritakse, võivad need kas aidata luua kaasavamat ühiskonda ja vähendada ebavõrdsust või võimendada olemasolevat ebavõrdsust ja luua uusi diskrimineerimise vorme;

| E. | arvestades, et digipööre avaldab sügavat mõju kodanike, töötajate ja tarbijate igapäevasele sotsiaalsele, majanduslikule, poliitilisele ja kultuurilisele elule ning mõjutab ühiskonna kõiki valdkondi; arvestades, et digiüleminek on tingitud paljudest sotsiaalsetest erinevustest, mille puhul tekib uus digilõhe mitte ainult hästi ühendatud linnapiirkondade ning maa- ja äärepoolsete piirkondade vahel, vaid ka nende inimeste vahel, kes saavad täiel määral kasu rikastatud, juurdepääsetavast ja turvalisest digiruumist, kus on lai valik teenuseid, ja nende vahel, kes seda teha ei saa; arvestades, et digitaalsete maksete, sealhulgas kaartide, digirahakottide ja mobiilirakenduste üha laialdasem kasutamine toob kaasa selle, et mõned jaemüüjad ei võta enam sularaha vastu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et digipööre avaldab sügavat mõju kodanike, töötajate ja tarbijate igapäevasele sotsiaalsele, majanduslikule, poliitilisele ja kultuurilisele elule ning mõjutab ühiskonna kõiki valdkondi; arvestades, et digiüleminek on tingitud paljudest sotsiaalsetest erinevustest, mille puhul tekib uus digilõhe mitte ainult hästi ühendatud linnapiirkondade ning maa- ja äärepoolsete piirkondade vahel, vaid ka nende inimeste vahel, kes saavad täiel määral kasu rikastatud, juurdepääsetavast ja turvalisest digiruumist, kus on lai valik teenuseid, ja nende vahel, kes seda teha ei saa; arvestades, et digitaalsete maksete, sealhulgas kaartide, digirahakottide ja mobiilirakenduste üha laialdasem kasutamine toob kaasa selle, et mõned jaemüüjad ei võta enam sularaha vastu;

| F. | arvestades, et sularahatehingute kahanev kasutamine võib kaasa tuua sularahataristu allakäigu ja seega vähendada inimeste juurdepääsu sularahale; arvestades, et tuleb viivitamata kõrvaldada puudused sularahale juurdepääsul ja tagada maksevabadus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sularahatehingute kahanev kasutamine võib kaasa tuua sularahataristu allakäigu ja seega vähendada inimeste juurdepääsu sularahale; arvestades, et tuleb viivitamata kõrvaldada puudused sularahale juurdepääsul ja tagada maksevabadus;

| G. | arvestades, et tehnoloogiliste seadmete ülemäärane kasutamine võib süvendada selliseid vaimse ja füüsilise tervise nähtusi nagu isoleeritus, tehnoloogia kasutamisega seotud sõltuvuse probleemid, unepuudus, emotsionaalne kurnatus, ärevus ja läbipõlemine; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tehnoloogiliste seadmete ülemäärane kasutamine võib süvendada selliseid vaimse ja füüsilise tervise nähtusi nagu isoleeritus, tehnoloogia kasutamisega seotud sõltuvuse probleemid, unepuudus, emotsionaalne kurnatus, ärevus ja läbipõlemine;

| H. | arvestades, et digipööre võib negatiivselt mõjutada inimesi, kellel puuduvad piisavad digioskused või kellel puudub juurdepääs internetiühendusele või digiseadmetele; arvestades, et see võib süvendada sotsiaalseid erinevusi, vähendades mõnede töötajate võimalusi kvaliteetse töö saamiseks; arvestades, et on vaja tõstatada küsimus avaliku ja erasektori teenuste digiülemineku negatiivse mõju kohta töötajatele ja inimestele, nagu eakad ja puuetega inimesed, madala sissetulekuga, sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevad või töötud kodanikud, rändajad ja pagulased või maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavad inimesed; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et digipööre võib negatiivselt mõjutada inimesi, kellel puuduvad piisavad digioskused või kellel puudub juurdepääs internetiühendusele või digiseadmetele; arvestades, et see võib süvendada sotsiaalseid erinevusi, vähendades mõnede töötajate võimalusi kvaliteetse töö saamiseks; arvestades, et on vaja tõstatada küsimus avaliku ja erasektori teenuste digiülemineku negatiivse mõju kohta töötajatele ja inimestele, nagu eakad ja puuetega inimesed, madala sissetulekuga, sotsiaalselt ebasoodsas olukorras olevad või töötud kodanikud, rändajad ja pagulased või maa- ja äärepoolsetes piirkondades elavad inimesed;

| I. | arvestades, et ELi digioskuste näitaja on praegu vaid 56 %; arvestades, et ELi digieesmärkide kohaselt peaks see oskuste näitaja tõusma 2030. aastaks 80 %-ni (10); arvestades, et pandeemia on süvendanud olemasolevat ebavõrdsust, sealhulgas digilõhet, mistõttu on hädavajalik tagada, et kõik Euroopa kodanikud ja ettevõtjad saaksid digiüleminekust kasu parema, turvalisema ja jõukama elu nimel; arvestades, et pandeemia on näidanud digilõhe mõju hariduses, kuna mõned õpetajad ja õpilased on kõrvale jäänud, sest neil puuduvad piisavad tehnoloogiad ja digioskused ning juurdepääs seadmetele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi digioskuste näitaja on praegu vaid 56 %; arvestades, et ELi digieesmärkide kohaselt peaks see oskuste näitaja tõusma 2030. aastaks 80 %-ni (10); arvestades, et pandeemia on süvendanud olemasolevat ebavõrdsust, sealhulgas digilõhet, mistõttu on hädavajalik tagada, et kõik Euroopa kodanikud ja ettevõtjad saaksid digiüleminekust kasu parema, turvalisema ja jõukama elu nimel; arvestades, et pandeemia on näidanud digilõhe mõju hariduses, kuna mõned õpetajad ja õpilased on kõrvale jäänud, sest neil puuduvad piisavad tehnoloogiad ja digioskused ning juurdepääs seadmetele;

| J. | arvestades, et hinnanguliselt 87 miljonil inimesel ELis on mingi puue (11); arvestades, et veebivormide ligipääsetavus jäetakse sageli tähelepanuta, nii et ekraanilugejat kasutavad kasutajad ei pruugi isegi nuppu „Saada“ leida; arvestades, et tuleks tagada veebi ligipääsetavus, et kõigil, sealhulgas puuetega inimestel, oleks võimalik internetti tajuda, mõista, selles navigeerida ja suhelda; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et hinnanguliselt 87 miljonil inimesel ELis on mingi puue (11); arvestades, et veebivormide ligipääsetavus jäetakse sageli tähelepanuta, nii et ekraanilugejat kasutavad kasutajad ei pruugi isegi nuppu „Saada“ leida; arvestades, et tuleks tagada veebi ligipääsetavus, et kõigil, sealhulgas puuetega inimestel, oleks võimalik internetti tajuda, mõista, selles navigeerida ja suhelda;

| K. | arvestades, et isikuandmete, eraelu puutumatuse ja varade tulemuslik kaitse, võrkude ja elektroonika turvalisus ning kodanike arusaam, et nende andmed, eraelu puutumatus ja vara on kaitstud ja turvaline, on äärmiselt olulised, et tagada kodanike usaldus ja võimaldada neil ületada oma soovimatus kasutada digiteenuseid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et isikuandmete, eraelu puutumatuse ja varade tulemuslik kaitse, võrkude ja elektroonika turvalisus ning kodanike arusaam, et nende andmed, eraelu puutumatus ja vara on kaitstud ja turvaline, on äärmiselt olulised, et tagada kodanike usaldus ja võimaldada neil ületada oma soovimatus kasutada digiteenuseid;

| L. | arvestades, et 26. jaanuari 2022. aasta ettepanekus Euroopa digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni koostamise kohta (COM(2022)0027) rõhutatakse, et igaüks peaks saama tulemuslikult valida, milliseid digiteenuseid kasutada objektiivse, läbipaistva ja usaldusväärse teabe alusel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 26. jaanuari 2022. aasta ettepanekus Euroopa digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni koostamise kohta (COM(2022)0027) rõhutatakse, et igaüks peaks saama tulemuslikult valida, milliseid digiteenuseid kasutada objektiivse, läbipaistva ja usaldusväärse teabe alusel;

| M. | arvestades, et Euroopa tuleviku konverentsil käsitleti digiharidust, soovitades ELil teha jõupingutusi, et muuta tehnoloogia vanemale põlvkonnale kättesaadavamaks, edendades programme ja algatusi, näiteks nende vajadustele kohandatud kursuste kujul; arvestades, et EL peaks tagama neile, kes seda soovivad, õiguse kasutada digitaliseerimist ja pakkuma alternatiive neile, kes seda ei soovi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa tuleviku konverentsil käsitleti digiharidust, soovitades ELil teha jõupingutusi, et muuta tehnoloogia vanemale põlvkonnale kättesaadavamaks, edendades programme ja algatusi, näiteks nende vajadustele kohandatud kursuste kujul; arvestades, et EL peaks tagama neile, kes seda soovivad, õiguse kasutada digitaliseerimist ja pakkuma alternatiive neile, kes seda ei soovi;

| N. | arvestades, et 5,3 % Euroopa kooliealistest lastest on digitaalselt mahajäänud, kusjuures ELi riikide vahel täheldatakse suuri erinevusi (12), ning et kõige rohkem on mõjutatud lapsed, kelle perekonnad elavad vaesuses või suures materiaalses puuduses, kes ei saa endale lubada arvutit ja/või internetiühendust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et 5,3 % Euroopa kooliealistest lastest on digitaalselt mahajäänud, kusjuures ELi riikide vahel täheldatakse suuri erinevusi (12), ning et kõige rohkem on mõjutatud lapsed, kelle perekonnad elavad vaesuses või suures materiaalses puuduses, kes ei saa endale lubada arvutit ja/või internetiühendust;

| 1. | tunneb muret digilõhe püsimise pärast, kuna see ei ole veel kaugeltki kadunud ja tekitab märkimisväärseid probleeme seoses interneti ja mobiiltelefonide kasutamisega ning avalike ja erateenuste osutamisega üksnes digitaalsete kanalite kaudu; tuletab meelde, et digipööre võib tekitada sotsiaal-majanduslikke erinevusi inimeste ja riikide vahel, sest see nõuab investeeringuid ja taristut, mis on vähem arenenud piirkondade ja maapiirkondade jaoks väga kulukas; nõuab, et hoolikalt uuritaks inimeste vajadusi seoses digitaalse arengu ja innovatsiooniga, eelkõige vähekaitstud rühmade vajadusi, et hinnata, kuidas nad saaksid nendest uutest tehnoloogiatest kasu; rõhutab, et digiüleminek peab toimuma viisil, mis toob kasu kõigile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et paljud inimesed kas ei kasuta korrapäraselt digiteenuseid või tunnevad end internetitehingute tegemisel ebakindlana, sest see võib avaldada märkimisväärset negatiivset mõju nende isiklikule elule, majanduslikule ja sotsiaalsele olukorrale ning nende põhiõigustele, sealhulgas isikuandmete kaitsele ja muudele küberturvalisusega seotud küsimustele; peab kahetsusväärseks tõkete olemasolu, mis takistavad eelkõige vähekaitstud kodanikel, madalama haridustasemega kodanikel, eakatel, puuetega inimestel, õpiraskustega inimestel ja madala sissetulekuga inimestel täielikult osaleda maailmas, kus põhiteenused, nagu pangandus- või haldusteenused, on digitaalsed, sest nad võivad ühiskonnast kõrvale jääda ja majanduslikest võimalustest ilma jääda; rõhutab, kui oluline on anda kõigile võimalus kohaneda digiüleminekust tulenevate muutustega, eelkõige varase digiõppe, ajakohastatud digiõppekavade, elukestva õppe või ümberõppe ja oskuste täiendamise kaudu, et võidelda digitaalse tõrjutuse vastu, ületada digilõhe ühiskonnas ja võimaldada kõigi kodanike kaasamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et eri makseteenuste kasutamine on nii ELis kui ka liikmesriikides väga erinev; märgib, et paljud kodanikud kasutavad oma ainsa maksevõimalusena endiselt sularaha; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab, et sularahata maksed ja teine makseteenuste direktiiv on toonud ühtsele turule mitmeid eeliseid, sealhulgas pettuste vähendamine, väikeettevõtjate majanduslik kasu ja suurema hulga toodete kättesaadavus; palub komisjonil teise makseteenuste direktiivi kohaldamise ja mõju põhjaliku läbivaatamise käigus uurida, kuidas veelgi suurendada digimaksete turvalisust ja võidelda maksepettuste, sealhulgas internetipettuste vastu, ning tagada tarbijakaitse, võttes samal ajal arvesse kodanike erivajadusi ja tagades, et igaühel on võimalik makseviise valida; rõhutab, kui oluline on kaitsta isikuandmeid ja eraelu puutumatust, eriti nende inimeste jaoks, kes ei ole veebi andmeturbega kursis; rõhutab, et tuleb lisada sätted, millega tagatakse digitaalsete maksevõimaluste jaoks kasutajasõbralikud tarkvaraliidesed, andmekaitse ja andmete koostalitlusvõime kõrged standardid, klientide mugavus ja tulemuslik juurdepääs sularahale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et ELi õigusraamistik peab tagama, et digiüleminek on inimkeskne ja et digitaalmajanduses austatakse täielikult põhiõigusi, eelkõige töötajate puhul; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et demokraatlik elu ja internetipõhised avalikud teenused peavad olema kaasavad ja kõigile täielikult kättesaadavad ning et tehnoloogiline diskrimineerimine on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vorm, mis jätab mõned kodanikud ilma olulistest ressurssidest arenguks ja jõukuse loomiseks; rõhutab, et kõik peaksid saama kasu kõrgeima kvaliteediga digikeskkonnast, mis hõlmab kasutajasõbralikke, tõhusaid ja individuaalseid teenuseid ja vahendeid, mis pakuvad kõrgeid turvalisuse ja eraelu puutumatuse standardeid, tagades samal ajal kaitsemeetmed võimaliku diskrimineerimise vastu juurdepääsul põhiteenustele, mis nõuavad digioskuste kasutamist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et paljud igapäevased teenused peaksid pakkuma mittedigitaalset lahendust, et vastata nende kodanike vajadustele, kellel puuduvad oskused või teadmised internetipõhiste teenuste kasutamiseks, kes soovivad kasutada teenuseid väljaspool internetti või kellel ei ole digiseadmetele ja -rakendustele juurdepääsu; nõuab sellega seoses, et säilitataks võrdsed tingimused nii internetis kui ka väljaspool seda; kutsub haldusasutusi ja ettevõtteid üles olema kaasavad ja kujundama oma internetipõhised teenused arusaadaval viisil nii, et need oleksid kättesaadavad ja kasutatavad igas vanuses ja igal haridustasemel inimestele, et aidata täita meie ühiskonnas ikka veel esinevaid lünki, mis on tehnoloogia ebavõrdse kättesaadavuse tõttu endiselt alles; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust võidelda digilõhe ja vähekaitstud sotsiaalsete rühmade rahalise tõrjutuse vastu, et digipööre ei jätaks kedagi kõrvale, eelkõige neid, kellel on kõige suurem oht, et neil puuduvad digioskused, mida nad vajavad avalike ja erateenuste digitaliseerimise potentsiaali ärakasutamiseks, et võimaldada kõigi kodanike kaasamist digitaalühiskonda, olenemata nende sissetulekust, sotsiaalsest olukorrast, geograafilisest asukohast, tervisest või vanusest; rõhutab, et kuna kõige ebakindlamas olukorras inimesed sõltuvad oma rahaliste õiguste kasutamisel kõige tõenäolisemalt haldusmenetlustest, tuleks teha rohkem algatusi, et hõlbustada juurdepääsu tehnoloogiale, sealhulgas digitaalse kirjaoskuse programmidele, ning kordab, kui oluline on haridus ja pidevõpe, et arendada digiajastul vajalikke oskusi ja võidelda digitaalse tõrjutuse vastu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunneb muret avalike teenuste füüsilise kohalolu vähenemise pärast, eriti maapiirkondades ja linnade äärealadel; rõhutab, et lisaks internetipõhiste teenuste arendamisele on äärmiselt oluline säilitada füüsilised ruumid kõigi avalike teenuste jaoks; nõuab, et võetaks meetmeid, et edendada kõigi jaoks põhiteenuste kättesaadavuse erikaitset, diskrimineerimata ebapiisava tehnoloogiaoskuse tõttu; pooldab inimkeskset klienditeenindusmudelit, mis ei jäta kedagi kõrvale; rõhutab, et seoses juurdepääsuga avalikele teenustele digitaalsel kujul on oluline loobuda lähenemisviisist, mille kohaselt osa haldustööst antakse üle kasutajale, ning selle koormuse ülekandmisega kaasneb vastutuse üleminek ja kasutaja kohustus õppida digitehnoloogiat kasutama, olla sõltumatu ja täita haldusasutuse ootusi eeskujulikule kasutajale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab avaliku teenuse osutamise mudelit, mis põhineb iga kasutaja valikuvabadusel seoses haldusviisiga, ning rõhutab vajadust parandada avalike veebisaitide kavandamist ja kasutuselevõttu, et lahendada juurdepääsetavusega seotud probleemid ning pakkuda kasutajatele vajalikku õigus-, tehnilist ja haldustuge, et kasutada neid veebisaite sõltumatult; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab, et selle avaliku teenuse mudeli rakendamiseks on vaja inim-, tehnilisi ja majandusressursse, ning tuletab meelde, et ELi vahendid, eelkõige taasterahastu „NextGenerationEU“ vahendid, võiksid olla selle ülemineku jaoks suureks võimaluseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on teadlik kliendi tugeva autentimise mõjust kasutajatele, kellel ei ole mobiiltelefoni; nõuab, et seda autentimist laiendataks muudele vahenditele, nagu e-post, telefonikõned või inimpõhine klienditeenindus; peab kahetsusväärseks, et teine makseteenuste direktiiv ei anna tarbijatele otsest õigust taotleda alternatiivset autentimismeetodit; kutsub komisjoni üles võtma teise makseteenuste direktiivi sätete hindamisel arvesse eakate ja teiste vähekaitstud rühmade diskrimineerimise ohtu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, kui tähtis on Euroopa ühine lähenemisviis tehisintellekti eetilistele aspektidele; väljendab heameelt ELi 2022. aasta jaanuari digikümnendi digiõiguste ja -põhimõtete deklaratsiooni kavandi üle ning rõhutab, et komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama, et tehnoloogiliste lahenduste puhul austatakse inimeste õigusi ja et digiüleminekul ei jäeta kedagi kõrvale, sest üldeesmärgiks on digilõhe kaotamine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et sotsiaaldemograafilised tegurid mõjutavad märkimisväärselt digioskuste taset, näiteks üle kahel kolmandikul noortest täiskasvanutest, kõrge formaalharidusega inimestel ja üliõpilastel on vähemalt elementaarsed digioskused; märgib, et seevastu on ainult umbes kolmandikul 55–74-aastastest pensionile jäänutest ja mitteaktiivsetel vähemalt elementaarsed digioskused; märgib lisaks, et lõhe maapiirkondades ja linnapiirkondades elavate inimeste digioskuste vahel on endiselt märkimisväärne (13); märgib, et digitaalne ühendatus on peamine tegur tiheda ja hõredalt asustatud piirkondade vahelise digilõhega tegelemisel ja selle vähendamisel, ning kutsub komisjoni üles käsitlema ajakohastatud ühtekuuluvuspoliitika raames kiiresti olemasolevat digilõhet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, kui oluline on ületada digilõhe, eelkõige edendades põhi- ja erioskusi, pöörates erilist tähelepanu kõige vähem kaitstud inimrühmadele, ning arendades haridus- ja koolitussüsteeme, sealhulgas elukestvat õpet, ümberõpet ja täiendusõpet; tuletab meelde, et kõik ei saa digitaalselt kirjaoskust omandada, ning rõhutab, et inimest ei tohi digioskuste alusel diskrimineerida; kordab, et digitaalse tõhususe põhimõte ei saa õigustada inimeste kõrvale jätmist põhiteenuste kättesaadavusest; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab jõupingutuste tegemist selle tagamiseks, et digiüleminek kindlustaks kõigile uued digiõigused, mis tulenevad vajadusest pääseda juurde digitaalmeediale kõigis valdkondades, et vältida digilõhet territooriumide, eri piirkondadest pärit, eri tausta ja vanusega inimeste vahel, võttes eelkõige arvesse soolist lõhet ja eakate inimeste vajadusi, kes on erinevalt noortest uute tehnoloogiate kasutamisega sageli vähem tuttavad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on arvamusel, et uued tehnoloogiad võivad aidata kaotada digilõhet, mis mõjutab ligikaudu 87 miljonit mingi puude all kannatavat eurooplast, et toetada nende kaasamist majandusse ja juurdepääsu esmatähtsatele teenustele; on veendunud, et digitehnoloogia kasutamine võib vähendada takistusi, millega puuetega inimesed tööturule sisenemisel kokku puutuvad, näiteks tööülesannete täitmine, kommunikatsioon, suhtlus või paindlikkus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et digilõhel on sisserändajate jaoks olulised tagajärjed, kuna diskrimineerimine võib süveneda, kui puudub täielik juurdepääs veebipõhistele avalikele ja erateenustele ning digitaalmeediale või kui see ei ole piisav (14); |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OECD, „Understanding the Digital Divide“, 2001.

(2)  ELT C 289, 9.8.2016, lk 65.

(3)  ELT L 337, 23.12.2015, lk 35.

(4)  ELT L 327, 2.12.2016, lk 1.

(5)  ELT L 69, 13.3.2018, lk 23.

(6)  ELT L 151, 7.6.2019, lk 70.

(7)  ELT C 132, 24.3.2022, lk 129.

(8)  EKP 2021. aasta statistika mitterahaliste maksete kohta.

(9)  Digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksi (DESI) 2022. aasta aruanne.

(10)  Digital Economy and Society Index 2021.

(11)  Eurostat, „Functional and activity limitations statistics“. Vt ka: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(12)  DigiGen, „The impact of technological transformations on the Digital Generation“, 2021.

(13)  „Digital Economy and Society Index (DESI) 2022: Human Capital“.

(14)  „Divides – Impact of the digital divide on the foreign population“, 2018.

---

Kolmapäev, 14. detsember 2022

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/63

---

P9_TA(2022)0442

ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamisraport

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu rakendamise kohta (2021/2236(INI))

(2023/C 177/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ja V jaotist, eelkõige artikleid 21, 22, 36 ja 37, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) V osa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ja V jaotist, eelkõige artikleid 21, 22, 36 ja 37, ning Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) V osa,

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (1), mis jõustus täielikult 1. juulil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu, Euroopa Aatomienergiaühenduse ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Gruusia vahelist assotsieerimislepingut (1), mis jõustus täielikult 1. juulil 2016,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2022. aasta arvamust Gruusia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. juuni 2022. aasta arvamust Gruusia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta (COM(2022)0405),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. juuni 2022. aasta järeldusi Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 23.–24. juuni 2022. aasta järeldusi Ukraina, Moldova Vabariigi ja Gruusia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduste kohta,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gruusia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Gruusia kohta,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2022. aasta soovitust nõukogule ja komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ELi välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika kohta pärast Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu (2),

| — | võttes arvesse, et Gruusia poliitilised jõud sõlmisid Euroopa Ülemkogu eesistuja vahendusel 19. aprillil 2021 kokkuleppe, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Gruusia poliitilised jõud sõlmisid Euroopa Ülemkogu eesistuja vahendusel 19. aprillil 2021 kokkuleppe,

| — | võttes arvesse 10. augusti 2022. aasta assotsieerimiskava rakendamise aruannet Gruusia kohta (SWD(2022)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. augusti 2022. aasta assotsieerimiskava rakendamise aruannet Gruusia kohta (SWD(2022)0215),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Gruusia assotsieerimiskava aastateks 2021–2027, mis võeti vastu 16. augustil 2022 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Gruusia assotsieerimiskava aastateks 2021–2027, mis võeti vastu 16. augustil 2022 (3),

| — | võttes arvesse 6. septembril 2022 toimunud ELi ja Gruusia assotsiatsiooninõukogu seitsmenda kohtumise tulemusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. septembril 2022 toimunud ELi ja Gruusia assotsiatsiooninõukogu seitsmenda kohtumise tulemusi,

| — | võttes arvesse idapartnerluse riikide majandus- ja investeerimiskava, mis on esitatud 2. juuli 2021. aasta dokumendi „Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities“ (Taastumine, vastupanuvõime ja reformid: idapartnerluse prioriteedid 2020. aastale järgneval perioodil) (SWD(2021)0186) I lisas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse riikide majandus- ja investeerimiskava, mis on esitatud 2. juuli 2021. aasta dokumendi „Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities“ (Taastumine, vastupanuvõime ja reformid: idapartnerluse prioriteedid 2020. aastale järgneval perioodil) (SWD(2021)0186) I lisas,

| — | võttes arvesse Piirideta Reporterite avaldatud 2022. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Piirideta Reporterite avaldatud 2022. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksit,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 26. augusti 2022. aasta kiireloomulist arvamust Gruusia parlamendis 7. juunil 2022 vastu võetud kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu kohta, Veneetsia komisjoni 20. juuni 2022. aasta arvamust üldkohtuid käsitleva alusseaduse 2021. aasta detsembri muudatuste kohta, 2. juuli 2021. aasta kiireloomulist arvamust üldkohtuid käsitleva alusseaduse muudatuste kohta, 5. juuli 2022. aasta kiireloomulist ühisarvamust valimisseaduse muudatuste muudetud eelnõu kohta, 8. oktoobri 2020. aasta arvamust üldkohtute alusseaduse muutmise seaduse eelnõu kohta ning 16. aprilli 2019. aasta kiireloomulist arvamust ülemkohtu kohtunike valimise ja ametisse nimetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni 26. augusti 2022. aasta kiireloomulist arvamust Gruusia parlamendis 7. juunil 2022 vastu võetud kriminaalmenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu kohta, Veneetsia komisjoni 20. juuni 2022. aasta arvamust üldkohtuid käsitleva alusseaduse 2021. aasta detsembri muudatuste kohta, 2. juuli 2021. aasta kiireloomulist arvamust üldkohtuid käsitleva alusseaduse muudatuste kohta, 5. juuli 2022. aasta kiireloomulist ühisarvamust valimisseaduse muudatuste muudetud eelnõu kohta, 8. oktoobri 2020. aasta arvamust üldkohtute alusseaduse muutmise seaduse eelnõu kohta ning 16. aprilli 2019. aasta kiireloomulist arvamust ülemkohtu kohtunike valimise ja ametisse nimetamise kohta,

| — | võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) 18. veebruari 2022. aasta arvamust Gruusia riikliku inspektori teenistust käsitlevate seadusandlike muudatuste kohta ja 23. augusti 2021. aasta lõpparuannet Gruusia ülemkohtu kohtunike ametisse nimetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OSCE demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) 18. veebruari 2022. aasta arvamust Gruusia riikliku inspektori teenistust käsitlevate seadusandlike muudatuste kohta ja 23. augusti 2021. aasta lõpparuannet Gruusia ülemkohtu kohtunike ametisse nimetamise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0274/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A9-0274/2022),

| A. | arvestades, et Gruusia esitas ELi liikmeks saamise taotluse 3. märtsil 2022 seoses üldsuse jätkuva tugeva toetusega Gruusia Euroopa-püüdlustele ja Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu tuleneva uue geopoliitilise olukorraga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Gruusia esitas ELi liikmeks saamise taotluse 3. märtsil 2022 seoses üldsuse jätkuva tugeva toetusega Gruusia Euroopa-püüdlustele ja Venemaa agressioonisõjast Ukraina vastu tuleneva uue geopoliitilise olukorraga;

| B. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu tunnustas oma 23.–24. juuni 2022. aasta järeldustes Gruusia ELiga ühinemise väljavaadet ja väljendas valmisolekut anda Gruusiale kandidaatriigi staatus, kui Gruusia on lahendanud esmatähtsad küsimused, mis on esitatud komisjoni arvamuses Gruusia taotluse kohta; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu tunnustas oma 23.–24. juuni 2022. aasta järeldustes Gruusia ELiga ühinemise väljavaadet ja väljendas valmisolekut anda Gruusiale kandidaatriigi staatus, kui Gruusia on lahendanud esmatähtsad küsimused, mis on esitatud komisjoni arvamuses Gruusia taotluse kohta;

| C. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon jätkab Gruusia piirkondade Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia õigusvastast okupeerimist ning rikub sellega Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkulepet; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon jätkab Gruusia piirkondade Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia õigusvastast okupeerimist ning rikub sellega Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkulepet;

| D. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon ja selle okupatsioonirežiimid takistavad tahtlikult riigisisestel põgenikel ja pagulastel, kes on Venemaa okupeeritud Gruusia piirkondadest, s.o Abhaasiast ja Tshinvalist/Lõuna-Osseetiast etnilise puhastuse tõttu sunniviisiliselt välja saadetud, turvaliselt ja väärikalt tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon ja selle okupatsioonirežiimid takistavad tahtlikult riigisisestel põgenikel ja pagulastel, kes on Venemaa okupeeritud Gruusia piirkondadest, s.o Abhaasiast ja Tshinvalist/Lõuna-Osseetiast etnilise puhastuse tõttu sunniviisiliselt välja saadetud, turvaliselt ja väärikalt tagasi pöörduda;

| E. | arvestades, et Venemaa Föderatsioon jätkab Gruusia okupeeritud alade hiilivat annekteerimist, muu hulgas kavatseb ta korraldada Tshinvali piirkonnas nn referendumi Venemaaga „ühinemise“ küsimuses, anda Pitsunda kinnisvarakompleksi ja seda ümbritseva ala üle Venemaa Föderatsioonile ning lõimida Gruusia piirkonnad Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia veel tihedamalt Venemaa Föderatsiooni sõjalise, majandus-, õigus-, sotsiaal- ja muude sektoritega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Venemaa Föderatsioon jätkab Gruusia okupeeritud alade hiilivat annekteerimist, muu hulgas kavatseb ta korraldada Tshinvali piirkonnas nn referendumi Venemaaga „ühinemise“ küsimuses, anda Pitsunda kinnisvarakompleksi ja seda ümbritseva ala üle Venemaa Föderatsioonile ning lõimida Gruusia piirkonnad Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia veel tihedamalt Venemaa Föderatsiooni sõjalise, majandus-, õigus-, sotsiaal- ja muude sektoritega;

| F. | arvestades, et jätkuv etniline diskrimineerimine ja muud Gruusia elanike inimõiguste rängad rikkumised Venemaa okupeeritud Gruusia aladel, okastraataedade ja muude kunstlike tõkete püstitamine, okupatsioonijoonel asuvate nn piiriületuspunktide sulgemine pikaks ajaks ning Gruusia kodanike ebaseaduslikud kinnipidamised ja inimröövid Venemaa okupatsioonijõudude poolt destabiliseerivad olukorda kogu riigis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et jätkuv etniline diskrimineerimine ja muud Gruusia elanike inimõiguste rängad rikkumised Venemaa okupeeritud Gruusia aladel, okastraataedade ja muude kunstlike tõkete püstitamine, okupatsioonijoonel asuvate nn piiriületuspunktide sulgemine pikaks ajaks ning Gruusia kodanike ebaseaduslikud kinnipidamised ja inimröövid Venemaa okupatsioonijõudude poolt destabiliseerivad olukorda kogu riigis;

| G. | arvestades, et alates Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algusest on Gruusiasse saabunud tuhandeid venelasi, et pääseda Lääne sanktsioonidest ja Putini korraldatud mobilisatsioonist, nagu ka arvukalt valgevenelasi, sealhulgas neid, kes püüavad põgeneda tagakiusamise eest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja algusest on Gruusiasse saabunud tuhandeid venelasi, et pääseda Lääne sanktsioonidest ja Putini korraldatud mobilisatsioonist, nagu ka arvukalt valgevenelasi, sealhulgas neid, kes püüavad põgeneda tagakiusamise eest;

| H. | arvestades, et Venemaa kasutab endiselt desinformatsiooni, küberrünnakuid ja muid hübriidmeetodeid, et Gruusia ühiskonna ja institutsioonide vastupanuvõimet vähendada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Venemaa kasutab endiselt desinformatsiooni, küberrünnakuid ja muid hübriidmeetodeid, et Gruusia ühiskonna ja institutsioonide vastupanuvõimet vähendada;

| I. | arvestades, et Gruusia jätkab ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames tsiviilotstarbelistes ja sõjalistes kriisiohjeoperatsioonides osalemist ning on saatnud ELi sõjalisele väljaõppemissioonile Kesk-Aafrika Vabariigis 32 sõjaväelast ja ELi väljaõppemissioonile Malis ühe ohvitseri; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Gruusia jätkab ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames tsiviilotstarbelistes ja sõjalistes kriisiohjeoperatsioonides osalemist ning on saatnud ELi sõjalisele väljaõppemissioonile Kesk-Aafrika Vabariigis 32 sõjaväelast ja ELi väljaõppemissioonile Malis ühe ohvitseri;

| J. | arvestades, et Gruusia endine president Mihheil Saakašvili, kelle tervis viimaste andmete kohaselt jätkuvalt halveneb, ei ole ikka veel saanud vajalikku ravi, mis paneb kartma tema elu pärast; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Gruusia endine president Mihheil Saakašvili, kelle tervis viimaste andmete kohaselt jätkuvalt halveneb, ei ole ikka veel saanud vajalikku ravi, mis paneb kartma tema elu pärast;

| K. | arvestades, et dr David E. Smithi, M.D. & Associates toksikoloogia aruandes jõuti järeldusele, et Mihheil Saakašvililt pärit juukse- ja küüneproovidest tuvastati muu hulgas raskemetallide ja muude ainete, kaasa arvatud elavhõbeda ja arseeni esinemine, ning et paljud Mihheil Saakašvili patoloogilised sümptomid tulenevad raskemetallimürgitusest, mistõttu tema tervist kiiresti halveneb; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et dr David E. Smithi, M.D. & Associates toksikoloogia aruandes jõuti järeldusele, et Mihheil Saakašvililt pärit juukse- ja küüneproovidest tuvastati muu hulgas raskemetallide ja muude ainete, kaasa arvatud elavhõbeda ja arseeni esinemine, ning et paljud Mihheil Saakašvili patoloogilised sümptomid tulenevad raskemetallimürgitusest, mistõttu tema tervist kiiresti halveneb;

| L. | arvestades, et 1. juulil 2016 jõustunud assotsieerimislepingus kohustusid Gruusia ja EL edendama poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integratsiooni, mis põhineb nende ühistel väärtustel ja põhimõtetel, milleks on demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava, inimõigused ja põhivabadused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 1. juulil 2016 jõustunud assotsieerimislepingus kohustusid Gruusia ja EL edendama poliitilist assotsieerimist ja majanduslikku integratsiooni, mis põhineb nende ühistel väärtustel ja põhimõtetel, milleks on demokraatia, õigusriik, hea valitsemistava, inimõigused ja põhivabadused;

| M. | arvestades, et Gruusia teeb jätkuvalt edusamme assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamisel ning jätkab oma õigusaktide vastavusse viimist ELi õigustiku ja standarditega; arvestades, et kuigi EL on Gruusia peamine kaubanduspartner, ei ole selle koostöö potentsiaali veel täielikult ära kasutatud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Gruusia teeb jätkuvalt edusamme assotsieerimislepingu ning põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna rakendamisel ning jätkab oma õigusaktide vastavusse viimist ELi õigustiku ja standarditega; arvestades, et kuigi EL on Gruusia peamine kaubanduspartner, ei ole selle koostöö potentsiaali veel täielikult ära kasutatud;

| N. | arvestades, et mitut väga tähtsat seadust, sealhulgas seadusi, mis käsitlevad kohtusüsteemi toimimist ja olulisimaid ametisse nimetamise menetlusi, varjatud jälgimise menetlusi ja riigikontrolliteenistuse laialisaatmist menetleti Gruusia parlamendis väga kiiresti ilma vajalike konsultatsioonide ning ELi või Euroopa Nõukogu standarditele vastavuse analüüsita, nagu on märgitud komisjoni 2022. aasta assotsieerimiskava rakendamise aruandes Gruusia kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et mitut väga tähtsat seadust, sealhulgas seadusi, mis käsitlevad kohtusüsteemi toimimist ja olulisimaid ametisse nimetamise menetlusi, varjatud jälgimise menetlusi ja riigikontrolliteenistuse laialisaatmist menetleti Gruusia parlamendis väga kiiresti ilma vajalike konsultatsioonide ning ELi või Euroopa Nõukogu standarditele vastavuse analüüsita, nagu on märgitud komisjoni 2022. aasta assotsieerimiskava rakendamise aruandes Gruusia kohta;

| O. | arvestades, et 19. aprilli 2021. aasta kokkuleppes, mida vahendas Euroopa Ülemkogu eesistuja, rõhutati, et selleks, et lahendada olukorda, kus õigusemõistmist peetakse politiseerituks, tuleb ellu viia kohtureform, millega suurendatakse kohtusüsteemi sõltumatust, läbipaistvust ja vastutust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 19. aprilli 2021. aasta kokkuleppes, mida vahendas Euroopa Ülemkogu eesistuja, rõhutati, et selleks, et lahendada olukorda, kus õigusemõistmist peetakse politiseerituks, tuleb ellu viia kohtureform, millega suurendatakse kohtusüsteemi sõltumatust, läbipaistvust ja vastutust;

| P. | arvestades, et praeguse valitsuse suhtes kriitiliste isikute kohta valikuliselt algatatud uurimised ja esitatud süüdistused õõnestavad üldsuse usaldust mitte ainult kohtuasutuste, vaid ka Gruusia ametivõimude vastu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et praeguse valitsuse suhtes kriitiliste isikute kohta valikuliselt algatatud uurimised ja esitatud süüdistused õõnestavad üldsuse usaldust mitte ainult kohtuasutuste, vaid ka Gruusia ametivõimude vastu;

| Q. | arvestades, et väljendusvabaduse, meediavabaduse ja ajakirjanike turvalisuse ehk toimiva demokraatia nurgakivide olukord halveneb jätkuvalt ning 2022. aastal langes Gruusia maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 60. kohalt 89. kohale; arvestades, et üldsuse usaldus meedia vastu on Gruusias väga väike; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et väljendusvabaduse, meediavabaduse ja ajakirjanike turvalisuse ehk toimiva demokraatia nurgakivide olukord halveneb jätkuvalt ning 2022. aastal langes Gruusia maailma ajakirjandusvabaduse indeksis 180 riigi seas 60. kohalt 89. kohale; arvestades, et üldsuse usaldus meedia vastu on Gruusias väga väike;

| R. | arvestades, et telekanali Mtavari direktorile Nika Gvaramiale on rahapesu, altkäemaksu andmist ja dokumentide võltsimist puudutavate kaheldavate süüdistuste alusel mõistetud kolme ja poole aasta pikkune vanglakaristus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et telekanali Mtavari direktorile Nika Gvaramiale on rahapesu, altkäemaksu andmist ja dokumentide võltsimist puudutavate kaheldavate süüdistuste alusel mõistetud kolme ja poole aasta pikkune vanglakaristus;

| S. | arvestades, et Gruusia meedias ja sotsiaalvõrgustikes on viimasel ajal märkimisväärselt sagenenud läänevastane propaganda ja desinformatsioon; arvestades, et valitseva erakonna liikmed kasutavad ELi institutsioonide ja nende esindajate poole pöördumisel endiselt polariseerivat ja vaenulikku väljendusviisi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Gruusia meedias ja sotsiaalvõrgustikes on viimasel ajal märkimisväärselt sagenenud läänevastane propaganda ja desinformatsioon; arvestades, et valitseva erakonna liikmed kasutavad ELi institutsioonide ja nende esindajate poole pöördumisel endiselt polariseerivat ja vaenulikku väljendusviisi;

| T. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus tekitab jätkuvalt probleeme, nagu näitab asjaolu, et Gruusia oli Maailma Majandusfoorumi globaalses soolise lõhe indeksis 2021. aastal 154 riigi seas 49. kohal, ent 2022. aastal on ta 146 riigi seas 55. kohal, mis tähendab, et haridustaseme, tervise ja eluea ning poliitilise mõjuvõimu suurendamise valdkonnas on olukord halvenenud; arvestades, et endiselt tekitavad muret sooline ja koduvägivald ning LGBTQI+ kogukonna liikmete diskrimineerimine; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus tekitab jätkuvalt probleeme, nagu näitab asjaolu, et Gruusia oli Maailma Majandusfoorumi globaalses soolise lõhe indeksis 2021. aastal 154 riigi seas 49. kohal, ent 2022. aastal on ta 146 riigi seas 55. kohal, mis tähendab, et haridustaseme, tervise ja eluea ning poliitilise mõjuvõimu suurendamise valdkonnas on olukord halvenenud; arvestades, et endiselt tekitavad muret sooline ja koduvägivald ning LGBTQI+ kogukonna liikmete diskrimineerimine;

| 1. | väljendab heameelt Euroopa Ülemkogu otsuse üle tunnustada Gruusia väljavaadet ELiga ühineda ja teha seda selle riigi rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; märgib, et selle otsusega väljendatakse tugevat poliitilist toetust Gruusia rahva Euroopa-püüdlustele, ja innustab Gruusiat seda ajaloolist võimalust ära kasutama; kordab, et kandidaatriigi staatuse saamiseks peab Gruusia edukalt lahendama 12 esmatähtsat ülesannet, mille komisjon esitas oma arvamuses Gruusia Euroopa Liidu liikmeks astumise avalduse kohta ja mida kinnitas Euroopa Ülemkogu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub Gruusia ametivõime üles kinni pidama demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste kõige kõrgematest standarditest ning otsustavalt järgima komisjoni arvamuses esitatud ja 19. aprillil 2021. aastal sõlmitud kokkulepet kajastavaid reformiprioriteete, et näidata ühemõtteliselt poliitilist tahet teha teoks riigi ambitsioonikad Euroopa-suunalised püüdlused, nagu on väljendatud Gruusia poolt 3. märtsil 2022 esitatud ELi liikmeks saamise taotluses; peab kiiduväärseks, et Gruusia hakkas viivitamata tegutsema, et alustada tööd nende prioriteetidega, ning innustab Gruusia ametivõime juhtima seda protsessi kaasaval ja läbipaistval viisil; kutsub kõiki Gruusia poliitilisi jõude üles nendes pingutustes konstruktiivselt osalema ja neile kaasa aitama ning kutsub Gruusia ametivõime üles võtma arvesse kodanikuühiskonna organisatsioonide esitatud ettepanekuid, et tagada kodanikuühiskonna sisuline ja usaldusväärne kaasamine kõigi tasandite otsustusprotsessidesse, eelkõige neisse, mis on seotud nende oluliste reformidega; rõhutab, et Gruusia ELiga ühinemise taotlust hinnatakse jätkuvalt Gruusia enda saavutuste põhjal ja ELi liikmeks saamise Kopenhaageni kriteeriumide täitmisel, eelkõige demokraatlike reformide puhul saavutatud edu põhjal; |
| --- | --- |

2.

| 3. | julgustab Gruusiat jätkama tõhustatud koostööd Ukraina ja Moldova Vabariigiga kõigil valitsustasanditel, vahetama tulevase ühinemisprotsessi jaoks ELi liikmesuse kriteeriumide täitmise parimaid tavasid ja edendama piirkondlikku koostööd idapartnerluse raames; |
| --- | --- |

3.

Territoriaalne terviklikkus ja julgeolek

| 4. | rõhutab, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu nõuab rahvusvahelise üldsuse poolt ühtsust ja solidaarsust, kuna see on otsustava tähtsusega ka Gruusia territoriaalse terviklikkuse taastamisel, mida rahvusvaheline üldsus 2008. aastal piisavalt jõuliselt ei kaitsnud; tunnustab Gruusia ühiskonna tugevat toetust Ukrainale; avaldab austust Gruusia leegioni sõduritele Ukrainas, kes on võidelnud Venemaa agressorite vastu juba alates 2014.aastast; kutsub Gruusia ametivõime üles järgima komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ELi nimel esitatud asjakohaseid avaldusi ja nõukogu otsuseid kooskõlas riigi Euroopa-suunaliste eesmärkidega; kutsub ametivõime üles kinni pidama ELi sanktsioonidest ja tagama, et Gruusia kaudu ei toimuks kõrvalehoidmist Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tõttu kehtestatud rahvusvahelistest sanktsioonidest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab muret väidete pärast, mille kohaselt kasutavad Venemaa inimesed ja üksused Gruusiat selleks, et hiilida kõrvale lääneriikide kehtestatud sanktsioonidest; kutsub ELi institutsioone üles neid väiteid ja eelkõige erinevaid aruandeid lähemalt uurima (sealhulgas Ukraina riikliku korruptsiooniennetuse ameti aruannet Bidzina Ivanišvili sidemete kohta Venemaaga); nõuab tema ja tema lähikondlaste suhtes isiklike sanktsioonide kehtestamist, juhul kui need väited kinnitust leiavad; tuletab meelde, et Ukraina on Bidzina Ivanišvili pereliikmetele ja lähisugulastele kehtestanud sanktsioone sidemete eest Kremliga, mis on Gruusia praeguse valitsuse mitmetimõistetava positsiooni taga Venemaa suhtes; väljendab sellega seoses heameelt Venemaa vastu suunatud kaheksanda sanktsioonidepaketi vastuvõtmise üle, mis sisaldab uut loetellu kandmise kriteeriumi, võimaldades ELil karistada isikuid, kes hõlbustavad sanktsioonidest kõrvalehoidmise keelu rikkumist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kinnitab taas, et toetab vankumatult Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides; nõuab edasisi pingutusi, et saavutada konflikti rahumeelne lahendus läbirääkimiste teel ja lõpetada Venemaa okupatsioon Gruusia territooriumil; tunnistades keerulist olukorda, julgustab Gruusiat jätkama konstruktiivset dialoogi Gruusia piirkondade Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia elanikega, et suurendada usaldust ja kindlustunnet konfliktide kestlikuks lahendamiseks; kutsub ELi üles jätkuvalt tegelema Venemaa-Gruusia konfliktile rahumeelse lahenduse leidmisega, kasutades tulemuslikult kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks nimetatud Euroopa Liidu eriesindajat, Genfi rahvusvahelisi kõnelusi, vahejuhtumite vältimise ja nendele reageerimise mehhanisme, Euroopa Liidu vaatlusmissiooni (EUMM) Gruusias ning mittetunnustamis- ja osalemispoliitikat; väljendab heameelt, et EUMMi volitusi Gruusias pikendati 14. detsembrini 2024, et missioon saaks täita oma ülesannet olukorda stabiliseerida ja normaliseerida ning suurendada usaldust konfliktiosaliste vahel üha pingelisemas julgeolekuolukorras; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab teravalt hukka Gruusia piirkondade Abhaasia ja Tshinvali/Lõuna-Osseetia ebaseadusliku okupeerimise Venemaa Föderatsiooni poolt ning okupeeritud piirkondades jätkuva ebaseadusliku piiristamise; väljendab muret Gruusia okupeeritud aladel valitseva raske julgeoleku-, humanitaar- ja inimõiguste olukorra pärast ning mõistab teravalt hukka Gali ja Ahhalgori rajoonis elavate etniliste grusiinide diskrimineerimise, nende emakeeles hariduse saamise õiguse rikkumise, ebaseaduslikud kinnipidamised, inimröövid ja liikumisvabaduse piirangud halduspiiril ning riigisiseste põgenike ja Gruusia okupeeritud aladelt muu hulgas etnilise puhastuse tõttu sunniviisiliselt välja saadetud pagulaste turvalise ja väärika kojunaasmise õiguse rikkumise; rõhutab, kui olulised on inimestevahelised kontaktid ja meetmed, mis suurendavad usaldust konflikti tõttu lahutatud kogukondade vahel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles täitma rahvusvahelisi kohustusi, mis tulenevad ELi vahendatud 12. augusti 2008. aasta relvarahukokkuleppest, eelkõige kohustust viia kõik oma sõjaväe- ja julgeolekutöötajad okupeeritud Gruusia aladelt välja ning võimaldama seal rahvusvaheliste julgeolekumehhanismide loomist, ning lubama Euroopa Liidu vaatlusmissiooni selle volituste kohaselt takistamatult kogu Gruusia territooriumile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab Gruusia rolli ELi usaldusväärse julgeolekupartnerina, sest ta on andnud märkimisväärse panuse ELi ÜJKP operatsioonidesse; kutsub nõukogu ja Euroopa välisteenistust üles jätkama koostööd Gruusiaga ÜJKP valdkonnas, võttes eelkõige arvesse Gruusia huvi alalise struktureeritud koostöö projektides osalemise ja asjaomaste ELi ametitega koostöö arendamise vastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab Gruusiale julgeoleku- ja kaitsevaldkonnas suuremat abi ja sellealast tihedamat partnerlust Gruusiaga, nagu on sätestatud ELi strateegilises kompassis, sealhulgas Euroopa rahutagamisrahastu kaudu; väljendab heameelt ELi pühendumuse ja otsusekindluse üle toetada Gruusiat hübriidohtudega võitlemisel ning väljendab heameelt ELi tõdemuse üle, et meresõidu turvalisus Mustal merel on ELi julgeoleku jaoks keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

10.

Poliitiline dialoog ja valimised

| 11. | peab kahetsusväärseks, et Gruusia poliitilist keskkonda iseloomustab jätkuvalt sügav polariseerumine; kutsub kõiki poliitilisi sidusrühmi üles hoiduma igasugustest lõhestavatest ja agressiivsetest väljaütlemistest ning ühendama oma jõud, et vältida peaeesmärgi – Gruusia ELi liikmesuse – ohtu seadmist, rakendades selleks ambitsioonikaid demokraatlikke ja kohtureforme ning korruptsioonivastaseid reforme; rõhutab, et kõigi poliitiliste ja institutsiooniliste sidusrühmade vahel, samuti nende ja Gruusia rahva vahel tuleb luua usaldus ja seda suurendada; rõhutab siiski, et valitseval erakonnal on enamik vahendeid ja tal lasub peamine vastutus selle saavutamise eest; kordab, et 19. aprillil 2021 ELi vahendusel saavutatud kokkuleppe põhisätted näitavad jätkuvalt teed demokraatia ja õigusriigi tugevdamise ja polariseerumise vähendamise suunas Gruusias, ning seetõttu kajastuvad need sätted ELi ja Gruusia assotsieerimiskavas aastateks 2021–2027; peab kahetsusväärseks, et valitsev erakond Gruusia Unistus 19. aprilli kokkuleppest taganes ning kutsub kõiki poliitilisi jõude üles täitma kokkuleppe raames võetud kohustusi; märgib, et kohtu otsus mõista süüdi Gruusia Lelo erakonna juhid Mamuka Khazaradze ja Badri Japaridze ning kohtu otsuse kasutamine Badri Japaridzelt parlamendiliikme mandaadi äravõtmiseks on selge näide politiseeritud õigusemõistmisest; rõhutab, et poliitiliste juhtide edasised süüdimõistmised oleksid vastuolus väljakuulutatud kavatsusega polariseerumist vähendada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub Gruusia poliitilisi juhte üles lõpetama agressiivsed sõnalised rünnakud Euroopa Parlamendi liikmete ja teiste Euro-Atlandi partnerite, näiteks ELi ja USA esindajate vastu, samuti alusetu ja kahjuliku retoorika, milles väidetakse, et rahvusvahelised partnerid kavatsevat Gruusia sõtta vedada; märgib murega, et Gruusias sageneb läänevastane propaganda, desinformatsioon ja retoorika, mis on vastuolus rahva muutumatu ja erakordselt suure toetusega riigi Euroopa-Atlandi suunalisele integratsioonile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Gruusia ametivõime üles lõpule viima valimisreformi ning kõrvaldama püsivad puudused valimiskampaaniates ja valimiste läbiviimises 2024. aasta parlamendivalimiste ajaks ning kooskõlas OSCE/ODIHRi soovitustega, mis käsitlevad eelkõige ametiisikute ja kandidaatide survet valijatele ja teistele kandidaatidele ning väidetavat hirmutamist, sundi ja häälte ostmist ning haldusressursside väärkasutamist valimismenetluse ajal; väljendab heameelt asjaolu üle, et Gruusia ametivõimud on esitanud valimisseaduse muudatusettepanekud OSCE/ODIHRile ja Veneetsia komisjonile arvamuse saamiseks, ning kutsub ametivõime üles täielikult rakendama nende organite eelseisvaid soovitusi enne muudatusettepanekute vastuvõtmist; ergutab Gruusia ametivõime tegelema välismaal elavate Gruusia kodanike hääleõiguse küsimusega; peab kahetsusväärseks, et Rahvusvaheline Õiglaste Valimiste ja Demokraatia Ühing on valimisreformide parlamentaarsest töörühmast välja jäetud ning nõuab ühingu kaasamist protsessi; tuletab Gruusia ametivõimudele meelde antud lubadust alandada parlamendivalimiste valimiskünnist; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab vajadust kaotada erahuvide kandjate ülemäärane mõju majanduslikule, poliitilisele ja avalikule elule, mis on üks komisjoni määratud esmatähtsatest ülesannetest, mis tuleb Gruusial kandidaatriigi staatuse saamiseks lahendada; soovitab käsitleda erahuvide kandjate, eelkõige oligarhi ja endise peaministri Bidzina Ivanišvili ülemäärast mõju süsteemsel viisil, viies läbi struktuuri- ja õigusreforme riigi poliitilise, majandusliku ja avaliku elu eri valdkondades; kordab oma üleskutset nõukogule ja demokraatlikele partneritele võtma asjakohaseid meetmeid, mis hõlmavad isiklike sanktsioonide kehtestamist Bidzina Ivanišvilile ja kõigile sellistele isikutele, kes aitavad kaasa demokraatliku poliitilise protsessi halvenemisele ja vastutavad selle eest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | väljendab heameelt, et hiljutise seaduse eelnõu üle, mis käsitleb oligarhia kõrvaldamist, konsulteeriti Veneetsia komisjoniga; nõuab tungivalt, et Gruusia parlament võtaks nõuetekohaselt arvesse Veneetsia komisjoni tulevast arvamust ja tagaks, et kõik seda küsimust käsitlevad seaduseelnõud oleksid kooskõlas Veneetsia komisjoni soovitustega, kui need vastu võetakse, ning et need põhineksid eesmärgil kõrvaldada süsteemse lähenemisviisi abil igasugune erahuvide ülemäärane mõju majandus-, poliitilises ja avalikus elus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab sügavat muret dr David E. Smithi (M.D. & Associates) toksikoloogia aruande pärast, milles jõuti järeldusele, et paljud Mihheil Saakašvili patoloogilised sümptomid on raskemetallimürgistuse tagajärg, mis aitab kaasa tema tervise kiirele halvenemisele; kordab, et Gruusia valitsus kannab täielikku vastutust endise presidendi tervise ja heaolu eest ning tuleb võtta vastutusele, kui temaga midagi juhtub; kutsub Gruusia presidenti üles kasutama selle küsimuse lahendamiseks oma põhiseaduslikke õigusi; palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal osaleda aktiivselt endise presidendi vabastamise tagamises; kordab oma palvet Gruusia ametivõimudele vabastada endine president Mihheil Saakašvili ja võimaldada tal Gruusia kriminaalmenetluse seadustiku artikli 283 kohaselt saada nõuetekohast ravi välismaal humanitaarkaalutlustel ja poliitilise polariseerumise vähendamiseks; |
| --- | --- |

16.

Õigusriik, hea valitsemistava ja meediavabadus

| 17. | rõhutab, kui oluline on teha laiaulatusliku ja kaasava erakondadevahelise konsultatsiooniprotsessi kaudu teoks kõrgete eesmärkidega, tõeline ja põhjalik kohtureform, mis põhineb 2021. aasta järgsel läbipaistval ja mõjusal kohtureformi strateegial ja tegevuskaval; peab kahetsusväärseks, et kohtusüsteemi reform on mitmes olulises valdkonnas seiskunud ja isegi vähikäiku alustanud; kutsub ametivõime üles tegelema Veneetsia komisjoni tuvastatud puudustega kõigi tasandite kohtunike – eelkõige ülemkohtu kohtunike – ja peaprokuröri ametisse nimetamisel, et viia see menetlus täielikult kooskõlla Euroopa standarditega; väljendab heameelt kavatsuse üle viia peaprokuröri ametisse nimetamine kooskõlla Veneetsia komisjoni soovitustega; nõuab kõrgema kohtunõukogu põhjalikku reformi, mis tuleks läbi viia enne selle ülejäänud liikmete ametisse nimetamist, ning nimetamismenetlus peaks olema läbipaistev, tulemuspõhine ja kooskõlas Euroopa standarditega; toonitab vastastikku kokku lepitud ELi ja Gruusia assotsieerimiskava aastateks 2021–2027 ning rõhutab Gruusia ametivõimude kavas võetud kohustusi, eelkõige neid, mis puudutavad kõrgemat kohtunõukogu ja peaprokuröri ametikohta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et kiirustavad ja läbipaistmatud meetmed oluliste ametissenimetamiste puhul või institutsiooniliste muudatuste tegemisel põhjustavad õigusemõistmise edasist politiseerimist, millele tuleb kiiresti vastu hakata; peab sellega seoses eriti kahetsusväärseks, et ülemkohtu kohtunikud nimetati ametisse kogu eluks enne, kui kõrvaldati ODIHRi ja Veneetsia komisjoni tuvastatud puudused ametisse nimetamisel ning vaatamata korduvatele üleskutsetele ametisse nimetamine peatada ja viia menetlus kooskõlla Euroopa standarditega; kordab, et edusammude puudumine kohtureformi läbiviimisel tähendas seda, et 2021. aasta septembriks ei täidetud tingimusi ELi makromajandusliku finantsabi 75 miljoni euro suuruse osamakse saamiseks; rõhutab, et kõik ametisse nimetamised peavad olema läbipaistvad, täielikult vastavuses Euroopa standarditega ja toimuma ausameelsuse, sõltumatuse, erapooletuse ja pädevuse alusel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab muret jätkuva riigi kaaperdamise pärast ja korruptsioonivastase võitluse seiskumise pärast; kordab oma üleskutset Gruusia ametivõimudele tõhustada võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu; märgib, et vastu on võetud seadusandlikud muudatused, millega luuakse uus korruptsioonivastane büroo, ning kutsub Gruusia ametivõime üles esitama need Veneetsia komisjonile arvamuse saamiseks ja rakendama täielikult tulevasi soovitusi, eelkõige selleks, et uus korruptsioonivastane büroo saaks rangemalt tegeleda kõrgemal tasandil esineva korruptsiooni juhtumitega, ning tagama sellele piisavad vahendid ja ressursid selle volituste täielikuks täitmiseks; kutsub lisaks Gruusia ametivõime üles täitma õigusnorme, mis käsitlevad korruptsiooni ennetamist, usaldusväärsuse põhimõtet ja huvide konflikte avalikus teenistuses, ning tagama nende normide rikkumiste avastamise; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub Gruusia ametivõime üles tulemuslikult uurima 2021. aasta septembris ilmsiks tulnud massilist ebaseaduslikku pealtkuulamist; teiste hulgas kuulati pealt ka ELi delegatsiooni Gruusias juhi teabevahetust; peab murettekitavaks Gruusia kriminaalmenetluse seadustiku muudatusi, millega suurendatakse selliste kuritegude hulka, mille puhul on lubatud varjatud uurimistoimingud, ja sellekohaste meetmete kestust, kuna Gruusia parlament võttis need vastu 7. juunil 2022, president vetostas need aga 22. juunil 2022; kutsub Gruusia ametivõime üles täitma Veneetsia komisjoni 26. augusti 2022. aasta soovitusi, eelkõige soovitust tagada läbipaistev ja kaasav õigusloomeprotsess, kaasates kõik asjaomased sidusrühmad ja kodanikuühiskonna; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et komisjoni arvamuses on toonitatud mitmetasandilist valitsemist, detsentraliseerimisprotsessi ja avaliku halduse reforme, et luua edukas Euroopa standardile vastav kohalik omavalitsus ja vältida võimu koondumist kesktasandile; rõhutab ELi ja Gruusia vahelise detsentraliseeritud koostöö olulisust; rõhutab, kui oluline on veelgi tugevdada haldussuutlikkust kesk- ja kohaliku omavalitsuse tasandil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab sügavat muret selle üle, et hoolimata Gruusia kindlast õigusraamistikust, millega tagatakse väljendusvabadus ja meediavabadus, halvenes meediakeskkond ja ajakirjanike turvalisus 2021. aastal; mõistab hukka ajakirjanikevastased hirmutamis-, ähvardamis-, vägivalla- ja tagakiusamisjuhtumid, kaasa arvatud meediatöötajate ja -omanike suhtes algatatud kriminaaluurimiste arvu suurenemise; kutsub Gruusia ametivõime üles kiiresti ja tulemuslikult uurima väiteid ebaseadusliku sekkumise kohta ja meedia esindajate suhtes võimu kuritarvitamise kohta ning viima meediavabadust puudutavad seadused, nagu elektroonilise side seadus, kooskõlla rahvusvaheliste standardite ja Veneetsia komisjoni soovitustega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub Gruusiat üles tagama meediavabadust, mis hõlmab toimetuslikku sõltumatust, läbipaistvat meediaomandit ning poliitiliste vaadete pluralistlikku, erapooletut ja mittediskrimineerivat kajastamist era- ja eelkõige avalik-õiguslike ringhäälinguorganisatsioonide programmides eelkõige valimiskampaania ajal, samuti tagama takistamatut juurdepääsu teabele, mis peaks olema avalikult kättesaadav, ning tagama ajakirjanike ja teiste meediatöötajate turvalisuse, kaitse ja võimestamise; kutsub kõiki Gruusia ametivõimude esindajaid üles, et nad hoiduksid kasutamast Gruusia meediaesindajate suhtes agressiivset retoorikat ja diskrimineerivat kohtlemist ning toetaksid üldsusele mõeldud avaldustes inimõigusi austavat sallivat lähenemisviisi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub Gruusia ametivõime üles lõpetama poliitiliselt motiveeritud kriminaalasjad ning vaatama läbi käimasolevad kriminaalasjad meediatöötajate, valitsuse suhtes kriitiliste meediaväljaannete omanike ja nende lähedaste pereliikmete vastu; tuletab sellega seoses meelde Mtavari TV direktori Nika Gvaramia juhtumit ning teiste meediaväljaannete, näiteks Formula TV ja Pirveli TV direktorite ja asutajate juhtumeid; väljendab sügavat muret asjaolu pärast, et Tbilisi apellatsioonikohus kinnitas 2. novembril 2022 Nika Gvaramia süüdimõistmise kaheldavate süüdistuste alusel, vaatamata kohtuasja kohta tõstatatud olulistele küsimustele eelkõige selle ajastuse ja süüdistuste kohta; kutsub Gruusia presidenti Salome Zurabišvilit üles Nika Gvaramiale armu andma; tuletab meelde komisjoni 17. juuni 2022. aasta arvamuses esitatud peamisi prioriteete, sealhulgas üleskutset Gruusia ametivõimudele tagada, et meediaomanike vastu algatatud kriminaalmenetlused vastaksid kõrgeimatele õiguslikele standarditele; võtab teadmiseks Gruusia avaliku kaitsja 7. detsembri 2022. aasta avalduse, milles kutsutakse Gruusia presidenti üles Nika Gvaramiale armu andma, kuna kriminaalasi pole põhjendatud ning ei vasta karistusõiguse aluspõhimõtetele; ootab, et Euroopa välisteenistus ja ELi delegatsioon Gruusias jälgiksid jätkuvalt kõiki sealseid poliitiliselt motiveeritud juhtumitega seotud kohtuprotsesse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | loodab, et Gruusia valitsus ja ametivõimud võtavad tõsiselt oma kohustust tagada autoritaarsete režiimide eest varju otsivate inimeste turvalisus, võttes arvesse teateid, et mujalt kui Gruusiast pärit ajakirjanikud on Gruusia piiril kogenud ahistamist ja valitsuse sekkumist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et Venemaa propaganda- ja desinformatsioonikampaaniad mõjutavad Gruusiat tugevalt; rõhutab, kui oluline on jätkuvalt pingutada, et suurendada Gruusia ühiskonna vastupanu sellistele kampaaniatele ja katsetele mõjutada Gruusia poliitikat ja avalikku arvamust, muu hulgas tuleb selleks kaitsta meedia mitmekesisust ja sõltumatust ning parandada meediapädevust; nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid jätkaksid koostöö tugevdamist asjaomaste Gruusia institutsioonidega, et tegeleda Venemaa desinformatsiooni ja selle tagajärgedega; |
| --- | --- |

26.

| 27. | märgib, et Venemaa propaganda kasutab Gruusias mõjutusvahendina totalitaarset minevikku ja totalitaarsete kommunistidest juhtide isikukultust; rõhutab, et Jossif Stalini ülistamine, sealhulgas uute monumentide püstitamisega, moonutab kommunismi verist ja julma pärandit ning mõjub ründavalt miljonitele stalinistliku terrori ohvritele; tunnustab kodanikuühiskonda Venemaa desinformatsiooni vastu võitlemise eest, sealhulgas selliste algatuste kaudu nagu nõukogudeaegse mineviku uurimislabor (SovLab); |
| --- | --- |

27.

Inimõiguste ja põhivabaduste austamine

| 28. | mõistab hukka 5. juulil 2021 toimunud paraadi Tbilisi Pride rahumeelsete osalejate ja seda sündmust kajastanud ajakirjanike vastu toime pandud vägivallateod; taunib teravalt asjaolu, et vägivalla korraldamise eest vastutavaid isikuid ei ole hoolikalt uuritud ja neile süüdistusi esitatud; märgib, et 2022. aasta aprillis mõisteti kuus vägivallategude toimepanijat kuni viieks aastaks vangi, kuid kutsub peaprokuratuuri üles viima läbi põhjaliku ja tulemusliku uurimise kõigi vägivallategude korraldajate ja toimepanijate suhtes, võttes arvesse meedia, kodanikuühiskonna ja Gruusia avaliku kaitsja kogutud ülekaalukat hulka tõendeid; märgib, et 2022. aasta paraadiks Tbilisi Pride kavandatud üritused toimusid siseruumides ning politsei reageeris õigeaegselt, et vältida kavandatud sündmuste vastu olevate rühmituste sekkumist ja vägivalda; nõuab tungivalt, et Gruusia valitsus austaks rahumeelse kogunemise õigust ja väljendusvabadust, ning kutsub Gruusia ametivõime üles tagama meeleavaldajate turvalisus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub ametivõime üles tagama inimõiguste kaitse, eelkõige naiste ja teiste vähekaitstud rühmade, nagu LGBTQI+ kogukonna ja etniliste vähemuste õiguste kaitse ning rakendama täielikult inimõiguste alaseid ja diskrimineerimisvastaseid õigusakte ning võitlema tulemuslikult kõigi inimõiguste rikkumiste, eeskätt ränkade rikkumiste toimepanijate karistamatuse vastu; nõuab tungivalt, et võetaks vastu inimõiguste strateegia ja tegevuskava aastateks 2021–2030; tunnustab Gruusia valitsust selle eest, et ta asutas ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamise asutustevahelise koordineerimiskomitee, mis on peaministri järelevalve all; kutsub Gruusia ametivõime üles töötama deinstitutsionaliseerimisstrateegia ja tegevuskava välja kooskõlas lapse õiguste alase tegevusjuhendi nõuetega, kuna lastevastane vägivald perekonnas ja hoolekandeasutustes, kasuperedes ja haridusasutustes on endiselt suur probleem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub Gruusia ametivõime üles veelgi parandama naiste esindatust ja võrdset kohtlemist poliitilise, majandusliku ja ühiskondliku elu kõigil tasanditel, et kaotada ebavõrdsus tööturul ja sooline palgalõhe; nõuab tungivalt, et Gruusia valitsus ja ametiasutused võtaksid vastu ja rakendaksid tulemuslikult õigusakte soolise ja koduvägivalla ning naiste tapmise vastu, toetaksid tõhusamalt ohvreid ning rakendaksid rehabilitatsiooniprogramme vägivalla toimepanijatele ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, eelkõige kohaliku kogukonna tasandil; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mõistab hukka LGBTQI+ rühmade ja sellesse kogukonda kuulujate jätkuva diskrimineerimise muu hulgas tööhõive-, tervishoiu-, sotsiaal- ja majandusvaldkonnas ning marurahvuslike viharühmituste rünnakud nende vastu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab veel kord Gruusia riigiasutuste sõltumatu järelevalve tähtsust; väljendab sellega seoses sügavat muret riikliku inspektori teenistuse laialisaatmise pärast vastupidiselt ODIHRi soovitustele ja ilma sisuliste eelnevate konsultatsioonideta; rõhutab Gruusia avaliku kaitsja Nino Lomjaria positiivset rolli inimõiguste kaitsmisel, hea valitsemistava edendamisel, õigusriigi tugevdamisel, meediavabaduse kaitsmisel ning täitevvõimu poliitika ja tegevuse rahvusvahelistele inimõiguste standarditele vastavuse jälgimisel; mõistab hukka teiste hulgas ka ametivõimude korrapäraselt tehtavad katsed õõnestada Gruusia avaliku kaitsja sõltumatust ning seada kahtluse alla tema ameti ja selle töötajate ausust; väljendab heameelt sõltumatu komisjoni loomise üle, et hinnata avaliku kaitsja ametikohale kandideerijaid, ning kutsub parlamendi enamust üles valima viivitamata välja ühe kolmest nimekirja esinumbriks olevast sõltumatust kandidaadist, kelle juhatus esitab; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab kodanikuühiskonna organisatsioonide otsustavat rolli demokraatlikus järelevalves; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pakkuma poliitilist, tehnilist ja rahalist abi kodanikuühiskonnale ja sõltumatule meediale ning jagama põhivahendeid kodanikuühiskonnale, et suurendada suutlikkust ja oskusteavet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kutsub Gruusiat üles piirama üldsuse osalemise vastaste strateegiliste hagide kasutamist, mis on suunatud inimõiguste kaitsjate ja meedia esindajate vastu ja mis seega takistavad nende väga olulist ja sõltumatut tööd; |
| --- | --- |

34.

| 35. | väljendab muret Gruusiast pärit varjupaigataotlejate arvu pärast ELis ja kutsub Gruusia ametivõime üles suurendama koostööd oma Euroopa partneritega ja võtma täiendavaid meetmeid selle probleemi lahendamiseks; |
| --- | --- |

35.

Majandus- ja kaubandussuhted

| 36. | tunnustab Gruusia edusamme oma seaduste ühtlustamisel ja täielikult toimiva turumajanduse ülesehitamisel; nõuab, et majandus- ja investeerimiskava pakutavaid võimalusi kasutataks dünaamilise ja vastupidava majanduse ülesehitamiseks, nii et majandus oleks valmis ELi ühtsele turule integreeruma; väljendab lisaks heameelt asjaolu üle, et EL on Gruusia juhtiv kaubanduspartner, kuna ligikaudu 21 % Gruusia kogu kaubavahetusest toimub ELiga; kutsub komisjoni üles vaatama läbi põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu potentsiaali suurendada ELi ja Gruusia vahelise kaubavahetuse mahtu, kui selleks antakse koordineeritud abi, keskendudes väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisele ning struktuurireformidele, sealhulgas kvaliteetse taristu arendamisele, näiteks luues Gruusias laborid, et aidata viia sanitaar- ja fütosanitaarnõuded ja tehnilised kaubandustõkked kooskõlla ELi standarditega; väljendab heameelt Gruusia taotluse üle ühineda ühtse euromaksete piirkonnaga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ergutab Gruusia ametivõime suurendama väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist põhjalikus ja laiaulatuslikus vabakaubanduspiirkonnas, eelkõige suurendades teabevahetust neile pakutavate võimaluste kohta, parandades juurdepääsu ekspordirajatistele ning kasutades parimal võimalikul viisil ära olemasolevaid komisjoni programme – põllumajanduse ja maaelu arengu Euroopa naabrusprogrammi (ENPARD) Gruusias ja algatust EU4Business; |
| --- | --- |

37.

Valdkondlik koostöö

| 38. | kordab, et assotsieerimisleping, põhjalik ja laiaulatuslik vabakaubandusleping ning 2021.–2027. aasta assotsieerimiskava loovad tugeva raamistiku Gruusia lähendamiseks ELile järkjärgulise integreerimise teel ELi ühtsele turule ja tõhustatud valdkondliku koostöö kaudu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles alustama tõhustatud ja struktureeritud poliitilist dialoogi Gruusia ja teiste kandidaatriikide ja potentsiaalsete kandidaatriikidega, et edendada edasist majanduslikku integratsiooni ja õigusaktide ühtlustamist; on arvamusel, et see dialoog peaks hõlmama Euroopa Ülemkogu raames toimuvaid kohtumisi asjaomaste riikide juhtidega, et nende esindajad peaksid korrapäraselt ja struktureeritult osalema Euroopa Ülemkogu töörühmade ja komiteede kohtumistel, ning et need riigid tuleks kaasata vaatlejatena ELi toimimise lepingu artikli 291 ja määruse (EL) nr 182/2011 (4) kohaselt loodud komiteede töösse, et tugevdada nende riikide reformidele orienteeritust ja haldusalast oskusteavet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab parema transpordi-, energia- ja digitaalse ühenduvuse tähtsust Gruusia geograafilise ja majandusliku potentsiaali täieliku ärakasutamise vahendina kõigil tasanditel, eelkõige väikestes, keskmise suurusega ja maapiirkonna kohalikes omavalitsustes; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub Gruusiat üles parandama energiasektorit ja ühendatust, tagades samas keskkonnakestlikkuse, osaledes veelgi tõhusamalt kliimamuutuste vastases võitluses ja kaitstes keskkonda, eelkõige elurikkuse ja kaitsealade säilitamise teel, jätkates muu hulgas õigusaktide vastavusse viimist ELi õigustikuga ja Euroopa rohelise kokkuleppega seotud poliitikameetmetega, ning Gruusia halduse tugevdamise abil, et võimaldada rohepööret; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub Gruusia ametivõime üles astuma otsustavaid samme elektri põhivõrguettevõtjate ja maagaasi ülekandesüsteemi haldurite eraldamiseks ja sertifitseerimiseks, et kiirendada rohepööret ja vältida energiasõltuvust Venemaast kooskõlas kavaga „REPowerEU“; |
| --- | --- |

42.

| 43. | julgustab komisjoni, Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikku ja Gruusiat hindama võimalust sünkroniseerida Gruusia elektrivõrk Euroopa mandriosa võrguga ja kaasata Gruusia Mandri-Euroopa sünkroonalasse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub Gruusia valitsust üles tõhustama jõupingutusi sotsiaal-majandusliku arengu edendamiseks ja säilitamiseks, et tagada sissetulekute ja piirkondliku arengu kasv; kordab, et toetab inimkapitali arendamist, milleks tuleb tugevdada erasektori rolli kutseharidussüsteemi haldamisel ja oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemiga tegelemisel, et parandada tööhõivealaseid väljavaateid; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nõuab tungivalt, et komisjon, ELi liikmesriigid ja Gruusia suurendaksid koostööd rahvatervise vastupanuvõime valdkonnas, sealhulgas riiklike tervishoiuasutuste vahel ja uurimisasutuste ja hädaolukordades tegutsemise suutlikkuse alal ning vahetaksid parimaid tavasid ja teeksid koostööd kodanikuühiskonnaga epideemiastrateegiate väljatöötamisel, kus keskendutakse vähimkaitstud rühmadele, sealhulgas eakatele, kodututele, hooajatöötajatele ja rändajatele; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab heameelt, et võeti vastu Gruusia üldine riiklik rahvatervise strateegia aastateks 2022–2030 ja sellega kaasnev tegevuskava, samuti uus vaimse tervise strateegia aastateks 2022–2030 ja sellega kaasnev tegevuskava; |
| --- | --- |

46.

| 47. | peab kiiduväärseks, et Gruusia püüab pidevalt tihendada Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametiga (Europol) ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametiga (CEPOL) tehtavat rahvusvahelist õiguskaitsealast koostööd ning et CEPOL ja Gruusia allkirjastasid sel eesmärgil 22. juunil 2022 uue töökorra, millega tõhustatakse teadmiste, oskusteabe ja parimate tavade vahetamist ning kooskõlastatakse õppetegevust; |
| --- | --- |

47.

| 48. | väljendab heameelt tööõiguse reformide vastuvõtmise üle ja kutsub Gruusia valitsust üles parandama veelgi Gruusia õigusraamistikku töötajate õiguste kaitseks, muu hulgas tagades tulemusliku tööinspektsiooni süsteemi, millel on piisavad pädevused, suutlikkus ja ressursid, parandades põhilisi tööõigusakte, et viia need täielikult kooskõlla Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni standardite ja ELi määrustega, kehtestades miinimumpalga, konsulteerides selleks sotsiaalpartnerite ja töötajate õiguste eest seisvate organisatsioonidega, töötades välja mõjusad töötajate sotsiaalkaitsesüsteemid ning koostades tegevuskava mitteametliku sektori ametlikuks muutmiseks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub komisjoni üles toetama koordineeritud abiga Gruusia ja ELi vahelise ühise rändlusruumi loomist, keskendudes Gruusia ja ELi vaheliste rahvusvaheliste rändlustariifide järkjärgulisele vähendamisele kooskõlas ELi määrustega ja kaitstes seeläbi tarbijate õigusi, samuti aidates Gruusial järk-järgult ühtlustada oma õigusaktid ELi õigustikuga ja aidates kaasa Gruusia Euroopa integratsiooniprotsessile; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles toetama Gruusia pingutusi teha riigist digitaalse ühenduvuse ja digiteenuste piirkondlikku keskust ning edendada oma digitaalset suveräänsust, arendades strateegilist rahvusvahelist ühenduvust ja digitaalseid transpordikoridore, mis toimiksid Euroopa ja Aasia eri osade vahel ja läbiksid Gruusiat; väljendab heameelt digiüleminekut toetavate ELi abiprogrammide üle, mille näiteks on algatus „EU4Digital“ ja projekt „EaPConnect“, kuid rõhutab ka eelkõige maapiirkondade vajadust kättesaadava digitaalse ühenduvuse järele ja selle nimel tehtud pingutusi; väljendab heameelt investeerimisalgatuse üle, mille eesmärk on luua maapiirkondade asulatele kiire lairibaühendus; väljendab heameelt riikliku küberturvalisuse strateegia ja tegevuskava vastuvõtmise üle aastateks 2021–2024; kutsub Gruusia ametivõime üles tegema ELiga koostööd, et tugevdada riigi kübervastupidavusvõimet kooskõlas ELi parimate tavade ja õigusaktidega, eelkõige ELi küberturvalisuse direktiiviga (5); |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub komisjoni ja Gruusiat üles kaaluma üleeuroopalise transpordivõrgu projektide arvu suurendamist Gruusias; rõhutab Hiina poolt strateegilisse taristusse tehtavate investeeringute negatiivset mõju julgeolekule; peab kahetsusväärseks jätkuvat viivitamist Anaklia süvameresadama ehitamisel pärast seda, kui Gruusia valitsus tühistas 2020. aastal Anaklia arengukonsortsiumiga sõlmitud projektilepingu; väljendab lootust, et Gruusia kiirendab sadama ehitamist kooskõlas oma strateegiliste Euroopa-Atlandi suunaliste eesmärkidega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | väljendab heameelt Gruusia ühinemise üle ELi teadusuuringute ja innovatsiooni programmiga „Euroopa horisont“ aastateks 2021–2027, mis avab Gruusia teadus- ja innovatsioonikogukonnale uusi võimalusi, ning väljendab heameelt Gruusia võetud kohustuse üle alustada programmiga „Erasmus+“ assotsieerunud kolmandaks riigiks saamist; |
| --- | --- |

52.

Institutsioonilised sätted

| 53. | kinnitab veel kord oma valmidust toetada Gruusia parlamentaarset demokraatiat suutlikkuse arendamise kaudu; peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamendi pakkumist Gruusia parlamendile alustada Jean Monnet’ dialoogi ei võetud vastu; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Gruusia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  ELT L 261, 30.8.2014, lk 4.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0235.

(3)  ELT L 218, 23.8.2022, lk 40.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (ELT L 194, 19.7.2016, lk 1).

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/73

---

P9_TA(2022)0443

Kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse väljavaated Iisraeli ja Palestiina jaoks

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse väljavaadete kohta Iisraeli ja Palestiina jaoks (2022/2949(RSP))

(2023/C 177/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, eriti 18. mai 2017. aasta resolutsiooni kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse saavutamise kohta Lähis-Idas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, eriti 18. mai 2017. aasta resolutsiooni kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse saavutamise kohta Lähis-Idas (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta ja 20. juuni 2016. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. jaanuari 2016. aasta ja 20. juuni 2016. aasta järeldusi Lähis-Ida rahuprotsessi kohta,

| — | võttes arvesse 3. oktoobril 2022 toimunud ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu kohtumist ja selle järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. oktoobril 2022 toimunud ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu kohtumist ja selle järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta aruannet Iisraeli asunduste kohta okupeeritud Jordani Läänekaldal, sealhulgas Ida-Jeruusalemmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2021. aasta aruannet Iisraeli asunduste kohta okupeeritud Jordani Läänekaldal, sealhulgas Ida-Jeruusalemmas,

| — | võttes arvesse ELi terroristiloetelu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi terroristiloetelu,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaseid resolutsioone,

| — | võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1949. aasta Genfi konventsioone;

| — | võttes arvesse 1993. ja 1995. aasta Oslo kokkuleppeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1993. ja 1995. aasta Oslo kokkuleppeid,

| — | võttes arvesse 2002. aasta Araabia rahualgatust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta Araabia rahualgatust;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud oma toetust kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendusele, mille puhul kaks suveräänset ja demokraatlikku riiki eksisteerivad kõrvuti rahus ja tagatud julgeolekus ning Jeruusalemm on mõlema riigi pealinn; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on korduvalt kinnitanud oma toetust kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale lahendusele, mille puhul kaks suveräänset ja demokraatlikku riiki eksisteerivad kõrvuti rahus ja tagatud julgeolekus ning Jeruusalemm on mõlema riigi pealinn;

| B. | arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu on selles küsimuses vastu võtnud mitu resolutsiooni, sealhulgas resolutsiooni 2334 (2016); arvestades, et pärast ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu viimast kohtumist tehtud avalduses viitas EL 27 nendele resolutsioonidele ja vajadusele neid järgida; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ÜRO Julgeolekunõukogu on selles küsimuses vastu võtnud mitu resolutsiooni, sealhulgas resolutsiooni 2334 (2016); arvestades, et pärast ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu viimast kohtumist tehtud avalduses viitas EL 27 nendele resolutsioonidele ja vajadusele neid järgida;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu esindaja büroo 2021. aasta aruande kohaselt suurenes eluasemete arv okupeeritud Palestiina aladele rajatud asundustes eelmisel aastal 22 030-ni, eelkõige Ida-Jeruusalemmas, kus uute eluasemete arv Iisraeli asunduste pideva laiendamise tõttu 2020. aastaga võrreldes rohkem kui kahekordistus (6 288-lt 14 894-le); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu esindaja büroo 2021. aasta aruande kohaselt suurenes eluasemete arv okupeeritud Palestiina aladele rajatud asundustes eelmisel aastal 22 030-ni, eelkõige Ida-Jeruusalemmas, kus uute eluasemete arv Iisraeli asunduste pideva laiendamise tõttu 2020. aastaga võrreldes rohkem kui kahekordistus (6 288-lt 14 894-le);

| D. | arvestades, et vägivalda, terrorismi, sealhulgas tsiviilisikute vastu suunatud rünnakuid ja vägivalla õhutamist süvendavad veelgi provokatiivsed meetmed ja vaenu õhutav retoorika, mis on konflikti rahumeelse lahendamisega põhimõtteliselt vastuolus; arvestades, et EL avaldab kõigi ohvrite perekondadele kaastunnet; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vägivalda, terrorismi, sealhulgas tsiviilisikute vastu suunatud rünnakuid ja vägivalla õhutamist süvendavad veelgi provokatiivsed meetmed ja vaenu õhutav retoorika, mis on konflikti rahumeelse lahendamisega põhimõtteliselt vastuolus; arvestades, et EL avaldab kõigi ohvrite perekondadele kaastunnet;

| E. | arvestades, et nii iisraellastel kui ka palestiinlastel on õigus elada turvaliselt; arvestades, et see hõlmab nende õigust kaitsta oma territooriumi ja õigustatud julgeolekuhuve; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et nii iisraellastel kui ka palestiinlastel on õigus elada turvaliselt; arvestades, et see hõlmab nende õigust kaitsta oma territooriumi ja õigustatud julgeolekuhuve;

| F. | arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on süvendanud ebakindlust ja geopoliitilisi pingeid piirkonnas ning toiduga kindlustamatus kasvab järsult; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on süvendanud ebakindlust ja geopoliitilisi pingeid piirkonnas ning toiduga kindlustamatus kasvab järsult;

| G. | arvestades, et 11. mail 2022 tapeti okupeeritud Läänekaldal Jeninis Iisraeli sõjalise haarangu käigus ajakirjanik Shireen Abu Aqla; arvestades, et vaatamata arvukatele üleskutsetele ei ole tema tapmist sõltumatult uuritud, nii et selle kuriteo toimepanijaid ei ole vastutusele võetud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 11. mail 2022 tapeti okupeeritud Läänekaldal Jeninis Iisraeli sõjalise haarangu käigus ajakirjanik Shireen Abu Aqla; arvestades, et vaatamata arvukatele üleskutsetele ei ole tema tapmist sõltumatult uuritud, nii et selle kuriteo toimepanijaid ei ole vastutusele võetud;

| H. | arvestades, et Euroopa Kohus võttis 12. novembril 2019 vastu otsuse ELi diferentseerimispoliitika kohta Iisraeli Riigi territooriumilt ja okupeeritud Palestiina aladelt lähtuva kaubanduse suhtes (2); arvestades, et EL peab seda otsust kohaldama; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Kohus võttis 12. novembril 2019 vastu otsuse ELi diferentseerimispoliitika kohta Iisraeli Riigi territooriumilt ja okupeeritud Palestiina aladelt lähtuva kaubanduse suhtes (2); arvestades, et EL peab seda otsust kohaldama;

| I. | arvestades, et Iisrael on demokraatlik riik, kus parlamendivalimised korraldati viimati 1. novembril 2022; arvestades, et Palestiina viimased parlamendivalimised toimusid 2006. aastal, mille tulemuseks oli ELi loetellu kantud terroriorganisatsiooni Hamas võit Gazas; arvestades, et viimased Palestiina presidendivalimised toimusid 2005. aasta jaanuaris; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Iisrael on demokraatlik riik, kus parlamendivalimised korraldati viimati 1. novembril 2022; arvestades, et Palestiina viimased parlamendivalimised toimusid 2006. aastal, mille tulemuseks oli ELi loetellu kantud terroriorganisatsiooni Hamas võit Gazas; arvestades, et viimased Palestiina presidendivalimised toimusid 2005. aasta jaanuaris;

| J. | arvestades, et Gaza sektori suhtes on viimased 15 aastat kehtinud blokaad, mille tõttu on kaks miljonit elanikku isoleeritud 40 × 11 ruutkilomeetri suurusele alale; arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (UNOCHA) andmetel elab 53 % Gaza sektori elanikest allpool vaesuspiiri; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Gaza sektori suhtes on viimased 15 aastat kehtinud blokaad, mille tõttu on kaks miljonit elanikku isoleeritud 40 × 11 ruutkilomeetri suurusele alale; arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo (UNOCHA) andmetel elab 53 % Gaza sektori elanikest allpool vaesuspiiri;

| K. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus on pidevalt nõudnud Hadar Goldini ja Oron Shauli põrmude Iisraeli tagasi toimetamist, kuna neid hoitakse Gazas rahvusvahelist humanitaarõigust rikkudes, ning arvestades, et rahvusvaheline üldsus on väljendanud üksmeelset solidaarsust Hadar Goldini ja Oron Shauli perekondadega; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus on pidevalt nõudnud Hadar Goldini ja Oron Shauli põrmude Iisraeli tagasi toimetamist, kuna neid hoitakse Gazas rahvusvahelist humanitaarõigust rikkudes, ning arvestades, et rahvusvaheline üldsus on väljendanud üksmeelset solidaarsust Hadar Goldini ja Oron Shauli perekondadega;

| L. | arvestades, et Iisraeli ametivõimud on lammutanud rahvusvaheliste rahastajate toel ehitatud, põhiteenuste osutamiseks mõeldud olulisi taristuid; arvestades, et mitmed ELi või liikmesriikide rahastatud ehitised on praeguse seisuga saanud tegevuse lõpetamise või lammutuskorralduse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Iisraeli ametivõimud on lammutanud rahvusvaheliste rahastajate toel ehitatud, põhiteenuste osutamiseks mõeldud olulisi taristuid; arvestades, et mitmed ELi või liikmesriikide rahastatud ehitised on praeguse seisuga saanud tegevuse lõpetamise või lammutuskorralduse;

| M. | arvestades, et 2021. aasta oktoobris andis Iisraeli kaitseministeerium välja sõjalise korralduse, millega määrati kuus Palestiina valitsusvälist organisatsiooni „ebaseaduslikeks ühendusteks“ (terroriorganisatsioonid); arvestades, et 2022. aasta augustis ründasid Iisraeli relvajõud nende organisatsioonide büroosid, konfiskeerisid dokumente ja hävitasid seadmeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2021. aasta oktoobris andis Iisraeli kaitseministeerium välja sõjalise korralduse, millega määrati kuus Palestiina valitsusvälist organisatsiooni „ebaseaduslikeks ühendusteks“ (terroriorganisatsioonid); arvestades, et 2022. aasta augustis ründasid Iisraeli relvajõud nende organisatsioonide büroosid, konfiskeerisid dokumente ja hävitasid seadmeid;

| N. | arvestades, et piirkondlikul kodanikuühiskonnal Iisraelis, Jordani Läänekaldal ja Gazas on võtmeroll ühiskonnas sildade loomisel, rahu ja sallivuse edendamisel ning vägivallast hoidumisel; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et piirkondlikul kodanikuühiskonnal Iisraelis, Jordani Läänekaldal ja Gazas on võtmeroll ühiskonnas sildade loomisel, rahu ja sallivuse edendamisel ning vägivallast hoidumisel;

Üldpõhimõtted

| 1. | kordab oma vankumatut toetust kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevale kokkulepitud lahendusele 1967. aasta piirides, mille puhul kaks suveräänset, demokraatlikku riiki eksisteeriksid kõrvuti rahus ja tagatud julgeolekus, austades täielikult rahvusvahelist õigust, ning mõlema riigi pealinn oleks Jeruusalemm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab pikaleveninud Iisraeli-Palestiina konflikti ja Palestiina alade okupeerimise lõpetamist, taasalustades mõlema poole vahel tegelikke rahukõnelusi, mille aluseks oleksid kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse jaoks kehtestatud parameetrid, mida toetaks rahvusvaheline üldsus ja mis viiks läbirääkimiste teel lõpliku staatust käsitleva kokkuleppe sõlmimise ja vastastikuse tunnustamiseni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et mõlemad pooled kinnitaksid endale võetud kohustust püüelda kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse poole; palub järgmisel Iisraeli valitsusel võtta selge kohustus toetada kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevat lahendust; kutsub Iisraeli ja Palestiina juhte üles hoiduma provokatiivsest tegevusest ja retoorikast ning ühepoolsetest otsustest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | taunib asjaolu, et Lähis-Ida rahuprotsessis ei ole viimastel aastakümnetel saavutatud käegakatsutavaid tulemusi, mille tagajärjeks on olnud jätkuv vägivald ja terrorism, pidevalt halvenev olukord okupeeritud Palestiina aladel, kasvav frustratsioon Palestiina ühiskonnas, pingete ja ebakindluse suurenemine Iisraelis ning konflikti ärakasutamine terroristlike ja äärmusrühmituste poolt; |
| --- | --- |

4.

Takistused kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse leidmisel

| 5. | tuletab meelde, et asundused on rahvusvahelise õiguse kohaselt ebaseaduslikud, nõuab, et nende rajamine viitamata lõpetataks, ning rõhutab, et hiljutised otsused uute asunduste loomise kohta õõnestavad veelgi väljavaateid elujõulise kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse leidmiseks, eelkõige E1 piirkonnas ja Jordani Läänekaldal; mõistab hukka asunike vägivalla ja nõuab süüdlaste vastutusele võtmist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub, et Iisrael kui okupatsioonivõim täidaks oma kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, ning austaks palestiinlaste inimõigusi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mõistab teravalt hukka jätkuva terrorismi Iisraeli vastu ning tuletab meelde Iisraeli õigust eksisteerida ja end kaitsta; tunnistab täielikult Iisraeli õigustatud julgeolekumuresid ja selle riigi ees seisvaid probleeme; kordab, et Iisraelil on täielik õigus võidelda vägivallaaktide vastu ja kaitsta oma tsiviilelanikkonda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab hukka kõik iisraellaste ja palestiinlaste vahelised vägivallaaktid, sealhulgas Iisraeli kaitsejõudude ebaproportsionaalse jõu kasutamise sõjalistes operatsioonides, süütute tsiviilisikute vastu suunatud terrorirünnakud ja tsiviiltaristute ründamise, asunike vägivalla suurenemise ja valimatud rünnakud, sealhulgas rakettide tulistamise ELi loetellu kantud Palestiina terroriorganisatsioonide, kaasa arvatud Hamasi, Islami Džihaadi ja Palestiina Vabastamise Rahvarinde poolt, ning nõuab nende viivitamatut lõpetamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab tungivat vajadust, et EL teeks koostööd Iisraeli, Palestiina omavalitsuse, Ameerika Ühendriikide ja piirkonnas asuvate Araabia partneritega, et tõkestada terrorirühmituste taasrelvastumist Gaza sektoris ja Jordani Läänekaldal ning nende relvade salakaubavedu, rakettide tootmist ja tunnelite rajamist; rõhutab veel kord vältimatut vajadust võtta relvad kõikidelt terrorirühmitustelt Gazas kooskõlas välisasjade nõukogu varasemate järeldustega; mõistab hukka Gaza sektori de facto ametivõimude lubamatu tegevuse ning kordab sellega seoses, et Palestiina omavalitsusel tuleb võtta kontroll Gaza sektori üle; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et nende vägivallaaktide toimepanijad võetaks vastutusele kooskõlas rahvusvahelise õigusega; tuletab meelde, et rahvusvahelise humanitaarõiguse ja rahvusvahelise inimõigustealase õiguse järgimine riikide ja valitsusväliste osalejate poolt, sealhulgas vastutus oma tegevuse eest, on rahu ja julgeoleku nurgakivi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kinnitab veel kord oma pühendumust asjaomastele ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidele, sealhulgas viimatisele resolutsioonile 2334 (2016), ning rõhutab, et neid tuleb järgida, nagu kinnitas EL 27 oma avalduses pärast ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu viimast kohtumist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et veelgi rohkem tuleks toetada demokraatiat Palestiinas, ning kutsub rahvusvahelist üldsust üles kahekordistama jõupingutusi institutsioonide tugevdamiseks, et saavutada Palestiina-sisene ühtsus, mis on oluline element kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse elluviimiseks; nõuab tungivalt, et kõik Palestiina jõud jätkaksid viivitamata pingutusi leppimise saavutamiseks ning korraldaksid eelkõige ammu toimuma pidanud presidendi- ja parlamendivalimised; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et Palestiinas korraldataks läbipaistvad, usaldusväärsed ja kaasavad valimised; väljendab sügavat muret inimeste pärast, kes on seotud ELi loetellu kantud terroriorganisatsioonidega ja kes juhivad või soovivad kandideerida Palestiina poliitilistele ametikohtadele; palub, et Iisrael annaks loa nende valimiste toimumiseks Ida-Jeruusalemmas; nõuab veel kord, et ELil ja Euroopa Parlamendil peab olema võimalik neid valimisi jälgida, kui neid kutsutakse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mõistab hukka Palestiina omavalitsuse ja Gaza de facto võimude süstemaatilised jõupingutused teisitimõtlejate vaigistamiseks, sealhulgas kriitikute ja oponentide meelevaldse vahistamise, keda seejärel sageli piinatakse või muul viisil väärkoheldakse, ning väljendus-, ühinemis- ja kogunemisvabaduse piiramise; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et Iisrael lõpetaks oma levinud tava panna palestiinlased, sealhulgas alaealised haldusaresti ilma kohtumõistmiseta, ning nõuab, et austataks õigust nõuetekohasele menetlusele; mõistab hukka asjaolu, et Palestiina sõjalised rühmitused kasutavad alaealisi enesetapupommirünnakutel; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et Palestiina rahval on õigus kasutada oma loodusvarasid, sealhulgas veeressursse, energiaallikaid ja põllumajandusmaad oma territooriumil; |
| --- | --- |

16.

| 17. | avaldab Iisraeli sõdurite Hadar Goldini ja Oron Shauli perekondadele kaastunnet; taunib asjaolu, et Hamas keeldub jätkuvalt nende põrme Iisraelile matmiseks välja andmast; nõuab, et tehtaks kõik jõupingutused nende säilmete viivitamatuks repatrieerimiseks; nõuab lisaks, et viivitamata vabastataks Iisraeli kodanikud Avraham Mengistu ja Hisham Al-Sayed, kes ei ole toime pannud ühtegi kuritegu ega väärtegu, mis õigustaks nende kinnipidamist Hamasi poolt Gaza sektoris; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub Iisraeli riiki üles võimaldama humanitaarabil jõuda kõige haavatavamateni nii Jordani Läänekaldal kui ka Gazas; kordab, et nõuab blokaadi viivitamatut lõpetamist ja humanitaarkriisi leevendamist Gaza sektoris, ja samal ajal vajalikke julgeolekutagatisi, et vältida Iisraeli vastu suunatud vägivalda; kinnitab veel kord vajadust suunata ELi rahalised vahendid konkreetsetele projektidele Gazas kooskõlas tsiviilisikutele rahalise toetuse andmise kolmepoolse mehhanismiga; nõuab Euroopa Parlamendi liikmete takistamatut juurdepääsu Gaza sektorile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab palestiinlaste kodude lammutamise viivitamatut lõpetamist; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid taotleksid hüvitist kogu ELi rahastatud taristu lammutamise eest okupeeritud Palestiina aladel; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on mures kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise pärast Iisraelis ja okupeeritud Palestiina aladel ning nõuab tungivalt, et EL seaks selle küsimuse Iisraeli valitsuse ja Palestiina omavalitsusega peetava poliitilise dialoogi prioriteediks; |
| --- | --- |

20.

Euroopa Liidu roll

| 21. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud ELi eriesindajat üles kutsuma ellu Euroopa rahualgatuse, et taastada poliitiline perspektiiv Iisraeli ja Palestiina vahel õiglase, kõikehõlmava ja pikaajalise rahu saavutamiseks; nõuab sel eesmärgil Lähis-Ida rahuprotsessi jaoks nimetatud ELi eriesindaja volituste pikendamist kuni selle pikaajalise konflikti tulemusliku lahendamiseni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et see algatus toimuks rahvusvahelise konverentsi vormis, mis oleks esimene samm mitmepoolses eesmärgipärases raamistikus; väljendab heameelt selliste algatuste üle nagu Müncheni formaat ning julgustab Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike käivitama Euroopa tasandil algatuse, et kahe riigi kooseksisteerimisel põhinev lahendus uuesti päevakorda võtta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nõuab, et EL uuriks koos asjaomaste araabia riikidega, kuidas nende vastavad normaliseerimislepingud Iisraeliga võiksid soodustada kahe riigi kooseksisteerimisel põhinevat lahendust ja piirkonna majandusarengut; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles toetama kõiki algatusi, mille eesmärk on tagada vastutusele võtmine rahvusvahelise humanitaarõiguse ja inimõiguste rikkumise eest; toonitab sellega seoses Rahvusvahelisele Kriminaalkohtu tööd; |
| --- | --- |

24.

| 25. | väljendab heameelt välisasjade nõukogu otsuse üle taaskäivitada assotsiatsiooninõukogu kohtumised Iisraeliga; usub, et assotsiatsiooninõukogu peaks tugevdama ELi ja Iisraeli partnerlust, arutama Iisraeli-Palestiina konfliktiga seotud küsimusi ning püüdma taaselustada Lähis-Ida rahuprotsessi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et kodanikuühiskonna rahastamine ELi poolt on konstruktiivne panus iisraellaste ja palestiinlaste vaheliste sidemete loomisse; nõuab, et ELi programmid tugevdaksid inimestevahelisi kontakte erinevate etniliste ja usuvähemuste, inimõiguste kaitsjate, ajakirjanike ja naisorganisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et EL ja selle liikmesriigid peavad toetama ühisalgatusi sotsiaal- ja majandussektorites, sealhulgas vee- ja energiasektoris, et edendada jõukust ja sotsiaalseid kontakte kahe territooriumi vahel; kordab oma toetust strateegiale Global Gateway, mis koostoimes lõunanaabruse majandus- ja investeerimiskavaga arendab piirkonnas kaubandussidemeid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunnustab ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsiooni Lähis-Idas rolli Palestiina pagulastele elutähtsate teenuste osutamisel; kordab hariduse tähtsust kahe riigi kooseksisteerimisel põhineva lahenduse väljavaadete loomisel; kordab, et vihkamine, vägivalla õhutamine ja antisemitism on vastuolus ELi väärtustega ning konflikti lahendamise peamised takistused; kordab oma seisukohta, et kõik liidu vahenditest toetatavad kooliõpikud ja õppematerjalid peavad olema kooskõlas UNESCO rahu, sallivuse, kooseksisteerimise ja vägivallast hoidumise standarditega; rõhutab, et ELi rahastamine tuleb peatada, kui esitatakse selged ja põhjendatud tõendid väärkasutuse kohta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab meelde, et kõik ELi rahastatavad õppekavad peavad olema kooskõlas UNESCO rahu, sallivuse, kooseksisteerimise ja vägivallast hoidumise standarditega, ning mõistab teravalt hukka vaenukõne, vägivalla ja antisemitismi, mida jätkuvalt leidub Palestiina omavalitsuse õppekavades; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ELi eriesindajale Lähis-Ida rahuprotsessis, ÜRO peasekretärile, Araabia Riikide Liiga peasekretärile, Iisraeli Knessetile ja valitsusele, Palestiina omavalitsuse presidendile ja Palestiina Seadusandlikule Nõukogule. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  ELT C 307, 30.8.2018, lk 113.

(2)  Kohtuotsus, 12. november 2019, Organisation juive européenne, Vignoble Psagot Ltd vs. Ministre de l’Économie et des Finances, C-363/18, ECLI:EU:C:2019:954.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/78

---

P9_TA(2022)0444

Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava ja rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia rakendamine

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava ja rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia rakendamise kohta (2022/2047(INI))

(2023/C 177/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti eesmärki nr 17 üleilmsete partnerluste elavdamise kohta kestliku arengu saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja ÜRO kestliku arengu eesmärke, eriti eesmärki nr 17 üleilmsete partnerluste elavdamise kohta kestliku arengu saavutamiseks,

| — | võttes arvesse 28.–30. septembril 2022 Méxicos toimunud UNESCO kultuuripoliitika ja kestliku arengu maailmakonverentsil (Mondiacult 2022) vastu võetud lõppdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–30. septembril 2022 Méxicos toimunud UNESCO kultuuripoliitika ja kestliku arengu maailmakonverentsil (Mondiacult 2022) vastu võetud lõppdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse deklaratsiooni, mis võeti vastu pärast 3. mail 2019 Pariisis toimunud Euroopa Liidu liikmesriikide kultuuriministrite ja Euroopa asjade ministrite mitteametlikku kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse deklaratsiooni, mis võeti vastu pärast 3. mail 2019 Pariisis toimunud Euroopa Liidu liikmesriikide kultuuriministrite ja Euroopa asjade ministrite mitteametlikku kohtumist,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 8. detsembri 2010. aasta resolutsiooni kultuuriradasid käsitleva laiendatud osalise kokkuleppe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 8. detsembri 2010. aasta resolutsiooni kultuuriradasid käsitleva laiendatud osalise kokkuleppe kohta,

| — | võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 4. mai 2017. aasta aruannet „How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis“ (Kuidas kultuur ja kunst saavad aidata kaasa kultuuridevahelisele dialoogile rände- ja pagulaskriisi tingimustes), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 4. mai 2017. aasta aruannet „How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis“ (Kuidas kultuur ja kunst saavad aidata kaasa kultuuridevahelisele dialoogile rände- ja pagulaskriisi tingimustes),

| — | võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 17. detsembri 2019. aasta aruannet kestliku kultuuriturismi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 17. detsembri 2019. aasta aruannet kestliku kultuuriturismi kohta,

| — | võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 4. juuni 2021. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse kohta kultuuri- ja loomesektorites, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 4. juuni 2021. aasta aruannet soolise võrdõiguslikkuse kohta kultuuri- ja loomesektorites,

| — | võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 5. septembri 2022. aasta aruannet „Strengthening cultural heritage resilience for climate change“ (Kultuuripärandi vastupanuvõime suurendamine kliimamuutuste suhtes), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 5. septembri 2022. aasta aruannet „Strengthening cultural heritage resilience for climate change“ (Kultuuripärandi vastupanuvõime suurendamine kliimamuutuste suhtes),

| — | võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 22. septembri 2022. aasta aruannet „Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change“ (Tormilised ajad. Loodus ja inimesed: kultuuri toel muutuste poole), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liikmesriikide ekspertide avatud koordinatsiooni meetodi töörühma 22. septembri 2022. aasta aruannet „Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change“ (Tormilised ajad. Loodus ja inimesed: kultuuri toel muutuste poole),

| — | võttes arvesse puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse G20 kultuuriministrite 30. juuli 2021. aasta Rooma deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 kultuuriministrite 30. juuli 2021. aasta Rooma deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikli 8 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi artikli 8 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu kultuuriväärtustega seotud kuritegusid käsitlevat konventsiooni (Nikosia konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu kultuuriväärtustega seotud kuritegusid käsitlevat konventsiooni (Nikosia konventsioon),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava“ (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2018. aasta teatist „Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava“ (COM(2018)0267),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 8. juuni 2016. aasta ühisteatist „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ (JOIN(2016)0029),

| — | võttes arvesse strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa. Euroopa Liidu üldine välis- ja julgeolekupoliitika strateegia“, mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 28. juunil 2016,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse ja ELi riiklike kultuuriinstituutide 2021. aasta jaanuaris avaldatud ühiseid suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse ja ELi riiklike kultuuriinstituutide 2021. aasta jaanuaris avaldatud ühiseid suuniseid,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2018. aasta teatist Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 elluviimise, tulemuste ja üldhinnangu kohta (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. oktoobri 2018. aasta teatist Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 elluviimise, tulemuste ja üldhinnangu kohta (COM(2019)0548),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2021. aasta teatist „Uus Euroopa Bauhaus: kaunis, kestlik, kaasav“ (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2021. aasta teatist „Uus Euroopa Bauhaus: kaunis, kestlik, kaasav“ (COM(2021)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2022. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2019–2022 (COM(2022)0317), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. juuni 2022. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava kohta aastateks 2019–2022 (COM(2022)0317),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. novembri 2018. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. novembri 2018. aasta järeldusi kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2019. aasta järeldusi, milles käsitletakse ELi strateegilist lähenemisviisi ja tegevusraamistikku rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2019. aasta järeldusi, milles käsitletakse ELi strateegilist lähenemisviisi ja tegevusraamistikku rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta järeldusi väliskonfliktide ja -kriiside puhul järgitava integreeritud lähenemisviisi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. jaanuari 2018. aasta järeldusi väliskonfliktide ja -kriiside puhul järgitava integreeritud lähenemisviisi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2021. aasta järeldusi konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatava ELi lähenemisviisi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. juuni 2021. aasta järeldusi konfliktide ja kriiside puhul kultuuripärandi suhtes kohaldatava ELi lähenemisviisi kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. mai 2021. aasta järeldusi kultuuri- ja loomesektori taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2021. aasta järeldusi kultuuri- ja loomesektori taastumise, vastupanuvõime ja kestlikkuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2018. aasta järeldusi, milles käsitletakse vajadust teha kultuuripärand nähtavaks kõigis ELi poliitikavaldkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. juuni 2018. aasta järeldusi, milles käsitletakse vajadust teha kultuuripärand nähtavaks kõigis ELi poliitikavaldkondades,

| — | võttes arvesse 27 liikmesriigi ning Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni juhtide 25. märtsil 2017 vastu võetud Rooma deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27 liikmesriigi ning Euroopa Ülemkogu, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni juhtide 25. märtsil 2017 vastu võetud Rooma deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. detsembri 2018. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni ELi strateegia kohta rahvusvaheliste kultuurisuhete valdkonnas (2),

| — | võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Euroopa kultuuripärandiaastaga tõhusate poliitiliste tulemuste saavutamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni Euroopa kultuuripärandiaastaga tõhusate poliitiliste tulemuste saavutamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (4) ja 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2007. aasta resolutsiooni kunstnike sotsiaalse staatuse kohta (4) ja 20. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 8. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kultuuri, hariduse, meedia ja spordi rolli kohta rassismivastases võitluses (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kultuuri, hariduse, meedia ja spordi rolli kohta rassismivastases võitluses (6),

| — | võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurielu taastumise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. septembri 2020. aasta resolutsiooni Euroopa kultuurielu taastumise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 14. septembri 2022. aasta resolutsiooni algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. septembri 2022. aasta resolutsiooni algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2020. aasta resolutsiooni tõhusate meetmete kohta programmide „Erasmus+“ ja „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpuse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2020. aasta resolutsiooni tõhusate meetmete kohta programmide „Erasmus+“ ja „Loov Euroopa“ ning Euroopa solidaarsuskorpuse keskkonnasäästlikumaks muutmiseks (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/818, millega luuakse programm „Loov Euroopa“ (2021–2027) (10),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/817, millega luuakse liidu haridus-, ja koolitus-, noorte- ning spordiprogramm „Erasmus+“ (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/817, millega luuakse liidu haridus-, ja koolitus-, noorte- ning spordiprogramm „Erasmus+“ (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/888, millega luuakse Euroopa solidaarsuskorpuse programm (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. detsembri 2021. aasta otsust (EL) 2021/2316 Euroopa noorteaasta (2022) kohta (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta otsust (EL) 2020/2229, millega muudetakse otsust nr 445/2014/EL, millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033 (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta otsust (EL) 2020/2229, millega muudetakse otsust nr 445/2014/EL, millega kehtestatakse liidu meede „Euroopa kultuuripealinnad“ aastateks 2020–2033 (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta otsust (EL) 2017/864 Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta otsust (EL) 2017/864 Euroopa kultuuripärandiaasta (2018) kohta (15),

| — | võttes arvesse UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNESCO 2005. aasta kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 27 õiguse kohta kultuurielust osa võtta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 27 õiguse kohta kultuurielust osa võtta,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni 2022. aasta aruannet „The Culture Fix: Creative people, places and industries“ (Kultuuri taastamine: loomingulised inimesed, kohad ja majandus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni 2022. aasta aruannet „The Culture Fix: Creative people, places and industries“ (Kultuuri taastamine: loomingulised inimesed, kohad ja majandus),

| — | võttes arvesse ettevalmistavat meedet „Kultuur ELi välissuhetes“ ja selle soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettevalmistavat meedet „Kultuur ELi välissuhetes“ ja selle soovitusi,

| — | võttes arvesse kultuurväärtustega ebaseadusliku kauplemise vastast ELi tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuurväärtustega ebaseadusliku kauplemise vastast ELi tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. oktoobri 1987. aasta Santiago de Compostela deklaratsiooni Camino de Santiago kuulutamise puhul esimeseks Euroopa kultuurirajaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 23. oktoobri 1987. aasta Santiago de Compostela deklaratsiooni Camino de Santiago kuulutamise puhul esimeseks Euroopa kultuurirajaks,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6 ja 167, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 6 ja 167,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (algatusraportite koostamise loa andmise kord) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (algatusraportite koostamise loa andmise kord) artikli 1 punkti 1 alapunkti e ja 3. lisa,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni ja arengukomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0279/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit (A9-0279/2022),

| A. | arvestades, et komisjoni 2018. aasta teatis Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava kohta (COM(2018)0267) ja 2016. aasta ühisteatis rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia kohta (JOIN(2016)0029) on olnud otsustava tähtsusega ELi ja liikmesriikide kultuuripoliitika kujundamisel nii riigi kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni 2018. aasta teatis Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava kohta (COM(2018)0267) ja 2016. aasta ühisteatis rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia kohta (JOIN(2016)0029) on olnud otsustava tähtsusega ELi ja liikmesriikide kultuuripoliitika kujundamisel nii riigi kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| B. | arvestades, et nõukogu kultuurivaldkonna töökava aastateks 2023–2026 on ELi kultuuripoliitika koordineerimise peamine tegevuskava eelseisvatel aastatel ning see annab võimaluse alustada paradigma muutmisega, mis võimaldab kultuuri- ja loomesektoril pärast pandeemiat kohaneda uue normaalsusega ning kujundada vastupanuvõimet eesseisvatele võimalikele probleemidele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et nõukogu kultuurivaldkonna töökava aastateks 2023–2026 on ELi kultuuripoliitika koordineerimise peamine tegevuskava eelseisvatel aastatel ning see annab võimaluse alustada paradigma muutmisega, mis võimaldab kultuuri- ja loomesektoril pärast pandeemiat kohaneda uue normaalsusega ning kujundada vastupanuvõimet eesseisvatele võimalikele probleemidele;

| C. | arvestades, et kultuur on avalik hüve ning kultuuri- ja loomesektoreid ning -majandust tuleks toetada põhjalike poliitikaraamistikega, piisava avaliku ja erasektori rahastamisega ning kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse töötajate jaoks soodsa keskkonnaga ning publiku juurdepääsu tagamisega kultuurile; arvestades, et Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskavaga tuleks püüda alal hoida, avardada ja edasi kanda Euroopa aktiivset ja mitmekesist kultuurielu, mis soosib kõikide osalemist kedagi kõrvale jätmata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kultuur on avalik hüve ning kultuuri- ja loomesektoreid ning -majandust tuleks toetada põhjalike poliitikaraamistikega, piisava avaliku ja erasektori rahastamisega ning kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse töötajate jaoks soodsa keskkonnaga ning publiku juurdepääsu tagamisega kultuurile; arvestades, et Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskavaga tuleks püüda alal hoida, avardada ja edasi kanda Euroopa aktiivset ja mitmekesist kultuurielu, mis soosib kõikide osalemist kedagi kõrvale jätmata;

| D. | arvestades, et kultuuriloome on oluline viis arvamuste, sealhulgas kriitiliste arvamuste edastamiseks võimulolijatele, ning arvestades, et seetõttu on väga oluline tagada väljendusvabadus kultuuris, sealhulgas meedia väljendusvabadus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kultuuriloome on oluline viis arvamuste, sealhulgas kriitiliste arvamuste edastamiseks võimulolijatele, ning arvestades, et seetõttu on väga oluline tagada väljendusvabadus kultuuris, sealhulgas meedia väljendusvabadus;

| E. | arvestades, et Euroopa on kultuurikogukond, mis põhineb ühistel väärtustel ja ajalool ning pideval integratsioonil; arvestades, et kultuuril ja kultuuripärandil, sealhulgas Euroopa kultuuriradadel, on suur potentsiaal edendada Euroopa Liidu väärtusi, tugevdada selle erinevaid identiteete ja aidata saavutada liidu eesmärke maailmas ning aidata kaasa üleilmsete probleemide lahendamisele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa on kultuurikogukond, mis põhineb ühistel väärtustel ja ajalool ning pideval integratsioonil; arvestades, et kultuuril ja kultuuripärandil, sealhulgas Euroopa kultuuriradadel, on suur potentsiaal edendada Euroopa Liidu väärtusi, tugevdada selle erinevaid identiteete ja aidata saavutada liidu eesmärke maailmas ning aidata kaasa üleilmsete probleemide lahendamisele;

| F. | arvestades, et Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 toetas ja edendas kultuuri ja kultuuripärandit kui „Euroopa ajaloolise mälu, mõistmise, identiteedi, dialoogi, ühtekuuluvuse ja loovuse ühist allikat“; arvestades, et Euroopa aasta üldeesmärgid olid „ergutada ja toetada liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametivõimude jõupingutusi koostöös kultuuripärandi valdkonnaga ning kodanikuühiskonnaga laiemalt, et kaitsta, säilitada, taaskasutada, rikastada, väärtustada ja edendada Euroopa kultuuripärandit“ (16); arvestades, et kultuuripärandi säilitamine, kaitsmine ja edendamine selle kõigis vormides võib olla katalüsaator kultuuridevaheliste suhete, rahu, demokraatia, majanduse pikaajalise jätkusuutliku taastumise, lestliku turismi ja regionaalarengu, samuti leppimise ja kultuuride kooseksisteerimise tugevdamisel, suurendades kohalike kogukondade kaasatust nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa kultuuripärandiaasta 2018 toetas ja edendas kultuuri ja kultuuripärandit kui „Euroopa ajaloolise mälu, mõistmise, identiteedi, dialoogi, ühtekuuluvuse ja loovuse ühist allikat“; arvestades, et Euroopa aasta üldeesmärgid olid „ergutada ja toetada liidu, liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike ametivõimude jõupingutusi koostöös kultuuripärandi valdkonnaga ning kodanikuühiskonnaga laiemalt, et kaitsta, säilitada, taaskasutada, rikastada, väärtustada ja edendada Euroopa kultuuripärandit“ (16); arvestades, et kultuuripärandi säilitamine, kaitsmine ja edendamine selle kõigis vormides võib olla katalüsaator kultuuridevaheliste suhete, rahu, demokraatia, majanduse pikaajalise jätkusuutliku taastumise, lestliku turismi ja regionaalarengu, samuti leppimise ja kultuuride kooseksisteerimise tugevdamisel, suurendades kohalike kogukondade kaasatust nii Euroopa kui ka rahvusvahelisel tasandil;

| G. | arvestades, et kultuur toob sotsiaalset ja majanduslikku kasu nii liidus kui ka väljaspool seda ning sellel on oluline roll majanduses ja töökohtade loomisel; arvestades, et kultuuri- ja loomesektorid ning -majandus moodustavad vähemalt 4,4 % ELi SKPst ja annavad tööd ligikaudu 7,6 miljonile inimesele ning need võivad olla kohaliku ja piirkondliku arengu liikumapanevaks jõuks; arvestades, et kultuuri- ja loomesektorid ning -majandus on väga killustatud, kuna üle 90 % kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse ettevõtetest on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, 33 % tööjõust on füüsilisest isikust ettevõtjad (17) ja neil on ebatüüpiline töökorraldus; arvestades, et kultuuri- ja loomesektor ning-majandus saab tagasi vaid minimaalse osa nende loodud majanduslikust väärtusest, mis avaldab ebasoodsat mõju kultuuri- ja loometöötajatele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kultuur toob sotsiaalset ja majanduslikku kasu nii liidus kui ka väljaspool seda ning sellel on oluline roll majanduses ja töökohtade loomisel; arvestades, et kultuuri- ja loomesektorid ning -majandus moodustavad vähemalt 4,4 % ELi SKPst ja annavad tööd ligikaudu 7,6 miljonile inimesele ning need võivad olla kohaliku ja piirkondliku arengu liikumapanevaks jõuks; arvestades, et kultuuri- ja loomesektorid ning -majandus on väga killustatud, kuna üle 90 % kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse ettevõtetest on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, 33 % tööjõust on füüsilisest isikust ettevõtjad (17) ja neil on ebatüüpiline töökorraldus; arvestades, et kultuuri- ja loomesektor ning-majandus saab tagasi vaid minimaalse osa nende loodud majanduslikust väärtusest, mis avaldab ebasoodsat mõju kultuuri- ja loometöötajatele;

| H. | arvestades, et COVID-19 pandeemia mõju Euroopa kultuuri- ja loomesektoritele ning -majandusele on olnud äärmiselt suur, kuid sektorite lõikes ebaühtlane ning on süvendanud sektorite probleeme ning kunstnike ja kultuuritöötajate sageli ebatüüpilisi töötingimusi; arvestades, et asukohapõhist tegevust on tugevalt mõjutanud liikumispiirangud, reisipiirangud ja muud vajalikud rahvatervisega seotud meetmed, samas kui suurema digitaalse suutlikkusega sektorid olid kriisiga toimetulekuks paremas olukorras; arvestades, et mõned pandeemia ajal kaduma läinud kultuuriharjumused ei ole mõnes sektoris veel täielikult taastunud; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et COVID-19 pandeemia mõju Euroopa kultuuri- ja loomesektoritele ning -majandusele on olnud äärmiselt suur, kuid sektorite lõikes ebaühtlane ning on süvendanud sektorite probleeme ning kunstnike ja kultuuritöötajate sageli ebatüüpilisi töötingimusi; arvestades, et asukohapõhist tegevust on tugevalt mõjutanud liikumispiirangud, reisipiirangud ja muud vajalikud rahvatervisega seotud meetmed, samas kui suurema digitaalse suutlikkusega sektorid olid kriisiga toimetulekuks paremas olukorras; arvestades, et mõned pandeemia ajal kaduma läinud kultuuriharjumused ei ole mõnes sektoris veel täielikult taastunud;

| I. | arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu investeeringud ei kajasta kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse väga suurt majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust, mistõttu on need sektorid ELi üldistes jõupingutustes toetada Euroopa majanduse pandeemiajärgset taastumist ja vastupanuvõimet märkimisväärselt alaesindatud; arvestades, et Euroopa Parlament nõudis kultuuri- ja loomesektoritesse ning -majandusse investeerimise eesmärgina 2 % taaste- ja vastupidavusrahastust ning kordas, et asjakohased investeeringud ELi kultuuritegevusse on asjakohased (18); arvestades, et ainult 16 liikmesriiki on lisanud kultuuri oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse ning kuigi 2 % eesmärk on ELi tasandil keskmiselt täidetud, on enamik liikmesriike jäänud sellest näitajast tunduvalt allapoole; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et taaste- ja vastupidavusrahastu investeeringud ei kajasta kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse väga suurt majanduslikku ja sotsiaalset tähtsust, mistõttu on need sektorid ELi üldistes jõupingutustes toetada Euroopa majanduse pandeemiajärgset taastumist ja vastupanuvõimet märkimisväärselt alaesindatud; arvestades, et Euroopa Parlament nõudis kultuuri- ja loomesektoritesse ning -majandusse investeerimise eesmärgina 2 % taaste- ja vastupidavusrahastust ning kordas, et asjakohased investeeringud ELi kultuuritegevusse on asjakohased (18); arvestades, et ainult 16 liikmesriiki on lisanud kultuuri oma riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse ning kuigi 2 % eesmärk on ELi tasandil keskmiselt täidetud, on enamik liikmesriike jäänud sellest näitajast tunduvalt allapoole;

| J. | arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma 7. juuni 2007. aasta ja 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioonides töötingimuste tagamist Euroopa kultuuri- ja loomesektorites ning-majanduses ning Euroopa kunstniku staatuse loomist, mis oleks kõigi ELi riikide ühiste töötingimuste ja miinimumstandardite ühine raamistik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Parlament nõudis oma 7. juuni 2007. aasta ja 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioonides töötingimuste tagamist Euroopa kultuuri- ja loomesektorites ning-majanduses ning Euroopa kunstniku staatuse loomist, mis oleks kõigi ELi riikide ühiste töötingimuste ja miinimumstandardite ühine raamistik;

| K. | arvestades, et kultuurielus osalemine võib olla nii passiivne osasaamine kui ka aktiivne loometöö, olenemata sellest, kas tegutsetakse asjaarmastaja või professionaalina; arvestades, et nii aktiivsest kui ka passiivsest kultuurielus osalemisest on palju kasu majandusele, ühiskonnale ja tervisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kultuurielus osalemine võib olla nii passiivne osasaamine kui ka aktiivne loometöö, olenemata sellest, kas tegutsetakse asjaarmastaja või professionaalina; arvestades, et nii aktiivsest kui ka passiivsest kultuurielus osalemisest on palju kasu majandusele, ühiskonnale ja tervisele;

| L. | arvestades, et komisjoni 22. mai 2018. aasta teatises „Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava“ (COM(2018)0267) rõhutati kultuuri ja kunsti tähtsust pagulaste ja teiste rändajate integreerimisel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et komisjoni 22. mai 2018. aasta teatises „Euroopa kultuurivaldkonna uus tegevuskava“ (COM(2018)0267) rõhutati kultuuri ja kunsti tähtsust pagulaste ja teiste rändajate integreerimisel;

| M. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) (19) on juba pikka aega pidanud kunsti ja kultuuritegevust kasulikuks tervisele, sealhulgas vaimsele tervisele, ning üksikisiku ja ühiskonna heaolule, eelkõige tänu selle mitmetahulisele olemusele ja aspektidele, sealhulgas sotsiaalne suhtlus, sensoorne aktiivsus, emotsionaalne eneseväljendus, kognitiivne stimuleerimine ja füüsiline tegevus ning võime esile kutsuda paljusid psühholoogilisi, käitumuslikke ja sotsiaalseid protsesse; arvestades, et kunst ja kultuur on osutunud hindamatuks ühiskonna vastupanuvõime suurendamisel kriiside ajal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) (19) on juba pikka aega pidanud kunsti ja kultuuritegevust kasulikuks tervisele, sealhulgas vaimsele tervisele, ning üksikisiku ja ühiskonna heaolule, eelkõige tänu selle mitmetahulisele olemusele ja aspektidele, sealhulgas sotsiaalne suhtlus, sensoorne aktiivsus, emotsionaalne eneseväljendus, kognitiivne stimuleerimine ja füüsiline tegevus ning võime esile kutsuda paljusid psühholoogilisi, käitumuslikke ja sotsiaalseid protsesse; arvestades, et kunst ja kultuur on osutunud hindamatuks ühiskonna vastupanuvõime suurendamisel kriiside ajal;

| N. | arvestades, et kunst ja kunstierialad on nii formaalse, informaalse kui ka mitteformaalse hariduse ja isikliku arengu olulised komponendid ja võimaldajad; arvestades, et kunstiga tegelemine ja kunstierialade õppimine aitab arendada oskusi ja pädevusi, nagu loominguline mõtlemine ja muud valdkonnaülesed oskused; arvestades, et neid aspekte ei ole koolide riiklikes õppekavades piisavalt käsitletud; arvestades, et teaduse, tehnoloogia, inseneriteaduste, kunsti ja matemaatika tähtsustamise abil saavad liikmesriigid edendada innovatsiooni ja loovust alates noorest east elukestva õppeni; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kunst ja kunstierialad on nii formaalse, informaalse kui ka mitteformaalse hariduse ja isikliku arengu olulised komponendid ja võimaldajad; arvestades, et kunstiga tegelemine ja kunstierialade õppimine aitab arendada oskusi ja pädevusi, nagu loominguline mõtlemine ja muud valdkonnaülesed oskused; arvestades, et neid aspekte ei ole koolide riiklikes õppekavades piisavalt käsitletud; arvestades, et teaduse, tehnoloogia, inseneriteaduste, kunsti ja matemaatika tähtsustamise abil saavad liikmesriigid edendada innovatsiooni ja loovust alates noorest east elukestva õppeni;

| O. | arvestades, et kunstialane teadustegevus tuleks asetada vastastikusesse dialoogi teiste teadusharudega ja neid tuleks sellisena rahastada nii oma väärtuse kui ka olulise panuse tõttu innovatsiooni käivitamisse; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kunstialane teadustegevus tuleks asetada vastastikusesse dialoogi teiste teadusharudega ja neid tuleks sellisena rahastada nii oma väärtuse kui ka olulise panuse tõttu innovatsiooni käivitamisse;

| P. | arvestades, et ELi kultuuri- ja loomesektori programmil „Loov Euroopa“ on oluline roll kunsti, kultuuri ja audiovisuaalse sisu edendamisel ning kvaliteetse meedia toetamisel, eelkõige toetades rohujuuretasandi projekte, väikeettevõtteid ja kunstnikke; arvestades, et see aitab kaasa liidu üldisele rahvusvaheliste kultuurisuhete strateegiale, et tagada strateegia pikaajaline mõju kultuurivõrgustikke, kodanikuühiskonda ja rohujuuretasandi organisatsioone hõlmava inimestevahelise lähenemisviisi abil; arvestades, et enamik nõukogu kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) eesmärkidest on saavutatud programmis ette nähtud meetmetega; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ELi kultuuri- ja loomesektori programmil „Loov Euroopa“ on oluline roll kunsti, kultuuri ja audiovisuaalse sisu edendamisel ning kvaliteetse meedia toetamisel, eelkõige toetades rohujuuretasandi projekte, väikeettevõtteid ja kunstnikke; arvestades, et see aitab kaasa liidu üldisele rahvusvaheliste kultuurisuhete strateegiale, et tagada strateegia pikaajaline mõju kultuurivõrgustikke, kodanikuühiskonda ja rohujuuretasandi organisatsioone hõlmava inimestevahelise lähenemisviisi abil; arvestades, et enamik nõukogu kultuurivaldkonna töökava (2019–2022) eesmärkidest on saavutatud programmis ette nähtud meetmetega;

| Q. | arvestades, et kultuurisuhete all mõistetakse tavaliselt (20) vastastikuseid mittesiduvaid riikidevahelisi suhteid kahe või enama kultuuri vahel, mis hõlmavad mitmesuguseid tegevusi, mida viivad kultuuri ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumis ellu nii riiklikud kui ka valitsusvälised osalejad; arvestades, et kultuurisuhete üldiste tulemustena võib välja tuua suurema ühenduvuse, parema vastastikuse mõistmise, enamad ja tihedamad suhted, vastastikku kasulikud tehingud ning tõhustatud kestliku dialoogi riikide, rahvaste, valitsusväliste osalejate ja kultuuride vahel, luues sellega vastupanuvõimelisema ühiskonna; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et kultuurisuhete all mõistetakse tavaliselt (20) vastastikuseid mittesiduvaid riikidevahelisi suhteid kahe või enama kultuuri vahel, mis hõlmavad mitmesuguseid tegevusi, mida viivad kultuuri ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumis ellu nii riiklikud kui ka valitsusvälised osalejad; arvestades, et kultuurisuhete üldiste tulemustena võib välja tuua suurema ühenduvuse, parema vastastikuse mõistmise, enamad ja tihedamad suhted, vastastikku kasulikud tehingud ning tõhustatud kestliku dialoogi riikide, rahvaste, valitsusväliste osalejate ja kultuuride vahel, luues sellega vastupanuvõimelisema ühiskonna;

| R. | arvestades, et kultuuridiplomaatia on seotud riikidega, kes suhtlevad teiste riikide või nende rahvaga kultuuri vahendusel, kusjuures valitsuse ja ühesuunalise toetava tegevuse perspektiiv domineerib vastastikuse kasu ja dialoogi perspektiivi ees; arvestades, et kultuuridiplomaatiat mõjutab välispoliitikale omane poliitika, sellel on aruandekohustus asjaomaste riigiasutuste ees ja seda saab kasutada poliitiliste eesmärkide toetamiseks (21); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kultuuridiplomaatia on seotud riikidega, kes suhtlevad teiste riikide või nende rahvaga kultuuri vahendusel, kusjuures valitsuse ja ühesuunalise toetava tegevuse perspektiiv domineerib vastastikuse kasu ja dialoogi perspektiivi ees; arvestades, et kultuuridiplomaatiat mõjutab välispoliitikale omane poliitika, sellel on aruandekohustus asjaomaste riigiasutuste ees ja seda saab kasutada poliitiliste eesmärkide toetamiseks (21);

| S. | arvestades, et ELi jõupingutused rahvusvahelistes kultuurisuhetes ja kultuuridiplomaatias, mis on diplomaatiliste vahendite väärtuslik osa, peaksid olema suunatud sellele, et edendada selliseid väärtusi nagu solidaarsus ja vendlus, kaasates avaliku sektori institutsioonide ja kodanikuühiskonna kõigi tasandite osalejaid; arvestades, et konkreetselt rahvusvaheliste kultuurisuhete jaoks rahaliste vahendite eraldamine nendele osalejatele suurendaks märkimisväärselt nende suutlikkust oma potentsiaali ära kasutada; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ELi jõupingutused rahvusvahelistes kultuurisuhetes ja kultuuridiplomaatias, mis on diplomaatiliste vahendite väärtuslik osa, peaksid olema suunatud sellele, et edendada selliseid väärtusi nagu solidaarsus ja vendlus, kaasates avaliku sektori institutsioonide ja kodanikuühiskonna kõigi tasandite osalejaid; arvestades, et konkreetselt rahvusvaheliste kultuurisuhete jaoks rahaliste vahendite eraldamine nendele osalejatele suurendaks märkimisväärselt nende suutlikkust oma potentsiaali ära kasutada;

| T. | arvestades, et kolmandate riikide diasporaad ELis ja Euroopa diasporaad kolmandates riikides võivad olla olulised osalejad kultuurisuhete tugevdamisel ELi ja kolmandate riikide vahel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kolmandate riikide diasporaad ELis ja Euroopa diasporaad kolmandates riikides võivad olla olulised osalejad kultuurisuhete tugevdamisel ELi ja kolmandate riikide vahel;

| U. | arvestades, et EL lõi 1993. aastal kultuurierandi nime all tuntud erisüsteemi, et kaitsta kultuurikaupu ja -teenuseid vabakaubandusreeglite eest, kuna kultuuri ei tohiks käsitleda kaubana ja see ei tohiks sõltuda turuvajadustest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et EL lõi 1993. aastal kultuurierandi nime all tuntud erisüsteemi, et kaitsta kultuurikaupu ja -teenuseid vabakaubandusreeglite eest, kuna kultuuri ei tohiks käsitleda kaubana ja see ei tohiks sõltuda turuvajadustest;

| V. | arvestades, et ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 ja ÜRO kestliku arengu eesmärkides ei käsitleta kultuuri selgesõnaliselt, kuigi kultuur on üldine avalik hüve ja nii kestliku arengu valdkonnaülene mõõde kui ka eesmärk omaette, nagu on selgeks tehtud sellistes üleilmsetes kampaaniates nagu #Culture2030Goal; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 ja ÜRO kestliku arengu eesmärkides ei käsitleta kultuuri selgesõnaliselt, kuigi kultuur on üldine avalik hüve ja nii kestliku arengu valdkonnaülene mõõde kui ka eesmärk omaette, nagu on selgeks tehtud sellistes üleilmsetes kampaaniates nagu #Culture2030Goal;

| W. | arvestades, et digitehnoloogia mõjutab kultuurielu kõiki aspekte, samuti kunstnike, kultuuritöötajate, organisatsioonide ja institutsioonide tööd ning võib aidata neil hõlbustada suhtlust eri sihtrühmadega ja avada võimalusi oma töös; arvestades, et sektori digiüleminekut toetavad mitmesugused ELi rahastamisprogrammid ja algatused, eelkõige programmid „Euroopa horisont“, „Erasmus+“, „Loov Euroopa“ ja „Uus Euroopa Bauhaus“; arvestades, et digiüleminekul on tohutu potentsiaal ning see on muutnud kultuuri- ja loomesektoriite ning -majanduse sisu loomise, tootmise ja jagamise viise, suurendades arenguvõimalusi ja suurendades kultuurielus osalemist; arvestades, et digiüleminek tekitab ka probleeme mitmekesisuse, õiglase tasustamise ja kultuurile juurdepääsu seisukohast ning süvendab ebavõrdsust, sealhulgas piisavate digioskuste puudumise tõttu; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et digitehnoloogia mõjutab kultuurielu kõiki aspekte, samuti kunstnike, kultuuritöötajate, organisatsioonide ja institutsioonide tööd ning võib aidata neil hõlbustada suhtlust eri sihtrühmadega ja avada võimalusi oma töös; arvestades, et sektori digiüleminekut toetavad mitmesugused ELi rahastamisprogrammid ja algatused, eelkõige programmid „Euroopa horisont“, „Erasmus+“, „Loov Euroopa“ ja „Uus Euroopa Bauhaus“; arvestades, et digiüleminekul on tohutu potentsiaal ning see on muutnud kultuuri- ja loomesektoriite ning -majanduse sisu loomise, tootmise ja jagamise viise, suurendades arenguvõimalusi ja suurendades kultuurielus osalemist; arvestades, et digiüleminek tekitab ka probleeme mitmekesisuse, õiglase tasustamise ja kultuurile juurdepääsu seisukohast ning süvendab ebavõrdsust, sealhulgas piisavate digioskuste puudumise tõttu;

| 1. | võtab teadmiseks Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava ja ühisteatise „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ üldise rahuldava rakendamise; märgib siiski, et Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava rakendamise hindamine on toonud esile puudused peamiselt prioriteetide osas; rõhutab, et vaatamata asjaolule, et need kaks dokumenti on vastu pidanud selliste ettenägematute kriiside proovile, nagu COVID-19 pandeemia põhjustatud probleemid, tuleb nende strateegilist raamistikku ajakohastada, et näha ette ELi kultuuripoliitika üldised eesmärgid ja nende rakendamiseks kasutatavad praktilised vahendid, sealhulgas selgitades, kuidas nõukogu kultuurivaldkonna töökava ja ELi rahvusvaheliste kultuurisuhete strateegia aitavad kaasa ajakohastatud Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava rakendamisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et nõukogu kultuurivaldkonna töökava aastateks 2023–2026 on oluline vahend liikmesriikide strateegiate suunamiseks kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse jaoks oluliste küsimuste käsitlemisel Euroopas; sellega seoses tuleks nõukogu kultuurivaldkonna töökavas aastateks 2023–2026 keskenduda järgmisele:






  i) | kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse taastumine ja vastupanuvõime, tugevdades veelgi nende võimet reageerida tulevastele vapustustele; |
| --- | --- | --- |

2.

i)

kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse taastumine ja vastupanuvõime, tugevdades veelgi nende võimet reageerida tulevastele vapustustele;

| ii) | kultuur ja kestlikkus, pidades kultuuri kestliku arengu, heaolu ja sotsiaalse õigluse liikumapaneva jõuna; |
| --- | --- |

ii)

kultuur ja kestlikkus, pidades kultuuri kestliku arengu, heaolu ja sotsiaalse õigluse liikumapaneva jõuna;

| iii) | loovisikute, kultuuri- ja loometöötajate staatus ning töö- ja sotsiaalsed tingimused; |
| --- | --- |

iii)

loovisikute, kultuuri- ja loometöötajate staatus ning töö- ja sotsiaalsed tingimused;

| iv) | kaitsta ja edendada kultuuripärandit; |
| --- | --- |

iv)

kaitsta ja edendada kultuuripärandit;

| v) | tugevdada rahvusvaheliste kultuurisuhete strateegiate tulemuslikku arendamist ja rakendamist ning see tagada; |
| --- | --- |

v)

tugevdada rahvusvaheliste kultuurisuhete strateegiate tulemuslikku arendamist ja rakendamist ning see tagada;

| 3. | rõhutab, et nõukogu 2023.–2026. aasta töökava peaks suurendama kultuuripoliitika alast koostööd ja sisaldama hindamisraamistikke rakendamise jälgimiseks; juhib tähelepanu sellele, et nõukogu töökavas kavandatud töömeetodid tuleks läbi vaadata, et muuta need menetluslikult lihtsamaks ja tulemuslikumaks, samuti tuleks kaaluda sihipäraste töörühmade loomist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et nõukogu kultuurivaldkonna töökava aastateks 2023–2026 annab võimaluse liikuda terviklikuma kultuuripoliitika suunas ELi tasandil; rõhutab, et see eesmärk nõuab asjakohast rahastamist; tuletab meelde, et kultuuri- ja loomesektorid ning -majandus saavad vaid minimaalse osa nende loodud majanduslikust väärtusest, ning nõuab uusi, alternatiivseid ja stabiilseid rahastamisallikaid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt programmi „Loov Euroopa“ (2021–2027) tugevdamise, eelkõige selle eelarve kahekordistamise üle eelmise programmiga võrreldes, ning suurema tähelepanu pööramise üle kultuurilisele mitmekesisusele, kaasatusele, liikuvusele, teoste loomisele riikidevahelises koostöös ja poliitikaalasele koostööle ning kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse digiüleminekule, keskkonnahoidlikumaks muutmisele ja vastupanuvõimele; on siiski sügavalt mures selle pärast, et programm „Loov Euroopa“ on eesmärkide saavutamiseks ikka veel märkimisväärselt alarahastatud ning programmi iga-aastased eelarvekärped kahjustavad tõsiselt kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse taastumist; rõhutab seetõttu vajadust tagada programmi „Loov Euroopa“ piisav rahastamine mitmeaastase finantsraamistiku eelseisva läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ära võimalused, mida pakuvad kultuurile mõeldud ELi rahalised vahendid, programmid ja poliitikameetmed ning nende koostoime asjakohaste programmidega, eelkõige „Euroopa horisont“, „Erasmus+“, „Uus Euroopa Bauhaus“ jt; julgustab komisjoni jätkama nende sünergiate kasutamist, et võimalikult suurendada nende positiivset mõju nii sisu kui ka rahastamise kättesaadavuse osas nii sise- kui ka välismõõtmes; rõhutab, et kultuur ja kultuuripärand tuleks horisontaalselt integreerida kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse, eelkõige rohe- ja digipöörde poliitikasse; kutsub liikmesriike üles edendama kultuuri ja tehniliste uuringute arengut ning kaitsma loodus-, ajaloo- ja kunstipärandit ka tulevaste põlvkondade huvides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tunnistab, et kultuurivaldkonna avatud koordinatsiooni meetodis puuduvad konkreetsed ja institutsionaliseeritud järelmeetmete mehhanismid; soovitab seetõttu rakendada konkreetseid tähtaegu ja näitajaid, mis võivad võimaldada võtta järelmeetmeid või hinnata liikmesriikide tulemuslikkust; nõuab koostöö laiendamist ELi mittekuuluvate riikidega avatud koordinatsiooni meetodi rühmades, kuna see on osutunud kasulikuks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et avatud koordinatsiooni meetodi tasandil koostatud aruannetel on piiratud otsene mõju poliitika kujundamisele riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kuna osalevate riikide ja riikide ministeeriumide vahel ei ole nõuetekohast teabevahetust ja ühendatust; soovitab seetõttu koostada selgete ja konkreetsete poliitikasoovitustega aruanded, mida toetaks tõenditel põhinev lähenemisviis; kutsub ühtlasi komisjoni levitama digitaalselt teavet avatud koordinatsiooni meetodi tulemuste kohta laiemalt riigi ja ELi tasandil võimalikult paljudes keeltes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt struktureeritud dialoogi „Voices of Culture“ alustamise üle, mis pakub kultuurisektori kodanikuühiskonna organisatsioonidele platvormi koostööks komisjoniga ja avatud koordinatsiooni meetodi raames; märgib, et struktureeritud dialoog kodanikuühiskonnaga on hõlbustanud valdkondadevahelist koostööd, võrgustike loomist ja teabevahetust; rõhutab siiski, et avatud koordinatsiooni meetodi ja struktureeritud dialoogi platvormide koostoime ei ole piisab, ning soovitab seepärast sagedamini ja süstemaatilisemalt vahetada teavet struktureeritud dialoogi ja avatud koordinatsiooni meetodi liikmete vahel ning laiendada osalemist eesmärgiga hõlmata kõik allsektorid; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma korrapäraselt järelmeetmeid seoses soovitustega, mis on esitatud lõpparuannetes, konverentsidel, seminaridel ja muudel üritustel, mida korraldatakse avatud koordinatsiooni meetodi ja struktureeritud dialoogi raames; julgustab liikmesriike võtma nende soovituste suhtes järelmeetmeid konkreetsete poliitikamuudatuste ja tegevuskavadega; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab tervitatavaks katseprojekti — Euroopa kultuuripärandi keskuse loomine, et toetada Euroopa kultuuripärandiaasta terviklikke ja kulutõhusaid järelmeetmeid kooskõlas parlamendi resolutsiooniga Euroopa kultuuripärandiaastaga mõjusate poliitiliste tulemuste saavutamise kohta (22); palub komisjonil ja liikmesriikidel toetada rohkemate partnerluste loomist era-, avaliku ja mittetulundussektoriga kultuuripärandi säilitamiseks täielikus kooskõlas täiendavuse põhimõttega ning vaadata läbi Euroopa kultuuripärandi tegevusraamistik ja ajakohastada seda, et tagada kultuuripärandi kaitse pandeemiajärgses Euroopas; rõhutab, et oluline on jätkata sellele pärandile tuginemist asjakohaste vahenditega; kordab, et oluline on Euroopa kultuuripärandi märgis kui projekt, mis suurendab uuenduslikul viisil teadlikkust ELi kultuurilistest ja ajaloolistest juurtest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub liikmesriike üles täielikult kohaldama inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 27 sätestatud põhimõtet ning tunnustama kõigi õigust kultuuri-, kunsti- ja teaduselule ning sellega seotud kultuurilisi õigusi inimõigustena kõigi jaoks, võimaldades kõigil inimestel osaleda kogukonna kultuurielus, saada osa kunstist ja jagada selle hüvesid; kutsub liikmesriike üles võtma kõiki asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada igasugused takistused selliste õiguste kasutamisel, sealhulgas sotsiaal-majanduslike olude, sissetuleku ja füüsilise juurdepääsetavusega seotud takistused, ning tagama kõigile vajalikud tingimused vabalt kultuuritegevuses osalemiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et kunstilise eneseväljenduse vabadus on loovuse ja kultuuriloome oluline osa, kuna sellega tagatakse, et kunstiteosed kajastavad meie ühiskonna mitmekesisust ja rikkust, mistõttu peavad need olema tagatud kõigile loovisikutele; kutsub komisjoni üles lisama oma aastaaruannetesse kunstilise eneseväljenduse vabaduse kui õigusriigi väärtuste austamise eraldiseisva näitaja; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles uurima konkreetseid viise, kuidas kaitsta nende kunstnike kunstilise eneseväljenduse vabadust, kes on ohustatud eelkõige sõdade ja geopoliitilise ebastabiilsuse tõttu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kinnitab veel kord oma kindlat tahet võidelda soolise võrdõiguslikkuse eest ja rõhutab, et soolõime on üks tema ametliku poliitika lähenemisviise võrdõiguslikkuse tagamiseks; kordab, et kultuuril võib olla oma roll soolise võrdõiguslikkuse edendamisel ning naiste ja sooliste vähemuste majandusliku ja kultuurilise mõjuvõimu suurendamisel; kutsub komisjoni üles minema kaugemale oma ettepanekust kehtestada valikukriteeriumid, millega premeeritakse projekte, mis tagavad nende organisatsioonides soolise võrdõiguslikkuse, ning võtma kasutusele järelevalve- ja hindamismehhanismid, et saada piisavalt andmeid soolise võrdõiguslikkuse ja soolõime kohta eri Euroopa programmide toetusesaajate seas, samuti võimalikud parandusmeetmed; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles hõlbustama naiste ja sooliste vähemuste juurdepääsu kultuuri- ja loomesektoritele ning -majandusele, sealhulgas ettevõtlusele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et andmete kogumist tuleks pidada nõukogu kultuurivaldkonna töökavas aastateks 2023–2026 peamiseks valdkondadevaheliseks prioriteediks; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tegema rohkem tööd selle nimel, et koguda kultuuri kohta ajakohastatud ja võrreldavaid andmeid, sealhulgas kaardistades ja võrreldes häid tavasid ning kaasates struktuurselt eksperte, sidusrühmi, avaliku sektori asutusi ja publikut mitte ainult kultuurisektorist, vaid ka kõigist majandussektoritest; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab vajadust rangemalt jälgida ja hinnata kõigi meetmete rakendamist Euroopa kultuurivaldkonna uue tegevuskava ja 2016. aasta ühisteatise „Rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia“ raames nii strateegilisel kui ka projekti tasandil, tuginedes nii kvantitatiivsetele kui ka kvalitatiivsetele eesmärkidele, samuti vajadust süstemaatilise ja kõrgetasemelise aruandluse järele; palub komisjonil töötada välja rohkem näitajaid ja laiema perspektiivi projektide tulemuste hindamiseks, võttes arvesse ka kvalitatiivseid tulemusi, nagu kogukonna kujundamine ja lõpetatud projektidest saadud kogemused; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid aja jooksul ELi rahastatavate kultuuriprojektide ja -algatuste jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

15.

Sotsiaalne mõõde

| 16. | julgustab liikmesriike edendama nii inimeste aktiivset kui ka passiivset osalemist kultuuri- ja kunstitegevuses ja investeerima sellesse mitte ainult teavitus- ja teavituskampaaniate, vaid ka peamiselt sidusate, terviklike ja kaasavate poliitikameetmete ja stiimulite abil, et teha kindlaks ja kõrvaldada osalemise halduslikud, rahalised ja keelelised takistused, sealhulgas takistused, mis on seotud sotsiaal-majanduslike olude, sissetuleku ja füüsilise juurdepääsetavusega, ning tegema seda marginaliseeritud, ebasoodsas olukorras ja kaitsetumate rühmade jaoks, pöörates erilist tähelepanu linnalähi-, maa- ja eraldatud piirkondadele, samuti rahvastikukao ohus olevatele piirkondadele; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub liikmesriike üles edendama olemasolevaid kultuuri- ja kunstitegevusi ning pakkuma täiendavaid võimalusi aktiivseks osalemiseks, suurendama võimet jõuda uue publikuni, integreerima ja peavoolustama kultuuris osalemise eesmärgid poliitika kujundamisse lisaks kultuuripoliitikale ning võtma vastu kultuuriõiguste lähenemisviisi, milles nihkutakse kitsalt juurdepääsule keskendumiselt sisulisele osalemisele, jätmata kedagi kõrvale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Eurostati kogutud viimased kättesaadavad andmed kultuurielus osalemise kohta pärinevad 2015. aastast; võttes arvesse kultuuri- ja loomesektorites ning -majanduses sellest ajast alates toimunud äärmiselt suuri muutusi, mis on eelkõige tingitud COVID-19 pandeemiast ja uuenduslikest tehnoloogilistest arengutest, kutsub komisjoni üles korraldama Eurostati uuringut kultuurielus osalemise ja suundumuste kohta ELis, kogudes ja analüüsides statistilisi andmeid eri territoriaalsetel tasanditel (riik, piirkond jne), pöörates erilist tähelepanu osalemisele linnalähi-, maa- ja äärepoolsetes piirkondades ning marginaliseerunud sotsiaal-majanduslikes kogukondades ning ebasoodsas olukorras ja kaitsetumates rühmades; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tunnustab komisjoni tehtud tööd selle nimel, et kasutada kultuuri ja kultuurilise mitmekesisuse jõudu sotsiaalse ühtekuuluvuse, heaolu ja osaluse saavutamiseks ning üldise kodanikkonna, ELi õiguste ja väärtuste tundmise ning demokraatia tugevdamiseks; rõhutab kultuuri rolli kriiside ajal ning nõuab, et hinnataks, millised kultuuristrateegiad ja -poliitikameetmed on osutunud tulemuslikuks sotsiaalsele kaasatusele, tööhõivevõimalustele ja majandusarengule soodsa mõju avaldamisel; soovitab sel eesmärgil tööd jätkata ning tugineda tulemustele ja kogemustele, mis on saadud kõigi asjakohaste projektide ja seminaride raames, näiteks 2020. aasta novembris toimunud seminar ELi liikmesriikide ekspertidele teemal „Kultuur sotsiaalse ühtekuuluvuse nimel“ ja Porto Santo kultuuridemokraatia harta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni ja liikmesriike tagama kõige tõrjutumate ja alaesindatud rühmade kaasamise kultuuritegevusse ja -algatustesse mitte ainult passiivsete saajatena, vaid ka aktiivsete loojatena, edendades kõigi inimeste ühist kuuluvustunnet ja ühist tulevikku; väljendab sellega seoses heameelt sõltumatu uuringu „The importance of citizens’ participation in culture for civic engagement and democracy – policy lessons from international research“ (Kodanike kultuuris osalemise tähtsus kodanikuaktiivsuse ja demokraatia seisukohast– rahvusvahelistest teadusuuringutest saadud poliitikavaldkonna kogemused) alustamise üle ning jääb ootama selle avaldamist 2022. aasta novembris; soovitab komisjonil jagada uuringu tulemusi ja võtta asjakohaseid järelmeetmeid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab kultuuriprogrammide tähtsust pagulaste ja rändajate integreerimisel Euroopa ühiskonda ning julgustab komisjoni ja liikmesriike jätkama Euroopa kultuurivaldkonna uues tegevuskavas „Pagulaste ja teiste rändajate integreerimine“ kavandatud meetmete edendamist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | julgustab liikmesriike tunnustama kunsti ja kultuuri rolli tervislike eluviiside, vaimse tervise ning inimeste ja ühiskonna heaolu edendamisel; rõhutab, et olulised on kultuuri- ja kunstialgatused, mille eesmärk on parandada puuetega inimeste tervist ja elukvaliteeti; peab kahetsusväärseks kahju, mida sellise tegevuse katkemine COVID-19 pandeemia ajal põhjustas; kutsub seetõttu liikmesriike üles lisama kunsti ja kultuuri täieliku psühhosotsiaalse toetuse meetmete hulka, mis on mõeldud kõige kaitsetumatele ja ebasoodsas olukorras rühmadele ja kogukondadele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab kultuuri põhjapanevat tähtsust identiteedi ja isikliku eneseväljenduse arendamisel, eelkõige nende jaoks, kes on sageli diskrimineerimise ohvrid, näiteks naised, etnilised ja muud vähemused, puuetega inimesed ja LGBTIQ+ kogukonna liikmed, samuti ühiskonnast arusaamise ja kultuuridevaheliste pädevuste kujundamisel, vaenu ja rassismi vastu võitlemisel ning rahumeelse ühiskonna ülesehitamisel; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab kultuuri tähtsust igas vanuses inimeste elukestvas hariduses; väljendab muret koolide õppekavade mahu üldise vähendamise pärast, mistõttu kipuvad kunst ja kunstiained muude õppeainetega võrreldes marginaalsemale kohale jääma; tuletab meelde, kui olulised on koolide terviklikud ja hästi struktureeritud õppekavad, millesse kuuluvad kunsti ja kunstiained, selleks, et suurendada üksikisiku vastutust ja võimet osaleda kultuuritegevuses, ning rõhutab vajadust edendada asjakohaseid oskusi; nõuab seepärast tungivalt, et liikmesriigid eraldaksid asjakohaseid rahalisi vahendeid ja inimressursse ning näeksid ette stiimuleid kunsti ja kunstiainete õpetamiseks nii õppekava kui ka klassivälise tegevuse raames hariduse kõigis etappides ning koolitaksid haridustöötajaid mõistma kultuuri tähtsust ja mõjuvõimu ühiskonna ja üldise heaolu seisukohast; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon läheks STEM-lähenemisest kaugemale ja võtaks selle asemel täielikult kasutusele STEAM-lähenemisviisi (teadused, tehnoloogiad, inseneriteadused, kunst ja matemaatika); |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab paralleelselt kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse jätkuva professionaalsuse suurendamisega strateegiate väljatöötamist, et toetada paljusid amatöörkunstnikke Euroopas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et piiriülene liikuvus jääb kunstnike ja kultuuritöötajate, sealhulgas kolmandate riikide kodanikest kunstnike ja kultuuritöötajate karjääri oluliseks osaks; rõhutab seetõttu kunstipädevuste ning loominguliste oskuste ja kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise ja piiriülese ülekantavuse tähtsust selle hõlbustamisel; tuletab meelde, et rahastamisvahendid, millega toetatakse ja suurendatakse rahvusvahelise liikuvuse võimalusi, peaksid samuti edendama kunstnike ja kultuuritöötajate töö- ja eraelu tasakaalu ning soodustama võimalikult palju keskkonnahoidlikku ja sotsiaalselt jätkusuutlikku liikuvust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab kultuuri- ja loomesektorite ja -majanduse üliõpilaste ja noorte spetsialistide liikuvuse tähtsust, et võimaldada laiemat ja mitmekesisemat haridust, pakkuda konkreetsemaid ja atraktiivsemaid karjäärivõimalusi ning saada osa laiast ja mitmekesisest kultuuritegevusest; soovitab komisjonil ja liikmesriikidel tagada sel eesmärgil paremad liikuvusvõimalused, sealhulgas programmi „Erasmus+“ ning muude Euroopa ja riiklike algatuste raames; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kutsub komisjoni üles kaaluma tasuta Interraili algatuse „DiscoverEU“ edule tuginedes programmi „Erasmus+“ raames meetme loomist, et noored eurooplased saaksid reisivautšeri, mis võimaldab neil külastada ja avastada Camino de Santiago teid ja muid Euroopa kultuuriradasid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tuletab komisjonile ja liikmesriikidele meelde kohustusi, mida EL on väljendanud UNESCO kultuuri väljendusvormide mitmekesisuse kaitse ja edendamise 2005. aasta konventsiooni ratifitseerimisega, eelkõige seoses liikuvuse ja liikmesriikidesse reisimise hõlbustamisega kooskõlas kunstnike ning teiste kultuuri- ja loovtöötajate, samuti arengumaade kultuurikaupade ja -teenuste eeliskohtlemisega; kutsub komisjoni üles pakkuma välja viise, kuidas hõlbustada kolmandatest riikidest, eelkõige maailma lõunapoolsetest riikidest pärit kultuuritöötajate liikuvust asjakohaste institutsiooniliste ja õigusraamistike, sealhulgas viisalihtsustuse abil; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab heameelt liikuvuskava „Culture Moves Europe“ loomise üle kultuuri- ja loomesektorites ning -majanduses tegutsevate spetsialistide jaoks; rõhutab, et see süsteem võib saavutada oma täieliku potentsiaali, kui seda toetatakse piisava eelarvega tulevikus ja kui sellega suudetakse jõuda laiema üldsuseni; peab siiski kahetsusväärseks, et liikuvusele on ikka veel halduslikke, rahalisi ja keelelisi takistusi, ning nõuab, et selle süsteemiga kõrvaldaks püsivad struktuursed takistused kunsti- ja kultuurivaldkonna liikuvusele; nõuab, et edendataks piiriülest lähenemist kultuurile ja otsitaks partnereid suurte Euroopa ja rahvusvaheliste kultuurivaldkonna ühisprojektide ja elamisloa andmise kavade loomiseks eesmärgiga edendada kunstnike ja loovisikute liikuvust, tugevdades koostööd kõigi asjaosaliste vahel ja parimate tavade vahetamist, sealhulgas kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et anda kunstnikele ning teistele kultuuri- ja loovtöötajatele kvaliteetset teavet liikuvus- ja vahetusprogrammide kohta, samuti materiaalset toetust, et kõrvaldada kultuuri- ja loomesektorites ning -majanduses liikuvuse kõikvõimalikud takistused, sealhulgas halduslikud, rahalised ja keelelised, samuti puuetega seotud takistused; |
| --- | --- |

31.

Majanduslik mõõde

| 32. | on seisukohal, et kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse töötajad, keda COVID-19 pandeemia tabas rängalt, peavad saama osa tõelisest ja sihipärasest Euroopa taastumisest, eriti arvestades tõsiasja, et see sektor koosneb peamiselt üksikisikutest ning väikestest ja mikroorganisatsioonidest ja -ettevõtetest, kes töötavad ebatüüpiliste, osalise tööajaga või projektipõhiste tööhõivekavade alusel ning nende sissetulek on ebakorrapärane ega ole pikas perspektiivis finantsilisest prognoositav; kutsub liikmesriike üles eraldama 2 % oma eelarvest kultuurile, nagu parlament on korduvalt nõudnud; |
| --- | --- |

32.

| 33. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon toetab liikmesriike kunstnike ja loovisikute õiglase tasustamise tagamisel ning sotsiaal-majanduslike tingimuste parandamisel üldiste ja sektoripõhiste dialoogide pidamisega; rõhutab, et lisaks kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse taastumist toetavatele meetmetele tuleks taaste- ja vastupidavusrahastu toetust kasutada eelkõige selleks, et parandada kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse spetsialistide töötingimusi, koolitust ning täiend- ja ümberõpet, et pidada sammu nendes sektorites toimuvate struktuurimuutustega; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab siiski meelde, et avaliku sektori investeeringute heterogeensus toob kaasa kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse taastumise erineva kiirusega ning see, suurendab erinevusi ELi kultuuriökosüsteemis, mis vajab stabiilset ja usaldusväärset struktuuri ja rahastamist, ning ohustab lõppkokkuvõttes Euroopa kultuurilist mitmekesisust; rõhutab, et kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse taastamisel tuleb arvesse võtta käimasolevaid jõupingutusi kestlikkuse ja digitaliseerimise suurendamiseks, samuti tuleb parandada kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse töötajate töö- ja tasustamistingimusi, et tulla toime struktuursete probleemidega, mis esinesid juba enne COVID-19 pandeemiat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab komisjonile meelde Euroopa Parlamendi korduvaid nõudmisi esitada ettepanek Euroopa kunstniku staatuse kohta, millega kehtestataks kõigile ELi riikidele piisavate, õiglaste ja läbipaistvate töötingimuste ja miinimumstandardite ühine raamistik, sealhulgas õiglane tasustamine, järgides täielikult liikmesriikide ja ELi kohustusi seoses tööturu- ja kultuuripoliitikaga, et parandada kõigi kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse töötajate sotsiaal-majanduslikke tingimusi kõigis liikmesriikides ning tagada alustingimused, mis de facto tagavad tõelise loovuse ja väljendusvabaduse; ootab huviga asjakohase avatud koordinatsiooni meetodi aruande avaldamist 2023. aasta keskel; nõuab, et sotsiaalkaitsega seotud küsimustes võetaks nõuetekohaselt arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna organisatsioonide, sealhulgas sotsiaalpartnerite panust, et tagada asjakohased järelmeetmed selles küsimuses; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ergutab ühtlasi kõiki liikmesriike rakendama direktiivi (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigusi digitaalsel ühtsel turul (23), ning kutsub liikmesriike, kes ei ole seda veel teinud, võtma direktiivi oma riigisisesesse õigusesse üle, tagades autoritele ja esitajatele õiglase, asjakohase ja proportsionaalse tasu; kutsub komisjoni üles toetama ülevõtmist ja rakendamist; |
| --- | --- |

36.

| 37. | märgib kahetsusega, et ELi rahastuse taotlemise menetlused, sealhulgas programmi „Loov Euroopa“ menetlused, on sageli endiselt liiga koormavad ja tekitavad tarbetuid takistusi kõigile potentsiaalsetele toetusesaajatele, eelkõige kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse väikestele ja mikroorganisatsioonidele, kelle haldussuutlikkus on piiratud, ning see kehtib nii Euroopa kui ka kolmandate riikide organisatsioonide suhtes; kutsub seetõttu komisjoni üles töötama selle nimel, et suurendada teadlikkust eri rahastamisvõimalustest ja veelgi lihtsustama menetlusi, et võimaldada suuremale hulgale organisatsioonidele, sealhulgas kõige ebasoodsamates piirkondades asuvatele väikestele ja keskmise suurusega organisatsioonidele, juurdepääsu ELi rahastamisele; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub komisjonil kõnesolevate menetluste lihtsustamisel rakendada mitmekeelsuse ja kultuurilise mitmekesisuse põhimõtet, võimaldades esitada taotlusi täiendavates keeltes, alustades Euroopa keeltest, et anda õiglane võimalus organisatsioonidele ja üksikisikutele, kellel puuduvad võimalused või vahendid selleks, et tagada tõlkimine inglise keelde; |
| --- | --- |

38.

| 39. | väljendab heameelt selle üle, et hiljuti võeti kasutusele mitmeastmeline rahastamine, et jõuda paremini kõigi toetusesaajateni, eelkõige üksikisikute ning väikeste ja keskmise suurusega organisatsioonideni; kutsub komisjoni üles arendama selliseid kavasid edasi kõigis kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse jaoks olulistes programmides; soovitab komisjonil vahendusorganisatsioone hõlmavate kavade koostamisel võtta arvesse võimalikke huvide konflikte vahendaja ja lõplike vahendite saajate vahel, vahendajate üldkulusid toetuste logistikas ja haldamises ning toetuste valiku ja lõpphindamise kriteeriume; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et ELi ja liikmesriikide kultuuripoliitikat ja -algatusi toetaksid piisavad rahalised vahendid, lihtsam juurdepääs laenudele ja suutlikkus, eriti raskete majandusraskuste ajal, et minna kaugemale kriisiohjamise lähenemisviisist ja võtta selle asemel vastu kultuuripoliitika pikaajaline strateegia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab meelde komisjoni peamist eesmärki toetada kultuuri- ja muude sektorite vaheliste loominguliste partnerluste arendamist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab Euroopa kultuuripealinnade algatuse edu seoses linnade ja piirkondade arenguga kogu ELis ja assotsieerunud riikides; rõhutab, et liidu meedet „Euroopa kultuuripealinnad“ tuleb täiendavalt rahastada, sest COVID-19 pandeemia, millele järgnes kiire inflatsioon, on selle meetme rakendamise raamtingimusi märkimisväärselt halvendanud; väljendab heameelt komisjoni kultuuri- ja loomelinnade monitori üle, mille töötas välja Teadusuuringute Ühiskeskus ja mis aitab objektiivselt hinnata piirkondade ja linnade kultuuri- ja loodusvarasid, tuginedes kultuuri ja turismi vahelisele seosele; julgustab komisjoni võtma järelmeetmeid kultuuri- ja loomeruumi ja -linnade poliitika projekti suhtes, et edendada kultuurielus osalemist ning ühiskonnaelu ja linnade taaselustamist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | soovitab komisjonil ja liikmesriikidel tugineda kestlikku kultuuriturismi käsitlevas avatud koordinatsiooni meetodi aruandes esitatud soovitustele, et tagada õige tasakaal ühelt poolt kultuuripärandi kaitsmise ja säilitamise ning teiselt poolt külastajatele juurdepääsu ja rajatiste parandamise vahel; nõuab samas tungivalt, et liikmesriigid jääksid valvsaks massiturismi ohtude suhtes kultuuripärandile ja looduslikele ökosüsteemidele, ning rõhutab vajadust leida tasakaal kunsti- ja turismisihtkohtadeks olevate linnade turismisektori kasvu ja arengu ning seal alaliselt elavate kodanike elukvaliteedi vahel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tunnistab algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ olulist panust loova, interdistsiplinaarse ja valdkondadevahelise algatusena, mille eesmärk on saavutada ELi uue rohelise kokkuleppe eesmärgid, ühendades teaduse, tehnoloogia, kunsti ja kultuuri maailma ning integreerides keskkonnahoidlikkuse kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse; tuletab meelde, et see algatus peaks põhinema innovatsioonil kõigil tasanditel ning kõigi inimeste, sealhulgas sotsiaalselt ebasoodsa taustaga inimeste ja kohalike kogukondade aktiivsel osalemisel ja sisulisel kaasamisel; rõhutab, et nõukogu uus kultuurivaldkonna töökava peaks kajastama algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ tähtsust, sealhulgas selle välismõõdet, millel on selged eesmärgid; kutsub komisjoni uuesti üles esitama võimalikult kiiresti ettepaneku muuta algatus „Uus Euroopa Bauhaus“ järgmises mitmeaastases finantsraamistikus uueks eraldiseisvaks, uueks rahastatavaks ELi programmiks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab kunsti ja kultuuri märkimisväärset tähtsust keskkonna-, kliima- ja kestlikkusalaste küsimuste vallas teadlikkuse suurendamisel ning positiivsete käitumismuutuste esilekutsumisel; tuletab eelkõige meelde, et traditsioonilised teadmised, mis moodustavad osa kultuuripärandist, on kliimamuutuste leevendamise ja nendega kohanemise jõupingutuste tõhustamisel keskse tähtsusega; julgustab sel eesmärgil komisjoni tegema tihedamat koostööd liikmesriikide, kodanikuühiskonna ning üleriigiliste ja kohalike organisatsioonidega, et suurendada kodanike teadlikkust sellest teemast ning pakkuda sellistele kultuurialgatustele konkreetset rahastamist koostoime kaudu teiste sihtotstarbeliste ELi programmide, fondide ja poliitikameetmetega; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ergutab komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike kavandama oma kultuuriprogramme kooskõlas keskkonnasäästlikkuse ja kliimakriisi vastase võitluse põhimõtetega ning hindama kõigi ELi rahastatavate projektide keskkonnamõju kogu nende olelusringi jooksul; soovitab sidusrühmadel ja ELi rahaliste vahendite saajatel otsida oma projektide kujundamisel, kavandamisel ja rakendamisel kõige keskkonnahoidlikumaid meetodeid ja lähenemisviise; |
| --- | --- |

46.

| 47. | väljendab heameelt avatud koordinatsiooni meetodi aruande „Strengthening cultural heritage resilience for climate change – where the European Green Deal meets cultural heritage“ (Kultuuripärandi vastupanuvõime tugevdamine kliimamuutuste suhtes – kus Euroopa roheline kokkulepe kohtub kultuuripärandiga) üle ning julgustab komisjoni ja liikmesriike soovitusi aktiivselt järgima ja kasutama heade tavade näiteid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | juhib tähelepanu sellele, et kultuuripärandi ja traditsiooniliste hoonete taastamisel tuleks erilist tähelepanu pöörata kestlikkuse küsimustele; tunnistab algatuse „Uus Euroopa Bauhaus“ potentsiaali aidata kaasa linnade ja nende kultuuripärandi kaitsmisele ja taastamisele loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud ohtude põhjustatud katastroofide korral; rõhutab vajadust vahetada liikmesriikide vahel ja ka kolmandate riikidega veelgi rohkem parimaid tavasid kultuuripärandi kaitse, säilitamise ja restaureerimise kohta, sealhulgas võtta uuenduslikke meetmeid olemasolevate hoonete energiatõhususe parandamiseks, säilitades samal ajal alati nende arhitektuuriväärtuse või ajaloolise eripära, võttes eriti arvesse restaureerimise lõpptulemuse autentsust ja kvaliteeti, et vältida ajaloo- või kunstiväärtusega hoonete või ajalooliste keskuste füüsilise terviklikkuse, arhitektuurilise sidususe, ajastutruuduse või ajaloolise väärtuse kahjustamist kooskõlas asjakohaste riigisiseste muinsuskaitsenormidega ning 1964. aasta Veneetsia hartaga mälestiste ja ajalooliste paikade konserveerimise ja restaureerimise kohta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tuletab meelde ELi lepingu artiklit 3, milles on sätestatud, et EL peab tagama Euroopa kultuuripärandi kaitse ja arendamise; rõhutab, et inimeste tervise ja keskkonna kaitse nõutava taseme säilitamine ei ole vastuolus Euroopa pärandi kaitsmisega; juhib tähelepanu sellele, et 2022. aastal avaldatud Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide ekspertide aruandes „Kultuuripärandi vastupanuvõime suurendamine kliimamuutustele“ märgitakse selgelt, et kultuuripärandi kriisiga ei ole võimalik kliimakriisi lahendada; kutsub seetõttu komisjoni üles võtma neid asjaolusid arvesse otsuse tegemisel ainete lisamise kohta kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist käsitleva määruse (REACH) XIV lisas loetletud autoriseerimisele kuuluvate ainete loetellu, kui asjaomased ained on vajalikud kultuuripärandi restaureerimiseks; palub komisjonil neil juhtudel hoolikalt hinnata selliste ainete kasutamisest tulenevat sotsiaal-majanduslikku kasu võrreldes ohuga inimeste tervisele või keskkonnale, et mõlemad huvid oleksid piisavalt kaitstud; palub komisjonil samuti arvesse võtta sobivate alternatiivsete ainete või tehnoloogiate olemasolu kooskõlas REACHi määruse artikliga 60 ja artikli 58 lõikega 2 (ja muude asjakohaste artiklitega) rõhutab, et pärandisektor on astunud kiiduväärseid samme õigusnõuete vallas, et kaitsta käsitöölisi ja kunstnikke nende kutsetegevuses; palub vajaduse korral kultuurisektori ja kultuuripärandiga seotud tegevustele vabastuste andmist ja erandite tegemist eespool nimetatud määrusest, et vältida paljude käsitööettevõtete sulgemist või mujale viimist ning igasugust ebasoodsat mõju ELi väga suure pärandi restaureerimisele, korrashoiule ja säilitamisele; kutsub Euroopa institutsioone üles konsulteerima pärandisektoriga ja kaasama seda kõikidesse eelnevatesse aruteludesse, mis on seotud regulatiivsete või seadusandlike muudatustega, millel on otsene mõju nende tegevusele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles tugevdama koostööd Euroopa Nõukoguga, sealhulgas kultuuriradade osas, et edendada selliseid põhiväärtusi nagu kultuuriline mitmekesisus, kultuuridevaheline dialoog ja vähemtuntud sihtkohtade kestlik territoriaalne areng, säilitades, kaitstes ja taastades samal ajal nende paikade kultuuri- ja looduspärandit; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tunnistab digiüleminekut kui vahendit kultuuripärandist saadava kasu maksimeerimiseks; rõhutab probleeme, mida digiüleminek tekitab kultuuri- ja loomesektoritele ning -majandusele, ning nende vajadust pidevalt uuesti mõtestada ja ümber kujundada ärimudeleid ning kultuuri- ja loomesektorite ning -majanduse töötajate ümberõpet; rõhutab, et oluline on tagada kultuuri- ja loomesisu ning Euroopa kultuuripärandi digitaliseerimise, säilitamise ja internetis kättesaadavuse rahastamine; tuletab meelde, et oluline on investeerida kõigi digikirjaoskusse, mis on muu hulgas kultuurist osasaamise vahend; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub komisjonil ja liikmesriikidel kultuuripärandi digitaliseerimisel võtta arvesse metaversumiga seotud arengut, säilitades Euroopa kultuuripärandi, kui seda virtuaalselt jäädvustatakse või mõnel muul viisil metaversumisse üle võetakse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | märgib ära eelkõige positiivse panuse, mida annavad ELi digitaalse innovatsiooni keskused ja loova innovatsiooni laborid, mis toetavad Euroopa kultuuri- ja loomesektoreid ja -majandust nende innovatsioonisuutlikkuses digitaal- ja audiovisuaalvaldkonnas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | väljendab heameelt teemavaldkonna „Kultuur, loovus ja kaasav ühiskond“ lisamise üle programmi „Euroopa horisont“ ning selle üle, et kultuuripärandi ning kultuuri- ja loomesektorite ja -majanduse valdkonnas on suurenenud teadusuuringute ja innovatsiooni vajadus, ning väljendab heameelt Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi (EIT) kultuuri ja loovuse teadmus- ja innovaatikakogukonna hiljutise käivitamise üle; ootab huviga nende projektikonkursside tulemusi, eelkõige teadusuuringute ja innovatsiooni võimalikku panust Euroopa rahvusvaheliste kultuurisuhete arendamisse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tunnistab immateriaalse vara ja intellektuaalomandimahukate tööstusharude ülimat tähtsust ELi majanduskasvu ning kultuurilise vastupanuvõime ja nähtavuse seisukohast, rõhutades intellektuaalomandi olulist rolli Euroopa digiüleminekus; rõhutab vajadust tugevdada piisavalt sellise vara ja tööstusharude õiguskaitset, et kõik kultuuri- ja loometeoste loojad saaksid oma intellektuaalomandi õigusi kasutada; palub komisjonil võtta sellega seoses kõik vajalikud meetmed digitaalse Euroopa maastiku intellektuaalomandi kaitsmiseks; |
| --- | --- |

55.

| 56. | peab kahetsusväärseks paberkandjal oleva kultuurimaterjali järkjärgulist kadumist ja selle suundumuse tagajärgi kirjastussektorile, eelkõige väikestele ja keskmise suurusega kirjastustele ja raamatukauplustele; |
| --- | --- |

56.

Välismõõde ja rahvusvahelised kultuurisuhted

| 57. | on seisukohal, et kultuur ja kultuuridevaheline dialoog aitavad oluliselt edendada vastastikust mõistmist ühiskonnas ja eri ühiskondade vahel ning taastada rahvusvahelisel areenil keerulistes oludes suhtlemist keelepiire ületades, kinnitades kultuurilise mitmekesisuse ja inimõiguste austamise ja toetamise väärtust; rõhutab ELi rolli pideva kultuuripoliitika alase dialoogi edendamisel liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel ning kutsub liikmesriike üles tagama selle tulemusena piisava rahastamise, et tugevdada ELi rahvusvahelist suutlikkust kultuuri valdkonnas ning võimaldada Euroopa kultuuri- ja loomesektoritel ning -majandusel, sealhulgas väiksematel organisatsioonidel ja kunstnikel, hakata tegutsema rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mõistab hukka kultuuri, sealhulgas oma kultuuri- ja haridusasutuste ärakasutamise eelkõige autoritaarsete valitsuste poolt, kes püüavad rahvusvahelisi norme ja väärtusi uuesti kindlaks määrata, seades kahtluse alla nende universaalsuse ja poliitilise mõju, rikkudes kunstilist ja akadeemilist vabadust; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab ELi rahvusvaheliste kultuurisuhete potentsiaali võidelda desinformatsiooni vastu kolmandates riikides ja ELi vastu suunatud välissekkumiste vastu ning ELi-vastase vaenulike narratiivide vastu mitteliberaalsetes ja autoritaarsetes režiimides; kutsub Euroopa välisteenistust üles analüüsima pahatahtlike riiklike osalejate levimust ja mõju Euroopa rahvusvahelistes kultuurisuhetes, millesse EL on kaasatud; |
| --- | --- |

59.

| 60. | juhib tähelepanu otsustusprotsesside, programmide kavandamise ja rakendamise ning üldise filosoofia erinevustele ELi kultuurisuhete ja ELi kultuuridiplomaatia vahel; rõhutab, et mõlemad lähenemisviisid võivad koos eksisteerida ja teineteist täiendada, kuid kummalgi on täita eri eesmärgid; |
| --- | --- |

60.

| 61. | avaldab kahetsust selge ja sidusa rahvusvaheliste kultuurisuhete strateegia puudumise pärast; soovitab tungivalt komisjonil ja Euroopa välisteenistusel vahetada korrapäraselt tavasid ja saadud kogemusi ning töötada koostöös Euroopa Liidu riiklike kultuuriinstituutide klastritega ja kolmandate riikide kodanikuühiskonna organisatsioonidega välja sidusad strateegiad, mis põhinevad ühisel arusaamal sellest, mis on rahvusvahelised kultuurisuhted, sealhulgas sammud nende rakendamiseks ja kohandatud suunised kultuurisuhetealase tegevuse jaoks, mida ELi delegatsioonidel kolmandates riikides ja liikmesriikide diplomaatilistel esindustel tuleb rakendada; soovitab, et need strateegiad hõlmaksid investeerimist ELi ühise kultuuripärandi nähtavusse ja selleteemalisse strateegilisse kommunikatsiooni ning selle panust demokraatia ja väärtuste edendamisse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et EL peab tegelema rahvusvaheliste kultuurisuhetega, kasutades oma vahendeid, et esitada üleilmsel areenil ELi kultuuriline kuvand, mis on suurem kui selle osade summa, täiendades seeläbi liikmesriikide kultuuriinstituutide tööd välismaal; nõuab, et EL töötaks välja oma rahvusvaheliste kultuurisuhete ja kultuuridiplomaatia autonoomsed vahendid, mis tuginevad ELi riiklike kultuuriinstituutide ja liikmesriikide välismaal asuvate kultuuriinstituutide, samuti kodanikuühiskonna ja kolmandate riikide kultuurisektorite kogemusele ja partnerlusele; rõhutab, et kõik sellised vahendid peaksid aitama kaasa meetmete rakendamisele nii Euroopa kultuuri edendamiseks välismaal kui ka kultuuri- ja loomesektori tehnilise ja materiaalse suutlikkuse suurendamiseks ja rahaliseks toetamiseks kolmandates riikides ning seetõttu tuleks neid toetada piisavate omavahendite ja rahastamisega; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles viima läbi uuringu, et hinnata, kas on võimalik lisada naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendisse „Globaalne Euroopa“ rahvusvaheliste kultuurisuhete peatükk või tugevdada programmi „Loov Euroopa“ välismõõdet, luues võimaluse korral rahvusvaheliste kultuurisuhete projektide rahastamiseks mõeldud tegevussuuna; nõuab tungivalt, et komisjon ja Euroopa välisteenistus teeksid sel eesmärgil kättesaadavaks uued rahalised vahendid, tagamaks, et uusi meetmeid ei rahastataks olemasolevate programmide arvelt; |
| --- | --- |

63.

| 64. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid, komisjon ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja mitmekordistaksid jõupingutusi ELi ühiste seisukohtade saavutamiseks mitmepoolsetel foorumitel ja võrgustikes ning vajaduse korral väljendaksid end üksmeelselt rahvusvahelisi kultuurisuhteid mõjutavates küsimustes; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et EL peab olema täielikult esindatud maailmas toimuvatel kultuuriüritustel, eriti ülemaailmsetel üritustel, nt maailmanäitusel; nõuab, et ELile antaks võimalus korraldada maailmanäitus, mis võiks toimuda erinevates ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

65.

| 66. | väljendab heameelt soovituste üle, mis avaldati struktureeritud dialoogi „Voices for Culture“ raames rahvusvaheliste kultuurisuhete kohta, ning kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles võtma neid oma rahvusvaheliste kultuurisidemete strateegiate väljatöötamisel nõuetekohaselt arvesse; nõuab eelkõige tungivalt, et komisjon, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid kohaldaksid kultuurisuhete loomisel kolmandate riikidega alt üles suunatud, inimõigustel ja inimestevahelistel kontaktidel põhinevat lähenemisviisi ning kavandaksid ja rakendaksid oma rahvusvaheliste kultuurisuhete strateegiat ja projektide elluviimist viisil, milles võetakse arvesse partnerriikide ja kohalike kogukondade vajadusi ja nõudmisi, koheldes neid võrdsete partneritena; rõhutab, et sellised strateegiad peaksid vastama iga partnerriigi või -piirkonna vajadustele ning konkreetsele poliitilisele ja sotsiaal-majanduslikule olukorrale, mitte põhinema kõigile sobival ühtsel lähenemisviisil; nõuab rahvusvaheliste kultuurisuhete asjakohast rahastamist praegustest kultuuri- ja haridusprogrammidest nii naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendi geograafiliste kui ka temaatiliste programmide kaudu; märgib, et koostöö kohalike organisatsioonidega, sealhulgas kultuuride- ja religioonidevaheliste osalejatega, on väga oluline, et tugevdada suhteid, mis põhinevad ühistel väärtustel, nagu rahu, sallivus ja vastastikune mõistmine, ning tagada ELi rahastatavate projektide pikaajaline jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kiidab tööd, mida on teinud liikmesriikide kultuuriinstituudid ja -organisatsioonid ning ELi riiklike kultuuriinstituutide klastrid kolmandates riikides; ergutab nende omavahelist koostööd ja võrgustiku arendamist kohalike kodanikuühiskonna organisatsioonidega, pöörates erilist tähelepanu väiksematele liikmesriikidele ja liikmesriikidele, kelle kultuuril nähtavus välismaal on piiratud või olematu, samuti nende riikide kultuurilise esindatuse vajadustele; |
| --- | --- |

67.

| 68. | tunneb heameelt asjaolu üle, et mitmed komisjoni ja Euroopa välisteenistuse üksused tegelevad rahvusvaheliste kultuurisuhete kontekstis valdkondadevahelise tööga; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles parandama asjaomaste üksuste vahelisi kooskõlastusmehhanisme, sealhulgas sidusamate ja sujuvamate töömeetodite kujundamise abil eesmärgiga maksimeerida tõhusust, vältida meetmete kattumist ja tagada institutsioonisiseste teadmiste edasiandmine; |
| --- | --- |

68.

| 69. | väljendab heameelt kultuuriga tegelevate kontaktisikute määramise üle ELi delegatsioonides; julgustab ELi delegatsioone tugevdama oma rolli, suurendama oskusi ja integreerima need oma poliitikaga, mitte kommunikatsiooni ja ürituste korraldamisega tegelevatesse meeskondadesse; nõuab ELi rahvusvaheliste kultuurisuhete ja kultuuridiplomaatia jaoks vajalike eelarvevahendite ja inimressursside eraldamist, et soodustada ja tugevdada kultuurikoostööd kolmandate riikide kõigi kohalike osalejatega, sealhulgas avaliku sektori institutsioonide, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja akadeemiliste ringkondadega; |
| --- | --- |

69.

| 70. | julgustab liikmesriike ja Euroopa välisteenistust integreerima kultuuripoliitika, rahvusvahelised kultuurisuhted ja kultuuridiplomaatia kõigi oma diplomaatiliste töötajate koolitustesse, et suurendada diplomaatide teadlikkust rahvusvahelistest kultuurisuhetest kui avaliku diplomaatia olulisest ja iseseisvast valdkonnast ning kujundada asjakohased poliitilised ja poliitikapädevused rahvusvaheliste kultuurisuhete ja kultuuridiplomaatia valdkonnas; jääb ootama Euroopa Parlamendi katseprojektina äsja käivitatud Euroopa diplomaatilise akadeemia tulemusi ja Euroopa välisteenistuse tellitud teostatavusuuringu avaldamist novembris; |
| --- | --- |

70.

| 71. | väljendab heameelt Euroopa kultuuriruumi ettevalmistava meetme esimeste tulemuste üle; tõstab esile head tulemused, mis on saadud projektipartnerite uuenduslike koostöömudelitega, mis põhinevad koos kohalike sidusrühmadega võrdse partnerluse vaimus loodud ideekonkursil; kutsub komisjoni üles jätkama selle äärmiselt eduka meetme rahastamist; julgustab ELi ja kolmandate riikide kultuuritegelasi uurima edasisi koostöövõimalusi, nagu kunstiteoste kaasloomine ja rahvusvahelised koostööprojektid, et edendada vastastikust keele- ja piiriülest mõistmist; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab, et ELil on võimalus tugevdada oma rahvusvahelisi kultuurikoostöö partnerlusi oma äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide kaudu, mis asuvad kogu maailmas geograafilistes, kultuurilistes ja keelelistes ristumiskohtades; nõuab, et EL kavandaks rahvusvahelisi kultuurikoostöö projekte, mis hõlmavad äärepoolseimaid piirkondi ning ülemeremaid ja -territooriume, et edendada piirkondlikku integratsiooni ja luua partnerriikidega uusi partnerlusi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab vajadust tõhustada võitlust ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise vastu; väljendab heameelt komisjoni hiljutise konsulteerimise üle uue tegevuskava ettevalmistamisel, et luua selge, terviklik ja mõjus raamistik ELi panusele ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise vastasesse võitlusesse, mille eesmärk on tõkestada kuritegevust ja kaitsta kultuuripärandit ühtsel turul osana ELi organiseeritud kuritegevuse strateegiast; nõuab paremat koostööd ELi ja kolmandate riikide vahel kultuuripärandi säilitamisel ja kaitsmisel ning ebaseadusliku kultuuriväärtustega kauplemise vastases võitluses; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab meelde, et arheoloogiline ja kultuuripärand on inimeste identiteedi lahutamatu osa; mõistab seetõttu hukka kultuuriväärtuste ebaseadusliku väljaviimise ja nendega kauplemise; tunneb heameelt teatavate liikmesriikide jõupingutuste üle tagastada kultuuriväärtused ja kunstiteosed päritolukohale osana oma välispoliitika strateegiast ja edendada üksteise kultuuripärandi vastastikust mõistmist ning toetada autonoomse kultuuripoliitika kujundamist kolmandates riikides; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles toetama aktiivselt neid liikmesriike kolmandate riikidega peetavatel läbirääkimistel tervikliku lähenemisviisi alusel ning aktiivselt toetama kõigi liikmesriikide jõupingutusi kultuuri- ja ajaloopärandi kaitsmisel ja restaureerimisel kooskõlas Mondiaculti 2022. aasta deklaratsiooniga; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tuletab meelde, et oluline on edendada kultuuri kestliku arengu soodustajana, mis loob väga hea eelduse sotsiaalseks ja majanduskasvuks; kutsub komisjoni üles soodustama kultuurivaldkonnas tegutsejate ja kodanikuühiskonna organisatsioonide panust kestlikku arengusse nende aktiivse osalemise kaudu korrapärases dialoogis, kutsevõrgustikes ja mitut sidusrühma hõlmavates partnerlustes ning naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendist rahastatavates kultuurivaldkonna meetmetes; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles jälgima rahvusvahelise kultuurikoostöö meetmete rakendamise seisu ja naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö rahastamisvahendiga saavutatud tulemusi ning andma Euroopa Parlamendile sellest korrapäraselt aru; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tuletab meelde, et kestliku arengu eesmärkide raames on kultuuri edendamine ja kaitsmine nii eesmärk omaette, eelkõige nagu on sätestatud eesmärkides 4.7, 8.9 ja 11.4, kui ka peamine panus ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 rakendamisse; rõhutab kultuuri ja kultuuriprojektide valdkonnaülest olemust, mis võimaldab neil kaasa aidata kõigi kestliku arengu eesmärkide saavutamisele; kutsub komisjoni, ELi delegatsioone kolmandates riikides ja liikmesriike üles uurima edasi seoseid kultuuri ja kultuuripoliitika ning kõigi kestliku arengu eesmärkide saavutamise vahel, sealhulgas kunstnike ja kultuuritöötajate osalemise abil kaasavas dialoogis, kutsevõrgustikes, vahetustes ja mitut sidusrühma hõlmavates partnerlustes, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamise abil; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles korraldama rohkem teabekoosolekuid ning arvamuste ja tavade vahetamisi, et tagada nende ühiste prioriteetide nõuetekohane rakendamine; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rõhutab kultuuri ning ainelise ja vaimse kultuuripärandi potentsiaali suhtluse, vahetuse ja rahu ning leppimise edendamise ja konfliktide ennetamise vahendina; ergutab sellega seoses tegema tõhustatud koostööd UNESCOga kultuuripärandi kaitsmisel ja teabekogumismissioonide lähetamisel; |
| --- | --- |

77.

| 78. | palub komisjonil mõista teravalt hukka ajaloo-, kunsti- ja kultuuripärandi hävitamise hiljutistes konfliktides, samuti ajaloo-, kunsti- ja kultuuripärandi süstemaatilise ja poliitiliselt või ideoloogiliselt sihipärase hävitamise ning suveräänsete riikide, rahvaste või vähemuste identiteedi ja kultuuri kaotamise, sealhulgas Aserbaidžaani jätkuva poliitika, mille eesmärk on kaotada ja eitada Armeenia kultuuripärandit Mägi-Karabahhis ja selle ümbruses, ning Ukraina kultuurimälestiste tahtliku hävitamiseVenemaa provotseerimata ja ebaseadusliku agressioonisõja käigus; tuletab meelde, et kultuuripärandi hävitamine võib kujutada endast sõjakuritegu ja inimõiguste rikkumist, ning tuletab sellega seoses meelde liikmesriikide võetud kaitsmise kohustust, sealhulgas seoses kultuuripärandi kaitsmisega relvakonfliktide järel ja nende ajal; nõuab kultuuripärandi kaitse temaatika lisamist ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonidesse ja operatsioonidesse, pakkudes kohalikele partneritele abi ja koolitust kultuuripärandit mõjutavate julgeolekuprobleemide lahendamisel; nõuab sihipäraste sanktsioonide kehtestamist üksikisikutele ja üksustele, kes vastutavad kultuuripärandi hävitamise, lõhkumise või sellega kauplemise eest, mis oleks oluline samm heidutuse ja selliste tegude eest vastutusele võtmise tagamisel; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles andma liikmesriikide ja kolmandate riikide partneritele tehnilist ja materiaalset abi teadlikkuse suurendamiseks ning kultuuripärandi säilitamiseks ja haldamiseks vajalike oskuste ja teadmiste arendamiseks, sealhulgas koostöö kaudu kolmandate riikide noorteorganisatsioonide ja haridusasutustega; |
| --- | --- |

79.

| 80. | hoiatab komisjoni, Euroopa välisteenistust, ELi delegatsioone kolmandates riikides ja liikmesriike selle eest, et ELi rahastatud sõjast laastatud kultuuripärandi restaureerimine kolmandates riikides ei tohiks tuua kasu sõdivatele pooltele, keda süüdistatakse inimõiguste rikkumises, seadustada autoritaarseid režiime ega normaliseerida suhteid nendega; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub liikmesriike üles võtma kultuurivaldkonna töökava 2023–2026 vastuvõtmisel nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi seisukohta; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  ELT C 388, 13.11.2020, lk 30.

(2)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 112.

(3)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 24.

(4)  ELT C 125 E, 22.5.2008, lk 223.

(5)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 88.

(6)  ELT C 347, 9.9.2022, lk 15.

(7)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 152.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0319.

(9)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 2.

(10)  ELT L 189, 28.5.2021, lk 34.

(11)  ELT L 189, 28.5.2021, lk 1.

(12)  ELT L 202, 8.6.2021, lk 32.

(13)  ELT L 462, 28.12.2021, lk 1.

(14)  ELT L 437, 28.12.2020, lk 116.

(15)  ELT L 131, 20.5.2017, lk 1.

(16)  ELT L 131, 20.5.2017, lk 1.

(17)  Ernst & Young, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Euroopa taastumine. Kultuuri- ja loomemajandus enne ja pärast COVID-19 kriisi), jaanuar 2021.

(18)  Euroopa Parlamendi 17. septembri 2020. aasta resolutsioon Euroopa kultuurielu taastumise kohta (ELT C 385, 22.9.2021, lk 152) ja 20. oktoobri 2021. aasta resolutsioon kunstnike olukorra ja ELi kultuurielu taastumise kohta (ELT C 184, 5.5.2022, lk 88).

(19)  Fancourt, D. ja Finn, S., What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review, WHO Regional Office for Europe (Health Evidence Network (HEN) synthesis report 67), Kopenhaagen, 2019.

(20)  Briti Nõukogu ja Goethe Instituut, Cultural Value – Cultural Relations in Societies in Transition: A Literature Review, 2018, lk 7.

(21)  Rivera, T., „Distinguishing Cultural Relations From Cultural Diplomacy: The British Council’s Relationship With Her Majesty’s Government, Figueroa Press, Los Angeles, 2015, lk 9–10.

(22)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 24.

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ (ELT L 130, 17.5.2019, lk 92).

---

Neljapäev, 15. detsember 2022

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/95

---

P9_TA(2022)0445

Üle Hiina Rahvavabariigi toimunud rahumeelsete meeleavalduste mahasurumine Hiina valitsuse poolt

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon rahumeelsete meeleavalduste mahasurumise kohta Hiina valitsuse poolt kogu Hiina Rahvavabariigis (2022/2992(RSP))

(2023/C 177/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, eelkõige 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Xinjiangis, sealhulgas Xinjiangi politseitoimikute kohta (1), 20. jaanuari 2022. aasta resolutsiooni põhivabaduste rikkumiste kohta Hongkongis (2), 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni uue ELi-Hiina strateegia kohta (3), 20. mai 2021. aasta resolutsiooni Hiina vastusanktsioonide kohta ELi üksustele, Euroopa Parlamendi liikmetele ja parlamentide liikmetele (4), 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni mahasurumise kohta Hongkongis (5), 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete seisu kohta (6) ning 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Hiina kohta, eelkõige 9. juuni 2022. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Xinjiangis, sealhulgas Xinjiangi politseitoimikute kohta (1), 20. jaanuari 2022. aasta resolutsiooni põhivabaduste rikkumiste kohta Hongkongis (2), 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni uue ELi-Hiina strateegia kohta (3), 20. mai 2021. aasta resolutsiooni Hiina vastusanktsioonide kohta ELi üksustele, Euroopa Parlamendi liikmetele ja parlamentide liikmetele (4), 21. jaanuari 2021. aasta resolutsiooni demokraatliku opositsiooni mahasurumise kohta Hongkongis (5), 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete seisu kohta (6) ning 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete kohta (7),

| — | võttes arvesse 1. aprillil 2022 toimunud ELi-Hiina tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. aprillil 2022 toimunud ELi-Hiina tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 27. juulil 2022. aastal vastu võetud ÜRO inimõiguste komitee lõppjäreldusi kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti rakendamise kohta Hiina Hongkongi erihalduspiirkonnas ja Hiina Macau erihalduspiirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. juulil 2022. aastal vastu võetud ÜRO inimõiguste komitee lõppjäreldusi kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti rakendamise kohta Hiina Hongkongi erihalduspiirkonnas ja Hiina Macau erihalduspiirkonnas,

| — | võttes arvesse Hiina ja Suurbritannia 1984. aasta ühisdeklaratsiooni ning Hiina ja Portugali 1987. aasta ühisdeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina ja Suurbritannia 1984. aasta ühisdeklaratsiooni ning Hiina ja Portugali 1987. aasta ühisdeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. märtsi 2019. aasta ühisteatist „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 12. märtsi 2019. aasta ühisteatist „ELi ja Hiina suhete strateegilised väljavaated“ (JOIN(2019)0005),

| — | võttes arvesse, et 2019. aastal anti Sahharovi auhind uiguuri majandusteadlasele Ilham Tohtile, kes võitleb rahumeelselt Hiina uiguuri vähemuse õiguste eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et 2019. aastal anti Sahharovi auhind uiguuri majandusteadlasele Ilham Tohtile, kes võitleb rahumeelselt Hiina uiguuri vähemuse õiguste eest,

| — | võttes arvesse ELi nõukogu 5. detsembri 2022. aasta otsust pikendada meetmeid, mis on võetud vastavalt nõukogu 7. detsembri 2020. aasta määrusele (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi nõukogu 5. detsembri 2022. aasta otsust pikendada meetmeid, mis on võetud vastavalt nõukogu 7. detsembri 2020. aasta määrusele (EL) 2020/1998, mis käsitleb inimõiguste raske rikkumise vastu suunatud piiravaid meetmeid (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli märkusi pärast kohtumist Hiina presidendi Xi Jinpingiga 1. detsembril 2022, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Micheli märkusi pärast kohtumist Hiina presidendi Xi Jinpingiga 1. detsembril 2022,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2. detsembri 2022. aasta pressiteadet „EL-USA: konsultatsioonid USA asevälisministri Wendy Shermani ja Euroopa välisteenistuse peasekretäri Stefano Sannino vahel“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 2. detsembri 2022. aasta pressiteadet „EL-USA: konsultatsioonid USA asevälisministri Wendy Shermani ja Euroopa välisteenistuse peasekretäri Stefano Sannino vahel“,

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina 11. strateegilist dialoogi, mis toimus 28. septembril 2021 komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli ning Hiina riiginõuniku/välisministri Wang Yi vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina 11. strateegilist dialoogi, mis toimus 28. septembril 2021 komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Josep Borrelli ning Hiina riiginõuniku/välisministri Wang Yi vahel,

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 35, milles on sätestatud, et Hiina Rahvavabariigi kodanikel peab olema sõnavabadus, ajakirjandusvabadus, kogunemisvabadus, ühinemisvabadus ning vabadus korraldada meeleavaldusi ja demonstratsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 35, milles on sätestatud, et Hiina Rahvavabariigi kodanikel peab olema sõnavabadus, ajakirjandusvabadus, kogunemisvabadus, ühinemisvabadus ning vabadus korraldada meeleavaldusi ja demonstratsioone,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Hiina allkirjastas 1998. aastal, kuid mida ta ei ole ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, mille Hiina allkirjastas 1998. aastal, kuid mida ta ei ole ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024 ning ELi suunised inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2020–2024 ning ELi suunised inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 31. augustil 2022. aastal avaldatud aruannet Xinjiangi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 31. augustil 2022. aastal avaldatud aruannet Xinjiangi kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine peaksid olema ELi ja Hiina suhete keskmes, kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina võetud kohustusega järgida neid oma arengukoostöös ja rahvusvahelises koostöös; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi edendamine ja järgimine peaksid olema ELi ja Hiina suhete keskmes, kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina võetud kohustusega järgida neid oma arengukoostöös ja rahvusvahelises koostöös;

| B. | arvestades, et Hiina on alates 2020. aastast järginud COVIDi suhtes väga ranget nulltolerantsi poliitikat, mis hõlmab massilist testimist ning ajutisi ja pikaajalisi liikumispiiranguid, mis piiravad tõsiselt inimeste vabadust ja õigusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Hiina on alates 2020. aastast järginud COVIDi suhtes väga ranget nulltolerantsi poliitikat, mis hõlmab massilist testimist ning ajutisi ja pikaajalisi liikumispiiranguid, mis piiravad tõsiselt inimeste vabadust ja õigusi;

| C. | arvestades, et need ranged piirangud on toonud kaasa sagedased ja pikaleveninud liikumispiirangud, ulatuslikud ja süstemaatilised testimisnõuded ja karantiinid ning ebaproportsionaalsed ja ranged liikumisvabaduse piirangud Hiina siseselt; arvestades, et need piirangud on põhjustanud ka esmatarbekaupade, sealhulgas toiduainete nappust, raskendatud juurdepääsu tervishoiule ja noorte töötuse suurenemist Hiina Rahvavabariigis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et need ranged piirangud on toonud kaasa sagedased ja pikaleveninud liikumispiirangud, ulatuslikud ja süstemaatilised testimisnõuded ja karantiinid ning ebaproportsionaalsed ja ranged liikumisvabaduse piirangud Hiina siseselt; arvestades, et need piirangud on põhjustanud ka esmatarbekaupade, sealhulgas toiduainete nappust, raskendatud juurdepääsu tervishoiule ja noorte töötuse suurenemist Hiina Rahvavabariigis;

| D. | arvestades, et ulatuslike meeleavalduste puhkemisele eelnenud päevadel ja nädalatel oli mõnes tehases (näiteks Foxconni tehastes) suuri pingeid ning paljud töötajad põgenesid, et pääseda äärmuslikust ja täielikust sulgemisest tehastesse pärast COVID-19 puhanguid tootmiskohtades ning protestida korduva preemiate maksmata jätmise vastu liikumispiirangute ajal; arvestades, et protestid tehastes muutusid vägivaldseks ja sotsiaalmeedia videotelt oli näha, et politsei peksis töötajaid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ulatuslike meeleavalduste puhkemisele eelnenud päevadel ja nädalatel oli mõnes tehases (näiteks Foxconni tehastes) suuri pingeid ning paljud töötajad põgenesid, et pääseda äärmuslikust ja täielikust sulgemisest tehastesse pärast COVID-19 puhanguid tootmiskohtades ning protestida korduva preemiate maksmata jätmise vastu liikumispiirangute ajal; arvestades, et protestid tehastes muutusid vägivaldseks ja sotsiaalmeedia videotelt oli näha, et politsei peksis töötajaid;

| E. | arvestades, et liikumispiirangute range jõustamise tõttu suleti aeg-ajalt terved hooned, sealhulgas avariiväljapääsud; arvestades, et 24. novembril 2022 puhkes Xinjiangis Urumqis (kus liikumispiirangud olid järjest kehtinud üle 100 päeva) asuvas elumajas tulekahju, milles hukkus vähemalt kümme inimest; arvestades, et kohalike allikate ja arvukate sotsiaalmeedia postituste teatel oli hukkunuid palju rohkem (9) – kuni 40 inimest; arvestades, et selle hoone elanikud olid väidetavalt oma korteritesse lukustatud ja tuletõrjujad jäid hiljaks, tõenäoliselt COVIDi nulltaseme poliitika raames kehtestatud piirangute tõttu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikumispiirangute range jõustamise tõttu suleti aeg-ajalt terved hooned, sealhulgas avariiväljapääsud; arvestades, et 24. novembril 2022 puhkes Xinjiangis Urumqis (kus liikumispiirangud olid järjest kehtinud üle 100 päeva) asuvas elumajas tulekahju, milles hukkus vähemalt kümme inimest; arvestades, et kohalike allikate ja arvukate sotsiaalmeedia postituste teatel oli hukkunuid palju rohkem (9) – kuni 40 inimest; arvestades, et selle hoone elanikud olid väidetavalt oma korteritesse lukustatud ja tuletõrjujad jäid hiljaks, tõenäoliselt COVIDi nulltaseme poliitika raames kehtestatud piirangute tõttu;

| F. | arvestades, et esimest korda pärast 1989. aasta Tiananmeni väljaku meeleavaldusi tulid inimesed 26. novembril 2022 Pekingis, Shanghais ja teistes suuremates Hiina linnades ja omavalitsustes ning väidetavalt enam kui 100 ülikoolis tänavatele, et protesteerida Hiina COVIDi nulltaseme poliitika vastu ja mõista hukka Hiina Kommunistliku Partei autoritaarne valitsemine; arvestades, et meeleavaldajad hakkasid peagi kasutama oma sümbolina tühja paberilehte, et väljendada viha sõnavabaduse mahasurumise pärast; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et esimest korda pärast 1989. aasta Tiananmeni väljaku meeleavaldusi tulid inimesed 26. novembril 2022 Pekingis, Shanghais ja teistes suuremates Hiina linnades ja omavalitsustes ning väidetavalt enam kui 100 ülikoolis tänavatele, et protesteerida Hiina COVIDi nulltaseme poliitika vastu ja mõista hukka Hiina Kommunistliku Partei autoritaarne valitsemine; arvestades, et meeleavaldajad hakkasid peagi kasutama oma sümbolina tühja paberilehte, et väljendada viha sõnavabaduse mahasurumise pärast;

| G. | arvestades, et politsei hakkas pärast esialgset vaoshoitust kiiresti rahvahulki laiali ajama ja viis mitmes linnas läbi ulatuslikke vahistamisi; arvestades, et näiteks Shanghais kasutas politsei pipragaasi, et ajada laiali umbes 300 kokku tulnud meeleavaldajat; arvestades, et Hiina sotsiaalmeedia platvormidel kustutati proteste kajastanud postitused kohe, et kriitikat maha suruda; arvestades, et Hiina riiklik meedia on seni lihtsalt hoidunud protestide kajastamisest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et politsei hakkas pärast esialgset vaoshoitust kiiresti rahvahulki laiali ajama ja viis mitmes linnas läbi ulatuslikke vahistamisi; arvestades, et näiteks Shanghais kasutas politsei pipragaasi, et ajada laiali umbes 300 kokku tulnud meeleavaldajat; arvestades, et Hiina sotsiaalmeedia platvormidel kustutati proteste kajastanud postitused kohe, et kriitikat maha suruda; arvestades, et Hiina riiklik meedia on seni lihtsalt hoidunud protestide kajastamisest;

| H. | arvestades, et mõned meeleavaldajad nõuavad president Xi Jinpingilt tagasiastumist, mis on riigi praegusele juhtkonnale enneolematu väljakutse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mõned meeleavaldajad nõuavad president Xi Jinpingilt tagasiastumist, mis on riigi praegusele juhtkonnale enneolematu väljakutse;

| I. | arvestades, et naised on olnud nende meeleavalduste esirinnas; arvestades, et naiste õiguste olukord on Hiinas viimastel aastatel halvenenud; arvestades, et uuringud on näidanud, et liikumispiirangud suurendavad soolise koduvägivalla ohtu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et naised on olnud nende meeleavalduste esirinnas; arvestades, et naiste õiguste olukord on Hiinas viimastel aastatel halvenenud; arvestades, et uuringud on näidanud, et liikumispiirangud suurendavad soolise koduvägivalla ohtu;

| J. | arvestades, et on teatatud politsei jõulisest kohalolekust ja sekkumistest, mis on viinud paljude rahumeelsete meeleavaldajate vahistamiseni; arvestades, et mitme inimõigusorganisatsiooni andmetel on võimud sekkunud ka meeleavaldajate õigusesse õiguslikule esindatusele ning kohalikud ametiasutused on mõnda juristi hoiatanud, et nad nende juhtumitega ei tegeleks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et on teatatud politsei jõulisest kohalolekust ja sekkumistest, mis on viinud paljude rahumeelsete meeleavaldajate vahistamiseni; arvestades, et mitme inimõigusorganisatsiooni andmetel on võimud sekkunud ka meeleavaldajate õigusesse õiguslikule esindatusele ning kohalikud ametiasutused on mõnda juristi hoiatanud, et nad nende juhtumitega ei tegeleks;

| K. | arvestades, et Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklis 35 on sätestatud, et Hiina Rahvavabariigi kodanikel on sõnavabadus, ajakirjandusvabadus, kogunemisvabadus, ühinemisvabadus ning vabadus korraldada meeleavaldusi ja demonstratsioone; arvestades, et selles artiklis sätestatud vabadusi rikutakse pidevalt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklis 35 on sätestatud, et Hiina Rahvavabariigi kodanikel on sõnavabadus, ajakirjandusvabadus, kogunemisvabadus, ühinemisvabadus ning vabadus korraldada meeleavaldusi ja demonstratsioone; arvestades, et selles artiklis sätestatud vabadusi rikutakse pidevalt;

| L. | arvestades, et pärast seda, kui president Xi Jinping 2013. aasta märtsis võimule tuli, on inimõiguste olukord Hiinas dramaatiliselt halvenenud; arvestades, et Hiina valitsus on muutunud inimõiguste ja õigusriigi vastu üha vaenulikumaks; arvestades, et Hiina kodanike ebaseaduslikku massilist jälgimist ja kontrolli on laiendatud; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et pärast seda, kui president Xi Jinping 2013. aasta märtsis võimule tuli, on inimõiguste olukord Hiinas dramaatiliselt halvenenud; arvestades, et Hiina valitsus on muutunud inimõiguste ja õigusriigi vastu üha vaenulikumaks; arvestades, et Hiina kodanike ebaseaduslikku massilist jälgimist ja kontrolli on laiendatud;

| M. | arvestades, et viimastel aastatel on Hiina võimud karmistanud veebitsensuuri, eriti pärast COVID-19 puhangut; arvestades, et Hiina võimud ja politsei on loonud ühe keerukaima jälgimissüsteemi maailmas, olles saanud juurdepääsu võimsale näotuvastustarkvarale ja -tehnoloogiale, et piirata karmilt ja üldiselt põhivabadusi või isegi rikkuda massiliselt inimõigusi; arvestades, et on murettekitav, et sellise massilise jälgimise ja näotuvastustehnoloogia tõttu esitab julgeolekuaparaat meeleavaldajatele süüdistused hiljem; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et viimastel aastatel on Hiina võimud karmistanud veebitsensuuri, eriti pärast COVID-19 puhangut; arvestades, et Hiina võimud ja politsei on loonud ühe keerukaima jälgimissüsteemi maailmas, olles saanud juurdepääsu võimsale näotuvastustarkvarale ja -tehnoloogiale, et piirata karmilt ja üldiselt põhivabadusi või isegi rikkuda massiliselt inimõigusi; arvestades, et on murettekitav, et sellise massilise jälgimise ja näotuvastustehnoloogia tõttu esitab julgeolekuaparaat meeleavaldajatele süüdistused hiljem;

| N. | arvestades, et äsjaste teadete kohaselt on Hiina võimud hiljutise meeleavalduste puhkemise kontekstis rakendanud meediatsensuuri kõrgeimat, nn hädaolukorrale reageerimise taset; arvestades, et sotsiaalmeedia platvormidel on olnud aktiivne ja tähtis roll sisu levitamisel kogu riigis; arvestades, et julgeolekujõud on inimesi ka tänaval peatanud, kontrollinud nende elektroonilisi seadmeid ja sundinud neid kustutama teatavaid protestidega seotud rakendusi, sisu ja fotosid; arvestades, et pärast meeleavalduste puhkemist hakkasid Hiina võimud kohe massiliselt jälgima sõnumirakendusi, sotsiaalmeediat ja mobiiltelefoniandmeid, mida nad peavad kahtlasteks, ning kasutama virtuaalseid eravõrke, et tuvastada, hirmutada ja ahistada väidetavalt meeleavaldusi korraldavaid ja neis osalevaid inimesi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et äsjaste teadete kohaselt on Hiina võimud hiljutise meeleavalduste puhkemise kontekstis rakendanud meediatsensuuri kõrgeimat, nn hädaolukorrale reageerimise taset; arvestades, et sotsiaalmeedia platvormidel on olnud aktiivne ja tähtis roll sisu levitamisel kogu riigis; arvestades, et julgeolekujõud on inimesi ka tänaval peatanud, kontrollinud nende elektroonilisi seadmeid ja sundinud neid kustutama teatavaid protestidega seotud rakendusi, sisu ja fotosid; arvestades, et pärast meeleavalduste puhkemist hakkasid Hiina võimud kohe massiliselt jälgima sõnumirakendusi, sotsiaalmeediat ja mobiiltelefoniandmeid, mida nad peavad kahtlasteks, ning kasutama virtuaalseid eravõrke, et tuvastada, hirmutada ja ahistada väidetavalt meeleavaldusi korraldavaid ja neis osalevaid inimesi;

| O. | arvestades, et viimastel aastatel on Hiina võimud likvideerinud kodanikuühiskonna rühmitusi ja vangistanud paljusid sõltumatuid aktiviste, muutes ulatuslike meeleavalduste läbiviimise äärmiselt raskeks; arvestades, et viimastel kuudel on toimunud Hiinas ning Hiina kodanikud on korraldanud ka väljaspool riiki sporaadilisi proteste vastuseks COVID-19 poliitikale, majanduslikele raskustele, tsensuurile ja president Xi Jinpingi laiendatud võimule; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et viimastel aastatel on Hiina võimud likvideerinud kodanikuühiskonna rühmitusi ja vangistanud paljusid sõltumatuid aktiviste, muutes ulatuslike meeleavalduste läbiviimise äärmiselt raskeks; arvestades, et viimastel kuudel on toimunud Hiinas ning Hiina kodanikud on korraldanud ka väljaspool riiki sporaadilisi proteste vastuseks COVID-19 poliitikale, majanduslikele raskustele, tsensuurile ja president Xi Jinpingi laiendatud võimule;

| P. | arvestades, et Hiina tegeleb piiriüleste repressioonide ja jälgimisega mitmesuguste tegevuste kaudu, alates spionaažist, küberrünnakutest, füüsilistest rünnakutest ja tagaotsimisteadete väljastamisest Interpoli kaudu kuni oma politseijaoskondadeni ELi territooriumil; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Hiina tegeleb piiriüleste repressioonide ja jälgimisega mitmesuguste tegevuste kaudu, alates spionaažist, küberrünnakutest, füüsilistest rünnakutest ja tagaotsimisteadete väljastamisest Interpoli kaudu kuni oma politseijaoskondadeni ELi territooriumil;

| Q. | arvestades, et riiklikult koordineeritud korraldusega saadeti üliõpilased ülikoolidest kuu aega varem koju, et takistada neil organiseeritud meeleavaldustel osaleda; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et riiklikult koordineeritud korraldusega saadeti üliõpilased ülikoolidest kuu aega varem koju, et takistada neil organiseeritud meeleavaldustel osaleda;

| R. | arvestades, et mõned Hiina diplomaadid on kasutanud vägivalda ja ähvardanud Hiina üliõpilasi ja oponente välismaal, nõudes, et nad „ei moonutaks ega diskrediteeriks Hiina epideemiate ennetamise ja kontrolli poliitikat“; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et mõned Hiina diplomaadid on kasutanud vägivalda ja ähvardanud Hiina üliõpilasi ja oponente välismaal, nõudes, et nad „ei moonutaks ega diskrediteeriks Hiina epideemiate ennetamise ja kontrolli poliitikat“;

| S. | arvestades, et Hiina on uiguure ja teisi etnilisi vähemusi, inimõiguste kaitsjaid, ühiskondlikke aktiviste, usurühmitusi, ajakirjanikke ja ebaõigluse vastu meelt avaldavaid isikuid süstemaatiliselt taga kiusanud ning represseerib kõiki teisitimõtlejaid ja opositsiooni esindajaid üha ulatuslikumalt; arvestades, et inimeste hukkumine Urumqi tulekahjus lisab veel ühe tragöödia Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas toime pandud julmadele inimõiguste rikkumistele; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Hiina on uiguure ja teisi etnilisi vähemusi, inimõiguste kaitsjaid, ühiskondlikke aktiviste, usurühmitusi, ajakirjanikke ja ebaõigluse vastu meelt avaldavaid isikuid süstemaatiliselt taga kiusanud ning represseerib kõiki teisitimõtlejaid ja opositsiooni esindajaid üha ulatuslikumalt; arvestades, et inimeste hukkumine Urumqi tulekahjus lisab veel ühe tragöödia Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas toime pandud julmadele inimõiguste rikkumistele;

| 1. | mõistab teravalt hukka Hiina valitsuse juhitud reaktsiooni rahumeelsetele meeleavaldustele ja rahumeelsete meeleavaldajate tagakiusamise kogu Hiina Rahvavabariigis; avaldab kaastunnet Urumqi tulekahju ohvritele ja nende pereliikmetele ning on nendega solidaarne; kutsub Hiina valitsust üles läbipaistvusele seoses ohvrite arvu ja nende surma asjaoludega; nõuab Urumqi tulekahju kiiret, tulemuslikku ja põhjalikku uurimist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab solidaarsust Hiina rahvaga nende võitluses põhivabaduste eest; mõistab hukka rahumeelsete meeleavaldajate tagakiusamise; nõuab tungivalt, et kõik politseijõud reageeriksid olukordadele kooskõlas rahvusvaheliste standarditega, sealhulgas ÜRO aluspõhimõtetega jõu ja tulirelvade kasutamise kohta õiguskaitseametnike poolt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab tõsist muret inimõiguste rikkumiste pärast Hiinas, sealhulgas seoses COVIDi nulltaseme poliitikaga; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et kõik Urumqi tulekahju ohvrid on etnilised uiguurid (10), mis süvendab selle etnilise rühma kannatusi, kes on langenud Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas toime pandud süstemaatiliste ja jõhkrate inimõiguste rikkumiste ohvriks, mille Euroopa Parlament on tunnistanud inimsusevastaseks kuriteoks ja millega kaasneb tõsine genotsiidioht (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | mõistab kõige karmimalt hukka asjaolu, et väljendus-, kogunemis- ja ajakirjandusvabadus ning sotsiaalmeedia on Hiinas rangelt piiratud; kutsub Hiina valitsust üles tagama väljendus-, ühinemis-, kogunemis-, ajakirjandus- ja meediavabaduse, nagu on sätestatud Hiina põhiseaduses ja rahvusvahelises inimõigustealases õiguses; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab teravalt hukka neid meeleavaldusi kajastanud välisajakirjaniku vägivaldse ründamise ja kinnipidamise; tuletab meelde, et ajakirjandusvabadus on iga demokraatia aluspõhimõte ja oluline tugisammas; kutsub Hiinat üles tagama, et kõik ajakirjanikud saaksid teha tööd vabalt ja tõrgeteta ning survemeetmeid kartmata, nagu on sätestatud Hiina õiguses; rõhutab, et tuleb tagada ajakirjandus- ja meediavabadus; nõuab tungivalt, et Hiina võimud lõpetaksid juristide ja õigusala töötajate, inimõiguste kaitsjate ja meeleavaldajate pärast avalikult muret tundvate või rahumeelsete meeleavalduste õigust kaitsvate muude isikute tegevuse tõkestamise, nende ahistamise ja hirmutamise; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et Hiina lõpetaks viivitamata rahumeelsete meeleavaldajate mahasurumise ja hirmutamise ning tagaks kõigile põhiõigused; kutsub Hiina võime üles vabastama viivitamata kõik ebaseaduslikult kinni peetud meeleavaldajad; nõuab, et kõik rahumeelsete meeleavaldajate kohta hiljuti kogutud andmed kustutatakse ja et neid edaspidi ei kasutata; nõuab, et kõigi nende isikute, kellelt on võetud vabadus, pereliikmeid teavitataks nende asukohast ja nende vastu esitatud süüdistustest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunnistab, et COVID-19 poliitikat on keeruline kavandada, nii et valitseks õige tasakaal rahvatervise kaitsmise ning õiguste ja vabaduste kaitse vahel; tuletab meelde proportsionaalsuse tähtsust; võtab teadmiseks, et mõned kõige rõhuvamad COVID-19 piirangud on Hiinas hiljaaegu tühistatud; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et protestiliikumine on ühendanud väga erineva taustaga inimesi ja on aset leidnud kogu riigis; toonitab tähelepanuväärset asjaolu, et eri etnilised rühmad on väljendanud solidaarsust Xinjiangi tulekahju ohvritega, kuna hani hiinlased ei ole varem märkimisväärselt reageerinud uiguuride kohutavale saatusele viimase kuue aasta jooksul; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub Hiina ja kohalikke ametiasutusi üles lõpetama uiguuride represseerimine ning tuletab meelde, et piirkonna uiguuride suhtes on kohaldatud intensiivset järelevalvet, sunniviisilist tööd, sunniviisilist steriliseerimist ja sünniennetusmeetmeid ning muude õiguste rikkumist, mis on inimsusevastane kuritegu ja millega kaasneb tõsine genotsiidioht; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni ettepaneku üle keelata sunniviisilise tööga valmistatud toodete toomine ELi turule; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab teravalt hukka massilise jälgimise laialdase kasutamise ja sotsiaalvõrgustike praeguse tsenseerimise; nõuab tungivalt, et Hiina võimud lõpetaksid sellised eraelu puutumatuse ja väljendusvabadusega seotud põhiõiguste rikkumised ning sotsiaalvõrgustikes teabega manipuleerimise; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mõistab hukka asjaolu, et Hiina tehnoloogiaettevõtted TikTok ja Tencent teevad Hiina valitsusega koostööd, et koguda tõendeid meeleavaldajate identifitseerimisandmete kohta, võimaldamaks neid vahistada ja internetti tsenseerida; kutsub Euroopa pensionifonde üles loobuma inimõigusi kahjustavatest Hiina ettevõtetest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab sügavat muret äriühingu Apple Inc. käitumise pärast Hiinas meeleavalduste ajal, kuna äriühing tegi Hiina Kommunistliku Parteiga tõhusat koostööd, et takistada salvestiste levitamist liikumispiirangute vastastest rahumeelsetest meeleavaldustest, blokeerides oma seadmetes Hiinas AirDrop funktsiooni; märgib, et see funktsioon võimaldas meeleavaldajatel jagada salvestisi ja korraldada proteste ilma WiFit kasutamata, mis on Hiina Kommunistliku Partei pideva järelevalve ja kontrolli all; rõhutab, et asjaolu, et Hiina Kommunistlik Partei võib hoida ettevõtteid pantvangis ja võimaldada jõhkrat inimõiguste rikkumist, peaks olema lääneriikide valitsustele märguanne esitada õigusakte, mis julgustaksid lääne ettevõtteid kahekordistama oma jõupingutusi tootmise Hiinast tagasitoomiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kordab muret asjaolu pärast, et Hiina võimud ei võimaldanud ÜRO inimõiguste ülemvolinikule Michelle Bachelet’le tema Hiina visiidi ajal täielikku juurdepääsu sõltumatutele kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja inimõiguste kaitsjatele; kordab üleskutset Hiina võimudele anda sõltumatutele ajakirjanikele, rahvusvahelistele vaatlejatele ja uurimisorganitele, sealhulgas eelkõige ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste volitatud esindajatele ja ELi inimõiguste eriesindajale samasugune vaba, sisuline ja takistamatu juurdepääs; toetab ÜRO 50 inimõiguste eksperdi üleskutset näha ÜRO Inimõiguste Nõukogus ette erivolitus inimõiguste olukorra jälgimiseks kogu Hiinas ja sellest aru andmiseks; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jätkaksid koostööd sarnaselt meelestatud partneritega, et luua ÜRO Inimõiguste Nõukogus uurimismehhanism, et jälgida, hinnata ja anda avalikult aru tõsistest inimõiguste rikkumistest kogu Hiinas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid kaitseksid ja toetaksid inimõiguste ja demokraatia aktiviste Hiinas, eelkõige pöördudes kohalike ja riiklike ametiasutuste poole ning kohaldades täielikult inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid ja muud asjaomast ELi poliitikat, sealhulgas uut ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava; väljendab heameelt ELi ja USA kahepoolse Hiinat käsitleva dialoogi jätkumise üle, eelkõige avalduse üle, et Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit ei ole kunagi olnud rohkem ühel meelel meie strateegiliste väljavaadete osas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi ja teisi rahvusvahelisi organisatsioone üles jälgima ja hindama seda, kas Hiina reageering nendele meeleavaldustele on kooskõlas rahvusvaheliste inimõiguste standarditega ja kohustustega, mis tulenevad rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest; rõhutab, kui oluline on, et ELi delegatsioon Pekingis jätkaks rahumeelsete meeleavaldajate kinnipidamise ja nende inimeste kohtuprotsesside jälgimist, kes on antud kohtu alla seoses rahumeelse kogunemise ja väljendusvabaduse õiguse kasutamisega, kohaldades täielikult inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid ja muud asjaomast ELi poliitikat; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Josep Borrelli üles võtma konkreetseid meetmeid hiljutiste Euroopa Ülemkogu arutelude jätkamiseks, intensiivistades arutelusid liikmesriikide välisministrite tasandil; kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles alustama Aasia ja Okeaania töörühmas alalist arutelu Hiina üle; väljendab heameelt otsuse üle pikendada Xinjiangis toime pandud inimõiguste rikkumistele reageerimiseks kehtestatud sanktsioone 8. detsembrini 2023; kordab oma nõudmist kehtestada ELi lisasanktsioonid Hiina ametnike ja üksuste vastu, kes on vastutavad inimsusvastaste kuritegude eest; julgustab ELi liikmesriikide ametiasutusi kaaluma võimalust esitada üldise kohtualluvuse põhimõtte alusel süüdistus Hiina ametnikele, keda peetakse vastutavaks inimsusvastaste kuritegude eest; |
| --- | --- |

17.

| 18. | väljendab sügavat muret hiljutiste paljastuste pärast seoses välismaal asuvate Hiina politseijaoskondadega paljudes ELi liikmesriikides ja kogu maailmas; kutsub komisjoni, nõukogu ja riiklikke õiguskaitseasutusi üles tagama kiiremas korras hea koordineerimise, et neid tavasid selgitada, võtta asjakohaseid meetmeid ja sulgeda kõik välismaal asuvad Hiina politseijaoskonnad; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles tegema koostöös sarnaselt meelestatud partneritega kindlaks ja sulgema kõik võimalused, mis võimaldavad Hiinal viia ellu piiriüleseid repressioonikampaaniaid, eriti oma diasporaa liikmete vastu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid peataksid kõik väljaandmislepingud Hiina ja Hongkongiga; nõuab ka tungivalt, et liikmesriigid oleksid ettevaatlikud, kui nad teevad koostööd sellistes rahvusvahelise õiguse jõustamise foorumites nagu Interpol ning ÜRO narkootikumide ja kuritegevuse büroo; kutsub liikmesriike ühtlasi üles tagama oma jurisdiktsioonides nõuetekohaselt Hiina pagulaste julgeolek, et hoida ära nende kinnipidamine või „naasma veenmine“ või meelitamine ELi mittekuuluvasse riiki, kust neid oleks lihtne Hiinasse tagasi saata; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub kõiki rahvusvahelise üldsuse liikmeid ja kõiki sidusrühmi üles käsitlema Hiina Rahvavabariigiga suheldes väljendusvabaduse küsimust; väljendab heameelt asjaolu üle, et Euroopa Ülemkogu eesistuja Charles Michel tõstatas Xi Jinpingiga kõneldes meeleavalduste küsimuse; nõuab tingimusteta valmisolekut alustada uuesti ELi ja Hiina inimõigustealast dialoogi, mida ei ole peetud rohkem kui kolm aastat; märgib samuti, et kõik Euroopa riikide juhid peaksid Hiina võime selgesõnaliselt teavitama ELi otsustavusest reageerida meeleavaldajate vastu suunatud repressioonide eskaleerumisele, tõstatades küsimuse rahvusvahelistes organisatsioonides, ning vajaduse korral kehtestama lisasanktsioone; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile ning kõigile Hiina Rahvavabariigi suursaadikutele ELi liikmesriikides. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0237.

(2)  ELT C 336, 2.9.2022, lk 2.

(3)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 40.

(4)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 170.

(5)  ELT C 456, 10.11.2021, lk 242.

(6)  ELT C 433, 23.12.2019, lk 103.

(7)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 92.

(8)  ELT L 410 I, 7.12.2020, lk 1.

(9)  https://edition.cnn.com/2022/12/01/china/china-protests-urumqi-fire-deaths-covid-dst-intl-hnk/index.html.

(10)  https://www.rfa.org/english/news/uyghur/urumqi-fire-12022022172846.html

(11)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0237.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/101

---

P9_TA(2022)0446

Rahumeelsete meeleavalduste mahasurumine sõjaväehunta poolt Tšaadis

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon rahumeelsete meeleavalduste mahasurumise kohta sõjaväehunta poolt Tšaadis (2022/2993(RSP))

(2023/C 177/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Tšaadis (1) ja 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2021. aasta resolutsiooni olukorra kohta Tšaadis (1) ja 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel (2),

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. aprilli 2021. aasta avaldust president Idriss Déby Itno surma kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 20. aprilli 2021. aasta avaldust president Idriss Déby Itno surma kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Tšaadi delegatsiooni 19. oktoobri 2022. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Tšaadi delegatsiooni 19. oktoobri 2022. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 20. aprilli 2021. aasta avaldust Tšaadi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri pressiesindaja 20. aprilli 2021. aasta avaldust Tšaadi kohta,

| — | võttes arvesse Tšaadis 29. aprillist kuni 6. maini 2021 toimunud Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu teabekogumismissiooni aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšaadis 29. aprillist kuni 6. maini 2021 toimunud Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu teabekogumismissiooni aruannet,

| — | võttes arvesse Boko Harami vastast rahvusvahelist rakkerühma, millele andis volitused Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu ning mida toetatakse ELi Aafrika rahutagamisrahastust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Boko Harami vastast rahvusvahelist rakkerühma, millele andis volitused Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu ning mida toetatakse ELi Aafrika rahutagamisrahastust,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2359 (2017) G5 Saheli ühendvägede (FC-G5S) lähetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2359 (2017) G5 Saheli ühendvägede (FC-G5S) lähetamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete ja G5 Saheli liikmesriikide 28. aprilli 2020. aasta ühisavaldust Saheli julgeoleku, stabiilsuse ja arengu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu liikmete ja G5 Saheli liikmesriikide 28. aprilli 2020. aasta ühisavaldust Saheli julgeoleku, stabiilsuse ja arengu kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi Sahelit käsitleva Euroopa Liidu integreeritud strateegia kohta, milles kinnitati veel kord ELi ja Saheli vahelise kindla ja pikaajalise partnerluse tähtsust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. aprilli 2021. aasta järeldusi Sahelit käsitleva Euroopa Liidu integreeritud strateegia kohta, milles kinnitati veel kord ELi ja Saheli vahelise kindla ja pikaajalise partnerluse tähtsust,

| — | võttes arvesse Euroopa Arengufondi 2014–2020 riiklikku soovituskava Tšaadi jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Arengufondi 2014–2020 riiklikku soovituskava Tšaadi jaoks,

| — | võttes arvesse Tšaadi põhiseadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšaadi põhiseadust,

| — | võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (3) (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000. aastal allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (3) (Cotonou leping),

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mis võeti vastu 27. juunil 1981 ja mis jõustus 21. oktoobril 1986, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mis võeti vastu 27. juunil 1981 ja mis jõustus 21. oktoobril 1986,

| — | võttes arvesse 30. jaanuaril 2007 vastu võetud demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. jaanuaril 2007 vastu võetud demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Tšaadi muudetud üleminekuhartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšaadi muudetud üleminekuhartat,

| — | võttes arvesse Global Terrorism Indexi 2019. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Global Terrorism Indexi 2019. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et alates endise presidendi Idriss Déby Itno surmast 2021. aasta aprillis juhib Tšaadi tema poeg Mahamat Idriss Déby Itno; arvestades, et sõjaväeline üleminekunõukogu oli varem peatanud põhiseaduse kehtivuse ning saatnud laiali valitsuse ja rahvuskogu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et alates endise presidendi Idriss Déby Itno surmast 2021. aasta aprillis juhib Tšaadi tema poeg Mahamat Idriss Déby Itno; arvestades, et sõjaväeline üleminekunõukogu oli varem peatanud põhiseaduse kehtivuse ning saatnud laiali valitsuse ja rahvuskogu;

| B. | arvestades, et sõjaväeline üleminekunõukogu lubas korraldada demokraatlikud valimised 18 kuu jooksul alates võimule asumisest; arvestades, et riigisisene dialoog võttis 1. oktoobril 2022 meetmed ametlikult vastu ja teatas, et valimised lükatakse veel kahe aasta võrra edasi; arvestades, et Aafrika Liit kehtestas tingimused, sealhulgas lükkas tagasi algse 18-kuulise üleminekuaja pikendamise ning nõudis inimõiguste ja põhivabaduste austamist; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et sõjaväeline üleminekunõukogu lubas korraldada demokraatlikud valimised 18 kuu jooksul alates võimule asumisest; arvestades, et riigisisene dialoog võttis 1. oktoobril 2022 meetmed ametlikult vastu ja teatas, et valimised lükatakse veel kahe aasta võrra edasi; arvestades, et Aafrika Liit kehtestas tingimused, sealhulgas lükkas tagasi algse 18-kuulise üleminekuaja pikendamise ning nõudis inimõiguste ja põhivabaduste austamist;

| C. | arvestades, et üleminekuprotsessi kindlaksmääramiseks korraldati riigisisene dialoog; arvestades, et kõik opositsioonirühmitused selles protsessis ei osalenud; arvestades, et dialoog lõpetati soovitustega lükata üleminekuprotsess edasi ja mitte takistada kellelgi, eelkõige praegusel presidendil, tulevastel valimistel kandideerimast; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üleminekuprotsessi kindlaksmääramiseks korraldati riigisisene dialoog; arvestades, et kõik opositsioonirühmitused selles protsessis ei osalenud; arvestades, et dialoog lõpetati soovitustega lükata üleminekuprotsess edasi ja mitte takistada kellelgi, eelkõige praegusel presidendil, tulevastel valimistel kandideerimast;

| D. | arvestades, et Tšaadi kodanikuühiskonna organisatsioonid on koostanud kriisi lõpetamiseks üleminekukava; arvestades, et teatavad Tšaadi kodanikuühiskonna organisatsioonid on soovitanud anda rahvusvahelist toetust stabiilsusmehhanismi vormis, et taastada põhiseaduslik kord ja toetada üleminekukava; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Tšaadi kodanikuühiskonna organisatsioonid on koostanud kriisi lõpetamiseks üleminekukava; arvestades, et teatavad Tšaadi kodanikuühiskonna organisatsioonid on soovitanud anda rahvusvahelist toetust stabiilsusmehhanismi vormis, et taastada põhiseaduslik kord ja toetada üleminekukava;

| E. | arvestades, et ajavahemikus 13. märtsist kuni 8. augustini 2022 kutsus Tšaadi valitsus Dohasse 53 poliitilis-sõjalist rühmitust, millest vaid kuus olid tõelised rühmitused, et pidada läbirääkimisi rahulepingu üle; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ajavahemikus 13. märtsist kuni 8. augustini 2022 kutsus Tšaadi valitsus Dohasse 53 poliitilis-sõjalist rühmitust, millest vaid kuus olid tõelised rühmitused, et pidada läbirääkimisi rahulepingu üle;

| F. | arvestades, et sõjaväeline üleminekunõukogu kutsus N’Djamenasse üle 1 300 saadiku, kellest peaaegu kõik määras valitsus otse osalema nn riigisiseses kaasavas ja suveräänses dialoogis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõjaväeline üleminekunõukogu kutsus N’Djamenasse üle 1 300 saadiku, kellest peaaegu kõik määras valitsus otse osalema nn riigisiseses kaasavas ja suveräänses dialoogis;

| G. | arvestades, et kõige olulisemad erakonnad, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja tegelikud poliitilis-sõjalised rühmitused boikoteerisid neid kahte üritust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõige olulisemad erakonnad, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja tegelikud poliitilis-sõjalised rühmitused boikoteerisid neid kahte üritust;

| H. | arvestades, et 20. oktoobril 2022 avaldasid kogu Tšaadis tuhanded inimesed meelt ja nõudsid kohest tagasipöördumist demokraatliku korra juurde; arvestades, et seda ette nähes keelas avaliku julgeoleku minister 19. oktoobril 2022 riigis kõik meeleavaldused; arvestades, et vastuseks meeleavaldustele kasutas politsei kogu riigis nende jätkuva ja laiaulatusliku mahasurumise käigus rahumeelsete meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona ja pisargaasi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 20. oktoobril 2022 avaldasid kogu Tšaadis tuhanded inimesed meelt ja nõudsid kohest tagasipöördumist demokraatliku korra juurde; arvestades, et seda ette nähes keelas avaliku julgeoleku minister 19. oktoobril 2022 riigis kõik meeleavaldused; arvestades, et vastuseks meeleavaldustele kasutas politsei kogu riigis nende jätkuva ja laiaulatusliku mahasurumise käigus rahumeelsete meeleavaldajate vastu lahinglaskemoona ja pisargaasi;

| I. | arvestades, et ametivõimud teatasid ka seitsme fraktsiooni tegevuse ajutisest peatamisest; arvestades, et nad otsustasid ka, et suurte opositsioonirühmituste ja kodanikuühiskonna koalitsiooni Wakit Tamma tegevus tuleb kogu riigis keelustada; arvestades, et mitmes linnas ja piirkonnas piirati interneti kasutust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ametivõimud teatasid ka seitsme fraktsiooni tegevuse ajutisest peatamisest; arvestades, et nad otsustasid ka, et suurte opositsioonirühmituste ja kodanikuühiskonna koalitsiooni Wakit Tamma tegevus tuleb kogu riigis keelustada; arvestades, et mitmes linnas ja piirkonnas piirati interneti kasutust;

| J. | arvestades, et 4. novembril 2022 toimunud ÜRO piinamisvastase komitee koosolekul märkis raportöör Sébastien Touzé, et valitsusevastaste meeleavalduste tagajärjel sai hinnangute kohaselt surma 50–150 inimest, 150–184 inimest jäi kadunuks, 1 369 inimest vahistati ning 600–1 100 inimest on viidud kõrbes asuvasse tugevdatud valvega Koro-Toro vanglasse, mis on pealinnast umbes 600 kilomeetri kaugusel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 4. novembril 2022 toimunud ÜRO piinamisvastase komitee koosolekul märkis raportöör Sébastien Touzé, et valitsusevastaste meeleavalduste tagajärjel sai hinnangute kohaselt surma 50–150 inimest, 150–184 inimest jäi kadunuks, 1 369 inimest vahistati ning 600–1 100 inimest on viidud kõrbes asuvasse tugevdatud valvega Koro-Toro vanglasse, mis on pealinnast umbes 600 kilomeetri kaugusel;

| K. | arvestades, et 400 kinnipeetud isiku üle mõisteti kohut nelja päeva jooksul ja ilma kaitsja juuresolekuta; arvestades, et 5. detsembril 2022 määrati 262 kinnipeetud meeleavaldajale kuni kolme aasta pikkune vanglakaristus, 80 kinnipeetavale määrati tingimisi karistus ja 59 mõisteti õigeks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 400 kinnipeetud isiku üle mõisteti kohut nelja päeva jooksul ja ilma kaitsja juuresolekuta; arvestades, et 5. detsembril 2022 määrati 262 kinnipeetud meeleavaldajale kuni kolme aasta pikkune vanglakaristus, 80 kinnipeetavale määrati tingimisi karistus ja 59 mõisteti õigeks;

| L. | arvestades, et kohtuprotsessid peeti läbipaistmatult ja üldsusele teabe avalikustamiseta; arvestades, et meeleavaldajatele ei võimaldatud õiguskaitset; arvestades, et Tšaadi advokatuur nimetas kohtumenetlust õigusemõistmise paroodiaks ja kaebas kohtuotsuse edasi, ning arvestades, et seetõttu boikoteerisid selle advokaadid ka kohtuprotsesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kohtuprotsessid peeti läbipaistmatult ja üldsusele teabe avalikustamiseta; arvestades, et meeleavaldajatele ei võimaldatud õiguskaitset; arvestades, et Tšaadi advokatuur nimetas kohtumenetlust õigusemõistmise paroodiaks ja kaebas kohtuotsuse edasi, ning arvestades, et seetõttu boikoteerisid selle advokaadid ka kohtuprotsesse;

| M. | arvestades, et ÜRO piinamisvastane komitee jõudis oma tähelepanekus järeldusele, et vanglas toime pandud vägivalla, sealhulgas vanglatöötajate poolt kinnipeetavate vastu toime pandud vägivallaaktide levik on murettekitav, ning palus ametivõimudel uurida kõiki vangistuses aset leidnud surmajuhtumeid ning kõiki väiteid vanglatöötajate poolt toime pandud piinamise ja väärkohtlemise juhtumite kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ÜRO piinamisvastane komitee jõudis oma tähelepanekus järeldusele, et vanglas toime pandud vägivalla, sealhulgas vanglatöötajate poolt kinnipeetavate vastu toime pandud vägivallaaktide levik on murettekitav, ning palus ametivõimudel uurida kõiki vangistuses aset leidnud surmajuhtumeid ning kõiki väiteid vanglatöötajate poolt toime pandud piinamise ja väärkohtlemise juhtumite kohta;

| N. | arvestades, et julgeolekuolukord Saheli piirkonnas on viimastel aastatel märkimisväärselt halvenenud, mis kujutab tõsist ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele julgeolekule; arvestades, et inimõiguste rikkumised ja massilised tapmised on laialt levinud ning suurenev toiduga kindlustamatus, korruptsioon, äärmine vaesus ja üleujutused on suurendanud ebakindlust; arvestades, et Saheli piirkonnas täheldati 2019. aastal vägivaldse äärmusliku tegevuse kiiremat kasvu kui kuskil mujal; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et julgeolekuolukord Saheli piirkonnas on viimastel aastatel märkimisväärselt halvenenud, mis kujutab tõsist ohtu piirkondlikule ja rahvusvahelisele julgeolekule; arvestades, et inimõiguste rikkumised ja massilised tapmised on laialt levinud ning suurenev toiduga kindlustamatus, korruptsioon, äärmine vaesus ja üleujutused on suurendanud ebakindlust; arvestades, et Saheli piirkonnas täheldati 2019. aastal vägivaldse äärmusliku tegevuse kiiremat kasvu kui kuskil mujal;

| O. | arvestades, et EL võttis nõukogu poolt 16. aprillil 2021. aastal vastu võetud Sahelit käsitlevas ELi integreeritud strateegias kohustuse toetada piirkonnas demokraatia jaoks olulisi hetki, pöörata poliitikas eritähelepanu jõupingutustele valitsemise ja õigusriigi valdkonnas ning nõuda jätkuvalt, et sisejulgeolekujõududel oleks inimeste ja riigi vahelise usalduse tugevdamisel kesksem roll; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL võttis nõukogu poolt 16. aprillil 2021. aastal vastu võetud Sahelit käsitlevas ELi integreeritud strateegias kohustuse toetada piirkonnas demokraatia jaoks olulisi hetki, pöörata poliitikas eritähelepanu jõupingutustele valitsemise ja õigusriigi valdkonnas ning nõuda jätkuvalt, et sisejulgeolekujõududel oleks inimeste ja riigi vahelise usalduse tugevdamisel kesksem roll;

| P. | arvestades, et ÜRO andmetel on lisaks sellele, et Tšaadis on 381 000 riigisisest põgenikku, sinna saabunud ka üle 577 000 pagulase, muu hulgas Darfurist, Kesk-Aafrika Vabariigist, Nigeeriast ja Kamerunist; arvestades, et Tšaadi stabiilsus on Saheli ning Aafrika põhja- ja idaosa jaoks ülioluline; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ÜRO andmetel on lisaks sellele, et Tšaadis on 381 000 riigisisest põgenikku, sinna saabunud ka üle 577 000 pagulase, muu hulgas Darfurist, Kesk-Aafrika Vabariigist, Nigeeriast ja Kamerunist; arvestades, et Tšaadi stabiilsus on Saheli ning Aafrika põhja- ja idaosa jaoks ülioluline;

| Q. | arvestades, et Tšaad asub strateegilises piirkonnas ja peab tulema toime tõsiste julgeolekuprobleemidega, arvestades riigi lähedust piirkondlikele sõjalistele rühmitustele, eriti Tšaadi järve piirkonnas, kus tegutsevad Islamiriigi Lääne-Aafrika Provints ja Nigeerias asuv islamistlik sõjaline rühmitus Boko Haram; arvestades, et G5 Saheli ühendvägede ja rahvusvahelise rakkerühma raames on Tšaadil oluline roll piirkondlikes rahuvalvealastes jõupingutustes; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Tšaad asub strateegilises piirkonnas ja peab tulema toime tõsiste julgeolekuprobleemidega, arvestades riigi lähedust piirkondlikele sõjalistele rühmitustele, eriti Tšaadi järve piirkonnas, kus tegutsevad Islamiriigi Lääne-Aafrika Provints ja Nigeerias asuv islamistlik sõjaline rühmitus Boko Haram; arvestades, et G5 Saheli ühendvägede ja rahvusvahelise rakkerühma raames on Tšaadil oluline roll piirkondlikes rahuvalvealastes jõupingutustes;

| 1. | mõistab hukka 2022. aasta oktoobri meeleavaldustel demokraatiameelsete meeleavaldajate vastu toime pandud surmaga lõppenud vägivallaaktid ja repressioonid ning avaldab sügavat kahetsust inimohvrite pärast; kordab, et mõistab hukka 20. aprillil 2021 sõjaväelise üleminekunõukogu poolt toime pandud sõjalise riigipöörde ja sellele järgnenud Tšaadi põhiseaduse kehtivuse peatamise ning rahvuskogu ja valitsuse laialisaatmise; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka meeleavaldamist puudutava põhiõiguse piiramise ning meeleavaldajate ja kodanikuühiskonna vastu vägivalla kasutamise Tšaadis; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et need valitsuse võetud meetmed võivad käimasolevat demokraatia suunas liikumise protsessi õõnestada; nõuab tungivalt, et ametivõimud järgiksid täielikult Tšaadi riiklikke ja rahvusvahelisi kohustusi, eelkõige rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õigust ning õigust kehalisele puutumatusele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et ÜRO ja Aafrika Liit algataksid teatatud vägivalla, sealhulgas teadete kohaselt Tšaadi vanglates toime pandud piinamise kohta sõltumatu ja erapooletu uurimise, et anda üksikisikute ja kodanikuühiskonna vastu suunatud vägivalla toimepanijad kohtu alla; nõuab, et vägivalla ja tapmiste eest vastutavad isikud võetaks vastutusele, ning nõuab tungivalt, et Tšaadi ametivõimud tagaksid, et Tšaadi sõjavägi, sandarmid ja politsei saaksid koolitust ÜRO õiguskaitseametnike käitumisjuhendi ning õiguskaitseametnike poolt jõu ja tulirelvade kasutamise aluspõhimõtete alal ning järgiksid neid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab hukka demokraatiameelsete meeleavaldajate vastutusele võtmise kollektiivsete kohtuprotsessidega, mis ei vasta rahvusvahelistele läbipaistvuse ja õiguskaitse kättesaadavuse standarditele; nõuab karistuste tühistamist ja meeleavaldajate vabastamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et valitsus tagaks kõigile 20. oktoobri 2022 meeleavalduste tõttu süüdistatavatele täieliku juurdepääsu õiguskaitsele; rõhutab, et EL jälgib kohtumenetluste jätkumist väga tähelepanelikult ning et nende tulemus on ühtlasi peamine ELi ja Tšaadi tulevasi suhteid mõjutav tegur; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et režiim ei ole suutnud jääda kindlaks demokraatiale ülemineku pühendumusele; kordab, kui oluline on kiiresti taastada põhiseaduslik kord ning ajaliselt piiritletud ja tsiviilisikute juhtimisel toimuv üleminek, millega tagatakse inimõiguste ja põhivabaduste austamine, ning tuletab meelde, et sisuline koostöö kõigi kodanikuühiskonna ja poliitiliste osalejatega on hädavajalik, et tagada käimasoleva protsessi usaldusväärsus ja legitiimsus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab tungivalt, et võimalikult kiiresti korraldataks uued läbipaistvad, kaasavad ja usaldusväärsed parlamendi- ja presidendivalimised, mis oleksid täielikult kooskõlas riigi põhiseaduse ja valimisi puudutavate rahvusvaheliste standarditega, nähes muu hulgas ette opositsioonierakondade täieliku osalemise; märgib, kui oluline on sellega seoses sõltumatu ja läbipaistev riiklik valimiskomisjon ning koostöö rahvusvaheliste partneritega; peab äärmiselt kahetsusväärseks, et võimuorganid eiravad Aafrika Liidu rahu- ja julgeolekunõukogu selget korraldust, mis põhineb demokraatia, valimiste ja valitsemise Aafrika hartal, ning sõjaväelise üleminekunõukogu varasemat avalikku lubadust, et selle juhid ei kandideeri eelseisvatel valimistel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuletab meelde, et tõeline üleminek demokraatiale ja demokraatlik reform peab olema tsiviilisikute juhitav ning võimaldama kodanikuühiskonna organisatsioonide, opositsioonierakondade, naiste ja noorte ning vaba ajakirjanduse täielikku ja aktiivset kaasamist, kusjuures nad peavad saama tegutseda ilma vägivalda, hirmutamist või piiranguid kartmata; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka Tšaadis jätkuva vägivalla ja terrorirünnakud; kordab oma muret pikaleveninud kriisi pärast Tšaadis ja ebastabiilse julgeolekuolukorra pärast riigi põhjaosas ning mõistab teravalt hukka inimõiguste ning rahvusvahelise ja humanitaarõiguse korduvad rikkumised; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub valitsust üles otsima tuge riiklikelt ja rahvusvahelistelt vahendajatelt, ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroolt, Aafrika Liidult, ELi eriesindajalt Sahelis, Kesk-Aafrika Riikide Majandusühenduselt ja teistelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt, et ületada praegune ummikseis ning edendada riiklikku dialoogi ja demokraatiale ülemineku protsessi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on äärmiselt mures korruptsiooni ja karistamatuse jätkuvalt kõrge taseme pärast Tšaadis; märgib, et suutmatus tegeleda karistamatusega inimõiguste rikkumiste eest aitab kaasa selliste kuritarvituste jätkumisele ja üldsuse usalduse vähenemisele riigiasutuste vastu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles suurendama toetust Tšaadis tegutsevatele sõltumatutele valitsusvälistele organisatsioonidele, inimõiguste kaitsjatele ja sõltumatule meediale, muu hulgas rahastamise ja kaitset vajavate isikute toetamise kaudu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab tungivalt, et EL ja tema liikmesriigid tõstataksid need inimõigustega seotud probleemid Tšaadi ametivõimudega, pakuksid Tšaadile kogu üleminekuperioodi jooksul tehnilist abi ning kaaluksid Cotonou lepingu artikli 96 kohase menetluse algatamist, mis võib viimase abinõuna viia ELi arengukoostöö peatamiseni Tšaadiga kuni õiguspärase põhiseadusliku korra taastamiseni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et kliimamuutused, toiduga kindlustamatus, rahvastiku kasv, loodusvarade ekspluateerimine, vaesus ning hariduslike ja majanduslike võimaluste puudumine on peamised algpõhjused, mis tekitavad kogu Saheli piirkonnas ebastabiilsust ja vägivalda ning viivad terroristide värbamiseni; rõhutab, et püsiva kestliku arengu tagamiseks kogu piirkonnas on vajalik julgeoleku-, arengu-, humanitaar- ja demokraatia toetamise abi koordineerimine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et piirkondlik koostöö ja algatused, sealhulgas Aafrika Liit ja G5 Saheli rühm, on võtmetähtsusega Aafrika juhitava strateegia toetamisel, et tegeleda terrorismi ja ebastabiilsuse küsimustega Sahelis; rõhutab oma toetust Euroopa rahutagamisrahastule ja koostööle rahvusvahelise rakkerühmaga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | väljendab heameelt Saheli piirkonnas ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide kohaloleku piirkondadeks jaotamise üle, mille eesmärk on tugevdada piirkonnas tehtava ELi töö piirkondlikku lähenemisviisi, et toetada piiriülest koostööd Sahelis ja piirkondlike koostööstruktuuride vahel ning suurendada G5 Saheli riikide riiklikku suutlikkust; nõuab, et EL ja tema liikmesriigid rakendaksid Tšaadi puhul kiiresti Euroopa tiimi algatuse ettepanekut valitsemistava, demokratiseerimise, rahu ja julgeoleku kohta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab, et EL, selle liikmesriigid ja rahvusvaheline üldsus reageeriksid kiiresti humanitaarolukorrale, mis tuleneb inimõiguste olukorrast Tšaadis, ning annaksid riigile vajalikku abi, et kiiresti rahuldada riigisiseste põgenike ja pagulaste kaitsmisega seotud pakilisi vajadusi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Aafrika Liidule ja tema institutsioonidele ning Tšaadi valitsusele ja rahvuskogule. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 166.

(2)  ELT C 385, 22.9.2021, lk 24.

(3)  EÜT L 317, 15.12.2000, lk 3.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/105

---

P9_TA(2022)0447

Bahreini inimõiguste kaitsja Abdulhadi Al-Khawaja juhtum

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon Bahreini inimõiguste kaitsja Abdulhadi Al-Khawaja juhtumi kohta (2022/2994(RSP))

(2023/C 177/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bahreini kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Bahreini kohta,

| — | võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni 2011. aasta novembri aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni 2011. aasta novembri aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste kaitsjate olukorra eriraportööri 22. septembri 2022. aasta avaldust vangistatud inimõiguste kaitsja Abdulhadi Al-Khawaja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste kaitsjate olukorra eriraportööri 22. septembri 2022. aasta avaldust vangistatud inimõiguste kaitsja Abdulhadi Al-Khawaja kohta,

| — | võttes arvesse Taani sõnavõttu Inimõiguste Nõukogu 51. istungjärgul, milles nõuti inimõiguste kaitsja Abdulhadi Al-Khawaja vabastamist, ning võttes arvesse Taani välisministeeriumi viimaseid avaldusi, eelkõige 29. septembri 2022. aasta ja 7. novembri 2022. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Taani sõnavõttu Inimõiguste Nõukogu 51. istungjärgul, milles nõuti inimõiguste kaitsja Abdulhadi Al-Khawaja vabastamist, ning võttes arvesse Taani välisministeeriumi viimaseid avaldusi, eelkõige 29. septembri 2022. aasta ja 7. novembri 2022. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse ELi ja Bahreini vahel 10. veebruaril 2022 sõlmitud koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Bahreini vahel 10. veebruaril 2022 sõlmitud koostöölepingut,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni 18. mai 2022. aasta ühisteatist strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga (JOIN(2022)0013) ning nõukogu 20. juuni 2022. aasta järeldusi selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni 18. mai 2022. aasta ühisteatist strateegilise partnerluse kohta Pärsia lahe piirkonnaga (JOIN(2022)0013) ning nõukogu 20. juuni 2022. aasta järeldusi selle kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate, surmanuhtluse, piinamise ja sõnavabaduse kohta, kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide kohta ning sõnavabaduse kohta internetis ja mujal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu suuniseid inimõiguste kaitsjate, surmanuhtluse, piinamise ja sõnavabaduse kohta, kolmandate riikidega peetavate inimõigustealaste dialoogide kohta ning sõnavabaduse kohta internetis ja mujal,

| — | võttes arvesse ÜRO 7. novembri 2022. aasta Bahreini inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 7. novembri 2022. aasta Bahreini inimõiguste olukorra üldist korrapärast läbivaatamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/821, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, vahendamise, tehnilise abi, transiidi ja edasitoimetamise kontrollimiseks (uuesti sõnastatud) (1) (edaspidi „kahesuguse kasutusega kaupade määrus“), ning varasemaid uuesti sõnastatud versioone, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1232/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrust (EL) 2021/821, millega kehtestatakse liidu kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, vahendamise, tehnilise abi, transiidi ja edasitoimetamise kontrollimiseks (uuesti sõnastatud) (1) (edaspidi „kahesuguse kasutusega kaupade määrus“), ning varasemaid uuesti sõnastatud versioone, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1232/2011, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (2),

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning Araabia inimõiguste hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning Araabia inimõiguste hartat, mille kõigiga Bahrein on ühinenud,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 144 lõiget 5 ja artikli 132 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Taani ja Bahreini kodanikul Abdulhadi Al-Khawajal, kes on inimõiguste kaitsja ning Bahreini inimõiguste keskuse ja Pärsia lahe inimõiguste keskuse kaasasutaja ning 2022. aasta Martin Ennalsi auhinna võitja, on praegu täitumas üheteistkümnes aasta vangis, kus ta kannab eluaegset karistust juhtiva rolli eest demokraatlikke reforme nõudvatel meeleavaldustel 2011. aasta rahvaülestõusu ajal Bahreinis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Taani ja Bahreini kodanikul Abdulhadi Al-Khawajal, kes on inimõiguste kaitsja ning Bahreini inimõiguste keskuse ja Pärsia lahe inimõiguste keskuse kaasasutaja ning 2022. aasta Martin Ennalsi auhinna võitja, on praegu täitumas üheteistkümnes aasta vangis, kus ta kannab eluaegset karistust juhtiva rolli eest demokraatlikke reforme nõudvatel meeleavaldustel 2011. aasta rahvaülestõusu ajal Bahreinis;

| B. | arvestades, et vahistamise järel Abdulhadi Al-Khawajat peksti ja piinati ning ta mõisteti süüdi ebaõiglase kohtumenetluse käigus, mis ei vastanud ei Bahreini kriminaalõiguse ega ka rahvusvahelise õiguse kohastele õiglase kohtumõistmise miinimumstandarditele; arvestades, et Abdulhadi Al-Khawaja mõisteti süüdi fabritseeritud süüdistuste alusel seoses terrorismi rahastamise ja selles osalemisega, et kukutada valitsus, ja spioneerimisega välisriigi heaks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vahistamise järel Abdulhadi Al-Khawajat peksti ja piinati ning ta mõisteti süüdi ebaõiglase kohtumenetluse käigus, mis ei vastanud ei Bahreini kriminaalõiguse ega ka rahvusvahelise õiguse kohastele õiglase kohtumõistmise miinimumstandarditele; arvestades, et Abdulhadi Al-Khawaja mõisteti süüdi fabritseeritud süüdistuste alusel seoses terrorismi rahastamise ja selles osalemisega, et kukutada valitsus, ja spioneerimisega välisriigi heaks;

| C. | arvestades, et meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm jõudis 2012. aasta juulis järeldusele, et Abdulhadi Al-Khawaja vahistamine oli meelevaldne, kuna selle põhjuseks oli väljendus-, rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse põhiõiguse kasutamine, ning nõudis tema vabastamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et meelevaldse kinnipidamise küsimustega tegelev ÜRO töörühm jõudis 2012. aasta juulis järeldusele, et Abdulhadi Al-Khawaja vahistamine oli meelevaldne, kuna selle põhjuseks oli väljendus-, rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse põhiõiguse kasutamine, ning nõudis tema vabastamist;

| D. | arvestades, et Abdulhadi Al-Khawajat ähvardab uus kohtulik ahistamine mitme täiendava eraldi kohtuprotsessi kaudu; arvestades, et 28. novembril 2022 mõistis Bahreini teine madalama astme kriminaalkohus Abdulhadi Al-Khawaja süüdi täiendavate kriminaalsüüdistuste alusel, mille kohaselt oli ta väidetavalt lõhkunud vanglas tooli ja solvanud politseiametnikku, kui see ei lubanud tal oma perele helistada; arvestades, et Abdulhadi Al-Khawaja jäeti ilma õigusest osaleda kohtuistungil ning õigusest seaduslikule esindamisele, kuigi teise madalama astme kriminaalkohtu president allkirjastas kohtumääruse, millega anti reformi ja rehabilitatsiooni peadirektoraadi peasekretärile korraldus lubada süüdistataval määrata omale esindaja; arvestades, et sellega rikuti inimõiguste kaitsja õigust õiglasele kohtumõistmisele ja nõustamisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Abdulhadi Al-Khawajat ähvardab uus kohtulik ahistamine mitme täiendava eraldi kohtuprotsessi kaudu; arvestades, et 28. novembril 2022 mõistis Bahreini teine madalama astme kriminaalkohus Abdulhadi Al-Khawaja süüdi täiendavate kriminaalsüüdistuste alusel, mille kohaselt oli ta väidetavalt lõhkunud vanglas tooli ja solvanud politseiametnikku, kui see ei lubanud tal oma perele helistada; arvestades, et Abdulhadi Al-Khawaja jäeti ilma õigusest osaleda kohtuistungil ning õigusest seaduslikule esindamisele, kuigi teise madalama astme kriminaalkohtu president allkirjastas kohtumääruse, millega anti reformi ja rehabilitatsiooni peadirektoraadi peasekretärile korraldus lubada süüdistataval määrata omale esindaja; arvestades, et sellega rikuti inimõiguste kaitsja õigust õiglasele kohtumõistmisele ja nõustamisele;

| E. | arvestades, et Abdulhadi Al-Khawaja on Taani Kuningriigi kodanik ja on alates 2011. aastast olnud sunnitud elama oma perekonnast lahus; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Abdulhadi Al-Khawaja on Taani Kuningriigi kodanik ja on alates 2011. aastast olnud sunnitud elama oma perekonnast lahus;

| F. | arvestades, et tema vangistamise, piinamise ja arstiabist ilmajätmise otsese tagajärjena kannatab Abdulhadi Al-Khawaja mitmete krooniliste ja degeneratiivsete terviseprobleemide all, sealhulgas äge seljavalu ja nägemishäired, ning vajab kiiret arstiabi; arvestades, et korduvad näljastreigid, mida Abdulhadi Al-Khawaja on korraldanud oma väärkohtlemise vastu protestimiseks, on tema tervislikku seisundit halvendanud; arvestades, et vanglavõimud ei ole talle asjakohast ravi võimaldanud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tema vangistamise, piinamise ja arstiabist ilmajätmise otsese tagajärjena kannatab Abdulhadi Al-Khawaja mitmete krooniliste ja degeneratiivsete terviseprobleemide all, sealhulgas äge seljavalu ja nägemishäired, ning vajab kiiret arstiabi; arvestades, et korduvad näljastreigid, mida Abdulhadi Al-Khawaja on korraldanud oma väärkohtlemise vastu protestimiseks, on tema tervislikku seisundit halvendanud; arvestades, et vanglavõimud ei ole talle asjakohast ravi võimaldanud;

| G. | arvestades, et nende uute süüdistuste ajastus langeb kokku Abdulhadi Al-Khawaja juhtumi ulatusliku toetamisega nii ÜRO kui ka ELi tasandil, sealhulgas juhtumi esile toomisega 2022. aasta septembris ÜRO peasekretäri aastaaruandes survemeetmete kohta, 2022. aasta oktoobris toimunud ELi ja Bahreini inimõigustealases dialoogis ning 2022. aasta novembris ÜRO Bahreini inimõiguste olukorra üldises korrapärases ülevaates; arvestades, et Taani valitsus on üle kümne aasta tuginenud eradiplomaatiale Bahreini valitsusega, et Abdulhadi Al-Khawaja vabastada, kuid tema nõudmisi ei ole rahuldatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nende uute süüdistuste ajastus langeb kokku Abdulhadi Al-Khawaja juhtumi ulatusliku toetamisega nii ÜRO kui ka ELi tasandil, sealhulgas juhtumi esile toomisega 2022. aasta septembris ÜRO peasekretäri aastaaruandes survemeetmete kohta, 2022. aasta oktoobris toimunud ELi ja Bahreini inimõigustealases dialoogis ning 2022. aasta novembris ÜRO Bahreini inimõiguste olukorra üldises korrapärases ülevaates; arvestades, et Taani valitsus on üle kümne aasta tuginenud eradiplomaatiale Bahreini valitsusega, et Abdulhadi Al-Khawaja vabastada, kuid tema nõudmisi ei ole rahuldatud;

| H. | arvestades, et Bahreini valitsus jätkab endiselt väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse õiguse tugevat mahasurumist; arvestades, et inimõiguste kaitsjaid, juriste, ajakirjanikke ja poliitilisi aktiviste võetakse karmilt vastutusele ning neid vahistatakse, ähvardatakse vangistamise või piinamisega, hirmutatakse, neile kehtestatakse reisikeelde ja neilt võetakse ära kodakondsus; arvestades, et Bahreini ametivõimud on vahistanud, pidanud kinni, kuulanud üle ja esitanud süüdistusi inimõiguste kaitsjatele ja poliitilistele aktivistidele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Bahreini valitsus jätkab endiselt väljendus-, ühinemis- ja rahumeelse kogunemise vabaduse õiguse tugevat mahasurumist; arvestades, et inimõiguste kaitsjaid, juriste, ajakirjanikke ja poliitilisi aktiviste võetakse karmilt vastutusele ning neid vahistatakse, ähvardatakse vangistamise või piinamisega, hirmutatakse, neile kehtestatakse reisikeelde ja neilt võetakse ära kodakondsus; arvestades, et Bahreini ametivõimud on vahistanud, pidanud kinni, kuulanud üle ja esitanud süüdistusi inimõiguste kaitsjatele ja poliitilistele aktivistidele;

| I. | arvestades, et Abdulhadi Al-Khawaja on üks mitmest inimõiguste kaitsjast, kes viibib Bahreinis pikaajalises meelevaldses vangistuses; arvestades, et teiste praegu Bahreinis vangistatud poliitvangide hulka kuuluvad tuntud poliitilise opositsiooni liidrid, aktivistid, blogijad ja inimõiguste kaitsjad, kellele määrati eluaegne vanglakaristus nende osalemise eest 2011. aasta demokraatiameelsetel meeleavaldustel; arvestades, et inimõiguste kaitsja Naji Fateel vahistati 2013. aasta mais ja mõisteti 2014. aasta mais 15 aastaks vangi; arvestades, et Naji Fateeli on piinatud, peetud kinni suhtlemisvõimaluseta, tal ei ole lubatud vastu võtta telefonikõnesid ega oma perekonna ja advokaadi külastusi oma perekonnalt ning teda on hoitud üksikvangistuses; arvestades, et inimõiguste kaitsja dr Abduljalil Al-Singace vahistati 2010. aasta augustis, vabastati lühidalt 21 päevaks 2011. aasta veebruaris-märtsis, vahistati uuesti 17. märtsil 2011 ning talle määrati 2011. aasta juunis eluaegne vangistus; arvestades, et Bahreini inimõiguste kaitsjaid ja nende pereliikmeid ahistatakse, hirmutatakse ja antakse kohtu alla; arvestades, et mõned on läinud eksiili ja paljud on meelevaldselt kodakondsusest ilma jäetud; arvestades, et üks silmapaistvamaid Bahreini inimõiguste kaitsjaid Nabeel Rajab vabastati 9. juunil 2020 vanglast ning ta peab kandma järelejäänud osa viieaastasest karistusest alternatiivseid karistusmeetodeid käsitleva seaduse kohaselt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Abdulhadi Al-Khawaja on üks mitmest inimõiguste kaitsjast, kes viibib Bahreinis pikaajalises meelevaldses vangistuses; arvestades, et teiste praegu Bahreinis vangistatud poliitvangide hulka kuuluvad tuntud poliitilise opositsiooni liidrid, aktivistid, blogijad ja inimõiguste kaitsjad, kellele määrati eluaegne vanglakaristus nende osalemise eest 2011. aasta demokraatiameelsetel meeleavaldustel; arvestades, et inimõiguste kaitsja Naji Fateel vahistati 2013. aasta mais ja mõisteti 2014. aasta mais 15 aastaks vangi; arvestades, et Naji Fateeli on piinatud, peetud kinni suhtlemisvõimaluseta, tal ei ole lubatud vastu võtta telefonikõnesid ega oma perekonna ja advokaadi külastusi oma perekonnalt ning teda on hoitud üksikvangistuses; arvestades, et inimõiguste kaitsja dr Abduljalil Al-Singace vahistati 2010. aasta augustis, vabastati lühidalt 21 päevaks 2011. aasta veebruaris-märtsis, vahistati uuesti 17. märtsil 2011 ning talle määrati 2011. aasta juunis eluaegne vangistus; arvestades, et Bahreini inimõiguste kaitsjaid ja nende pereliikmeid ahistatakse, hirmutatakse ja antakse kohtu alla; arvestades, et mõned on läinud eksiili ja paljud on meelevaldselt kodakondsusest ilma jäetud; arvestades, et üks silmapaistvamaid Bahreini inimõiguste kaitsjaid Nabeel Rajab vabastati 9. juunil 2020 vanglast ning ta peab kandma järelejäänud osa viieaastasest karistusest alternatiivseid karistusmeetodeid käsitleva seaduse kohaselt;

| J. | arvestades, et teadete kohaselt on Bahreini ametivõimud suurendanud repressioone interneti- ja sotsiaalmeediategevuse vastu ning esitanud kriitikutele süüdistusi rahumeelse väljenduse eest; arvestades, et teadetes märgitakse, et COVID-19 pandeemiat kasutati ettekäändena sõnavabaduse veelgi suuremaks piiramiseks Bahreinis; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et teadete kohaselt on Bahreini ametivõimud suurendanud repressioone interneti- ja sotsiaalmeediategevuse vastu ning esitanud kriitikutele süüdistusi rahumeelse väljenduse eest; arvestades, et teadetes märgitakse, et COVID-19 pandeemiat kasutati ettekäändena sõnavabaduse veelgi suuremaks piiramiseks Bahreinis;

| K. | arvestades, et Bahreinis on praegu surmamõistetud 26 inimest ja neid kõiki ähvardab peatne hukkamise oht, kuna kõik õiguskaitsevahendid on ammendatud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Bahreinis on praegu surmamõistetud 26 inimest ja neid kõiki ähvardab peatne hukkamise oht, kuna kõik õiguskaitsevahendid on ammendatud;

| L. | arvestades, et ajalehe The Guardian ja Amnesty Internationali andmetel on digitaalne jälgimine Bahreinis viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud tekstisõnumite jälgimise, pakkide süvakontrollimise ning sotsiaalmeedia ja kõnede jälgimisega NSO Pegasuse tarkvara abil; arvestades, et Euroopa äriühingud on nende hulgas, kes on varustanud Bahreini ametivõime pealtkuulamistehnoloogiaga; arvestades, et Bahrein kasutab inimõiguste aktivistide suhtluse pealtkuulamiseks jälgimistehnoloogiat, mille tulemuseks on nende vahistamine; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ajalehe The Guardian ja Amnesty Internationali andmetel on digitaalne jälgimine Bahreinis viimastel aastatel märkimisväärselt suurenenud tekstisõnumite jälgimise, pakkide süvakontrollimise ning sotsiaalmeedia ja kõnede jälgimisega NSO Pegasuse tarkvara abil; arvestades, et Euroopa äriühingud on nende hulgas, kes on varustanud Bahreini ametivõime pealtkuulamistehnoloogiaga; arvestades, et Bahrein kasutab inimõiguste aktivistide suhtluse pealtkuulamiseks jälgimistehnoloogiat, mille tulemuseks on nende vahistamine;

| M. | arvestades, et jälgimistehnoloogia ekspordikontroll võeti vastu määruse (EÜ) nr 428/2009 läbivaatamisel 2011. aastal; arvestades, et selle määruse 2021. aasta uuesti sõnastatud versioon võeti vastu, et neid meetmeid veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et jälgimistehnoloogia ekspordikontroll võeti vastu määruse (EÜ) nr 428/2009 läbivaatamisel 2011. aastal; arvestades, et selle määruse 2021. aasta uuesti sõnastatud versioon võeti vastu, et neid meetmeid veelgi tugevdada;

| N. | arvestades, et Euroopa Liit ja Bahrein pidasid 27. oktoobril 2022 Manamas kuuenda inimõigustealase dialoogi; arvestades, et inimõigustealane dialoog hõlmab paljusid teemasid, nagu väljendus- ja ühinemisvabadus, õigusriik, sealhulgas õigus õiglasele kohtumenetlusele ja surmanuhtlus, naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus, töötajate õigused ning usu- ja veendumusvabadus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Liit ja Bahrein pidasid 27. oktoobril 2022 Manamas kuuenda inimõigustealase dialoogi; arvestades, et inimõigustealane dialoog hõlmab paljusid teemasid, nagu väljendus- ja ühinemisvabadus, õigusriik, sealhulgas õigus õiglasele kohtumenetlusele ja surmanuhtlus, naiste õigused ja sooline võrdõiguslikkus, töötajate õigused ning usu- ja veendumusvabadus;

| 1. | palub Bahreinil Abdulhadi Al-Khawaja viivitamata ja tingimusteta vabastada; rõhutab, et kõik meelsusvangid, sealhulgas dr Abduljalil Al-Singace, Naji Fateel, Abdulwahab Hussain, Ali Hajee, Sheikh Ali Salman ja Hassan Mshaima, kes on kinni peetud ja süüdi mõistetud üksnes sõnavabaduse õiguse kasutamise eest, tuleks vabastada; nõuab kõigi nende vastu esitatud süüdistuste tühistamist; väljendab heameelt Nabeel Rajabi vabastamise üle alternatiivseid karistusmeetodeid käsitleva seaduse alusel 2020. aastal, kuid nõuab tungivalt, et Bahreini võimud tühistaksid tema reisikeelu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab nördimust Abdulhadi Al-Khawaja ja teiste poliitvangide kohtlemise pärast; kordab, et mõistab karmilt hukka tema ja teiste poliitvangide ning nende perekondade jätkuva kohtuliku ahistamise, hirmutamise, piinamise ja nõuetekohase menetluse puudumise; nõuab, et Bahreini ametivõimud täidaksid ÜRO piinamisvastasest konventsioonist tulenevaid kohustusi ning lõpetaksid piinamise ja muu väärkohtlemise kasutamise ning piinamise käigus antud ütluste kasutamise tõenditena mis tahes kohtumenetluses; kutsub Bahreini ametivõime üles võitlema karistamatuse kultuuri vastu, uurides kõiki väidetavaid piinamisjuhtumeid, võttes toimepanijad vastutusele ja tagades ohvritele toimivad mehhanismid õigusemõistmiseks ja hüvitise saamiseks, sealhulgas Abdulhadi Al-Khawaja juhtumi puhul; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub Bahreini ametivõime üles tagama õiglase ja nõuetekohase menetluse ning kinnipeetavate, sealhulgas Abdulhadi Al-Khawaja õiguste austamise; palub Bahreinil tagada kinnipeetavate kohtlemise aluspõhimõtete täielik rakendamine; rõhutab, et kinnipeetavate õigused peavad olema igal ajal tagatud, sealhulgas nende õigus saada piisavat arstiabi ning kohtuda takistamatult oma perekonna ja enda valitud advokaatidega; palub Bahreinil vaadata läbi julgeoleku- ja vanglatöötajate toime pandud kuritarvitusi jälgivate siseorganite, sealhulgas ombudsmani, eriuurimisüksuse ning vangide ja kinnipeetavate õiguste komisjoni sõltumatus ja mõjusus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Bahreini üles taastama Bahreini kodakondsuse peaaegu 300 inimesele, kes on sellest ilma jäetud; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab oma sügavaimat muret seoses sellega, et Bahreini võimud rikuvad ja piiravad jätkuvalt elanike õigusi ja vabadusi, eelkõige õigust rahumeelselt meelt avaldada, väljendusvabadust ja digitaalset vabadust nii internetis kui ka väljaspool seda; kutsub Bahreini ametivõime üles tagama kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja sõltumatule meediale turvalise ruumi ning sõnavabaduse õiguse kasutamise; mõistab hukka terrorismivastaste seaduste korduva kasutamise Bahreinis sõnavabaduse piiramiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | taunib asjaolu, et 2017. aastal tühistati de facto seitsmeaastane surmanuhtluse moratoorium; kinnitab uuesti oma tugevat vastuseisu surmanuhtlusele; kordab oma üleskutset Tema Majesteedile Sheikh Hamad bin Isa Al Khalifale taaskehtestada surmanuhtluse moratoorium, et kaotada surmanuhtlus, ja vabastada viivitamata Mohamed Ramadan, Husain Ali Moosa, Maher Abbas al-Khabbaz, Salman Isa Ali Salman, Hussein Abdullah Khalil Ebrahim, Mohammad Radhi Abdulla Hassan, Sayed Ahmed Fuad Abbas Isa Ahmed Al-Abar, Hussein Ali Mahdi Jasim Mohamed, Hussein Ebrahim Ali Hussein Marzooq, Moosa Abdallah Moosa Jafaar, Hussain Abdullah Marhoon Rashid ja Zuhair Ebrahim Jasim Abdullah; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub Bahreini valitsust üles tegema täielikku koostööd ÜRO organitega ning laiendama alalist visiidikutset kõigile ÜRO Inimõiguste Nõukogu erimenetluste esindajatele ja tegema nendega ennetavat koostööd; kutsub Bahreini valitsust üles lubama ELi ametnikel, sõltumatutel vaatlejatel ja inimõiguste rühmadel külastada Bahreini vanglaid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat Josep Borrelli, Euroopa välisteenistust ja kõiki Bahreini külastavaid ELi ametnikke, samuti ELi liikmesriike, eelkõige Taani valitsust üles jätkama Abdulhadi Al-Khawaja ja riigi kõigi teiste inimõiguste kaitsjate juhtumite tõstatamist nii avalikult kui ka eraviisiliselt ning nõudma nende tingimusteta vabastamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab tungivalt, et kõik ELi ametnikud ja ELi liikmesriikide esindajad, kes külastavad Bahreini, külastaksid vanglaid ja kohtuksid inimõiguste kaitsjatega, ning palub selgesõnaliselt külastada Abdulhadi Al-Khawajat, Naji Fateeli ja dr Abduljalil Al-Singacet; mõistab sügavalt hukka asjaolu, et Al-Khawaja perekonnal on viimase kahe aasta jooksul lubatud teda külastada ainult üks kord; nõuab seetõttu tungivalt, et Bahrein säilitaks kõigi vangide perekondade külastusõigused; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni asepresidenti ning kõrget esindajat, Euroopa välisteenistust, nõukogu ja liikmesriike üles väljendama süstemaatiliselt muret inimõiguste rikkumiste pärast Bahreinis ning tõstatama juhtumeid kahepoolselt ja kõigil rahvusvahelistel foorumitel, sealhulgas ÜRO Inimõiguste Nõukogus ning ELi ja Bahreini koostöölepingu kontekstis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub ELi delegatsiooni Ar-Riyādhis ja kõiki liikmesriikide diplomaatilisi esindusi, mis hõlmavad Bahreini, üles osalema tulevastel Abdulhadi Al-Khawajat puudutavatel kuulamistel ja jälgima nende kuulamiste arengut; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama Bahreini inimõiguste kaitsjate ja meelsusvangide kaitset ja toetamist, muu hulgas erakorraliste toetuste kaudu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mõistab karmilt hukka jälgimistehnoloogia kasutamise Bahreini inimõiguste kaitsjate vastu; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles rangelt jõustama ajakohastatud kahesuguse kasutusega kaupade määrust, mis hõlmab igakülgselt jälgimiseks kasutatavat tehnoloogiat, ning takistama ettevõtetel eksportida, müüa, ajakohastada või säilitada jälgimistehnoloogiat, mida saab kasutada rahumeelsete opositsiooni esindajate mahasurumiseks Bahreinis; taunib asjaolu, et Euroopa äriühingud on kahesuguse kasutusega tehnoloogiat müües rikkunud inimõigusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | innustab Euroopa Liitu ja selle liikmesriike tugevdama inimõigustealast dialoogi Bahreiniga; on veendunud, et Abdulhadi Al-Khawaja ja kõigi teiste inimõiguste kaitsjate vabastamine oleks oluline samm ELi ja Bahreini suhete parandamisel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab kõige karmimalt hukka igasuguse lubamatu mõju Euroopa Parlamendi tööle kas otse välisriikide poolt või kaudselt valitsuse kontrolli all olevate vabaühenduste kaudu; nõuab tungivalt, et kõik ELi institutsioonid tugevdaksid veelgi läbipaistvusregistrit, võttes vastu rangemad reeglid, ja looksid sõltumatu eetikakomitee kõigi ELi institutsioonide jaoks; tuletab meelde oma 9. märtsi 2022. aasta resolutsioonis välissekkumise kohta kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni kohta (3), esitatud soovitusi, eelkõige selle kohta, kuidas tugevdada ELi reageerimist välissekkumisele ELi demokraatlikku protsessi; kutsub Euroopa välisteenistust üles viima läbi uuringu pahatahtlike riiklike osalejate leviku ja mõju kohta Euroopa institutsioonides, mõttekodades, ülikoolides, usuorganisatsioonides ja meediaasutustes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Bahreini Kuningriigi valitsusele ja parlamendile ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmetele. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  ELT L 206, 11.6.2021, lk 1.

(2)  ELT L 326, 8.12.2011, lk 26.

(3)  ELT C 347, 9.9.2022, lk 61.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/109

---

P9_TA(2022)0448

Katariga seotud korruptsioonikahtlused ning vajadus suurendada läbipaistvust ja vastutust ELi institutsioonides

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon Katariga seotud korruptsioonikahtluste ning vajaduse kohta suurendada ELi institutsioonides läbipaistvust ja vastutust (2022/3012(RSP))

(2023/C 177/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2021. aasta otsust Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitleva kokkuleppe kohta, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2021. aasta otsust Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni institutsioonidevahelise kohustuslikku läbipaistvusregistrit käsitleva kokkuleppe kohta, (1)

| — | võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. septembri 2021. aasta resolutsiooni ELi institutsioonide läbipaistvuse ja usaldusväärsuse suurendamise kohta sõltumatu ELi eetikaorgani loomise kaudu (2),

| — | võttes arvesse süütuse presumptsiooni õiguspõhimõtet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse süütuse presumptsiooni õiguspõhimõtet,

| — | võttes arvesse oma 9. märtsi 2022. aasta resolutsiooni välissekkumise kohta kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. märtsi 2022. aasta resolutsiooni välissekkumise kohta kõigisse Euroopa Liidu demokraatlikesse protsessidesse, sealhulgas desinformatsiooni kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 10 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 10 ja 11,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et Belgia prokuratuur on algatanud käimasoleva uurimise väidetava rahapesu, korruptsiooni ja kuritegelikus ühenduses osalemise kohta; arvestades, et alates 9. detsembrist 2022 on toimunud mitu vahistamist ja läbiotsimist, mis puudutavad nii Euroopa Parlamendi praeguseid kui ka endisi liikmeid, samuti töötajaid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Belgia prokuratuur on algatanud käimasoleva uurimise väidetava rahapesu, korruptsiooni ja kuritegelikus ühenduses osalemise kohta; arvestades, et alates 9. detsembrist 2022 on toimunud mitu vahistamist ja läbiotsimist, mis puudutavad nii Euroopa Parlamendi praeguseid kui ka endisi liikmeid, samuti töötajaid;

| B. | arvestades, et mitmele kahtlusalusele on juba esitatud süüdistus rahapesus, korruptsioonis ja kuritegelikus ühenduses osalemises; arvestades, et politseijõud on pärast kodude läbiotsimist konfiskeerinud kahtlustatavatelt märkimisväärses koguses raha; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et mitmele kahtlusalusele on juba esitatud süüdistus rahapesus, korruptsioonis ja kuritegelikus ühenduses osalemises; arvestades, et politseijõud on pärast kodude läbiotsimist konfiskeerinud kahtlustatavatelt märkimisväärses koguses raha;

| C. | arvestades, et usaldus parlamendi aususe ja õigusriigi vastu on Euroopa demokraatia toimimiseks ülimalt tähtis; arvestades, et oluline on tagada, et era- ja välishuvid ei takistaks demokraatlikke protsesse ja kodanike õigusi austataks täielikult; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et usaldus parlamendi aususe ja õigusriigi vastu on Euroopa demokraatia toimimiseks ülimalt tähtis; arvestades, et oluline on tagada, et era- ja välishuvid ei takistaks demokraatlikke protsesse ja kodanike õigusi austataks täielikult;

| D. | arvestades, et huvirühmade esindajate võimalus mõjutada argumentide abil otsustusprotsessi parlamendis on Euroopa demokraatia oluline osa; arvestades, et teisalt on sobimatud mõjutusvahendid, altkäemaksu andmine ja muud kuriteod vastuvõetamatud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et huvirühmade esindajate võimalus mõjutada argumentide abil otsustusprotsessi parlamendis on Euroopa demokraatia oluline osa; arvestades, et teisalt on sobimatud mõjutusvahendid, altkäemaksu andmine ja muud kuriteod vastuvõetamatud;

| E. | arvestades, et Euroopa Parlament esitas oma seisukoha ambitsioonika eetikaorgani kohta 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Euroopa Parlament esitas oma seisukoha ambitsioonika eetikaorgani kohta 16. septembri 2021. aasta resolutsioonis;

| F. | arvestades, et direktiiviga (EL) 2019/1937 (4) kaitstakse rikkumisest teatajaid, kui nad teevad teatavatel asjaoludel otseselt ja avalikult teatavaks väärteo; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et direktiiviga (EL) 2019/1937 (4) kaitstakse rikkumisest teatajaid, kui nad teevad teatavatel asjaoludel otseselt ja avalikult teatavaks väärteo;

| G. | arvestades, et läbipaistvusregister on ELi institutsioonide eetikaraamistiku ja läbipaistvuse keskne element; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et läbipaistvusregister on ELi institutsioonide eetikaraamistiku ja läbipaistvuse keskne element;

| H. | arvestades, et vabaühendus Fight Impunity on siiani läbipaistvusregistris registreerimata; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vabaühendus Fight Impunity on siiani läbipaistvusregistris registreerimata;

| 1. | on šokeeritud, et Euroopa Parlamendi liikmed, endised parlamendiliikmed ja töötajad on väidetavalt osalenud korruptsioonis, rahapesus ja kuritegelikus ühenduses vastutasuks parlamendi otsuste mõjutamise eest, ning väljendab selle pärast tõsist muret; toetab parlamendi täielikku koostööd käimasoleva kriminaaluurimisega; märgib murega, et ELi institutsioonide sisemiste järelevalve- ja hoiatusmehhanismidega ei ole üldse suudetud tuvastada jätkuvat korruptsiooni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab kõige karmimalt hukka Katari väidetavad katsed mõjutada Euroopa Parlamendi liikmeid, endisi liikmeid ja töötajaid korruptsiooniaktidega, mis kujutavad endast tõsist välissekkumist ELi demokraatlikesse protsessidesse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et käimasolevate uurimiste tõsidus ja ulatus eeldavad Euroopa Parlamendilt ja ELi institutsioonidelt üheselt mõistetavat reageerimist ja vankumatut otsusekindlust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mõistab teravalt hukka asjaolu, et komisjonide ja täiskogu poolt Katari kohta vastu võetud otsuseid on tõenäoliselt muutnud korruptsioon ja lubamatu mõjutamine, sealhulgas 24. novembri 2022. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta seoses FIFA maailmameistrivõistlustega Kataris; mõistab hukka tõsiasja, et selle tulemusena ei ole piisavalt tegeletud tuhandete ehitusplatsidel surnud võõrtöötajate ja sadade tuhandete inimeste inimõiguste kaitsmisega, kelle põhiõigusi Kataris jalge alla tallatakse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et moodustataks erikomisjon, mille ülesanne oleks teha kindlaks võimalikud puudused Euroopa Parlamendi läbipaistvust, ausust ja korruptsiooni käsitlevates reeglites ning teha ettepanekuid reformideks, tuginedes põhiseaduskomisjoni tööle ja teiste parlamentide parimatele tavadele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | võtab kohustuse moodustada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 226 alusel uurimiskomisjon pärast kriminaaluurimiste ja võimalike kohtumenetluste tulemuste selgumist, et uurida korruptsioonijuhtumeid ja ELi mittekuuluvate riikide sobimatut tegevust, millega nad püüavad osta mõjuvõimu Euroopa Parlamendis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on mures võimalike huvide konfliktide pärast, mida põhjustavad parlamendiliikmete kõrvaltöökohad, eriti juhul, kui nad tegutsevad pankade, hargmaiste ettevõtete või börsil noteeritud äriühingute juhtide, juhatuse või nõukogu liikmete või konsultantidena; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab tervitatavaks parlamendiliikme Eva Kaili asepresidendi ametiaja ennetähtaegset lõpetamist vastavalt kodukorra artiklile 21; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et ametisse nimetataks eraldi asepresident, kes vastutab usaldusväärsuse ning korruptsiooni- ja välissekkumise vastase võitluse eest parlamendis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et komisjon esitaks kooskõlas Euroopa Parlamendi 16. septembri 2021. aasta resolutsiooniga võimalikult kiiresti ettepaneku eetikaorgani loomise kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb ettepaneku kehtestada endistele Euroopa Parlamendi liikmetele ooteaeg, et vältida nn pöördukse efekti negatiivset mõju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab parlamendiliikmete seadusandliku tegevuse põhjalikku hindamist ja sellest arusaadavuse parandamist, eelkõige esitatud tekstide ja muudatusettepanekute seadusandliku jälje avalikustamisega; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kohustub tagama täieliku läbipaistvuse Euroopa Parlamendi liikmete kõrvalsissetuleku osas täpse summa abil ning keelates Euroopa Parlamendi liikmete ja fraktsioonide töötajate parlamendivälise rahastamise; kohustub keelustama ELi tasandil parlamendiliikmetele ja erakondadele kolmandatest riikidest tehtavad annetused, et kaotada lüngad liikmesriikide õiguses; nõuab, et komisjon esitaks selles küsimuses kiiresti ettepaneku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab tungivalt, et kooskõlas kodukorra artikliga 123 peatataks Katari huvide esindajate sissepääsuload seniks, kuni kohtulik uurimine annab asjakohast teavet ja selgitusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et ELi läbipaistvusregistrit tuleks tugevdada, suurendades selle eelarvet ja töötajate arvu, et võimaldada taotlejate ja registreeritute esitatud teavet põhjalikumalt kontrollida; on ühtlasi veendunud, et selle kohaldamisala tuleks laiendada nii, et see hõlmaks ka kolmandate riikide esindajaid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et sõprusrühmade nõuetekohane reguleerimine ja järelevalve on nende jätkuva olemasolu eeltingimus Euroopa Parlamendis; teeb kvestoritele ülesandeks kehtivate reeglite rakendamise ning sõprusrühmade ja deklaratsioonide juurdepääsetava ja ajakohase registri väljatöötamise ja haldamise; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab läbipaistvusregistri kohustuslikuks muutmist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab, et läbipaistvusregister hõlmaks endisi parlamendiliikmeid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et ELi institutsioonid võtaksid kiiresti vastu meetmed, et kehtestada ELi kõrgematele ametnikele ja endistele parlamendiliikmetele minimaalsed ooteajad, et vältida nn pöördukse efekti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | soovitab vaadata läbi personalieeskirjad, eelkõige selle artikli 22 punkti c, et viia see kooskõlla rikkumisest teatajaid käsitleva direktiivi standarditega; palub juhatusel vahepeal viivitamata läbi vaadata parlamendi sisereegel, millega rakendatakse personalieeskirjade artikli 22 punkti c, et viia see kooskõlla rikkumisest teatajaid käsitlevas direktiivis sätestatud kaitsemeetmetega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab Euroopa Prokuratuuri, Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust), Europoli ja Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) rolli korruptsioonivastases võitluses; nõuab Euroopa Prokuratuuri ja OLAFi suutlikkuse ja omavahelise koostöö edasist tugevdamist; nõuab ühiseid korruptsioonivastaseid reegleid, mida kohaldatakse ELi asutuste liikmete ja töötajate suhtes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on veendunud, et parlamendiliikmete varade deklareerimine iga ametiaja alguses ja lõpus pakuks täiendavat korruptsioonivastast kaitset, järgides paljude liikmesriikide eeskuju; on veendunud, et varade deklaratsioon võiks olla kättesaadav ainult asjaomastele ametiasutustele, et nad saaksid põhjendatud süüdistuste korral kontrollida, kas deklareeritud varad vastavad deklareeritud tuludele, mis muudaks ebaseadusliku tulu kasutamise oluliselt raskemaks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | peatab kogu töö Katariga seotud seadusandlike ettepanekutega, eelkõige viisanõude kaotamise ning ELi ja Katari lennunduslepingu osas, ning kavandatud külastused, kuni väited on kas kinnitust leidnud või tagasi lükatud; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning Katari valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ELT C 506, 15.12.2021, lk 127.

(2)  ELT C 117, 11.3.2022, lk 159.

(3)  ELT C 347, 9.9.2022, lk 61.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1937 liidu õiguse rikkumisest teavitavate isikute kaitse kohta (ELT L 305, 26.11.2019, lk 17).

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/112

---

P9_TA(2022)0449

90 aastat holodomorist: inimeste massilise surnuks näljutamise tunnistamine genotsiidiks

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon holodomorist 90 aasta möödumise ja massilise surnuks näljutamise genotsiidiks tunnistamise kohta (2022/3001(RSP))

(2023/C 177/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta, eelkõige oma 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni holodomori ehk Ukrainas 1932.–1933. aastal kunstlikult tekitatud näljahäda mälestamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Venemaa kohta, eelkõige oma 23. oktoobri 2008. aasta resolutsiooni holodomori ehk Ukrainas 1932.–1933. aastal kunstlikult tekitatud näljahäda mälestamise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO muid inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsiooni, inimõiguste ülddeklaratsiooni ja ÜRO muid inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee täiskogu istungjärkudel vastu võetud ühisavaldusi holodomori aastapäeva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee täiskogu istungjärkudel vastu võetud ühisavaldusi holodomori aastapäeva kohta,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse Ukraina ülemraada 2003. aasta resolutsiooni, millega kuulutati tahtlik näljahäda genotsiidiks, Ukraina 28. novembri 2006. aasta seadust holodomori kohta Ukrainas 1932.–1933. aastal ning ülemraada 16. novembri 2022. aasta üleskutset parlamentidele kogu maailmas tunnistada 1932.–1933. aasta holodomor genotsiidiks Ukraina rahva vastu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ukraina ülemraada 2003. aasta resolutsiooni, millega kuulutati tahtlik näljahäda genotsiidiks, Ukraina 28. novembri 2006. aasta seadust holodomori kohta Ukrainas 1932.–1933. aastal ning ülemraada 16. novembri 2022. aasta üleskutset parlamentidele kogu maailmas tunnistada 1932.–1933. aasta holodomor genotsiidiks Ukraina rahva vastu,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 132 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et ÜRO genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsioon tunnistab kuritegelikuks rea tegusid, mis on toime pandud kavatsusega hävitada osaliselt või täielikult rahvuslikke, etnilisi, rassilisi või usulisi rühmi: see hõlmab selliste rühmade liikmete tapmist, neile tõsiste kehavigastuste või vaimse kahju tekitamist, rühmale tahtlikult selliste elutingimuste pealesurumist, mis põhjustab rühma täielikku või osalist füüsilist hävimist, meetmete rakendamist rühmasisese sündimuse takistamiseks ja laste sunniviisilist ümberpaigutamist ühest rühmast teise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ÜRO genotsiidi vältimise ja selle eest karistamise konventsioon tunnistab kuritegelikuks rea tegusid, mis on toime pandud kavatsusega hävitada osaliselt või täielikult rahvuslikke, etnilisi, rassilisi või usulisi rühmi: see hõlmab selliste rühmade liikmete tapmist, neile tõsiste kehavigastuste või vaimse kahju tekitamist, rühmale tahtlikult selliste elutingimuste pealesurumist, mis põhjustab rühma täielikku või osalist füüsilist hävimist, meetmete rakendamist rühmasisese sündimuse takistamiseks ja laste sunniviisilist ümberpaigutamist ühest rühmast teise;

| B. | arvestades, et 1932.–1933. aasta näljahäda ehk holodomor, mis põhjustas miljonite ukrainlaste surma, oli kommunistliku režiimi poolt küüniliselt kavandatud ja julmalt täide viidud selleks, et Nõukogude Liidu põllumajanduse kollektiviseerimine jõuga ellu viia ning Ukraina rahvas ja selle rahvuslik identiteet alla suruda; arvestades, et kommunistlik režiim kasutas sarnaseid julmi meetodeid ka Nõukogude Liidu teistes piirkondades, eelkõige Kasahstanis, Valgevenes, Põhja-Kaukaasias ja mujal; arvestades, et Ukraina rahvusliku identiteedi mahasurumine toimus ka Ukraina kultuurilise identiteedi kandjate suhtes terrori rakendamise teel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1932.–1933. aasta näljahäda ehk holodomor, mis põhjustas miljonite ukrainlaste surma, oli kommunistliku režiimi poolt küüniliselt kavandatud ja julmalt täide viidud selleks, et Nõukogude Liidu põllumajanduse kollektiviseerimine jõuga ellu viia ning Ukraina rahvas ja selle rahvuslik identiteet alla suruda; arvestades, et kommunistlik režiim kasutas sarnaseid julmi meetodeid ka Nõukogude Liidu teistes piirkondades, eelkõige Kasahstanis, Valgevenes, Põhja-Kaukaasias ja mujal; arvestades, et Ukraina rahvusliku identiteedi mahasurumine toimus ka Ukraina kultuurilise identiteedi kandjate suhtes terrori rakendamise teel;

| C. | arvestades, et on tõendeid selle kohta, et kommunistlik režiim konfiskeeris tahtlikult teraviljasaagi ja sulges piirid, et ukrainlased ei saaks nälja eest põgeneda; arvestades, et 1932. ja 1933. aastal eksportis Nõukogude Liit Ukraina territooriumilt teravilja, kuigi samal ajal olid inimesed seal näljas; arvestades, et valdavalt maapiirkondades elavate ukrainlaste tapmisega kaasnes sageli poliitiline propaganda ehk agitprop, mis muutis põllumehed patuoinasteks ja näljahädas süüdlasteks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et on tõendeid selle kohta, et kommunistlik režiim konfiskeeris tahtlikult teraviljasaagi ja sulges piirid, et ukrainlased ei saaks nälja eest põgeneda; arvestades, et 1932. ja 1933. aastal eksportis Nõukogude Liit Ukraina territooriumilt teravilja, kuigi samal ajal olid inimesed seal näljas; arvestades, et valdavalt maapiirkondades elavate ukrainlaste tapmisega kaasnes sageli poliitiline propaganda ehk agitprop, mis muutis põllumehed patuoinasteks ja näljahädas süüdlasteks;

| D. | arvestades, et Venemaa jätkuv agressioonisõda Ukraina vastu, riigi energia- ja põllumajandustaristu hävitamine, Ukraina teravilja ekspordi takistamine ja miljonite tonnide teravilja vargus Venemaa poolt tekitab uut hirmu ulatusliku kunstliku näljahäda ees, eriti maailma lõunapoolsete piirkondades, mis sõltuvad taskukohasest Ukraina teraviljast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Venemaa jätkuv agressioonisõda Ukraina vastu, riigi energia- ja põllumajandustaristu hävitamine, Ukraina teravilja ekspordi takistamine ja miljonite tonnide teravilja vargus Venemaa poolt tekitab uut hirmu ulatusliku kunstliku näljahäda ees, eriti maailma lõunapoolsete piirkondades, mis sõltuvad taskukohasest Ukraina teraviljast;

| E. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus ei ole andnud Nõukogude Liidu toime pandud kuritegudele selget õiguslikku ja moraalset hinnangut; arvestades, et totalitaarse kommunistliku režiimi süüst puhtaks pesemine ja ülistamine ning Stalini kultuse taaselustamine Venemaal on tänaseks viinud selleni, et Venemaa on muutunud riigiks, kes toetab terrorismi ja kasutab terroristlikke vahendeid, samuti on see kulmineerunud Ukraina rahva vastu selliste kohutavate kuritegude toimepanemise kordumises, nagu praegu toimuv nn holodomor ehk Venemaa katse lasta Ukraina rahvas talvel surnuks külmuda Ukraina tsiviilenergiataristu sihipärase hävitamise kaudu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus ei ole andnud Nõukogude Liidu toime pandud kuritegudele selget õiguslikku ja moraalset hinnangut; arvestades, et totalitaarse kommunistliku režiimi süüst puhtaks pesemine ja ülistamine ning Stalini kultuse taaselustamine Venemaal on tänaseks viinud selleni, et Venemaa on muutunud riigiks, kes toetab terrorismi ja kasutab terroristlikke vahendeid, samuti on see kulmineerunud Ukraina rahva vastu selliste kohutavate kuritegude toimepanemise kordumises, nagu praegu toimuv nn holodomor ehk Venemaa katse lasta Ukraina rahvas talvel surnuks külmuda Ukraina tsiviilenergiataristu sihipärase hävitamise kaudu;

| F. | arvestades, et 2022. aasta detsembriks olid rohkem kui 20 riigi parlamendid või muud riigi tasandi esindusinstitutsioonid tunnistanud holodomori genotsiidiks või kuriteoks Ukraina rahva ja inimsuse vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2022. aasta detsembriks olid rohkem kui 20 riigi parlamendid või muud riigi tasandi esindusinstitutsioonid tunnistanud holodomori genotsiidiks või kuriteoks Ukraina rahva ja inimsuse vastu;

| G. | arvestades, et 2022. ja 2023. aastal tähistatakse holodomori toimepanemise 90. aastapäeva; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 2022. ja 2023. aastal tähistatakse holodomori toimepanemise 90. aastapäeva;

| 1. | tunnistab holodomori ehk 1932.–1933. aastal Ukrainas kunstlikult tekitatud näljahäda, mille põhjustas Nõukogude režiimi tahtlik poliitika, Ukraina rahva vastu suunatud genotsiidiks, kuna see pandi toime kavatsusega hävitada rühm inimesi, surudes neile tahtlikult peale elutingimused, mille eesmärk oli selle rühma füüsiline hävitamine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mälestab kõiki holodomori ohvreid ja väljendab solidaarsust selles tragöödias kannatanud Ukraina rahvaga, eelkõige holodomori üleelanute ja nende peredega; avaldab austust neile, kes surid totalitaarse kommunistliku režiimi poolt toime pandud kuritegude tagajärjel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab teravalt hukka Nõukogude Liidu totalitaarse režiimi genotsiidiaktid, mis põhjustasid miljonite ukrainlaste surma ja kahjustasid oluliselt Ukraina ühiskonna aluseid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub kõiki riike, eriti Venemaa Föderatsiooni ja teisi Nõukogude Liidu lagunemise järel tekkinud riike üles avama oma arhiivid ja tegema avalikuks Ukrainas 1932.–1933. aastal kunstlikult tekitatud näljahäda käsitlevad tõendid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub kõigil riikidel ja rahvusvahelistel organisatsioonidel, kes ei ole holodomori veel genotsiidiks tunnistanud, seda viivitamata teha; kutsub Venemaa Föderatsiooni kui Nõukogude Liidu peamist õigusjärglast üles holodomori ametlikult tunnistama ja selle kuriteo eest vabandust paluma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub ELi liikmesriike ja kolmandaid riike üles suurendama teadlikkust nendest sündmustest ja muudest kommunistliku režiimi poolt toime pandud kuritegudest ja lisama neid käsitlevad ajaloolised teadmised haridus- ja teadusprogrammidesse, et sellised tragöödiad tulevikus ei korduks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | taunib asjaolu, et nüüd, mil holodomorist on möödunud 90 aastat, peab Venemaa endiselt agressioonisõda Ukraina vastu, rikub selle riigi suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust ning püüab Ukraina kui rahvusriigi likvideerida ning hävitada selle rahva identiteedi ja kultuuri; mõistab lisaks hukka tõsiasja, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on tekitanud ülemaailmse toidukriisi, kuna Venemaa hävitab ja rüüstab Ukraina teraviljavarusid ja raskendab jätkuvalt Ukraina teravilja eksporti enim puudust kannatavatesse riikidesse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mõistab hukka asjaolu, et Venemaa praegune režiim manipuleerib ajaloolist mälu selleks, et režiim püsima jääks; kordab sellega seoses, et mõistab hukka inim- ja kodanikuõiguste eest võitlevate organisatsioonide International Memorial Society ja Memorial Human Rights Centre sunniviisilise sulgemise Venemaa ametivõimude poolt, mis rõhutab Venemaa praeguse režiimi revisionistlikku ideoloogiat; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid, avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud institutsioonid ning kõik kodanikuühiskonna esindajad mõistaksid otsustavalt hukka ja lükkaksid ümber kõik katsed moonutada ajaloolisi fakte või manipuleerida avalikku arvamust Euroopas valede ajalooliste narratiivide abil, mida kujundatakse ja levitatakse selleks, et toetada kuritegelike režiimide ideoloogiat ja püsimajäämist; kutsub kõiki ELi institutsioone ja liikmesriike üles toetama akadeemilisi ringkondi ja kodanikuühiskonda Nõukogude Liidu poliitiliste repressioonide ja totalitaarsete kuritegude dokumenteerimisel, uurimisel ja nende lisamisel õppekavadesse; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab kõige karmimalt hukka kõik totalitarismi vormid; peab kahetsusväärseks, et Nõukogude totalitaarse režiimi toime pandud kuritegusid ei ole õiguslikust seisukohast veel hinnatud, nende toimepanijaid ei ole kohtu alla antud ja rahvusvaheline üldsus ei ole neid kuritegusid kunagi selgelt hukka mõistnud; nõuab Nõukogude režiimi põhjalikku, ajaloolist ja õiguslikku hindamist ning läbipaistvat avalikku arutelu selle kuritegude üle, mis on äärmiselt oluline Euroopa ühise ajaloo ja ajaloolise mälu loomiseks ning seeläbi ka meie ühiskondade vastupanuvõime tugevdamiseks kaasaegseid demokraatiat ähvardavaid ohte silmas pidades; rõhutab, et Nõukogude režiimi kuritegudele hinnangu andmine ning läbipaistev avalik arutelu nende üle on vajalikVenemaa enda jaoks, et suurendada üldsuse teadlikkust, tugevdada vastupanuvõimet desinformatsioonile ja moonutatud ajaloolistele narratiividele ning vältida sarnaste kuritegude kordumist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb Euroopa Parlamendi vastutavatele teenistustele ülesandeks tõlkida käesolev resolutsioon viivitamata vene ja ukraina keelde; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ülemraadale, Ukraina presidendile ja valitsusele, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Venemaa Föderatsiooni presidendile, valitsusele ja parlamendile, ÜRO peasekretärile, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni peasekretärile ning Euroopa Nõukogu peasekretärile. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  ELT C 15 E, 21.1.2010, lk 78.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/115

---

P9_TA(2022)0450

Mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 täiustamine

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 täiustamise ning vastupidava ja uutele ülesannetele kohandatud ELi eelarve kohta (2022/2046(INI))

(2023/C 177/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (1) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), ning sellega seoses Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel kokku lepitud ühisdeklaratsioone (2) ja asjakohaseid ühepoolseid deklaratsioone (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (1) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), ning sellega seoses Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel kokku lepitud ühisdeklaratsioone (2) ja asjakohaseid ühepoolseid deklaratsioone (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 14. detsembri 2020. aasta otsust (EL, Euratom) 2020/2053, mis käsitleb Euroopa Liidu omavahendite süsteemi ning millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2014/335/EL, Euratom (4),

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (5) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (5) (edaspidi „institutsioonidevaheline kokkulepe“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) (edaspidi „finantsmäärus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (7) (edaspidi „finantsmäärus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 23. novembril 2022 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 23. novembril 2022 (8),

| — | võttes arvesse 16. mai 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (COM(2022)0223), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. mai 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (COM(2022)0223),

| — | võttes arvesse 22. aprilli 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (COM(2022)0184), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 22. aprilli 2022. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid (COM(2022)0184),

| — | võttes arvesse 13. detsembri 2017. aasta institutsioonide ühist teadaannet Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (9) ja komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. detsembri 2017. aasta institutsioonide ühist teadaannet Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (9) ja komisjoni 4. märtsi 2021. aasta teatist Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava kohta,

| — | võttes arvesse oma 19. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. oktoobri 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2023. aasta üldeelarve projekti kohta (10),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni 8. septembril 2022. aasta raportit, mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi 12.–15. septembri 2022. aasta osaistungjärgul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni ja eelarvekontrollikomisjoni 8. septembril 2022. aasta raportit, mis kiideti heaks Euroopa Parlamendi 12.–15. septembri 2022. aasta osaistungjärgul,

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb 2021. aasta ettepanekut mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb 2021. aasta ettepanekut mitmeaastase finantsraamistiku muutmise kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2022 kohta – Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtukulude rahastamine (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuni 2022. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta paranduseelarve projekti nr 3/2022 kohta – Ukrainast põgenevate inimeste vastuvõtukulude rahastamine (12),

| — | võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. mai 2022. aasta resolutsiooni Venemaa Ukraina-vastase sõja sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgede kohta ELi jaoks ning ELi reageerimissuutlikkuse suurendamise kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 24. novembri 2021. aasta resolutsiooni finantsmääruse läbivaatamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist silmas pidades (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. novembri 2021. aasta resolutsiooni finantsmääruse läbivaatamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 jõustumist silmas pidades (14),

| — | võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 21. oktoobri 2021. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2022. aasta üldeelarve projekti kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2020. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2020. aasta seisukohta, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (16),

| — | võttes arvesse oma 23. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. juuli 2020. aasta resolutsiooni Euroopa Ülemkogu 17.–21. juuli 2020. aasta erakorralise kohtumise järelduste kohta (17),

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni „Mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027 ja omavahendid: on aeg täita kodanike ootused“ (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2019. aasta resolutsiooni „Mitmeaastane finantsraamistik 2021–2027 ja omavahendid: on aeg täita kodanike ootused“ (18),

| — | võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027 – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. novembri 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb mitmeaastast finantsraamistikku aastateks 2021–2027 – parlamendi seisukoht kokkuleppe saavutamiseks (19),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2022. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. juuni 2022. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 31. mai 2022. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 31. mai 2022. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2022. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 25. märtsi 2022. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni pärast riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikku kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. märtsi 2022. aasta Versailles’ deklaratsiooni pärast riigipeade ja valitsusjuhtide mitteametlikku kohtumist,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2022. aasta teatist „Euroopa Komisjoni 2023. aasta tööprogramm“ (COM(2022)0548), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. oktoobri 2022. aasta teatist „Euroopa Komisjoni 2023. aasta tööprogramm“ (COM(2022)0548),

| — | võttes arvesse Maailmapanga, Ukraina valitsuse ja komisjoni 2022. aasta augusti aruannet „Ukraina kahjustuste ja vajaduste kiirhindamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga, Ukraina valitsuse ja komisjoni 2022. aasta augusti aruannet „Ukraina kahjustuste ja vajaduste kiirhindamine“,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatist Ukraina abistamise ja ülesehitamise kohta (COM(2022)0233), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. mai 2022. aasta teatist Ukraina abistamise ja ülesehitamise kohta (COM(2022)0233),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. detsembri 2019. aasta teatist Euroopa rohelise kokkuleppe kohta (COM(2019)0640),

| — | võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi 9. mail 2022 esitatud ettepanekuid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa tuleviku konverentsi 9. mail 2022 esitatud ettepanekuid,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 09/2022 „ELi 2014.–2020. aasta eelarve kliimakulutused olid deklareeritust väiksemad“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 09/2022 „ELi 2014.–2020. aasta eelarve kliimakulutused olid deklareeritust väiksemad“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 22/2021 „Kestlik rahandus: EL peab rahastuse kestlikesse investeeringutesse suunamiseks tegutsema järjepidevamalt“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 22/2021 „Kestlik rahandus: EL peab rahastuse kestlikesse investeeringutesse suunamiseks tegutsema järjepidevamalt“,

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet 10/2021 „Soolõime ELi eelarves: aeg on minna üle sõnadelt tegudele“,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu eesmärke,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni, arengukomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, transpordi- ja turismikomisjoni, regionaalarengukomisjoni, põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni kirju, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni kirju,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0281/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0281/2022),

| A. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 311 kohaselt peab liit end varustama oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega; arvestades, et mitmeaastases finantsraamistikus määratakse kindlaks liidu eelarveprioriteedid seitsmeks aastaks ning nähakse ette rahalised vahendid liidu poliitika, programmide ja vajaduste täitmiseks; arvestades, et mitmeaastane finantsraamistik on piiratud omavahendite ülemmääraga; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artikli 311 kohaselt peab liit end varustama oma eesmärkide saavutamiseks ja poliitika elluviimiseks vajalike vahenditega; arvestades, et mitmeaastases finantsraamistikus määratakse kindlaks liidu eelarveprioriteedid seitsmeks aastaks ning nähakse ette rahalised vahendid liidu poliitika, programmide ja vajaduste täitmiseks; arvestades, et mitmeaastane finantsraamistik on piiratud omavahendite ülemmääraga;

| B. | arvestades, et alates kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisest 2020. aasta detsembris on poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne olukord tundmatuseni muutunud – alates COVID-19 pandeemia enneolematust ulatusest ja dramaatilistest tagajärgedest, mis ei ole veel möödas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et alates kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmisest 2020. aasta detsembris on poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne olukord tundmatuseni muutunud – alates COVID-19 pandeemia enneolematust ulatusest ja dramaatilistest tagajärgedest, mis ei ole veel möödas;

| C. | arvestades, et Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sissetung Ukrainasse on põhjustanud kogu maailmas teadmata kestusega tohutu majandusliku ja sotsiaalse šoki; arvestades, et riigipead ja valitsusjuhid on kirjeldanud seda sõda kui „tektoonilist nihet Euroopa ajaloos“ ning komisjon on märkinud, et „need enneolematud vajadused, mida Euroopas toimuv sõda põhjustab, nõuavad palju suuremaid rahalisi vahendeid, kui praeguses mitmeaastases finantsraamistikus on ette nähtud“, mistõttu on vaja uusi rahastamisallikaid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Venemaa provotseerimata ja põhjendamatu sissetung Ukrainasse on põhjustanud kogu maailmas teadmata kestusega tohutu majandusliku ja sotsiaalse šoki; arvestades, et riigipead ja valitsusjuhid on kirjeldanud seda sõda kui „tektoonilist nihet Euroopa ajaloos“ ning komisjon on märkinud, et „need enneolematud vajadused, mida Euroopas toimuv sõda põhjustab, nõuavad palju suuremaid rahalisi vahendeid, kui praeguses mitmeaastases finantsraamistikus on ette nähtud“, mistõttu on vaja uusi rahastamisallikaid;

| D. | arvestades, et liit ja selle rahvas on toetanud Ukrainat sõja algusest peale, näidates üles solidaarsust ukrainlastega nende võitluses demokraatia kaitsmiseks autoritaarsuse eest, pakkudes varjupaika rohkem kui 8 miljonile ukrainlasele ja andes ajutise kaitse 4 miljonile inimesele; arvestades, et EL, liikmesriigid ja Euroopa finantseerimisasutused on andnud Ukrainale abi rohkem kui 19 miljardi euro ulatuses; arvestades, et lisaks humanitaar- ja sõjalisele abile on liit toetanud Ukrainat tervishoiu, energeetika ja põllumajanduse valdkonnas ning lihtsustanud kaubavahetust, eelkõige luues solidaarsuskoridore, et aidata Ukrainal põllumajandustooteid eksportida; arvestades, et põhiteenuste ja esmatähtsa taristu säilitamiseks riigis on vaja lisaabi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liit ja selle rahvas on toetanud Ukrainat sõja algusest peale, näidates üles solidaarsust ukrainlastega nende võitluses demokraatia kaitsmiseks autoritaarsuse eest, pakkudes varjupaika rohkem kui 8 miljonile ukrainlasele ja andes ajutise kaitse 4 miljonile inimesele; arvestades, et EL, liikmesriigid ja Euroopa finantseerimisasutused on andnud Ukrainale abi rohkem kui 19 miljardi euro ulatuses; arvestades, et lisaks humanitaar- ja sõjalisele abile on liit toetanud Ukrainat tervishoiu, energeetika ja põllumajanduse valdkonnas ning lihtsustanud kaubavahetust, eelkõige luues solidaarsuskoridore, et aidata Ukrainal põllumajandustooteid eksportida; arvestades, et põhiteenuste ja esmatähtsa taristu säilitamiseks riigis on vaja lisaabi;

| E. | arvestades, et 21,9 % ELi elanikkonnast on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; arvestades, et energiaostuvõimetus süveneb kindlasti Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse; arvestades, et tõusvad energiahinnad koos kiireneva inflatsiooniga põhjustavad elukalliduse kriisi, mis ohustab ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) püsimajäämist ja sunnib rohkem inimesi vaesusesse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 21,9 % ELi elanikkonnast on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ohus; arvestades, et energiaostuvõimetus süveneb kindlasti Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse; arvestades, et tõusvad energiahinnad koos kiireneva inflatsiooniga põhjustavad elukalliduse kriisi, mis ohustab ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) püsimajäämist ja sunnib rohkem inimesi vaesusesse;

| F. | arvestades, et inimesed ootavad õigustatult, et liit ja selle eelarve reageeriksid kiiresti ja tõhusalt muutuvatele vajadustele ning annaksid neile vajalikku toetust, eriti kriisi ajal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et inimesed ootavad õigustatult, et liit ja selle eelarve reageeriksid kiiresti ja tõhusalt muutuvatele vajadustele ning annaksid neile vajalikku toetust, eriti kriisi ajal;

| G. | arvestades, et ELi eelarvel on ja peab ka edaspidi olema keskne roll liidu poliitiliste prioriteetide saavutamisel, sealhulgas kõigile suunatud rohe- ja digipöörde edukuses, ettevalmistustes kliimaneutraalsuse saavutamiseks 2050. aastaks, kaasava ja sotsiaalse taastumise edendamisel, kestliku ja kaasava majanduskasvu soodustamisel, konkurentsivõime, innovatsiooni, strateegilise autonoomia ja energiajulgeoleku ja -sõltumatuse edendamisel, haavatavate rühmade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisel, kestliku arengu edendamisel, mis ei jäta kedagi kõrvale ning tagab sidususe ja ülespoole suunatud lähenemise, tugevama Euroopa terviseliidu tagamisel pärast COVID-19 kriisi, kaitstes ja edendades õigusriiki, ELi väärtusi, põhiõigusi ja soolist võrdõiguslikkust liidus ja väljaspool seda, aidates kaasa suuremate võimaluste loomisele kõigile ning tagades oma inimestele tugevama liidu, mis suudab täita oma ülemaailmseid kohustusi ja tegelda kliima ja bioloogilise mitmekesisuse kriiside ning nende tagajärgedega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ELi eelarvel on ja peab ka edaspidi olema keskne roll liidu poliitiliste prioriteetide saavutamisel, sealhulgas kõigile suunatud rohe- ja digipöörde edukuses, ettevalmistustes kliimaneutraalsuse saavutamiseks 2050. aastaks, kaasava ja sotsiaalse taastumise edendamisel, kestliku ja kaasava majanduskasvu soodustamisel, konkurentsivõime, innovatsiooni, strateegilise autonoomia ja energiajulgeoleku ja -sõltumatuse edendamisel, haavatavate rühmade ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate toetamisel, kestliku arengu edendamisel, mis ei jäta kedagi kõrvale ning tagab sidususe ja ülespoole suunatud lähenemise, tugevama Euroopa terviseliidu tagamisel pärast COVID-19 kriisi, kaitstes ja edendades õigusriiki, ELi väärtusi, põhiõigusi ja soolist võrdõiguslikkust liidus ja väljaspool seda, aidates kaasa suuremate võimaluste loomisele kõigile ning tagades oma inimestele tugevama liidu, mis suudab täita oma ülemaailmseid kohustusi ja tegelda kliima ja bioloogilise mitmekesisuse kriiside ning nende tagajärgedega;

| H. | arvestades, et Euroopa Komisjon esitab oma 2023. aasta tööprogrammis rea uusi poliitikaalgatusi, millel võib olla märkimisväärne mõju eelarvele, mille hulka kuuluvad eelkõige kavandatav Euroopa vesinikupank, VKEde abipakett ja Euroopa suveräänsuse fond; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Komisjon esitab oma 2023. aasta tööprogrammis rea uusi poliitikaalgatusi, millel võib olla märkimisväärne mõju eelarvele, mille hulka kuuluvad eelkõige kavandatav Euroopa vesinikupank, VKEde abipakett ja Euroopa suveräänsuse fond;

| I. | arvestades, et mitme kriisi, mitmeaastase finantsraamistiku väikeste ülemmäärade ja selle raamistiku vastuvõtmise ja muutmise kohmaka menetluse koosmõju on viinud selleni, et väljaspool ELi eelarvet on tekkinud ajutiste vahendite „galaktika“ ning ulatuslikumalt kasutatakse sihtotstarbelist välistulu, mille suhtes ei kohaldata eelarvemenetlust, eelkõige taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) puhul; arvestades, et samas eeldab eelarvemenetlus Euroopa Parlamendi täielikku kaasamist ja tagab selle, et parlament saab eelarvet kontrollida; arvestades, et mõlemal eelarvepädeval institutsioonil peaks olema võrdne roll, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingus; arvestades, et Euroopa Parlamendil peaks selles uues eelarvekeskkonnas olema alati täielik roll, et tagada demokraatlik vastutus ja läbipaistvus mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud kehtivusaja jooksul; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitme kriisi, mitmeaastase finantsraamistiku väikeste ülemmäärade ja selle raamistiku vastuvõtmise ja muutmise kohmaka menetluse koosmõju on viinud selleni, et väljaspool ELi eelarvet on tekkinud ajutiste vahendite „galaktika“ ning ulatuslikumalt kasutatakse sihtotstarbelist välistulu, mille suhtes ei kohaldata eelarvemenetlust, eelkõige taasterahastu „NextGenerationEU“ (NGEU) puhul; arvestades, et samas eeldab eelarvemenetlus Euroopa Parlamendi täielikku kaasamist ja tagab selle, et parlament saab eelarvet kontrollida; arvestades, et mõlemal eelarvepädeval institutsioonil peaks olema võrdne roll, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingus; arvestades, et Euroopa Parlamendil peaks selles uues eelarvekeskkonnas olema alati täielik roll, et tagada demokraatlik vastutus ja läbipaistvus mitmeaastase finantsraamistiku ülejäänud kehtivusaja jooksul;

| J. | arvestades, et institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatakse konkreetne kord Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheliseks koostööks ja dialoogiks eelarveküsimustes; arvestades, et tuleks võtta lisameetmeid, et parandada läbipaistvust, aruandekohustust ja teabe kättesaadavust kõigi ELi poliitikakujundamise toetamiseks tehtavate kulutuste kohta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatakse konkreetne kord Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheliseks koostööks ja dialoogiks eelarveküsimustes; arvestades, et tuleks võtta lisameetmeid, et parandada läbipaistvust, aruandekohustust ja teabe kättesaadavust kõigi ELi poliitikakujundamise toetamiseks tehtavate kulutuste kohta;

| K. | arvestades, et kooskõlas oma ühepoolse avaldusega, mis on osa 2020. aasta detsembri kokkuleppest mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta, on komisjon lisanud oma 2023. aasta tööprogrammi kohustuse vaadata mitmeaastane finantsraamistik läbi 2023. aasta teises kvartalis, mis võib tähendada selle muutmist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kooskõlas oma ühepoolse avaldusega, mis on osa 2020. aasta detsembri kokkuleppest mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta, on komisjon lisanud oma 2023. aasta tööprogrammi kohustuse vaadata mitmeaastane finantsraamistik läbi 2023. aasta teises kvartalis, mis võib tähendada selle muutmist;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlamendi seisukoht omavahendite kohta esitatakse tulevases resolutsioonis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlamendi seisukoht omavahendite kohta esitatakse tulevases resolutsioonis;

Uued probleemid ja šokid, mis toovad välja kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku puudused

| 1. | kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku muutmiseks, keskendudes eelkõige Ukraina-vastase sõja tagajärgedega tegelemisele ja liidu piisavale paindlikkusele kriisidele reageerimisel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et institutsioonid on ühel meelel selles, et provotseerimata ja põhjendamatu sissetungi tõttu Ukrainasse peaks EL andma Ukrainale võimalikult suurt humanitaar-, sotsiaalset, majanduslikku ja rahalist abi, tegeledes samal ajal liidusisese kriisi majanduslike ja sotsiaalsete tagajärgedega ning pakkudes oma kodanikele vajalikku tuge; rõhutab sellega seoses liidu ühiseid eesmärke saavutada Euroopa roheline kokkulepe, digipööre ja Euroopa sotsiaalõiguste sammas, suurendada kaitsekoostööd ja koordineerimist, parandada liidu strateegilist autonoomiat ning energiasõltumatust ja -julgeolekut, vähendada energiaostuvõimetust, tagada ülemaailmne toiduga kindlustatus ning tegeleda kiirest inflatsioonist tingitud probleemidega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et tugev liit, mis põhineb solidaarsusel ja koostööl ning suudab toime tulla praeguste probleemidega ja leevendada elukalliduse kriisi mõju inimestele ja ettevõtjatele, eeldab kogu ELi hõlmavaid lahendusi, et tagada kõigile liikmesriikidele võrdsed võimalused inimeste ja ettevõtete toetamiseks, säilitades seeläbi siseturu terviklikkuse ja vältides selle killustatust või moonutamist; rõhutab sellega seoses, kui olulised on piiriülesed projektid, mis on suveräänse, strateegilise ja autonoomse liidu ülesehitamisel keskse tähtsusega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et Ukraina-vastase sõja mõjuga tegelemiseks on vähemalt lühikeses perspektiivis vaja ulatuslikku humanitaarabi Ukrainale ning rahalist toetust liikmesriikidele, kes võtavad vastu konflikti eest põgenevaid inimesi ja aitavad neil end sisse seada; tuletab meelde, et asjaomastele programmidele ei ole eraldatud vahendeid, mida see enneolematu olukord eeldab; on ka seisukohal, et pikemas perspektiivis peaks liit mängima Ukraina ülesehitamisel juhtrolli, järgides sõja lõppedes parema taastamise põhimõtet, tagades hea valitsemistava, õigusriigi austamise ja usaldusväärse finantsjuhtimise; kutsub komisjoni üles hindama rolli, mida ELi eelarve peaks rahvusvahelistes ülesehitustöödes etendama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab heameelt otsuse üle anda Ukrainale ja Moldovale kandidaatriigi staatus; rõhutab, et see otsus hõlmab pikaajalisi rahalisi ja eelarvelisi kohustusi – ja kooskõlastatud poliitilist lähenemisviisi –, et toetada ülesehitamist, taastamist ja iga riigi jaoks vajalikke reforme, nagu seda on tehtud teiste kandidaatriikide puhul; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kahetseb, et pärast kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vastuvõtmist esitatud oluliste uute poliitiliste algatustega on kaasnenud ettepanekud suunata raha kokkulepitud ELi programmidest, poliitikast ja eesmärkidest mujale või anda rahalistele vahenditele nende programmide, poliitika ja eesmärkide raames uus otstarve; on seisukohal, et korduvad ümberpaigutamised ei ole elujõuline viis liidu prioriteetide rahastamiseks ja kujutab endast de facto kokkulepitud mitmeaastase finantsraamistiku muutmist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu erivahendite laialdasele kasutamisele mitmeaastase finantsraamistiku kahel esimesel aastal; märgib, et paindlikkusinstrument võeti 2022. aastal kasutusele rubriigi 6 (Naabrus ja maailm) kulutuste jaoks ning see võetakse 2023. aastal kasutusele sama rubriigi ning alamrubriigi 2b (Vastupidavusvõime ja väärtused) ja rubriigi 5 (Julgeolek ja kaitse) märkimisväärsete kulutuste jaoks; juhib tähelepanu, et 2022. aasta juuli kaitseettepaneku (20) kohaselt tuleb 2024. aastal erivahendite kaudu kasutusele võtta lisaassigneeringuid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et solidaarsus- ja hädaabireserv oli 2021. aastal peaaegu ammendatud ning 2022. aastal on see täielikult ära kasutatud pärast humanitaarabi ja toetuse andmist liikmesriikidele loodusõnnetuste ja inimtegevusest tingitud katastroofidega toimetulekuks; juhib tähelepanu, et Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) kohaldamisala laiendamine rahvatervisega seotud hädaolukordadele koos loodusõnnetuste ulatuse ja sageduse suurenemisega, humanitaarkriisiga Ukrainas ja sellest tuleneva paljude pagulaste saabumisega ELi on pannud solidaarsus- ja hädaabireservi äärmiselt suure surve alla; ootab ühtlasi, et 2021. aasta suve suurtele üleujutustele ning metsa- ja maastikupõlengutele järgnenud 2022. aasta suve enneolematute metsa- ja maastikupõlengute dramaatilised tagajärjed eeldavad märkimisväärset rahalist toetust, sealhulgas solidaarsus- ja hädaabireservist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et mitmeaastast finantsraamistikku suurendatakse igal aastal 2018. aasta hindade suhtes kohaldatava deflaatori (2 %) alusel; rõhutab, et energiahindade tõus ja energiaturu äärmuslik volatiilsus, mis on tingitud peamiselt Venemaa otsusest vähendada gaasitarneid, on kiirendanud inflatsiooni, millel on tõsised tagajärjed inimestele ja ettevõtjatele; on sügavalt mures, et selline ootamatult kõrge inflatsioonitase seab mitmeaastase finantsraamistiku tõsise surve alla, vähendab veelgi selle ostujõudu ning seab surve alla selle operatiiv- ja haldussuutlikkuse olukorras, kus raamistiku üldine tase, mõõdetuna protsendina ELi kogurahvatulust, on juba madalam kui eelmiste mitmeaastaste finantsraamistike ajal; rõhutab, et praktikas tähendab see seda, et rahastada saab vähem liidu projekte ja meetmeid, mis omakorda mõjutab negatiivselt toetusesaajaid ja liidu suutlikkust täita oma jagatud poliitilisi eesmärke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab ühtlasi meelde, et vaatamata parlamendi nõudmisele, et Euroopa Liidu taasterahastu (NGEU) jääks väljapoole ülemmäärasid, makstakse selle refinantseerimiskulud tagasi mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade piires, mis avaldab mitmeaastasele finantsraamistikule lisasurvet ja seab ohtu juba kokku lepitud programmide rahastamise, eriti intressimäärade ja NGEU laenukulude tõusu tingimustes; juhib sellega seoses tähelepanu asjaolule, et 2023. aasta vastuvõetud eelarves suurendatakse NGEU eelarverea assigneeringuid kaalutlusõiguse väliselt 280 miljoni euro võrra komisjoni eelarveprojektiga võrreldes, millega kasutatakse ühtse varuinstrumendi vahendeid ja piiratakse eelarve suutlikkust reageerida tekkivatele vajadustele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | täheldab, et jätkuvat nõutakse, et ELi eelarve oleks täiendava makromajandusliku finantsabi tagatiseks, eelkõige sõjast otseselt mõjutatud riikide jaoks; väljendab heameelt makromajandusliku finantsabi kaudu antava olulise liidu toetuse üle; rõhutab, et kohustuste täitmata jätmise või riiklike tagatiste tagasivõtmise korral tagab ELi eelarve lõpuks kõik makromajandusliku finantsabi laenud ning kannab seega märkimisväärseid ja olemuslikult prognoosimatuid tingimuslikke kohustusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab seetõttu, et kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku piirid on vähem kui kaks aastat pärast selle vastuvõtmist juba käes ning 2022. aasta ettenägematud sündmused halvendasid olukorda veelgi; juhib tähelepanu asjaolule, et mitmeaastases finantsraamistikus ei ole selle suurust, struktuuri ega eeskirju arvesse võttes lihtsalt vahendeid, et kiiresti ja mõjusalt reageerida paljudele sellise ulatusega kriisidele ega piisavalt rahastada uusi ühiseid ELi poliitilisi eesmärke ja vajalike kogu ELi hõlmavate lahenduste kiiret rakendamist; on väga mures, et kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku tingimustes ei ole liidul piisavalt vahendeid, et reageerida võimalikele tulevastele kriisidele ja vajadustele ning täita oma strateegilist rolli rahvusvahelisel areenil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | jõuab järeldusele, et mitmeaastast finantsraamistikku tuleb kahtlemata kiiresti muuta ning senise olukorra jätkumine ei ole kaugeltki piisav, et lahendada mitmesuguseid probleeme, mis võivad pikas perspektiivis õõnestada usaldust liidu vastu; |
| --- | --- |

13.

Rahastamispuudujääkide kõrvaldamine – suurem finantssuutlikkus koos suurema läbipaistvuse ja demokraatliku vastutusega

| 14. | kutsub komisjoni seetõttu üles mitte ainult vaatama põhjalikult läbi kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku toimimise, vaid esitama ka seadusandliku ettepaneku mitmeaastase finantsraamistiku määruse ja selle lisa põhjalikuks ja tulevikku suunatud muutmiseks nii kiiresti kui võimalik ja hiljemalt 2023. aasta esimeses kvartalis; rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine ei tohi kaasa tuua eelnevalt kindlaks määratud riiklike assigneeringute või ELi programmide vähendamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on kindlalt veendunud, et muutmisel tuleb käsitleda kasvavaid vajadusi ja mitmeaastase finantsraamistiku raames liidule vajalike lahenduste leidmiseks kättesaadavate vahendite ammendumist; toonitab ka, et muutmise käigus tuleb kõrvaldada kõige tõsisemad puudused mitmeaastase finantsraamistiku toimimises, pakkuda uusi rahalisi vahendeid uute poliitiliste prioriteetide elluviimiseks ning anda liidule vajalikud vahendid tulevaste probleemide ja kriiside tulemuslikuks lahendamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab vajadust suurendada mitmeaastast finantsraamistikku, et tagada tugevam ja paindlikum ELi eelarve, mis vastab kõrgeimatele läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse standarditele; nõuab seetõttu mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade ning eelarve paindlikkuse suurendamist ja selle ümberkujundamist; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on valmis osalema täieulatuslikel läbirääkimistel nõukogu ja komisjoniga mitmeaastase finantsraamistiku muutmise üle, tuginedes varasemale tavale ja institutsioonidevahelisele kokkuleppele, mille kohaselt on institutsioonid võtnud kohustuse määrata kindlaks konkreetne koostöö- ja dialoogikord kogu menetluse jooksul, mille tulemusel võetakse vastu põhjalikult muudetud mitmeaastane finantsraamistik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et ühtsuse põhimõte, mille kohaselt kõik liidu tulu- ja kuluartiklid on eelarves näidatud, on nii aluslepingu nõue kui ka aruandekohustuse, demokraatliku legitiimsuse ja ELi riigi rahanduse läbipaistvuse peamine eeltingimus; rõhutab vajadust märkimisväärselt suurema parlamentaarse kontrolli järele kõigi ELi kulutuste, sealhulgas eelarveväliste vahendite, fondide ja ühise laenutegevuse üle; kordab, et kõik uued vahendid peaksid kuuluma eelarvepädevate institutsioonide pädevusvaldkonda; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab sellega seoses, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine peaks käima käsikäes finantsmääruse käimasoleva läbivaatamisega, mis peaks otseselt hõlmama vajalikke muudatusi ELi eelarve koostamise ja täitmise eeskirjades; on seetõttu seisukohal, et finantsmääruse kavandatud sihipärase muutmise ulatust on vaja laiendada, et käsitleda kõiki asjakohaseid aspekte; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab mitmeaastase finantsraamistiku ja kõigi sellega seotud ELi poliitikavaldkondade aluseks olevate horisontaalsete põhimõtete tähtsust, eelkõige seoses liidu kliima- ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide saavutamise ning soolise võrdõiguslikkuse edendamisega; rõhutab, et need põhimõtted peavad jääma muutmise käigus mitmeaastase finantsraamistiku keskmesse ja tuleb täita liidu võetud kohustus tagada kõigile õiglane, vastupanuvõimeline, kestlik ja sotsiaalselt õiglane taastumine, sealhulgas liidu 2030. aasta läbivaadatud kliima-, energia- ja keskkonnaeesmärkide raamistiku rakendamine, et kujundada EL 2050. aastaks kliimaneutraalseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kinnitab oma pikaajalist seisukohta, et uusi poliitilisi algatusi, eesmärke või ELi eelarvest rahastatavaid ülesandeid tuleb rahastada uutest täiendavatest rahalistest vahenditest, mitte ümberjagamise kaudu juba olemasolevate, väljakujunenud ning seadusandja nõusoleku saanud liidu programmide või poliitikavaldkondade arvel; |
| --- | --- |

21.

Rubriik 1: Ühtne turg, innovatsioon ja digitaalvaldkond

| 22. | nõuab rubriigi 1 ülemmäära suurendamist põhjusel, et varud ei ole suuremate vajaduste rahuldamiseks piisavad, ning on vastu kokkulepitud programmipakettide kasutamisele uute algatuste rahastamiseks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et paljud hiljuti kehtestatud poliitilised eesmärgid – eelkõige energeetika ning strateegilise ja tööstusliku autonoomia valdkonnas – ning uued poliitikaalgatused alates 2021. aasta jaanuarist (kiibimäärus, turvaline ühendus, tervisealasteks hädaolukordadeks valmisoleku ja neile reageerimise asutus, uus Euroopa Bauhaus) peaksid tähendama lisakulutusi rubriigist 1; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab programmidest „Euroopa horisont“, „Digitaalne Euroopa“, ühtse turu programmist ja Euroopa ühendamise rahastust rahastamise keskset rolli innovatsiooni ergutamisel, ettevõtete toetamisel ning rohe- ja digipöörde edendamisel; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ootab huviga komisjoni ettepanekut uue Euroopa suveräänsuse fondi kohta, mille eesmärk on tagada liidu strateegiline autonoomia ja vähendada peamistes sektorites sõltuvust kolmandatest riikidest; peab oluliseks, et ettepanek vastaks tegelikele vajadustele, põhineks kulude ja investeerimispuudujääkide selgel hindamisel ning tooks kaasa uute rahaliste vahendite eraldamise; nõuab, et kõik sellised uued fondid loodaks seadusandliku tavamenetluse kohaselt ja lisataks mitmeaastasesse finantsraamistikku, millega tagatakse Euroopa Parlamendi täielik järelevalve; on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid tuleks fondi jaoks kohandada; |
| --- | --- |

25.

Alamrubriik 2a: Ühtekuuluvus

| 26. | nõuab, et alamrubriigi 2a kokkulepitud rahastamist ei vähendataks ja see säiliks eesmärgipäraselt; kutsub komisjoni üles hindama, kas see on piisav ühtekuuluvuspoliitika uutele vajadustele reageerimiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | rõhutab, et ajutine ja lühiajaline paindlikkus, mis lisati ühtekuuluvuspoliitika fondidesse ühtekuuluvusmeetmete kaudu pagulaste toetamiseks Euroopas (CARE), aitas liikmesriikidel tulla kiiresti toime Ukraina-vastase sõja mõjuga, tuginedes koroonaviirusele reageerimise investeerimisalgatuste CRII ja CRII+ mudelile, mis võimaldas ELil COVID-19 pandeemia alguses meetmeid võtta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab heameelt liidu kindla soovi üle rohkem pingutada, et võidelda murettekitava laste vaesuse määra vastu ja aidata kaasa laste vaesuse kaotamisele hiljuti loodud Euroopa lastegarantii kaudu; hoiatab siiski, et praegused kriisid on süvendanud ja süvendavad veelgi vaesuses või vaesuse ohus olevate laste senist järjest halvenevat olukorda ning et sellel on pikaajalised tagajärjed; kordab oma nõudmist suurendada ajavahemikuks 2021–2027 kiiresti Euroopa lastegarantii rahastamist vähemalt 20 miljardi euro suuruse sihtotstarbelise eelarvega ning nõuab selle kaasamist muudetud mitmeaastasesse finantsraamistikku ja tugevdatud ESF+i; kutsub komisjoni ühtlasi üles tegema lastegarantii tulemuslikuks rakendamiseks kättesaadavaks kõik kättesaadavad vahendid, sealhulgas ESF+, REACT-EU ning taaste- ja vastupidavusrahastu, ja kutsub liikmesriike üles neid täiel määral kasutama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et kuigi kriisile reageerimise meetmed on vajalikud ja kasulikud, ei ole ühtekuuluvuspoliitika kriisidele reageerimise vahend; on mures, et ühtekuuluvuspoliitikat kasutatakse üha enam muude poliitikavaldkondade tugevdamiseks ning mitmeaastase finantsraamistiku eelarve paindlikkuse või kriisidele reageerimise mehhanismide puuduste kõrvaldamiseks; on arvamusel, et olemasolev võimalus paigutada kuni 5 % ühtekuuluvuspoliitika vahendite esialgsest eraldisest ümber muudesse programmidesse tagab piisava paindlikkuse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmine ei tohi kaasa tuua eelnevalt kindlaks määratud riiklike assigneeringute vähendamist; toonitab, et kokkulepe 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku ja ühtekuuluvuspoliitika paketi üle saavutati hilja ning see asjaolu koos COVID-19 kriisiga põhjustas programmitöö aeglase alguse ja häiris projektide elluviimist, kuid see ei olnud tingitud poliitikast endast; kutsub komisjoni üles halduskorra lihtsustamiseks rohkem pingutama; rõhutab, et hilinenud algus ei sea mingil juhul kahtluse alla ühtekuuluvuspoliitika kui liidu olulise investeerimispoliitika ja lähenemise rahastamisvahendi keskset rolli ja lisaväärtust; |
| --- | --- |

30.

Alamrubriik 2b: Vastupanuvõime ja väärtused

| 31. | nõuab, et eelarverida, mis on mõeldud NGEU laenuvõtmise kulude katmiseks, eemaldataks alamrubriigist 2b ja paigutataks väljapoole rubriike ning et neid kulusid võetaks arvesse väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ja neile lisaks; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kahetsusväärseks, et NGEU laenuvõtmise ja võla tagasimaksmise kulud on lisatud aastatel 2021–2027 alamrubriigis 2b eraldi eelarvereale kõrvuti selliste juhtprogrammidega nagu „Erasmus+“, „EL tervise heaks“, „Loov Euroopa“ ning kodanike, võrdõiguslikkuse, õiguste ja väärtuste programm; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et intressikulud ja võla tagasimaksed sõltuvad turu arengust, ei ole kaalutlusõigusel põhinevad kulutused, ei järgi kulutuste ülempiiride loogikat ega tohiks kuidagi konkureerida rahastamisprogrammidega; tuletab meelde, et erakorralise toetuse rahastamisvahendi mis tahes kasutuselevõtmine sõltub ka selle rubriigi ülemmäära alla kuuluva mittesihtotstarbelise varu olemasolust; märgib murega, et järsult tõusvad intressimäärad mõjutavad riiklikke emitente; hoiatab, et rahastamiskulud on keeruliste turutingimuste tõttu märkimisväärselt suurenenud ja pikaajaliste intressimäärade osas valitseb märkimisväärne ebakindlus; rõhutab seetõttu, et praegune olukord kujutab endast märkimisväärset ohtu programmide kulutustele ja mitmeaastase finantsraamistiku suutlikkusele reageerida tekkivatele vajadustele; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab programmi „EL tervise heaks“ ning liidu haridus-, kultuuri-, noorte- ja väärtuste programmide üliolulist tähtsust asjaomaste sektorite toetamisel pandeemia järel ja desinformatsiooni vastu võitlemisel; rõhutab, et Euroopa Sotsiaalfond+ on üks peamisi tõukejõude liidu sotsiaalse mõõtme tugevdamisel; peab kahetsusväärseks, et programmi „Erasmus+“ kui aasta-aastalt suhteliselt stabiilse nõudlusega programmi maksete profiil on praeguses mitmeaastases finantsraamistikus oluliselt edasi lükkunud; |
| --- | --- |

34.

Rubriik 3: Loodusvarad ja keskkond

| 35. | nõuab rubriigi 3 ülemmäära võimalikult kiiret kohandamist, et võtta täielikult arvesse kliimameetmete sotsiaalfondi, samas ei tohiks rubriigi 3 kokkulepitud rahastamist kahjustada ja see tuleks säilitada sihtotstarbeliselt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kordab seisukohta, et kliimameetmete sotsiaalfond tuleb täielikult lisada ELi eelarvesse ja mitmeaastasesse finantsraamistikku, ilma et see mõjutaks negatiivselt teisi selle rubriigi programme ja fonde, pidades silmas toiduga kindlustatuse tagamise ja rohelise kokkuleppe elluviimise tähtsust; tuletab teisele eelarvepädevale institutsioonile meelde tema kohustust järgida eelarve ühtsust; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) tähtsust põllumajandustootjatele usaldusväärse toetuse pakkumisel toiduga kindlustatuse suurendamiseks; tuletab meelde, et ÜPP maksete varieerumine mõjutab põllumajandustootjate suutlikkust pidada vastu inflatsioonisurvele ja kõrgematele sisendhindadele ning täita seejuures eespool nimetatud eesmärki; rõhutab, et väikesed ja noored põllumajandustootjad on eriti haavatavad ja neid mõjutavad piiratud investeerimisvõimalused; toonitab programmi LIFE tähtsust kliimameetmete, loodushoiu ja keskkonnakaitse toetamisel; |
| --- | --- |

37.

Rubriik 4: Ränne ja piirihaldus

| 38. | nõuab rubriigi 4 ülemmäära suurendamist, et kajastada praegust reaalsust ja liidu rände- ja piirihalduse poliitika ning programmide tegelikke rahastamisvajadusi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et sõda Ukraina vastu ja sellele järgnenud otsus käivitada ajutise kaitse direktiiv toovad kaasa pikemaajalise rahalise kohustuse liikmesriikide toetamiseks, seades ootamatud nõudmised Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile, piirihalduse ja viisapoliitika rahastule ning pannes rubriigi 4 detsentraliseeritud asutustele täiendavaid kohustusi; väljendab ka muret selle pärast, et komisjoni järjestikused ettepanekud ametite volituste pikendamiseks vähendavad piirihalduse ja viisapoliitika rahastu rahastamispaketti; |
| --- | --- |

39.

Rubriik 5: Julgeolek ja kaitse

| 40. | nõuab seetõttu rubriigi 5 ülemmäära suurendamist; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nõuab mitmeaastase finantsraamistiku kiiret muutmist, et suurendada ELi kaitsevahendeid, nagu Euroopa Kaitsefond, sõjaväeline liikuvus ja tulevased ELi kaitsevaldkonna ühishankemehhanismid, nimelt Euroopa kaitsetööstuse tugevdamine ühishangete õigusakti ja Euroopa kaitseinvesteeringute programmi kaudu, tingimusel, et need tugevdavad ELi kaitsesektori tehnoloogilist ja tööstuslikku baasi ning tagavad Euroopa lisaväärtuse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | võtab väga erinevat geopoliitilist konteksti arvesse võttes teadmiseks komisjoni ettepaneku Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta ühishangete õigusakti abil (aastateks 2022–2024) ja komisjoni kavatsuse esitada ettepanek Euroopa kaitseinvesteeringute programmi kohta järgnevaks perioodiks eesmärgiga hakata sõjaliste võimete valdkonnas rakendama ühishankeid ja olelusringi juhtimist; rõhutab, et kaitsealase koostöö ja investeeringute tõhustamiseks vajalikke kulutusi ei saa katta rubriigi 5 ülemmäära piires; rõhutab vajadust investeeringute järele, et tugevdada julgeolekupoliitikat ja rahastada tehnoloogilist innovatsiooni pidevalt areneval julgeolekumaastikul; |
| --- | --- |

42.

Rubriik 6: Naabrus ja maailm

| 43. | nõuab rubriigi 6 ülemmäära suurendamist, et katta täielikult liidu välistegevuse praegused ja prognoositavad tulevased vajadused ning luua piisav suutlikkus reageerida kriisidele ja tekkivatele vajadustele; |
| --- | --- |

43.

| 44. | taunib asjaolu, et isegi enne Ukraina-vastase sõja algust olid rubriigi 6 vahendid kahetsusväärselt ebapiisavad ning surve sellele rubriigile on sellest ajast alates märkimisväärselt suurenenud; rõhutab, et Süüriast, Iraagist ja muudest riikidest pärit pagulaste vajaduste jätkuvat rahastamist ei võetud mitmeaastase finantsraamistiku ega naabruspiirkonna, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ eelarve kavandamisel arvesse ning seetõttu oleks tulnud seda tegevust rahastada uutest assigneeringutest, suurendades vastavalt rubriigi 6 ülemmäära, mitte ümberpaigutamiste kaudu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | märgib rahvusvahelise olukorra kiiret halvenemist alates mitmeaastase finantsraamistiku algusest nii naaberriikides kui ka kaugemal toidu-, energia-, kliima- ja majanduskriisi tõttu, mis on järsult suurendanud survet rubriigile 6; märgib, et lisaks paindlikkusinstrumendi korduvale kasutamisele on naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ reserv väga kiiresti ammendatud ja seda on kasutatud väljaspool selle põhieesmärki, milleks on reageerida tekkivatele probleemidele ja prioriteetidele, eelkõige makromajandusliku finantsabi andmiseks; on seisukohal, et tõhusam reageerimine kriisidele on väga oluline, arvestades paljusid ülemaailmseid probleeme; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et rubriigi 6 raames antav humanitaarabi on ära kasutatud sellise piirini, et vaja on selle korduvat tugevdamist; rõhutab, et humanitaarabi (HUMA) suurem rahastamine ja naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ kiirreageerimise sammas on olulised selleks, et liit mitte ainult ei osutaks Ukrainale abi, vaid tagaks ka toetuse abivajavatele kogukondadele ja piirkondadele ning täidaks oma eesmärgi olla juhtiv humanitaarabi andja; rõhutab, et Ukraina lisavajadused ei tohi põhjustada raha kõrvalesuunamist teistest abi vajavatest geograafilistest piirkondadest, eriti ida- ja lõunanaabrusest või temaatilistelt prioriteetidelt; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, kui oluline on anda Ukrainale makromajandusliku finantsabi kaudu lisatoetust; rõhutab, et suurema makseviivituse riski tõttu on Ukrainale antavate laenude puhul vaja tavapärasest 9 %st palju kõrgemat eraldiste määra; võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni 9. novembri 2022. aasta ettepanekud (21); rõhutab, et edasimineku saavutamiseks on vaja minna ad hoc lähenemisviisilt üle struktuursele lähenemisviisile; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab, et otsus anda Ukrainale ja Moldovale kandidaatriigi staatus tähendab seda, et toetust antakse ühinemiseelsest rahastamisvahendist (IPA) naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ asemel, mis võib tingida vajaduse vaadata läbi asjakohane õiguslik alus; rõhutab vajadust säilitada praegusel tasemel toetus teistele kandidaatriikidele, eelkõige Lääne-Balkani riikidele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub komisjoni üles tagama, et liit täidaks oma rahvusvahelised kliimakohustused ja eelkõige rahastaks rahvusvahelist kliimameetmete rahastamist ja asjaomaseid programme naabruspoliitika, arengu- ja rahvusvahelise koostöö instrumendi „Globaalne Euroopa“ raames; |
| --- | --- |

49.

Rubriik 7: Euroopa avalik haldus

| 50. | nõuab rubriigi 7 kulutuste kehtestamist tasemel, mis tagab ELi tulemusliku ja tõhusa halduse; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab piisavate vahendite eraldamist liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele, et tagada kõigi liidu õigusaktide ja poliitika tulemuslik rakendamine ja jõustamine kooskõlas muutuvate ülesannetega; tuletab meelde, kui oluline on liidu institutsioonide, organite ja asutuste tugevdatud küberturvalisuse raamistiku nõuetekohane rahastamine; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab sihipäraselt muudetud finantsmääruse kiiret vastuvõtmist seoses viivise käsitlemisega tühistatud või vähendatud konkurentsitrahvide hilinenud tagasimaksmise korral, et vältida survet rubriigi 7 kulutustele; juhib tähelepanu, et Euroopa Parlament on võtnud vastu oma seisukoha ja on valmis läbirääkimisi pidama; julgustab nõukogu käsitlema seda ettepanekut prioriteedina ja alustama läbirääkimisi Euroopa Parlamendiga; |
| --- | --- |

52.

Maksete assigneeringud

| 53. | tuletab meelde, et maksete assigneeringud tulenevad otseselt kulukohustustest, ning seetõttu peab kulukohustuste ülemmäärade mis tahes suurendamisega rubriikide kaupa kaasnema maksete ülemmäära vastav suurendamine samal või järgnevatel aastatel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | võtab teadmiseks viivitused programmi elluviimisel ja kutsub komisjoni üles tegema läbivaatamise käigus riskianalüüsi võimaliku mõju kohta maksete ülemmäärale ning esitama mitmeaastase finantsraamistiku muutmise käigus vajalikud ettepanekud, et vältida maksekriisi, mis mõjutaks tõsiselt ELi eelarvest rahastuse saajaid; |
| --- | --- |

54.

| 55. | hoiatab ka turukõikumistest mõjutatava sihtotstarbelise välistulu kasutamise eest mitmeaastase finantsraamistiku assigneeringute asemel, kuna see võib ohustada maksetest kinnipidamist; |
| --- | --- |

55.

Omavahendid

| 56. | juhib tähelepanu, et mitmeaastane finantsraamistik ja omavahendid on omavahel seotud; rõhutab sellega seoses vajadust kestliku ja vastupidava tulu järele ELi eelarves; tuletab meelde, et õiguslikult siduvas institutsioonidevahelises kokkuleppes kohustusid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon koostama tegevuskava piisavate uute omavahendite kasutusele võtmiseks, et katta vähemalt NGEUga seotud võla tagasimaksed; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kordab oma pikaajalist seisukohta, et omavahendite reform on vajalik, et viia ELi eelarve tulude pool paremini kooskõlla ELi laiemate poliitiliste prioriteetidega; ootab seetõttu, et uute omavahendite kogumi ulatus, ülesehitus ja koosseis ei tagaks mitte ainult täiendavaid sissetulekuvooge, vaid aitaks lahendada ka pakilisi poliitilisi probleeme majanduskeskkonnas, mida iseloomustavad inflatsioon ja kõrged energiahinnad; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub nõukogu üles tegema kiireid edusamme 2021. aasta detsembris uute omavahendite kasutuselevõttu käsitlenud ettepanekute elluviimisega; rõhutab, et kooskõlas tegevuskavaga tuleks 1. jaanuaril 2023 kasutusele võtta uued omavahendid, mis tulenevad reformitud heitkogustega kauplemise süsteemi ja piiril kohaldatavat süsinikdioksiidi kohandusmehhanismi käsitlevatest ettepanekutest; rõhutab, et samal kuupäeval tuleb kasutusele võtta ka OECD/G20 kaasava raamistiku I sambal põhinev uus omavahend; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ootab huviga komisjoni ettepanekuid uute omavahendite teise paketi kohta, mis tuleb esitada 2023. aasta kolmandas kvartalis; väljendab veendumust, et kiire ja sihikindel tegutsemine omavahendite reformimisel tagab eelkõige ELi tugeva krediidireitingu, mis on paljusid probleeme arvestades endiselt vältimatu; palub komisjonil ühtlasi suurenenud rahastamisvajadusi arvestades mõelda institutsioonidevahelisest kokkuleppest kaugemale ning kaaluda vajadust uute, uuenduslike ja tõeliste omavahendite järele; |
| --- | --- |

59.

Paindlikkus ja kriisile reageerimine ELi eelarves: ajutistest lahendustest süsteemse ja pikaajalise valmisolekuni

| 60. | rõhutab, et ELi eelarve peab omama vajalikku paindlikkust ja tegutsemisruumi, et suuta reageerida kriisidele ning kohaneda tekkivate ja kasvavate vajadustega; rõhutab vajadust kriisile reageerimise ja paindlikkuse vahendite uuendamise järele, tagamaks, et need oleksid vajaliku suurusega, neid saaks kiiresti aktiveerida ja need jääksid mõlema eelarvepädeva institutsiooni täielikusse pädevusvaldkonda; |
| --- | --- |

60.

| 61. | on seisukohal, et inflatsiooni järsk kasv ja selle ülekanduv mõju ELi eelarve ostujõule on veelgi piiranud vajalikku liikumisruumi ja mõjutanud sellest rahastatavaid programme; kutsub komisjoni üles hindama ajutise kohandusmehhanismi kehtestamise ulatust, et teha inflatsioonišokkide korral erand 2 %--lisest automaatsest deflaatorist; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et vabastatud assigneeringud peaksid jääma eelarvesse ja eelarvepädevad institutsioonid peaksid need iga-aastase eelarvemenetluse käigus kulukohustustega siduma; rõhutab vajadust teha finantsmääruses vastavad muudatused; juhib tähelepanu, et ainuüksi teadusuuringutega seotud kulukohustuste vabastamise määr on praeguse mitmeaastase finantsraamistiku alguses olnud märkimisväärne; toonitab, et täiendav eelarveline paindlikkus on saavutatav kulukohustustest vabastatud vahendite eelarvesse jätmisega; |
| --- | --- |

62.

| 63. | tuletab meelde, et erivahendid jäävad mitmeaastase finantsraamistiku ülemmääradest välja, millega tagatakse teatav paindlikkus ja kriisidele reageerimise võime, ning need võetakse kasutusele üksnes eelarvepädevate institutsioonide otsuse korral; juhib tähelepanu erivahendite laialdasele kasutamisele mitmeaastase finantsraamistiku kahel esimesel aastal; |
| --- | --- |

63.

| 64. | on seisukohal, et erivahendite kasutamist piirab nii ressursside nappus kui ka ülesehituse jäikus, mis pärsib nende suutlikkust toimida mõjusa kriisidele reageerimise vahendina; rõhutab seetõttu, et raamistiku muutmine on hädavajalik olemasolevate paindlikkussätete potentsiaali laiendamiseks; peab kahetsusväärseks otsust ühendada praeguses mitmeaastases finantsraamistikus hädaabireserv ja ELSF, mis on põhjustanud tõsiseid puudusi, ning vähendada kättesaadavate vahendite kogusummat ligikaudu poole võrra; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nõuab paindlikkusinstrumendi iga-aastaste assigneeringute suurendamist 915 miljonilt eurolt 2 miljardile eurole; nõuab ühtlasi solidaarsus- ja hädaabireservi jagamist kaheks tegevussuunaks – hädaabireserviks ja ELSFiks – ning iga-aastaste assigneeringute suurendamist solidaarsus- ja hädaabireservile ette nähtud 1,2 miljardilt eurolt kokku 1 miljardi euroni (2018. aasta hindades) kummagi tegevussuuna kohta; on seisukohal, et see annab hädavajalikke lisavahendeid, et vastata praegustele ja tekkivatele vajadustele, pidades eelkõige silmas äärmuslike ilmastikunähtuste intensiivistumist ja mitmekordistumist ning ülemaailmset humanitaarolukorda; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab, et kaotataks nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute iga-aastane ülemmäär ühtse varuinstrumendi kasutamiseks; |
| --- | --- |

66.

| 67. | rõhutab lisaks, et erinevate erivahendite suhtes kehtivad erinevad ülekandmise eeskirjad, ning nõuab nende eeskirjade ühtlustamist, et summasid saaks kasutada kuni aastani n+ 3 kõigi erivahendite jaoks, lisades seeläbi paindlikkust; nõuab, et pärast aastat n+ 3 tühistatud summad tehtaks paindlikkusinstrumendi või ühtse varuinstrumendi raames uuesti kättesaadavaks; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et lisaks olemasolevate erivahendite tugevdamisele on vaja luua täiendav erivahend väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid, et ELi eelarvet saaks paremini kriisidele kohandada ning et kriisidele ja nende sotsiaalsetele ja majanduslikele mõjudele oleks võimalik kiiresti reageerida; kutsub komisjoni üles tagama selle ühise kriisiinstrumendi mõjus ja kiire kasutuselevõtt vajaduse korral; |
| --- | --- |

68.

| 69. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on üks keskne liidu prioriteet, sellel on pikaajalised investeerimiseesmärgid, mis on seotud ELi strateegilise tegevuskavaga, eelkõige Euroopa rohelise kokkuleppe ja digitaalarengu tegevuskavaga, ning seda ei tohiks kasutada muude poliitikavaldkondade rahastamise täiendamiseks; |
| --- | --- |

69.

Kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku uute aspektide hindamine ja ettevalmistused 2027. aasta järgseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks, et toetada vastupidavamat ELi eelarvet

| 70. | juhib tähelepanu sellele, et kehtiv mitmeaastane finantsraamistik ja institutsioonidevaheline kokkulepe sisaldavad mitmeid uusi elemente, mida eelmistel programmitöö perioodidel ei olnud ja mida tuleks vahehindamise ja muutmise käigus põhjalikult uurida; |
| --- | --- |

70.

| 71. | on seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku uus struktuur rubriikidega, mille alusel rühmitatakse kulutused poliitikavaldkondade kaupa, on lihtsam ja lihtsustab eelarve haldamist komisjonis; on veendunud, et selline liigendus, kus on vähem eelarveridu ja mõnikord üksainus eelarverida, mis hõlmab laia kuluprogrammi, nagu on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu puhul, ei ole piisavalt üksikasjalik ega läbipaistev ning piirab märkimisväärselt eelarvepädevate institutsioonide nõuetekohast järelevalvet ja otsuste tegemist; ootab, et komisjon vaataks struktuuri ja liigenduse muudatused enne uue mitmeaastase finantsraamistiku perioodi läbi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | väljendab heameelt määruse positiivse mõju üle üldisele tingimuslikkuse korrale ELi eelarve kaitsmiseks ning on veendunud, et see on juba toiminud tõhusa hoiatusvahendina õigusriigi põhimõtte rikkumise eest ELi rahaliste vahendite kasutamisel; rõhutab selget seost õigusriigi põhimõtte järgimise ja ELi eelarve tõhusa täitmise vahel ning kutsub komisjoni üles tagama tingimuslikkuse määruse jõuline jõustamine; märgib, et 2021.–2027. aasta mitmeaastase finantsraamistiku mis tahes suurendamise eesmärk peaks olema tugevdada õigusriigi ja liidu finantshuvide kaitset; rõhutab ka kohustust järgida ELi eelarve täitmisel Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kordab vajadust suurendada ELi kulutuste läbipaistvust ja nõuab kohustusliku ühtse koostalitlusvõimelise andmebaasi loomist, mis võimaldaks jälgida masinloetavas vormingus ELi rahaliste vahendite otseseid ja lõplikke saajaid ning annaks seega selge ülevaate kõigist ELi rahaliste vahendite saajatest; väljendab heameelt komisjoni 16. mai 2022. aasta ettepaneku üle finantsmääruse uuesti sõnastamise kohta, mis on mõistlik lähtepunkt koostalitlusvõimelise digisüsteemi loomiseks auditi ja kontrolli eesmärgil; märgib, et komisjon tegi ettepaneku, et need muudatused jõustuksid 2027. aasta järgses mitmeaastases finantsraamistikus; rõhutab siiski, et ambitsioonikam üleminek on teostatav ja soovitav; rõhutab ka vajadust teha teave üldsusele hõlpsamini kättesaadavaks; |
| --- | --- |

73.

| 74. | tuletab meelde institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kliima ja bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärke; tuletab komisjonile meelde institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud kohustust teha kliimaküsimuste arvessevõtmise kohta vahekokkuvõte ja analüüsida, kas eesmärgid on saavutatud või kas nende saavutamisel ollakse graafikus; kutsub komisjoni üles jälgima olulise kahju ärahoidmise põhimõtte rakendamist ning vajaduse korral võtma vajalikke parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rõhutab, et kliima ja elurikkusega arvestamise metoodikat tuleb märkimisväärselt parandada ja tagada see, et kliima ja elurikkusega seotud kuludega tõepoolest täiendatakse vastavaid minimaalseid kulueesmärke kooskõlas Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi ettepanekutega; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ootab kehtivas ja tulevases mitmeaastases finantsraamistikus ambitsioonikamaid rahalisi kohustusi kooskõlas ELi ülemaailmse kohustusega tegeleda kliimamuutustega ja peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; loodab, et kõik kliimamuutuste vastu võitlemisega seotud rahvusvahelised rahastamiskohustused ja lubadused kavandatakse täielikult kooskõlas ülemaailmsete läbirääkimistega; kutsub komisjoni üles tagama, et kokkulepitud 2026. ja 2027. aasta bioloogilise mitmekesisuse süvalaiendamise eesmärgid täidetakse; palub komisjonil hinnata, kuidas saaks kliima- ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärgid paremini 2027. aasta järgsesse mitmeaastasesse finantsraamistikku lõimida, et tagada liidu kohustuste täitmine; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kordab, et programme tuleks rakendada viisil, mis edendab soolist võrdõiguslikkust nende eesmärkide saavutamisel; väljendab sellega seoses heameelt komisjoni töö üle uue liigituse vallas, et mõõta liidu kulutuste soolist mõju; on seisukohal, et liigitus peaks kajastama täpselt ja põhjalikult programmide soolisele võrdõiguslikkusele avalduvat mõju; nõuab, et liigitust laiendataks kõigile mitmeaastase finantsraamistiku programmidele ja lõimitaks paremini mitmeaastase finantsraamistiku raamistikku; rõhutab sellega seoses vajadust sooliselt eristatud andmete süstemaatilise kogumise ja analüüsimise järele; loodab, et kogu soolise võrdõiguslikkusega seotud aruandlus toimub mahtude, mitte meetmete arvu alusel; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kutsub komisjoni üles jälgima ÜRO kestliku arengu eesmärkide rakendamist kõigis asjaomastes mitmeaastase finantsraamistiku programmides vastavalt institutsioonidevahelisele kokkuleppele ning töötama seetõttu välja töökindla metoodika kestliku arengu eesmärkidega seotud ja sotsiaalsete kulutuste jälgimiseks ELi eelarves; |
| --- | --- |

78.

| 79. | tuletab meelde, et kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga kaasnes NGEU, mis on enneolematu vahend pandeemia-järgse taastumise hoogustamiseks; on seisukohal, et see vahend on seni olnud edukas ja seda tuleks täielikult rakendada; |
| --- | --- |

79.

| 80. | on seisukohal, et liidul on üha olulisem roll kriisiolukordades tööhõivekaitse andmisel ja sissetuleku hüvitamisel ning õiglase ülemineku tagamisel CO2-neutraalsele ühiskonnale; rõhutab sellega seoses eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA) olulist rolli ajutise töö kavade ja töötajate toetamisel liikmesriikides ning töötuseriski leevendamisel; kutsub komisjoni üles hindama TERA mõju ja seda, kuidas saab sellele tulevastes liidu meetmetes sotsiaalkriiside kontekstis tugineda; |
| --- | --- |

80.

| 81. | juhib tähelepanu sellele, et paljud hiljutised kuluvajadused sellistes valdkondades nagu majanduslik ja sotsiaalne taastumine, kliimamuutustega seotud poliitika ja Ukraina kriisiga seotud rahastamine ei allu investeeringute keskpika prognoositavuse traditsioonilisele loogikale; on seisukohal, et kliimameetmete sotsiaalfondi ning kaitse-, kriisile reageerimise ja hädaabikulud on juhtumid, kus ELi meetmetel on selge põhjendus; loodab, et ELi koostöö ulatuse ja sügavuse edenedes jääb see suundumus mitmekesisema kulumaastiku suunas püsima; rõhutab seetõttu vajadust nõuetekohaselt koostatud ja kohandatava mitmeaastase finantsraamistiku järele, et ELi eelarve ülesehitus võimaldaks ELil võtta uusi ülesandeid ja funktsioone vahendeid kokkulepitud programmidest ja prioriteetidest mujale suunamata; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab, et paljud kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku vajakajäämised ja puudused tulenevad selle loogikast ja ülesehitusest, kus kulutuste prognoositavus suunab struktuuri ja summade kohta tehtavaid otsuseid ning piirab paindlikkust; |
| --- | --- |

82.

| 83. | peab kahetsusväärseks ELi eelarve järkjärgulist vähendamist protsendina ELi kogurahvatulust ning liigset keskendumist sellele, et kogukulud piirduksid ligikaudu 1 %-ga ELi kogurahvatulust; on seisukohal, et see on takistanud liidul täitmast oma kokkulepitud eesmärke ja jätnud ta ilma võimest reageerida kriisidele ja tekkivatele vajadustele, tagades samal ajal demokraatliku vastutuse; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nõuab kindlalt, et kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku järeltulijal peaks olema võimalik tegelda täielikult ja paindlikult mitmesuguste poliitiliste prioriteetide ja kuluvajadustega ning tagada vastupanuvõime kriiside korral; on seisukohal, et omavahendite ülemmäära tõstmine lisaks eelarvesse tegutsemisruumi kriisidele ja tekkivatele vajadustele reageerimiseks, tagades samal ajal kulutuste prognoositavuse; kutsub seetõttu komisjoni üles vaatama 2027. aasta järgset ELi eelarvet käsitleva pikemaajalise arutelu raames läbi mitmeaastase finantsraamistiku kogu struktuuri, sealhulgas programmitöö perioodide kestuse, võttes arvesse muutuvaid kuluvajadusi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | taunib asjaolu, et pärast NGEU ja TERA vajalikku kasutuselevõttu on komisjon korduvalt teinud ettepaneku kasutada eelarveväliseid vahendeid, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 122 alusel, mis ei eelda Euroopa Parlamendi järelevalvet ja õõnestab seega avaliku sektori kulutuste läbipaistvust ja vastutust; on sellega seoses seisukohal, et kui parlamendis toimub iga-aastane täiskogu arutelu kõigi ELi rahaliste vahendite, sealhulgas eelarveväliste vahendite üle, on see oluline samm läbipaistvuse ja vastutuse suurendamise suunas; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kavatseb jälgida väga tähelepanelikult eelarvekontrolli käsitleva kokkuleppe rakendamist ELi toimimise lepingu artikli 122 põhjal esitatud uute ettepanekute puhul, mis oli osa mitmeaastase finantsraamistiku kokkuleppest; tuletab meelde, et sellistel ettepanekutel on sageli märkimisväärne mõju eelarvele, mis võib mõjutada ELi kulutuste arengut; on kindlalt otsustanud tagada selle, et Euroopa Parlamendil oleks asjakohane roll ja et parlament oleks sellesse protsessi kaasatud võrdse eelarvepädeva institutsioonina; |
| --- | --- |

86.

| 87. | rõhutab, et suundumus kasutada rohkem sihtotstarbelist välistulu ei ole kehtivate eeskirjade alusel rahuldav lahendus, kuna see nõrgendab eelarvepädevate institutsioonide (parlamendi ja nõukogu) rolli, kahjustades seeläbi demokraatlikku kontrolli ja vähendades ELi rahanduse läbipaistvust; nõuab õiguslikult usaldusväärseid lahendusi, mis võimaldavad anda sihtotstarbelisi, ühekordseid või vajadustel põhinevaid lisatoetusi, millel on samad eelised kui sihtotstarbelisel tulul (st mida ülemmääradest maha ei arvata), kuid mis on samal ajal eelarvepädevate institutsioonide täieliku kontrolli all; tuletab meelde võetud kohustust järgida kõikehaaravuse põhimõtet; |
| --- | --- |

87.

| 88. | rõhutab, et finantsmääruse käimasoleva läbivaatamise käigus tuleks kohandada eelarvevahendeid reguleerivaid eeskirju vastavalt praegusele olukorrale, kus sihtotstarbelist välistulu, laenutehinguid, usaldusfonde ja ELi toimimise lepingu artikli 122 kohaseid rahastamisvahendeid kasutatakse sagedamini, kuigi sageli minnakse mööda ühenduse meetodist ja seega eelarvepädevate institutsioonide kontrollist, vähendades seeläbi rahaliste vahendite jälgitavust ja aruandekohustuste; |
| --- | --- |

88.

| 89. | juhib eelkõige tähelepanu avaldusele sihtotstarbelise välistulu ning laenuvõtmise ja laenuandmise sätete ümberhindamise kohta finantsmääruses, milles lepiti kokku mitmeaastase finantsraamistiku läbirääkimistel; on seisukohal, et sihtotstarbeline välistulu ning laenutehingutega seotud varad ja kohustused peaksid moodustama ELi eelarve lahutamatu osa ning eelarvepädevad institutsioonid peaksid selle eelarve osana vastu võtma; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kordab oma pikaajalist nõudmist, et kõik ELi tasandil kulutusi katvad vahendid, sh usaldusfondid, kaasataks täielikult eelarvesse kooskõlas aluslepinguga, tagades seeläbi läbipaistvuse, täieliku demokraatliku kontrolli ning ELi riigi rahanduse ja finantshuvide kaitse; toonitab siiski, et nende vahendite integreerimine ELi eelarvesse ei tohi vähendada muude ELi poliitikavaldkondade ja programmide rahastamist; |
| --- | --- |

90.

| 91. | toob sellega seoses silmapaistvate juhtumitena esile moderniseerimisfondi ja innovatsioonifondi (kliimainvesteeringute fond); kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku lisada need täielikult 2027. aasta järgsesse mitmeaastasesse finantsraamistikku koos ülemmäärade asjakohase poolautomaatse kohandamisega; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rõhutab, et ühehäälsuse nõue mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastuvõtmiseks takistab vajalike otsuste tegemist läbivaatamisprotsessis; kutsub komisjoni üles tuginema Euroopa tuleviku konverentsi tehtud eelarvealasele tööle; on kooskõlas konverentsi ettepanekutega seisukohal, et mitmeaastase finantsraamistiku määruse ja omavahendite otsuse vastuvõtmise suhtes tuleks kohaldada seadusandlikku tavamenetlust, et parlament saaks kõik eelarvealased õigused, mis on liikmesriikide parlamentidel; on ka veendunud, et mitmeaastane finantsraamistik peaks olema kavandatud altpoolt ülespoole suunatud protsessina, mis põhineb sidusrühmade ulatuslikul kaasamisel; |
| --- | --- |

92.

| 93. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 312 lõikes 2 sätestatud sillaklausel võimaldab mitmeaastase finantsraamistiku määruse kvalifitseeritud häälteenamusega vastu võtta, ning kutsub Euroopa Ülemkogu üles seda kasutama, et otsuste tegemist kiirendada; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(2)  ELT C 444 I, 22.12.2020, lk 1.

(3)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 252.

(4)  ELT L 424, 15.12.2020, lk 1.

(5)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(6)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 1.

(7)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0403.

(9)  ELT C 428, 13.12.2017, lk 10.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0366.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0309.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0254.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0219.

(14)  ELT C 224, 8.6.2022, lk 37.

(15)  ELT C 184, 5.5.2022, lk 179.

(16)  ELT C 445, 29.10.2021, lk 240.

(17)  ELT C 371, 15.9.2021, lk 110.

(18)  ELT C 202, 28.5.2021, lk 31.

(19)  ELT C 363, 28.10.2020, lk 179.

(20)  19. juuli 2022. aasta ettepanek võtta vastu määrus ühishangete õigusakti abil Euroopa kaitsetööstust tugevdava vahendi loomise kohta (COM(2022)0349).

(21)  COM(2022)0595, COM(2022)0596, COM(2022)0597.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/129 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/129

---

P9_TA(2022)0451

Petitsioonikomisjoni 2021. aasta arutelud

Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2022. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2021. aasta arutelude tulemuste kohta (2022/2024(INI))

(2023/C 177/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone petitsioonikomisjoni arutelude kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 10 ja 11,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 20, 24 ja 227, mis kajastavad seda, kui suurt tähtsust omistatakse aluslepingus ELi kodanike ja elanike õigusele pöörduda oma muredega Euroopa Parlamendi poole, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 20, 24 ja 227, mis kajastavad seda, kui suurt tähtsust omistatakse aluslepingus ELi kodanike ja elanike õigusele pöörduda oma muredega Euroopa Parlamendi poole,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228, milles käsitletakse Euroopa Ombudsmani rolli ja ülesandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 228, milles käsitletakse Euroopa Ombudsmani rolli ja ülesandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklit 44, milles käsitletakse kodanike õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artiklit 44, milles käsitletakse kodanike õigust pöörduda petitsiooniga Euroopa Parlamendi poole,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu sätteid rikkumismenetluse kohta, eriti selle artikleid 258 ja 260, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu sätteid rikkumismenetluse kohta, eriti selle artikleid 258 ja 260,

| — | võtta arvesse oma 9. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kodanike kaasamise kohta: petitsiooniõigus, õigus esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa kodanikualgatus (1), |
| --- | --- |

—

võtta arvesse oma 9. märtsi 2022. aasta resolutsiooni kodanike kaasamise kohta: petitsiooniõigus, õigus esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa kodanikualgatus (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ja artikli 227 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 54 ja artikli 227 lõiget 7,

| — | võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A9-0271/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse petitsioonikomisjoni raportit (A9-0271/2022),

| A. | arvestades, et petitsioonikomisjoni arutelude tulemusi käsitleva aastaaruande eesmärk on tutvustada analüüsi 2021. aastal esitatud petitsioonide ja suhete kohta teiste institutsioonidega ning esitada täpne ülevaade 2021. aastal saavutatud eesmärkidest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et petitsioonikomisjoni arutelude tulemusi käsitleva aastaaruande eesmärk on tutvustada analüüsi 2021. aastal esitatud petitsioonide ja suhete kohta teiste institutsioonidega ning esitada täpne ülevaade 2021. aastal saavutatud eesmärkidest;

| B. | arvestades, et 2021. aastal sai parlament 1 392 petitsiooni, mis moodustavad umbes poole 2013. aastal (2 891) ja 2014. aastal (2 715) saadud petitsioonidest, st ajal, mil laekunud petitsioonide koguarv saavutas haripunkti; arvestades, et 2021. aastal esitatud petitsioonide arv oli ka 11,5 % väiksem kui 2020. aastal esitatud petitsioonide arv (1 573) ja veidi suurem (2,5 %) kui 2019. aastal esitatud petitsioonide arv (1 357); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2021. aastal sai parlament 1 392 petitsiooni, mis moodustavad umbes poole 2013. aastal (2 891) ja 2014. aastal (2 715) saadud petitsioonidest, st ajal, mil laekunud petitsioonide koguarv saavutas haripunkti; arvestades, et 2021. aastal esitatud petitsioonide arv oli ka 11,5 % väiksem kui 2020. aastal esitatud petitsioonide arv (1 573) ja veidi suurem (2,5 %) kui 2019. aastal esitatud petitsioonide arv (1 357);

| C. | arvestades, et 2021. aastal oli Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu üht või mitut petitsiooni toetavate kasutajate arv 209 272, mis tähendab väga tähelepanuväärset kasvu võrreldes 2020. aastal registreeritud 48 882 toetava kasutajaga; arvestades, et ka petitsioonide toetuseks tehtud klikkide arv suurenes 2021. aastal, ulatudes kokku 217 876-ni (2020. aastal oli see 55 129); arvestades, et petitsioon nr 0549/2021, mille on esitanud Adriana Muresan koos 22 735 allkirjaga väidetavate halbade ohutustingimuste kohta veoautodele ja tarbesõidukitele ettenähtud parklates Euroopa teedevõrgus, kujutab endast rekordarvu kaasallkirju 2021. aastal ühele petitsioonile; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2021. aastal oli Euroopa Parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu üht või mitut petitsiooni toetavate kasutajate arv 209 272, mis tähendab väga tähelepanuväärset kasvu võrreldes 2020. aastal registreeritud 48 882 toetava kasutajaga; arvestades, et ka petitsioonide toetuseks tehtud klikkide arv suurenes 2021. aastal, ulatudes kokku 217 876-ni (2020. aastal oli see 55 129); arvestades, et petitsioon nr 0549/2021, mille on esitanud Adriana Muresan koos 22 735 allkirjaga väidetavate halbade ohutustingimuste kohta veoautodele ja tarbesõidukitele ettenähtud parklates Euroopa teedevõrgus, kujutab endast rekordarvu kaasallkirju 2021. aastal ühele petitsioonile;

| D. | arvestades, et arvukate petitsioonidega väljendati kodanike muret rahvatervise ja sotsiaalmajanduslike hädaolukordade, vaktsineerimise ja ELi digitaalse COVID-tõendi rakendamise pärast, seda tingituna COVID-19 pandeemia jätkumisest, ja see on ka üks olulisi põhjuseid, miks petitsioonide arv sel teemal 2021. aastal võrreldes varasema aastaga kasvas; arvestades, et 2021. aastal laekunud petitsioonidest 17,3 % oli seotud COVID-19 pandeemiaga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et arvukate petitsioonidega väljendati kodanike muret rahvatervise ja sotsiaalmajanduslike hädaolukordade, vaktsineerimise ja ELi digitaalse COVID-tõendi rakendamise pärast, seda tingituna COVID-19 pandeemia jätkumisest, ja see on ka üks olulisi põhjuseid, miks petitsioonide arv sel teemal 2021. aastal võrreldes varasema aastaga kasvas; arvestades, et 2021. aastal laekunud petitsioonidest 17,3 % oli seotud COVID-19 pandeemiaga;

| E. | arvestades, et 2021. aastal laekunud petitsioonide arv, milles nõutakse täielikku vastavust ELi keskkonnaõigusele ning tõhusaid ja kiireid meetmeid kooskõlas ettevaatuspõhimõttega, et kaitsta liidu jaoks probleemseid ökosüsteeme ja elupaiku, suurenes märkimisväärselt, ulatudes kokku 327 petitsioonini (23,5 %); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2021. aastal laekunud petitsioonide arv, milles nõutakse täielikku vastavust ELi keskkonnaõigusele ning tõhusaid ja kiireid meetmeid kooskõlas ettevaatuspõhimõttega, et kaitsta liidu jaoks probleemseid ökosüsteeme ja elupaiku, suurenes märkimisväärselt, ulatudes kokku 327 petitsioonini (23,5 %);

| F. | arvestades, et 2021. aastal, s.o pandeemia teisel aastal, esitatud petitsioonide rohkus viitab, et kodanikud usaldasid silmanähtavalt Euroopa Parlamenti, kui pöördusid oma murede ja kaebustega ELi tasandil otse oma koduriigist valitud esindajate poole, keda nad pidasid otsuste vahetuteks tegijateks; arvestades, et parlament peab tegema kõik endast oleneva, et seda usaldust hoida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2021. aastal, s.o pandeemia teisel aastal, esitatud petitsioonide rohkus viitab, et kodanikud usaldasid silmanähtavalt Euroopa Parlamenti, kui pöördusid oma murede ja kaebustega ELi tasandil otse oma koduriigist valitud esindajate poole, keda nad pidasid otsuste vahetuteks tegijateks; arvestades, et parlament peab tegema kõik endast oleneva, et seda usaldust hoida;

| G. | arvestades, et petitsioonide koguarv on kogu ELi elanikkonnaga võrreldes siiski tagasihoidlik, mis näitab, et tuleb teha veel rohkem pingutusi, et suurendada kodanike teadlikkust oma petitsiooniõigusest, seda vahendit veelgi edendada ning petitsioonide esitamise geograafilist esindatust liikmesriigiti laiendada, samuti suurendada teadlikkust petitsioonide võimalikust kasulikkusest vahendina, millega juhtida ELi institutsioonide ja liikmesriikide tähelepanu küsimustele, mis kodanikke otseselt mõjutavad ja puudutavad; arvestades, et petitsiooniõiguse kasutamisel ootavad kodanikud, et ELi institutsioonid vastavad õigeaegselt ja annavad lisaväärtust nende probleemidele lahenduse leidmisel; arvestades, et suutmatus tagada liidu tasandil ELi õigusest tulenevate kodanike õiguste täielik kaitse toob tõenäoliselt kaasa rahulolematuse liidu suhtes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et petitsioonide koguarv on kogu ELi elanikkonnaga võrreldes siiski tagasihoidlik, mis näitab, et tuleb teha veel rohkem pingutusi, et suurendada kodanike teadlikkust oma petitsiooniõigusest, seda vahendit veelgi edendada ning petitsioonide esitamise geograafilist esindatust liikmesriigiti laiendada, samuti suurendada teadlikkust petitsioonide võimalikust kasulikkusest vahendina, millega juhtida ELi institutsioonide ja liikmesriikide tähelepanu küsimustele, mis kodanikke otseselt mõjutavad ja puudutavad; arvestades, et petitsiooniõiguse kasutamisel ootavad kodanikud, et ELi institutsioonid vastavad õigeaegselt ja annavad lisaväärtust nende probleemidele lahenduse leidmisel; arvestades, et suutmatus tagada liidu tasandil ELi õigusest tulenevate kodanike õiguste täielik kaitse toob tõenäoliselt kaasa rahulolematuse liidu suhtes;

| H. | arvestades, et petitsioonide lubatavuse kriteeriumid on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 227 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 226, mille kohaselt võib petitsioone esitada kas üksikult või koos teistega ELi kodanik või füüsiline või juriidiline isik, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, küsimuses, mis kuulub Euroopa Liidu tegevusvaldkonda ja mis petitsiooni esitajat (esitajaid) otseselt puudutab, kusjuures viimati nimetatud tingimust tõlgendatakse väga laialt; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et petitsioonide lubatavuse kriteeriumid on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 227 ja Euroopa Parlamendi kodukorra artiklis 226, mille kohaselt võib petitsioone esitada kas üksikult või koos teistega ELi kodanik või füüsiline või juriidiline isik, kes elab või kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, küsimuses, mis kuulub Euroopa Liidu tegevusvaldkonda ja mis petitsiooni esitajat (esitajaid) otseselt puudutab, kusjuures viimati nimetatud tingimust tõlgendatakse väga laialt;

| I. | arvestades, et 2021. aastal esitatud 1 392 petitsioonist jäeti 368 lubatavaks tunnistamata ja 17 võeti tagasi; arvestades, et lubatavaks tunnistamata jäetud petitsioonide suhteliselt suur osakaal (26,5 %) 2021. aastal näitab, et paljude jaoks ei ole ELi vastutusvaldkondade kohaldamisala ikka veel selge; arvestades, et selle olukorra parandamiseks tuleb teabevahetust kodanikega julgustada ja parandada; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2021. aastal esitatud 1 392 petitsioonist jäeti 368 lubatavaks tunnistamata ja 17 võeti tagasi; arvestades, et lubatavaks tunnistamata jäetud petitsioonide suhteliselt suur osakaal (26,5 %) 2021. aastal näitab, et paljude jaoks ei ole ELi vastutusvaldkondade kohaldamisala ikka veel selge; arvestades, et selle olukorra parandamiseks tuleb teabevahetust kodanikega julgustada ja parandada;

| J. | arvestades, et kõiki petitsioone kontrollitakse ja käsitletakse tähelepanelikult, tõhusalt ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõiki petitsioone kontrollitakse ja käsitletakse tähelepanelikult, tõhusalt ja läbipaistvalt;

| K. | arvestades, et petitsiooni esitajad on üldjuhul kodanikud, kes seovad end põhiõiguste kaitse ning meie ühiskonna täiustamise ja edasise heaoluga; arvestades, et nende kodanike kogemus oma petitsioonide käsitlemise osas mõjutab tugevalt nende edaspidist suhtumist ELi institutsioonidesse ja Euroopa Liidu õiguses kehtestatud petitsiooniõigusest kinnipidamisse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et petitsiooni esitajad on üldjuhul kodanikud, kes seovad end põhiõiguste kaitse ning meie ühiskonna täiustamise ja edasise heaoluga; arvestades, et nende kodanike kogemus oma petitsioonide käsitlemise osas mõjutab tugevalt nende edaspidist suhtumist ELi institutsioonidesse ja Euroopa Liidu õiguses kehtestatud petitsiooniõigusest kinnipidamisse;

| L. | arvestades, et õigus pöörduda petitsiooniga parlamendi poole on aluslepingute ja põhiõiguste harta kohaselt üks ELi kodanike põhiõigusi; arvestades, et petitsiooniõigus tagab ELi kodanikele ja elanikele avatud, demokraatliku ja läbipaistva mehhanismi otse oma valitud esindajate poole pöördumiseks; arvestades, et seetõttu on oluline õigeaegselt parandada selle õiguse järgimist ja rakendamist, et kodanikud saaksid ELi elus aktiivsemalt ja tõhusamalt kaasa lüüa; arvestades, et petitsioonide kaudu saavad ELi kodanikud anda teada puudujääkidest ELi õiguse kohaldamisel ja aidata avastada ELi õiguse rikkumisi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et õigus pöörduda petitsiooniga parlamendi poole on aluslepingute ja põhiõiguste harta kohaselt üks ELi kodanike põhiõigusi; arvestades, et petitsiooniõigus tagab ELi kodanikele ja elanikele avatud, demokraatliku ja läbipaistva mehhanismi otse oma valitud esindajate poole pöördumiseks; arvestades, et seetõttu on oluline õigeaegselt parandada selle õiguse järgimist ja rakendamist, et kodanikud saaksid ELi elus aktiivsemalt ja tõhusamalt kaasa lüüa; arvestades, et petitsioonide kaudu saavad ELi kodanikud anda teada puudujääkidest ELi õiguse kohaldamisel ja aidata avastada ELi õiguse rikkumisi;

| M. | arvestades, et Euroopa Parlament on ELi ainus institutsioon, mille ELi kodanikud valivad otse; arvestades, et petitsiooniõigus annab Euroopa Parlamendile ja teistele ELi institutsioonidele, eelkõige komisjonile, arvestades tema rolli tagada ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine kogu liidus, võimaluse paremini reageerida kaebustele ja muredele seoses ELi põhiõigustest kinnipidamise ja ELi õigusaktide järgimisega liikmesriikides; arvestades, et petitsioonid on seega kasulik teabeallikas ELi õiguse väära kohaldamise või rikkumise juhtude kohta ning võimaldavad tänu sellele Euroopa Parlamendil ja ELi teistel institutsioonidel hinnata ELi õiguse ülevõtmist ja kohaldamist, puudusi ja lünki praeguses ELi õiguses ning selle mõju ELi kodanike ja elanike õigustele; arvestades, et esitatud petitsioonide põhjal peaksid ELi institutsioonid saama teada valdkonnad, kus on vaja teha ELi tasandil suuri pingutusi ja võtta meetmeid ELi õiguse ülevõtmiseks ja kohaldamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Parlament on ELi ainus institutsioon, mille ELi kodanikud valivad otse; arvestades, et petitsiooniõigus annab Euroopa Parlamendile ja teistele ELi institutsioonidele, eelkõige komisjonile, arvestades tema rolli tagada ELi õiguse nõuetekohane kohaldamine kogu liidus, võimaluse paremini reageerida kaebustele ja muredele seoses ELi põhiõigustest kinnipidamise ja ELi õigusaktide järgimisega liikmesriikides; arvestades, et petitsioonid on seega kasulik teabeallikas ELi õiguse väära kohaldamise või rikkumise juhtude kohta ning võimaldavad tänu sellele Euroopa Parlamendil ja ELi teistel institutsioonidel hinnata ELi õiguse ülevõtmist ja kohaldamist, puudusi ja lünki praeguses ELi õiguses ning selle mõju ELi kodanike ja elanike õigustele; arvestades, et esitatud petitsioonide põhjal peaksid ELi institutsioonid saama teada valdkonnad, kus on vaja teha ELi tasandil suuri pingutusi ja võtta meetmeid ELi õiguse ülevõtmiseks ja kohaldamiseks;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlament on juba kaua olnud rahvusvahelisel tasandil petitsioonimenetluse arendamisel esirinnas ning parlamendi petitsioonimenetlus on Euroopas kõige avatum ja läbipaistvam, võimaldades märkimisväärsel arvul petitsiooni esitajatel parlamendi tegevuses täiel määral kaasa lüüa; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlament on juba kaua olnud rahvusvahelisel tasandil petitsioonimenetluse arendamisel esirinnas ning parlamendi petitsioonimenetlus on Euroopas kõige avatum ja läbipaistvam, võimaldades märkimisväärsel arvul petitsiooni esitajatel parlamendi tegevuses täiel määral kaasa lüüa;

| O. | arvestades, et just petitsioonikomisjonil on parim võimalus kodanikele näidata, mida Euroopa Liit nende heaks teeb ning milliseid lahendusi on võimalik saavutada Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et just petitsioonikomisjonil on parim võimalus kodanikele näidata, mida Euroopa Liit nende heaks teeb ning milliseid lahendusi on võimalik saavutada Euroopa, riiklikul ja kohalikul tasandil;

| P. | arvestades, et petitsioonikomisjon vaatab parlamendile esitatud iga petitsiooni hoolikalt läbi ja tegeleb sellega; arvestades, et igal petitsiooni esitajal on õigus sellele, et tema petitsiooni käsitletakse erapooletult ja õiglaselt, järgides täielikult põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud õigust heale haldusele; arvestades, et igal petitsiooni esitajal on õigus esitatud petitsiooni kohta saada mõistliku aja jooksul oma emakeeles või petitsioonis kasutatud keeles vastus, milles teavitatakse, mida petitsioonikomisjon selle lubatavuse kohta otsustas ja milliseid järelmeetmeid petitsioonikomisjon ette võtta kavatseb; arvestades, et iga petitsiooni esitaja võib taotleda oma petitsiooni uuesti käsitlemist, kui ilmneb uusi asjaolusid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et petitsioonikomisjon vaatab parlamendile esitatud iga petitsiooni hoolikalt läbi ja tegeleb sellega; arvestades, et igal petitsiooni esitajal on õigus sellele, et tema petitsiooni käsitletakse erapooletult ja õiglaselt, järgides täielikult põhiõiguste harta artiklis 41 sätestatud õigust heale haldusele; arvestades, et igal petitsiooni esitajal on õigus esitatud petitsiooni kohta saada mõistliku aja jooksul oma emakeeles või petitsioonis kasutatud keeles vastus, milles teavitatakse, mida petitsioonikomisjon selle lubatavuse kohta otsustas ja milliseid järelmeetmeid petitsioonikomisjon ette võtta kavatseb; arvestades, et iga petitsiooni esitaja võib taotleda oma petitsiooni uuesti käsitlemist, kui ilmneb uusi asjaolusid;

| Q. | arvestades, et Euroopa Parlament on juba tunnistanud, et komisjoni keeldumine võtta meetmeid konkreetsetes petitsioonides tõstatatud küsimuste suhtes kujutab endast petitsiooniõigust käsitlevate kehtivate ELi aluslepingute sätete rikkumist, kuna meetmed ei pea piirduma strateegilise tähtsusega küsimustega või struktuursete probleemidega; arvestades, et Euroopa Komisjon rakendab petitsioonide käsitlemisel endiselt oma strateegilist lähenemisviisi oma 2017. aasta teatise „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“ (2) alusel, hoolimata parlamendi nõudmisest komisjonile see õigeaegselt läbi vaadata; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Euroopa Parlament on juba tunnistanud, et komisjoni keeldumine võtta meetmeid konkreetsetes petitsioonides tõstatatud küsimuste suhtes kujutab endast petitsiooniõigust käsitlevate kehtivate ELi aluslepingute sätete rikkumist, kuna meetmed ei pea piirduma strateegilise tähtsusega küsimustega või struktuursete probleemidega; arvestades, et Euroopa Komisjon rakendab petitsioonide käsitlemisel endiselt oma strateegilist lähenemisviisi oma 2017. aasta teatise „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“ (2) alusel, hoolimata parlamendi nõudmisest komisjonile see õigeaegselt läbi vaadata;

| R. | arvestades, et Euroopa Komisjon ei esita petitsioonikomisjonile saadud petitsioonide järel võetud seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmete ning petitsioonidega seotud rikkumismenetluste kohta põhjalikku teavet; arvestades, et puudub avalik register, mis seostaks petitsioonid kõigi nende suhtes võetud järelmeetmetega; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Komisjon ei esita petitsioonikomisjonile saadud petitsioonide järel võetud seadusandlike ja muude kui seadusandlike meetmete ning petitsioonidega seotud rikkumismenetluste kohta põhjalikku teavet; arvestades, et puudub avalik register, mis seostaks petitsioonid kõigi nende suhtes võetud järelmeetmetega;

| S. | arvestades, et petitsioonikomisjoni tegevus sõltub petitsiooni esitajate edastatud teabest; arvestades, et petitsioonikomisjoni töös on väga tähtis osa petitsiooni esitajatelt ja petitsioonikomisjoni koosolekutel saadaval teabel koos Euroopa Komisjoni hinnangu ning liikmesriikide ja muude organite vastustega; arvestades, et lubatavaks tunnistatud petitsioonid annavad väärtusliku panuse ka teiste parlamendikomisjonide töösse, kuna petitsioonikomisjon edastab need arvamuse saamiseks või teavitamise eesmärgil teistele komisjonidele; arvestades, et petitsioonidel on seetõttu seadusandlikus protsessis suur tähtsus, kuna need annavad teistele parlamendi komisjonidele kasulikku ja otsest teavet nende vastavates valdkondades tehtavaks õigusloometööks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et petitsioonikomisjoni tegevus sõltub petitsiooni esitajate edastatud teabest; arvestades, et petitsioonikomisjoni töös on väga tähtis osa petitsiooni esitajatelt ja petitsioonikomisjoni koosolekutel saadaval teabel koos Euroopa Komisjoni hinnangu ning liikmesriikide ja muude organite vastustega; arvestades, et lubatavaks tunnistatud petitsioonid annavad väärtusliku panuse ka teiste parlamendikomisjonide töösse, kuna petitsioonikomisjon edastab need arvamuse saamiseks või teavitamise eesmärgil teistele komisjonidele; arvestades, et petitsioonidel on seetõttu seadusandlikus protsessis suur tähtsus, kuna need annavad teistele parlamendi komisjonidele kasulikku ja otsest teavet nende vastavates valdkondades tehtavaks õigusloometööks;

| T. | arvestades, et petitsioonikomisjon peab petitsioonide läbivaatamist ja avalikku arutelu oma koosolekutel äärmiselt tähtsaks; arvestades, et petitsiooni esitajatel on õigus oma petitsioone tutvustada ja sageli osalevad nad ka aruteludel, aidates nii petitsioonikomisjoni tööle aktiivselt kaasa; arvestades, et 2021. aastal pidas petitsioonikomisjon 12 koosolekut, kus 113 petitsiooni esitaja osavõtul kaugosaluse teel arutati 159 petitsiooni ning aktiivselt (sõnavõtuga) osales neist esitajatest enamik; arvestades, et võrreldes 2020. aastaga saab 2021. aasta koosolekutel arutatud petitsioonide pisut suuremat arvu seletada komisjoni koosolekute sagedasema toimumisega, kuigi suulise tõlke võimaluste kasutamine pandeemia püsiva ohu tõttu võetud ettevaatusabinõuete raames oli alati piiratud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et petitsioonikomisjon peab petitsioonide läbivaatamist ja avalikku arutelu oma koosolekutel äärmiselt tähtsaks; arvestades, et petitsiooni esitajatel on õigus oma petitsioone tutvustada ja sageli osalevad nad ka aruteludel, aidates nii petitsioonikomisjoni tööle aktiivselt kaasa; arvestades, et 2021. aastal pidas petitsioonikomisjon 12 koosolekut, kus 113 petitsiooni esitaja osavõtul kaugosaluse teel arutati 159 petitsiooni ning aktiivselt (sõnavõtuga) osales neist esitajatest enamik; arvestades, et võrreldes 2020. aastaga saab 2021. aasta koosolekutel arutatud petitsioonide pisut suuremat arvu seletada komisjoni koosolekute sagedasema toimumisega, kuigi suulise tõlke võimaluste kasutamine pandeemia püsiva ohu tõttu võetud ettevaatusabinõuete raames oli alati piiratud;

| U. | arvestades, et 2021. aastal esitatud petitsioonides tõstatatud põhiprobleemid on seotud põhiõigustega (eelkõige COVID-19 erakorraliste meetmete mõju õigusriigile ja demokraatiale, hariduse kättesaadavusele liikumispiirangute ajal, liikumisvabadusele ja õigusele tööle ning LGBTIQ+ õigustele), tervishoiuga (eelkõige tervishoiuteenuste kättesaadavus, jätkuvast pandeemiast tulenevad rahvatervise kriisiga seotud küsimused, alates kodanike tervise kaitsest, sealhulgas vaktsineerimispoliitikast, kuni ELi digitaalse COVID-tõendi kasutamise, rakendamise ja kohaldamiseni liikmesriikides ning väidetava diskrimineerimiseni vaktsineeritud ja vaktsineerimata isikute vahel), keskkonnaga (peamiselt kaevandamine ja selle mõju keskkonnale, ebaseaduslik raadamine, vägivald keskkonnaõiguse rikkumisest teatajate suhtes, inimeste ja suurte kiskjate kooseksisteerimise parandamine, ebaseaduslik jäätmete kõrvaldamine, tuumaohutus, õhusaaste, tuulepargid, defektsed vilgukiviplokid ja looduslike ökosüsteemide halvenemine), vähemuste õiguste ja diskrimineerimisega (sealhulgas rahvus- või keelevähemustesse kuuluvate isikute õigused), haridusega (eelkõige küsimused seoses diskrimineeriva juurdepääsuga haridusele või vaidlustatud riiklike haridusalaste õigusaktide reformiga), turvalisuse puudumisega veoautode parkimisaladel, ELi üliõpilaste olukorraga Ühendkuningriigis pärast Ühendkuningriigi lahkumist programmist „Erasmus+“ ning tööhõivega (eelkõige võrdse kohtlemisega seotud küsimused töölepingute teemal), ja peale selle veel paljude muude tegevusvaldkondadega; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et 2021. aastal esitatud petitsioonides tõstatatud põhiprobleemid on seotud põhiõigustega (eelkõige COVID-19 erakorraliste meetmete mõju õigusriigile ja demokraatiale, hariduse kättesaadavusele liikumispiirangute ajal, liikumisvabadusele ja õigusele tööle ning LGBTIQ+ õigustele), tervishoiuga (eelkõige tervishoiuteenuste kättesaadavus, jätkuvast pandeemiast tulenevad rahvatervise kriisiga seotud küsimused, alates kodanike tervise kaitsest, sealhulgas vaktsineerimispoliitikast, kuni ELi digitaalse COVID-tõendi kasutamise, rakendamise ja kohaldamiseni liikmesriikides ning väidetava diskrimineerimiseni vaktsineeritud ja vaktsineerimata isikute vahel), keskkonnaga (peamiselt kaevandamine ja selle mõju keskkonnale, ebaseaduslik raadamine, vägivald keskkonnaõiguse rikkumisest teatajate suhtes, inimeste ja suurte kiskjate kooseksisteerimise parandamine, ebaseaduslik jäätmete kõrvaldamine, tuumaohutus, õhusaaste, tuulepargid, defektsed vilgukiviplokid ja looduslike ökosüsteemide halvenemine), vähemuste õiguste ja diskrimineerimisega (sealhulgas rahvus- või keelevähemustesse kuuluvate isikute õigused), haridusega (eelkõige küsimused seoses diskrimineeriva juurdepääsuga haridusele või vaidlustatud riiklike haridusalaste õigusaktide reformiga), turvalisuse puudumisega veoautode parkimisaladel, ELi üliõpilaste olukorraga Ühendkuningriigis pärast Ühendkuningriigi lahkumist programmist „Erasmus+“ ning tööhõivega (eelkõige võrdse kohtlemisega seotud küsimused töölepingute teemal), ja peale selle veel paljude muude tegevusvaldkondadega;

| V. | arvestades, et petitsioonikomisjon pöörab oma koosoleku päevakorra vastuvõtmisel tähelepanu petitsioonidele ja teemadele, millel on märkimisväärne tähtsus ELi tasandil peetavatele aruteludele, ning vajadusele säilitada teemade võrdne geograafiline katvus vastavalt saadud petitsioonidele; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et petitsioonikomisjon pöörab oma koosoleku päevakorra vastuvõtmisel tähelepanu petitsioonidele ja teemadele, millel on märkimisväärne tähtsus ELi tasandil peetavatele aruteludele, ning vajadusele säilitada teemade võrdne geograafiline katvus vastavalt saadud petitsioonidele;

| W. | arvestades, et 78,6 % (1 094) 2021. aastal laekunud petitsioonidest esitati parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu, mis on veidi vähem kui 2020. aasta 79,7 % (1 254 petitsiooni), mis kinnitab, et parlamendi petitsioonide veebiportaalist on saanud ülekaalukalt kõige enam kasutatav kanal kodanike petitsioonide esitamisel parlamendile; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et 78,6 % (1 094) 2021. aastal laekunud petitsioonidest esitati parlamendi petitsioonide veebiportaali kaudu, mis on veidi vähem kui 2020. aasta 79,7 % (1 254 petitsiooni), mis kinnitab, et parlamendi petitsioonide veebiportaalist on saanud ülekaalukalt kõige enam kasutatav kanal kodanike petitsioonide esitamisel parlamendile;

| X. | arvestades, et 2021. aastal saavutati täielikult petitsioonide veebiportaali (petitsiooniportaal) kõige olulisem eesmärk, st portaal oli enam kui 99,9 % ajast veebis kättesaadav ja töökorras; arvestades, et kõik petitsioonid vormistati ja avaldati õigeaegselt, mõne päevaga pärast nende vastuvõtmist, ning kõikidele petitsiooniportaali kasutamist ja sisu puudutavatele institutsioonisisestele ja -välistele abipäringutele vastati tulemuslikult, õigeaegselt ja kõikides keeltes; arvestades, et kasutusele võeti petitsioonide veebiportaali versioon 2.4 ja esitati taotlus petitsioonide veebiportaalile tehisintellektist juturoboti loomiseks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et 2021. aastal saavutati täielikult petitsioonide veebiportaali (petitsiooniportaal) kõige olulisem eesmärk, st portaal oli enam kui 99,9 % ajast veebis kättesaadav ja töökorras; arvestades, et kõik petitsioonid vormistati ja avaldati õigeaegselt, mõne päevaga pärast nende vastuvõtmist, ning kõikidele petitsiooniportaali kasutamist ja sisu puudutavatele institutsioonisisestele ja -välistele abipäringutele vastati tulemuslikult, õigeaegselt ja kõikides keeltes; arvestades, et kasutusele võeti petitsioonide veebiportaali versioon 2.4 ja esitati taotlus petitsioonide veebiportaalile tehisintellektist juturoboti loomiseks;

| Y. | arvestades, et petitsioonikomisjon korraldas 2021. aastal ühe teabekogumiskülastuse; arvestades, et detsembrisse kavandatud teine teabekogumiskülastus lükati edasi COVID-19 võimaliku levikuga seotud vastuvõetud otsuse valguses, vähendamaks ühtlasi ka ohtu parlamendiliikmete ja töötajate tervisele; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et petitsioonikomisjon korraldas 2021. aastal ühe teabekogumiskülastuse; arvestades, et detsembrisse kavandatud teine teabekogumiskülastus lükati edasi COVID-19 võimaliku levikuga seotud vastuvõetud otsuse valguses, vähendamaks ühtlasi ka ohtu parlamendiliikmete ja töötajate tervisele;

| Z. | arvestades, et kodukorra kohaselt vastutab petitsioonikomisjon ka suhete eest Euroopa Ombudsmaniga, kelle ülesanne on uurida kaebusi ELi institutsioonide ja asutuste haldusomavoli kohta; arvestades, et praegune Euroopa Ombudsman Emily O’Reilly tutvustas 14. juulil 2021. aastal toimunud koosolekul petitsioonikomisjonile oma 2020. aasta aruannet; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et kodukorra kohaselt vastutab petitsioonikomisjon ka suhete eest Euroopa Ombudsmaniga, kelle ülesanne on uurida kaebusi ELi institutsioonide ja asutuste haldusomavoli kohta; arvestades, et praegune Euroopa Ombudsman Emily O’Reilly tutvustas 14. juulil 2021. aastal toimunud koosolekul petitsioonikomisjonile oma 2020. aasta aruannet;

| AA. | arvestades, et Euroopa Komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal on petitsioonikomisjonis oluline roll ning petitsiooni esitajate esitatud teave on kasulik Euroopa õiguse võimalike rikkumiste või väärkohaldamise avastamiseks; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Euroopa Komisjonil kui aluslepingute täitmise järelevalvajal on petitsioonikomisjonis oluline roll ning petitsiooni esitajate esitatud teave on kasulik Euroopa õiguse võimalike rikkumiste või väärkohaldamise avastamiseks;

| AB. | arvestades, et petitsioonikomisjon kuulub Euroopa ombudsmanide võrgustikku, mille liikmed on ka Euroopa Ombudsman ning liikmesriikide, kandidaatriikide ja Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate teiste riikide riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid ning sarnased organid, mille eesmärk on edendada teabevahetust ELi õiguse ja poliitika kohta ning jagada parimaid tavasid; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et petitsioonikomisjon kuulub Euroopa ombudsmanide võrgustikku, mille liikmed on ka Euroopa Ombudsman ning liikmesriikide, kandidaatriikide ja Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate teiste riikide riiklikud ja piirkondlikud ombudsmanid ning sarnased organid, mille eesmärk on edendada teabevahetust ELi õiguse ja poliitika kohta ning jagada parimaid tavasid;

| AC. | arvestades, et kodanike osalemise parandamine ja ELi õigusest tulenevate kodanike õiguste täieliku kaitse tagamine on põhielemendid, toomaks ELi oma kodanikele lähemale; arvestades, et petitsioonikomisjon võttis vastu raporti kodanike kaasamise kohta: petitsiooniõigus, õigus esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa kodanikualgatus (3), mis keskendus kodanike teadlikkuse suurendamisele oma õigustest, teavituskampaaniatele teadlikkuse suurendamiseks olemasolevatest osalusmehhanismidest, koostöö tugevdamisele teiste institutsioonide ja teiste parlamendikomisjonidega ning noorte kodanikuaktiivsusele, jõudes järeldusele, et komisjon peab oma praeguse petitsioonide käsitlemise strateegia läbi vaatama, sest selle tõttu on jäänud käsitlemata muu hulgas küsimused, mis puudutavad ELi õiguse ränki rikkumisi, mis on kodanike õiguste kaitsmise seisukohast kahjulik; arvestades, et petitsioonikomisjoni arvates on Euroopa kodanikualgatus väga tähtis osalusdemokraatia vahend, mida tuleks edendada, et võimaldada kodanikel aktiivsemalt ja otsesemalt osaleda liidu poliitikakujunduses ja õigusaktide väljatöötamises; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et kodanike osalemise parandamine ja ELi õigusest tulenevate kodanike õiguste täieliku kaitse tagamine on põhielemendid, toomaks ELi oma kodanikele lähemale; arvestades, et petitsioonikomisjon võttis vastu raporti kodanike kaasamise kohta: petitsiooniõigus, õigus esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa kodanikualgatus (3), mis keskendus kodanike teadlikkuse suurendamisele oma õigustest, teavituskampaaniatele teadlikkuse suurendamiseks olemasolevatest osalusmehhanismidest, koostöö tugevdamisele teiste institutsioonide ja teiste parlamendikomisjonidega ning noorte kodanikuaktiivsusele, jõudes järeldusele, et komisjon peab oma praeguse petitsioonide käsitlemise strateegia läbi vaatama, sest selle tõttu on jäänud käsitlemata muu hulgas küsimused, mis puudutavad ELi õiguse ränki rikkumisi, mis on kodanike õiguste kaitsmise seisukohast kahjulik; arvestades, et petitsioonikomisjoni arvates on Euroopa kodanikualgatus väga tähtis osalusdemokraatia vahend, mida tuleks edendada, et võimaldada kodanikel aktiivsemalt ja otsesemalt osaleda liidu poliitikakujunduses ja õigusaktide väljatöötamises;

| 1. | rõhutab, kui oluline on petitsioonikomisjoni roll ELi kodanike ja elanike õiguste kaitsmisel ja edendamisel, tagades, et petitsiooni esitajate mured ja kaebused vaadatakse läbi kiirelt, tõhusalt, asjakohaselt ja diskrimineerimiseta ning petitsiooni esitajaid teavitatakse nende petitsioonide suhtes võetud meetmetest ja edusammudest ning kaebused lahendatakse avatud, demokraatlikus ja läbipaistvas petitsioonimenetluses; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuletab meelde, et 2021. aastal oli 27 liikmesriigist petitsioonikomisjonile esitatud petitsioonide arv väga erinev ning enamik petitsioone olid Hispaania kohta (17 %), millele järgnesid Saksamaa (9,7 %), Itaalia (9,2 %), Kreeka (5,9 %), Rumeenia (4,1 %), Poola (4 %) ja Prantsusmaa (2,6 %); märgib, et ülejäänud liikmesriike käsitlevate petitsioonide arv oli väiksem kui 2 % liikmesriigi kohta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et petitsiooni esitajad pöörduvad sageli petitsioonikomisjoni poole teemadel, mida nad peavad enda jaoks pakiliseks; rõhutab, et sellistes olukordades on petitsioonide hilinenud käsitlemine petitsiooni esitajatele väheväärtuslik; on veendunud, et petitsioonikomisjon peaks võtma meetmeid lahendamata petitsioonide kuhjumise kõrvaldamiseks; kutsub petitsioonikomisjoni üles vaatama läbi oma töömeetodid, tagamaks, et kõiki petitsioone käsitletakse järjepidevate ja läbipaistvate kriteeriumide alusel, mis tagavad õigeaegse ja tõhusa menetluse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on arvamusel, et petitsioonikomisjon on võrdselt kättesaadav kõigi 27 liikmesriigi kodanikele ja elanikele ning et petitsioonide käsitlemine peaks olema geograafiliselt tasakaalustatud; on sellega seoses veendunud, et parlament peaks suurendama pingutusi petitsioonikomisjoni rolli ja töö edendamiseks ning suurendama kõigi ELi kodanike teadlikkust võimalusest esitada Euroopa Parlamendile petitsioon; rõhutab, et petitsioonikomisjon peab oma koosolekute päevakorra vastuvõtmisel ning kuulamiste ja lähetuste puhul järgima oma suuniseid ja objektiivseid kriteeriume, nagu valitud petitsioonide panus käimasolevasse ELi arutellu ja saadud petitsioonide tasakaalustatud geograafiline katvus; rõhutab, et petitsioonikomisjoni tegevuse eesmärk peab alati olema vastus petitsiooni esitajat otseselt puudutavale küsimusele; tuletab sellega seoses meelde, et petitsioonikomisjon järgib rangelt Euroopa mõõdet ja tema ülesanne on käsitleda petitsioone küsimustes, mis kuuluvad Euroopa Liidu tegevusvaldkondadesse, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus; on sellega seoses veendunud, et petitsioonikomisjonil on eriline kohustus seda Euroopa mõõdet petitsiooni esitajate ja välismaailma suhtes üleval hoida ning et kõik selle liikmed peaksid oma tegevuses ja kaalutlustes alati juhinduma pigem Euroopa institutsioonilisest vastutusest kui riiklikest poliitilistest huvidest; tuletab meelde, et petitsioonikomisjonis esindatud fraktsioonide vahelised kokkulepped on olulised, et anda petitsioonide esitajatele tasakaalustatud ja arusaadav vastus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kordab, kui oluline on pidev avalik arutelu liidu tegevusvaldkondade üle, tagamaks, et kodanikel oleks liidu pädevuse ulatuse ja otsustusprotsessi eri tasandite kohta olemas õige teave; nõuab sellega seoses kommunikatsioonivahendite aktiivse kaasamise kaudu laiemaid teadlikkuse suurendamise kampaaniaid nii Euroopa kui ka riikide tasandil, et aidata suurendada kodanike teadlikkust oma petitsiooniõigusest ja liidu vastutuse ulatusest ning petitsioonikomisjoni pädevustest, vähendamaks seeläbi lubatavaks mittetunnistatavate petitsioonide arvu ja vastamaks paremini kodanike muredele; rõhutab, et tuleb teha täiendavaid pingutusi, et suurendada teadlikkust õigusest petitsiooni esitamisele nendes ELi liikmesriikides, kust saadetakse proportsionaalselt vähem petitsioone; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab äärmiselt oluliseks, et komisjon vaataks läbi oma petitsioonide käsitlemise strateegilise põhimõtte, mis praegu tugineb tema 2017. aasta teatisele „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“, et võtta vastu selged reeglid ja kehtestada haldusmenetlus lubatavaks tunnistatud petitsioonide käsitlemiseks, tagades piisavad järelmeetmed ka üksikpetitsioonides tõstatatud küsimuste puhul, milles sageli mõistetakse hukka ELi õiguse rikkumised, mis mõjutavad paljusid kodanikke, või tuuakse esile ELi õiguse väidetavad rikkumised, mis on seotud sama teemaga kui käimasolevad rikkumismenetlused; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et petitsioonid on Euroopa Parlamendile ja ELi teistele institutsioonidele ainulaadne võimalus ELi kodanikega otse suhtlemiseks ja nendega korrapärase dialoogi jätkamiseks, eelkõige neid puudutanud juhtudel, kus ELi õigusnorme kohaldati vääralt või neid rikuti, või kui praeguses ELi õiguses esinevad puudused või lüngad; rõhutab vajadust ELi institutsioonide, organite ja asutuste ning riiklike, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahelise tõhusama koostöö järele ELi õiguse mõju ja rakendamise ja selle järgimisega seotud järelepärimiste vallas; usub, et selline koostöö on ülioluline, et tegeleda kodanike muredega ELi õiguse kohaldamise ja mõjususe üle ja neid lahendada, ning see aitab tugevdada liidu demokraatlikku legitiimsust ja vastutust; nõuab, et liikmesriikide esindajad osaleksid aktiivsemalt komisjoni koosolekutel ning õigeaegset ja üksikasjalikku reageerimist petitsioonikomisjoni poolt liikmesriikide ametiasutustele saadetud selgitus- või teabenõuetele; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et loodaks komisjoni ja Euroopa Parlamendi keskne institutsioonidevaheline IT-vahend, et jagada avalikult kogu olemasolevat teavet kõigi petitsioonide suhtes võetud järelmeetmete, sealhulgas teavet EU Piloti ja rikkumismenetluste, seadusandlike ettepanekute, petitsioonikomisjoni koosolekute petitsioonide arutluste salvestiste, liikmesriikide ametiasutuste ja Euroopa Parlamendi alaliste komisjonide vastuste ning mis tahes muude kui seadusandlike meetmete kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuletab meelde, et petitsioonid aitavad Euroopa Komisjonil paremini ellu viia aluslepingute täitmise järelevalvaja ülesandeid, andes kodanikele lisavõimaluse teatada ELi õiguse väidetavatest rikkumistest; rõhutab, et struktureeritumad koostöövahendid ning petitsioonikomisjoni ja Euroopa Komisjoni vaheline tõhustatud koostöö Euroopa Komisjoni õigeaegsete ja üksikasjalike vastuste kaudu, mis põhinevad petitsioonides tõstatatud küsimuste põhjalikul uurimisel, on petitsioonide eduka menetlemise tagamiseks hädavajalikud; rõhutab, et komisjon peaks olema aktiivsemalt kaasatud, et vastata petitsioonide taotlustele ja kaebustele täpselt; kordab oma üleskutset komisjonile anda petitsioonikomisjonile korrapäraselt ajakohastatud teavet saadud petitsioonide põhjal algatatud rikkumismenetluste kulgemise ja seisu kohta ning tagada, et petitsioonikomisjon saaks asjakohastele komisjoni dokumentidele rikkumiste ja EU Piloti menetluste kohta juurdepääsu; taunib sellega seoses süstemaatiliste järelmeetmete puudumist petitsioonikomisjoniga suhtlemisel; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vaheline institutsioonidevaheline kokkulepe petitsioonide käsitlemise kohta võiks olla samm edasi, et tagada petitsioonide läbipaistev ja tõhus käsitlemine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde, et e-Peti andmebaas on oluline sisemine vahend, mis võimaldab petitsioonikomisjoni liikmetel pääseda ligi kogu vajalikule teabele, et jälgida iga petitsiooni olukorda ja teha teadlikke otsuseid petitsioonide edasise käsitlemise või võimaliku lõpetamise kohta; selleks tuleks e-Peti andmebaasi korrapäraselt ajakohastada ja see võimaluse korral komisjoni rikkumiste loeteluga siduda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et suuremat tähelepanu tuleks pöörata sellise Euroopa õigusakti vastuvõtmisele, milles on sätestatud LGBTIQ+ õiguste tunnustamine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles õigeaegsemalt hindama, kas liikmesriikide ametiasutused võtavad vajalikke meetmeid, kui nad pole seda juba teinud, kodanike petitsioonides väljendatud murede tõhusaks lahendamiseks ELi õiguse süstemaatilise rikkumise juhtumite korral, mis kahjustavad ELi kodanike ja elanike õiguste täielikku kaitset, ja alustavad vajaduse korral rikkumismenetlusi; on kindlalt veendunud, et komisjoni kiire tegutsemine ELi õiguse rikkumiste tõkestamiseks on äärmiselt oluline, et vältida nende rikkumiste süsteemseks muutumist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles parandama oma petitsioone käsitleva teabe kogumise süsteemi ja lisama oma aastaaruandesse ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta otsese viite petitsioonidele, keskendudes muu hulgas petitsioonide, rikkumismenetluste, ELi seadusandlike aktide või mis tahes muu ELi õigusakti vahelisele seosele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu vajadusele vältida mis tahes ebajärjepidevust või ühtsuse puudumist petitsioonide käsitlemisel, et tagada petitsiooniõiguse nõuetekohane rakendamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toonitab, et petitsioone võib pidada ka strateegiliseks vahendiks Euroopa Parlamendi seadusandlike algatuste käivitamisel vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 225, mis aitab seega kõrvaldada kõik sellised puudused kehtivas ELi õiguses, mis kahjustavad kodanike õigusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et petitsioonide hoolikaks ja põhjalikuks käsitlemiseks tuleb kindlasti teha koostööd teiste parlamendikomisjonidega; märgib, et 2021. aastal edastati 82 petitsiooni arvamuse saamiseks ja 548 petitsiooni teavitamise eesmärgil teistele parlamendikomisjonidele; tunneb heameelt asjaolu üle, et teistelt komisjonidelt saadi 46 arvamust ja 176 kinnitust selle kohta, et nende töös võeti petitsioone ka arvesse; märgib, et teiste parlamendikomisjonidega ühiselt korraldatavad avalikud kuulamised aitavad petitsioonide põhjalikule läbivaatamisele kaasa; tuletab meelde, et petitsioonide esitajaid teavitatakse otsusest küsida nende petitsioonide menetlemisel arvamust teistelt parlamendikomisjonidelt; kutsub parlamendikomisjone üles suurendama oma pingutusi, et anda asjatundlikku abi pakkudes petitsioonide läbivaatamisse aktiivne panus ja võimaldada seeläbi Euroopa Parlamendil kiiremini ja põhjalikumalt kodanike muredele vastata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | usub, et petitsioonide võrgustik on kasulik vahend, mis hõlbustab petitsioonidega seotud järelmeetmete võtmist Euroopa Parlamendi töös ja õigusloomes; on arvamusel, et see võrgustik peaks tugevdama dialoogi ja koostööd Euroopa Komisjoni ja teiste liidu institutsioonidega; usub, et petitsioonide võrgustiku korrapärased koosolekud on petitsioonikomisjoni tegevuse parema nähtavuse tagamiseks ja teiste parlamendikomisjonidega koostöö tugevdamiseks hädavajalikud, kuna võimaldavad võrgustiku liikmetel vahetada teavet ja jagada parimaid tavasid; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et 2021. aastal toimusid komisjoni koosolekud COVID-19 pandeemiast tingituna harvem, kuid petitsioonikomisjon väljendas sellegipoolest oma seisukohti petitsioonides tõstatatud olulistes küsimustes, võttes muu hulgas 9. novembril 2021. aastal vastu raporti petitsioonikomisjoni 2020. aasta arutelude kohta (4), 26. jaanuaril 2021. aastal kaks raportit Euroopa Ombudsmani 2019. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (5) ja 2. detsembril 2021. aastal raporti Euroopa Ombudsmani 2020. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (6), 27. jaanuaril 2021. aastal raporti kodanike kaasamise kohta: petitsiooniõigus, õigus esitada kaebus Euroopa Ombudsmanile ja Euroopa kodanikualgatus (7) ning 27. mail 2021. aastal arvamuse komisjoni 2020. aasta aruande kohta, mis käsitleb õigusriiki (8); tunnustab petitsioonikomisjoni sekretariaadi keerulistes töötingimustes tehtud äärmiselt tulemuslikku tööd; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et COVID-19 teemal esitati arvukalt petitsioone, mille petitsioonikomisjon vaatas läbi ja millele ta vastas 2021. aastal; rõhutab, et enamikes neist petitsioonidest kutsuti üles kaitsma kodanike tervist viiruse tagajärgede eest, sealhulgas puudutati küsimusi vaktsineerimispoliitika kohta ning väidetava diskrimineerimise kohta vaktsineeritud ja vaktsineerimata isikute vahel, samuti tervisekriisi ohjamise hindamise kohta liikmesriikides; |
| --- | --- |

19.

| 20. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et komisjon ei ole avalikustanud kõiki üksikasju ravimifirmadega COVID-19 vaktsiinide kohta sõlmitud lepingute kohta, mis rikub kodanike õigust teabele; on tõsiselt mures komisjoni haldusomavoli pärast, mis on seotud keeldumisega anda üldsusele juurdepääs dokumentidele, mis puudutavad 1,5 miljonit meditsiinimaski, mille komisjon oli ostnud COVID-19 pandeemia varases etapis ja mis ei vastanud nõutavatele kvaliteedistandarditele (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | võtab teadmiseks, et 2021. aastal olid petitsioonide esitajate peamisteks mureallikateks tervishoiu ja keskkonna valdkond koos põhiõigusküsimustega, samas tunnistades, et COVID-19 pandeemiaga seotud tervishoiuküsimused olid petitsioonikomisjoni töö keskmes; rõhutab, et petitsioonikomisjon on pööranud tähelepanu COVID-19 pandeemia poliitilistele tagajärgedele siseturul (eelkõige küsimustele, mis on seotud riiklike reisipiirangute ning nende mõjuga isikute liikumisvabadusele ELis ja väljaspool ELi); juhib sellega seoses tähelepanu petitsioonikomisjoni ning transpordi- ja turismikomisjoni 14. juuli 2021. aastal toimunud ühisele avalikule kuulamisele „How to improve air passenger rights during the COVID-19 crisis?“ (Kuidas parandada lennureisijate õigusi COVID-19 kriisi ajal? – määrus (EÜ) nr 261/2004 (10)) hindamaks, kui tõhusalt on COVID-19 pandeemia ajal kohaldatud lennuhüvituste määrust ja seda, kas reisijate õigusi käsitlev ELi õigusraamistik oli sellise kriisiga toimetulekuks küllaldane; |
| --- | --- |

21.

| 22. | juhib tähelepanu arvukatele petitsioonidele, milles kaevatakse väidetavate põhiõiguste harta rikkumiste üle; juhib tähelepanu eespool nimetatud petitsioonide piiratud tulemustele, mis on tingitud harta kohaldamisala tegelikest piirangutest, nagu on kirjeldatud harta artiklis 51; tuletab meelde, et enamiku petitsiooniesitajate ootused seoses neile hartas antud õigustega on suured ega piirdu nende õiguste praeguse kohaldamisalaga; kordab oma üleskutset kaaluda artikli 51 tõlgenduse laiendamist väljapoole liidu õiguse kohaldamisala või selle täielikku väljajätmist, nagu on märgitud varasemates resolutsioonides (11); |
| --- | --- |

22.

| 23. | juhib tähelepanu selliste petitsioonide arvukusele, mis käsitlevad vikerkaareperede õiguste kaitse mitmeid aspekte ELis, eelkõige mis puudutab eri seisukohti LGBTIQ+ perekondade vaba liikumise ja vastastikkuse tunnustamise õiguste kohta ELis; tuletab meelde 22. märtsil 2021. aastal toimunud seminari LGBTI+ õiguste teemal ELis, mille petitsioonikomisjon korraldas selleks, et arutleda LGBTIQ+ kogukonna liikmete olukorra üle, vaadata läbi Euroopa Komisjoni esitatud uus LGBTIQ võrdõiguslikkuse strateegia ning tegeleda vikerkaareperede vaba liikumise takistuste probleemteemaga; juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni 15. juuli 2021. aasta raportile LGBTIQ inimeste õiguste kohta ELis (12), milles nõutakse, et komisjon võtaks konkreetseid meetmeid LGBTIQ+ perekondade kaitse tagamiseks kooskõlas Euroopa Liidu Kohtu otsustega Coman ja Hamilton, Maruko, Römer ja Hay kohtuasjades (13) ning Euroopa Inimõiguste Kohtu otsusega Taddeucci ja McCalli kohtuasjas (14); |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib tähelepanu asjaolule, et petitsioonikomisjoni päevakorrast ei puudunud ka rahvusvähemuste õigustega seotud petitsioonid, eelkõige diskrimineerimisjuhtumid, mis puudutasid vähemuste õigust emakeelsele haridusele, keelelisi või kultuurilisi õigusi ja teisi õigusi, näiteks omandiõigust, nagu on kirjeldatud petitsioonides, mis käsitlesid maa konfiskeerimist ja tagastamist mõnes liikmesriigis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib, et 2021. aastal põhjustasid petitsioonide esitajatele endiselt tõsist muret keskkonnaküsimused; peab kahetsusväärseks, et liikmesriikides ei rakendata keskkonnaeeskirju alati nõuetekohaselt, nagu on kirjeldatud arvukates petitsioonides, kus kaevati õhusaaste, suurkiskjate kaitsestaatuse ja nende mõju üle inimeste tegevusele, ebaseadusliku metsaraie, keskkonnaaktivistide vastu suunatud rünnakute, plastijäätmete ebaseadusliku kõrvaldamise, looduslike ökosüsteemide seisundi halvenemise, tuumaohutuse ja muutuste üle elurikkuses ning kinnitatud komisjoni algatatud EU Pilotis ja rikkumismenetlustes; juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni tähelepanuväärsele tööle kaevandamise keskkonnaalase mõju esiletoomisel, mida näitab ka selles küsimuses laekunud petitsioonide arv; osutab petitsioonikomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ühiselt korraldatud 2. detsembri 2021. aasta avalikule kuulamisele, kus käsitleti kaevandamise keskkonna- ja sotsiaalset mõju ELis, kogumaks teaduslikke andmeid selle eri aspektide kohta, sealhulgas kaevandamist reguleerivate õigusaktide, ohutusstandardite, kaevanduste sotsiaalse ja keskkonnamõju, keskkonnahoidliku kodanikuaktiivsuse, üldsuse osalemise ja läbipaistvuse kohta kaevandussektoris; rõhutab, et komisjon peaks esmajärjekorras uurima ELi keskkonnaalaste õigusaktide ebaõige ülevõtmise ja rakendamise juhtumeid, et petitsioonide esitajate muredega tõhusalt tegeleda; nõuab, et liikmesriigid seaksid keskkonda mõjutavatele projektidele loa andmise kaalumisel alati esikohale ettevaatusprintsiibi ning põhimõtte mitte tekitada kahju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | rõhutab, et petitsioonides hukka mõistetud ebaseaduslikud tavad, nagu jäätmete kõrvaldamine ebaseaduslikes prügilates, ebaseaduslik metsaraie ja ebaseaduslik puidukaubandus, ökosüsteemide hävitamine ning ELi elupaikade direktiiviga kaitstud liikide ebaseaduslik tapmine ja nendega kaubitsemine, kujutavad endast ELi õiguse ränka rikkumist ja keskkonnakuritegusid; rõhutab sellega seoses, et komisjon peaks tugevdama keskkonnakuritegude vastu võitlemise vahendeid ELi tasandil, et selliseid kuritegusid tõhusalt uurida ja nende eest vastutusele võtta ning õigusrikkujad kohtu ette tuua; |
| --- | --- |

26.

| 27. | juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni 25. veebruaril 2021. aastal korraldatud ühisele kuulamisele, kus käsitleti plasti- ja jäätmekäitlust ringmajanduses ning keskenduti plastijäätmete valdkonnas kehtiva õigusraamistiku rakendamisele, käsitledes selle raames liikmesriikide peamisi probleeme ning tuues esile õigusraamistiku pakutavaid võimalusi plastist tuleneva keskkonnamõju vähendamiseks terves Euroopas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab ELi kodanike ootuste täitmise olulisust keskkonnakaitse vallas, eelkõige meetmete võtmist keemiliste ainete reostuse ja ohtlike jääkide vähendamiseks veepoliitika valdkonnas; juhib sellega seoses tähelepanu 23. märtsi 2021. aasta resolutsioonile petitsioonide nr 1328/2019 ja nr 0406/2020 alusel kemikaalijääkide kohta Läänemeres (15); kutsub komisjoni üles tagama, et Euroopa meredesse kaadatud laskemoona küsimus lisatakse horisontaalsetesse programmidesse, et oleks võimalik esitada projekte, mis hõlmavad samast probleemist mõjutatud piirkondi, ning hõlbustada kogemuste ja parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon koos liikmesriikidega tagaks ELi keskkonnaalaste õigusaktide nõuetekohase rakendamise; |
| --- | --- |

29.

| 30. | juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni 16. juuni 2021. aasta ühisele kuulamisele põllumajandustootjate õiglase ja võrdse kohtlemise kohta kogu Euroopa Liidus, kus keskenduti ühise põllumajanduspoliitika reformile, uutele ELi otsetoetuste reeglitele ja maaelu arengule pärast 2022. aastat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et liit peab tagama kodanikele õiguse osaleda aktiivselt Euroopa Liidu demokraatlikus tegevuses ükskõik millises liidu ametlikus keeles, et vältida igasugust diskrimineerimist ja edendada mitmekeelsust; julgustab sellega seoses ELi institutsioone kasutama võimalikult paljusid ametlikke keeli ja rakendama oma mitmekeelsuse poliitikat sidusalt; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab petitsioonikomisjoni tööd petitsioonidega, milles käsitletakse väidetavalt halbu ohutustingimusi vedajate vastu toimepandud rünnakute kontekstis Euroopa teedevõrku kuuluvate veoautode ja tarbesõidukite parklates; osutab sellega seoses petitsioonikomisjoni 6. oktoobril 2021. aastal vastuvõetud resolutsiooni ettepanekule veoautode parklate turvalisuse kohta ELis (16); nõuab tungivalt, et komisjon ja nõukogu võtaksid vajalikke meetmeid kõigi liikmesriikide pädevaid asutusi hõlmava politseikoostöö loomiseks ja arendamiseks, et ennetada, avastada ja uurida kuritegusid teedel ja parkimisaladel; ootab, et komisjon võtaks selle resolutsiooni suhtes konkreetseid meetmeid ja tugevdaks järelevalvet veoautode parkimisalade ohutustingimuste üle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab petitsioonikomisjoni olulist panust puuetega inimeste õiguste kaitsmisse, mis nähtub mitmetest seda tundlikku teemat käsitlevatest petitsioonidest; juhib tähelepanu Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsioonile puuetega inimeste kaitse kohta petitsioonide abil ja selles vallas saadud kogemuste kohta (17), mille petitsioonikomisjon võttis vastu 14. juulil 2021. aastal; tuletab meelde 9. novembri 2021. aasta seminari „The rights of persons with disabilities – The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU and the 2021-2030 Disability Strategy“ (Puuetega inimeste õigused – puuetega inimeste õiguste komitee 2015. aasta lõppjärelduste rakendamisest ELis ja puuetega inimeste õiguste strateegia aastateks 2021–2030), mille petitsioonikomisjon korraldas, et keskenduda puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamisele, ennekõike elluviimisele puuetega inimeste õiguste strateegiates; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab heameelt petitsioonikomisjoni erilise kaitsja rolli üle ELis ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni raames; juhib tähelepanu petitsioonikomisjoni käimasolevale olulisele tööle seoses puuetega inimesi puudutavaid küsimusi käsitlevate petitsioonidega; nendib, et puuetega inimesi puudutavaid küsimusi käsitlevate petitsioonide arv oli 2021. aastal võrreldes sellele eelnenud aastaga väiksem; rõhutab, et puuetega inimeste jaoks on endiselt põhiprobleem avalike ruumide ligipääsetavus ja liikuvus, diskrimineerimine, kaasatus ning juurdepääs haridusele ja tööhõivele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde asjaolu, et Euroopa Parlamendi kodukorra kohaselt vastutab suhete eest Euroopa Ombudsmaniga petitsioonikomisjon; kiidab heaks Euroopa Parlamendi konstruktiivse koostöö Euroopa Ombudsmaniga, samuti osalemise Euroopa ombudsmanide võrgustikus; tunnustab asjaolu, et Euroopa Ombudsman osaleb kogu aasta jooksul korrapäraselt petitsioonikomisjoni töös; on kindlalt veendunud, et liidu institutsioonid, organid ja asutused peavad tagama ombudsmani soovitustele vastavad järjepidevad ja tulemuslikud järelmeetmed; toetab kindlalt ombudsmani tööd üldsuse juurdepääsu tagamisel ELi dokumentidele, mis hõlmas 2021. aastal 214 päringut; kordab oma komisjonile tehtud üleskutset, nagu see on vastu võetud varasemates resolutsioonides, esitada ettepanek määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmiseks; rõhutab, et selline muutmine peab suurendama läbipaistvust ja vastutust, edendades head haldustava (18); |
| --- | --- |

35.

| 36. | rõhutab, et Euroopa kodanikualgatus on kodanikuaktiivsuse ja üldsuse osalemise tagamiseks oluline vahend; väljendab heameelt selle üle, et mitmel koosolekul arutleti petitsioonide üle, milles käsitleti ebaõnnestunud Euroopa kodanikualgatusi, andes kodanikele sel moel võimaluse oma ideede tutvustamiseks ja konstruktiivse arutelu pidamiseks ning hõlbustades ELi kodanike osalemist liidu demokraatlikus protsessis; võtab teadmiseks, et arvukad uued Euroopa kodanikualgatused, mille komisjon 2021. aastal registreeris, näitavad, et kodanikud kasutavad oma osalemisvõimalust, rääkimaks kaasa poliitikakujunduses ja õigusloomes; kutsub komisjoni üles suhtlema kodanikega tõhusamalt ja võtma edukate Euroopa kodanikualgatuste puhul asjakohaseid järelmeetmeid, sealhulgas seadusandlike ettepanekute abil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et tuleks tagada laiemad kommunikatsioonialased pingutused, et suurendada kõigis ELi liikmesriikides petitsioonikomisjoni tegevuse nähtavust, eelkõige selle ametlike missioonide nähtavust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et petitsioonide veebiportaal on oluline vahend, tagamaks sujuva, tõhusa ja läbipaistva petitsioonimenetluse läbiviimine; väljendab sellega seoses heameelt täiustuste üle andmekaitse ja turvaelementide vallas, mis on muutnud portaali kasutajasõbralikumaks ja kodanike jaoks turvalisemaks; rõhutab, et tuleb jätkata pingutusi portaali kodanikele kättesaadavamaks ja tuntumaks muutmise nimel, sealhulgas puuetega inimeste jaoks; on arvamusel, et petitsioonide veebiportaalis tuleks esitada kõigi ELi osalusvahendite lühikesed kirjeldused selges ja lihtsas keeles, mis aitab seeläbi kasutajatel kindlaks teha kõige sobivama kanali ja vähendada mittelubatavate petitsioonide arvu; on selle poolt, et loodaks ühtne digiportaal, kust kodanikud saaksid kätte teabe kõikide petitsioonidega seotud menetluste kohta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | märgib, et kuigi nende inimeste arv, kes avaldavad toetust kas ühele või mitmele petitsioonile, on viimastel aastatel selgelt kasvanud, kurdavad paljud petitsiooni esitajad endiselt, et Euroopa Parlamendi petitsiooniportaalis on keerukas petitsioonidele toetust avaldada; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon ja petitsioonikomisjoni raport nõukogule, Euroopa Komisjonile, Euroopa Ombudsmanile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning liikmesriikide petitsioonikomisjonidele ja ombudsmanidele või nendega samaväärsetele pädevatele organitele. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  ELT C 347, 9.9.2022, lk 110.

(2)  ELT C 18, 19.1.2017, lk 10.

(3)  Euroopa Parlament võttis 9. märtsil 2022. aastal vastu sellekohase resolutsiooni (ELT C 347, 9.9.2022, lk 110).

(4)  Euroopa Parlament võttis 16. detsembril 2021. aastal vastu sellekohase resolutsiooni (ELT C 251, 30.6.2022, lk 96).

(5)  Euroopa Parlament võttis 11. märtsil 2021. aastal vastu resolutsiooni Euroopa Ombudsmani 2019. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (ELT C 474, 24.11.2021, lk 82).

(6)  Euroopa Parlament võttis 16. veebruaril 2022. aastal vastu resolutsiooni Euroopa Ombudsmani 2020. aasta tegevust käsitleva aastaaruande kohta (ELT C 342, 6.9.2022, lk 58).

(7)  Euroopa Parlament võttis 9. märtsil 2022. aastal vastu sellekohase resolutsiooni (ELT C 347, 9.9.2022, lk 110).

(8)  Arvamus PE689.805 menetluses 2021/2025(INI), mille Euroopa Parlament võttis 24. juunil 2021. aastal vastu sellekohase resolutsiooniga (ELT C 81, 18.2.2022, lk 27).

(9)  Euroopa Ombudsmani juhtum 790/2021/MIG.

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 261/2004, millega kehtestatakse ühised eeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta (ELT L 46, 17.2.2004, lk 1).

(11)  Euroopa Parlamendi 27. veebruari 2014. aasta resolutsioon põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus (2012) (ELT C 285, 29.8.2017, lk 112).

(12)  Euroopa Parlament võttis 14. septembril 2021. aastal vastu sellekohase resolutsiooni (ELT C 117, 11.3.2022, lk 2).

(13)  Kohtuotsus, 5. juuni 2018,Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385; kohtuotsus, 1. aprill 2008, Maruko, C-267/06, ECLI:EU:C:2008:179; kohtuotsus, 10. mai 2011, Römer, C-147/08, ECLI:EU:C:2011: 286; kohtuotsus, 7. veebruar 2014, Hay, C-267/12, EU:C:2013:823.

(14)  Taddeucci ja McCall vs Itaalia, nr 51361/09.

(15)  Euroopa Parlament võttis 27. aprillil 2021. aastal vastu sellekohase resolutsiooni (ELT C 506, 15.12.2021, lk 9).

(16)  Euroopa Parlament võttis 25. novembril 2021. aastal vastu sellekohase resolutsiooni (ELT C 224, 8.6.2022, lk 95).

(17)  Euroopa Parlamendi 7. oktoobri 2021. aasta resolutsioon puuetega inimeste kaitse kohta petitsioonide abil ja selles vallas saadud kogemuste kohta (petitsioonid nr 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 ja teised) (ELT C 132, 24.3.2022, lk 129).

(18)  Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2021. aasta resolutsioon petitsioonikomisjoni 2020. aasta arutelude kohta (ELT C 251, 30.6.2022, lk 96).

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Parlament

Teisipäev, 13. detsember 2022

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/139 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/139

---

P9_TA(2022)0428

Teavitamine vastavalt rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidiheite kompenseerimise ja vähendamise süsteemile (CORSIA)

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ seoses liidus asuvate õhusõidukikäitajate teavitamisega üleilmse turupõhise meetme raames kohaldatavatest kompenseerimisnõuetest (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 177/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0567), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2021)0567),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 192 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0323/2021),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Iirimaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iirimaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. oktoobri 2021. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. oktoobri 2021. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 28. aprilli 2022. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 28. aprilli 2022. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 74 lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. novembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0145/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A9-0145/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 105, 4.3.2022, lk 140.

(2)  ELT C 301, 5.8.2022, lk 116.

(3)  Käesolev seisukoht asendab 8. juunil 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud (Vastuvõetud tekstid, P9_TA(2022)0231).

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/140 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/140

---

P9_TA(2022)0429

Transport: nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 ja komisjoni määruse (EÜ) nr 851/2006 kehtetuks tunnistamine

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, ja komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 177/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0381), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0381),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0294/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2022. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A9-0286/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A9-0286/2022),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P9_TC1-COD(2022)0232

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2023/..., millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1108/70, millega kehtestatakse infrastruktuurikulude raamatupidamissüsteem raudtee-, maantee- ja siseveetranspordi suhtes, ja komisjoni määrus (EÜ) nr 851/2006, millega määratakse kindlaks nõukogu määruse (EMÜ) nr 1108/70 I lisas esitatud raamatupidamisaruande vormide eri kululiikidesse märgitavad andmed

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2023/144) lõplikule kujule).

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/141

---

P9_TA(2022)0430

Tsiviillennundus: nõukogu direktiivi 89/629/EMÜ kehtetuks tunnistamine

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2023/C 177/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0465), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0465),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0310/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 91, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C9-0310/2022),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2022. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 26. oktoobri 2022. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. detsembri 2022. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A9-0287/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A9-0287/2022),

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta;

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

1

Euroopa Liidu Teatajas

---

P9_TC1-COD(2022)0282

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 13. detsembril 2022. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2023/..., millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus (EL) 2023/145) lõplikule kujule).

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/142 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/142

---

P9_TA(2022)0431

Halduskoostöö aktsiisimaksude valdkonnas

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 sellise teabe vahetamise osas, mida hoitakse elektroonilistes registrites ettevõtjate kohta, kes saadavad või võtavad vastu liikmesriikide vahel kaubanduslikel eesmärkidel liikuvat aktsiisikaupa (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2023/C 177/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0539), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0539),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0367/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0367/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0276/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0276/2022),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/143

---

P9_TA(2022)0432

ELi toimimise lepingu artiklite 93, 107 ja108 kohaldamine raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi sektorile antava riigiabi teatavate liikide suhtes

Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 93, 107 ja 108 kohaldamist raudtee- ja siseveetranspordi ning mitmeliigilise transpordi sektorile antava riigiabi teatavate liikide suhtes (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

(Konsulteerimine)

(2023/C 177/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0327), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2022)0327),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 109, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 109, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C9-0290/2022),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 82, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 82,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0285/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A9-0285/2022),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud tekstist kõrvale kalduda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

Kolmapäev, 14. detsember 2022

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/144 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/144

---

P9_TA(2022)0439

Rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+)

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse rahastamisvahend Ukraina toetamiseks 2023. aastal (makromajanduslik finantsabi+) (15727/2022 –C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2023/C 177/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (15727/2022 – C9-0424/2022) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (15727/2022 – C9-0424/2022)

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2022)0597) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2022)0597) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 67 ja 163, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 67 ja 163,

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 24.11.2022, P9_TA(2022)0412.

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/145 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/145

---

P9_TA(2022)0440

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine: abi Saksamaale, Belgiale, Madalmaadele, Austriale, Luksemburgile, Hispaaniale ja Kreekale

Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2022. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et anda abi Saksamaale, Belgiale, Madalmaadele, Austriale, Luksemburgile, Hispaaniale ja Kreekale seoses neis riikides 2021. aastal toimunud loodusõnnetustega (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

(2023/C 177/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0665 – C9-0350/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2022)0665 – C9-0350/2022),

| — | võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1) (edaspidi „ELSFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta (1) (edaspidi „ELSFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrust (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (2) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), eriti selle artiklit 9,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava (3), eriti selle punkti 10,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruannet globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra, selle eriaruannet kliimamuutuste ja maa kohta ning eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) eriaruannet globaalse soojenemise kohta 1,5 oC võrra, selle eriaruannet kliimamuutuste ja maa kohta ning eriaruannet ookeani ja krüosfääri kohta muutuvas kliimas,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärgul (COP21) vastu võetud kokkulepet (edaspidi „Pariisi kokkulepe“),

| — | võttes arvesse oma 18. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. mai 2021. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu Solidaarsusfondi läbivaatamise kohta (4),

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A9-0282/2022),

| 1. | väljendab sügavat kaastunnet kannatanutele, nende peredele ja kõikidele isikutele, keda mõjutasid laastavad üleujutused Saksamaal, Belgias, Madalmaades, Austrias, Luksemburgis, vulkaanipurse Hispaanias La Palma saarel ning maavärin Kreekas Kreeta saarel, samuti riiklikele, piirkondlikele ja kohalikele omavalitsustele ning abi andvatele valitsusvälistele organisatsioonidele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab otsuse teadmiseks ja peab Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) kasutuselevõtmist käegakatsutavaks ja nähtavaks liidu solidaarsuseks selle kodanike ja mõjutatud alades paiknevate piirkondadega Saksamaal, Belgias, Madalmaades, Austrias, Luksemburgis, Hispaanias ja Kreekas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et Venemaa agressioonisõda Ukraina vastu on tekitanud tohutuid hädaabivajadusi nii liidus kui ka naaberriikides; rõhutab, et sõja tagajärjed koos 2022. aasta tõsiste loodusõnnetuste tagajärgedega on pannud solidaarsus- ja hädaabireservi äärmiselt suure surve alla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et hädaolukordade arv ja raskusaste on ettearvamatu; kordab oma seisukohta, et solidaarsus- ja hädaabireservi iga-aastane ülemmäär ajavahemikuks 2021–2027 ei ole hädaolukordadele reageerimiseks piisav; peab kahetsusväärseks, et eelarvepiirangute tõttu saavad komisjoni ettepanekuga seotud liikmesriikide kodanikud ja piirkonnad piiratud abi, mis ei ole vajaduste katmiseks kaugeltki piisav; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab tungivat vajadust anda ELSFi kaudu rahalist abi, et tagada toetuse õigeaegne jõudmine mõjutatud piirkondadeni; peab samas kahetsusväärseks, et ELSFi kasutuselevõtmiseks saadaolev maksimaalne summa on palju väiksem kui võimalik abisumma, mida võidakse vajada, ning et see saabub ELSFi paindumatute kasutuselevõtmise reeglite tõttu rohkem kui aasta pärast sündmuste toimumist; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima täiendavaid võimalusi lisarahastamiseks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab oma muret otsuse pärast ühendada praeguses mitmeaastases finantsraamistikus hädaabireserv ja Euroopa Liidu Solidaarsusfond, mis on toonud kaasa tõsiseid puudusi ja vähendanud märkimisväärselt kasutada olevat kogusummat; peab kahetsusväärseks asjaolu, et solidaarsus- ja hädaabireservi kasutuselevõtmise reeglite ning mitmeaastase mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 9 lõike 5 alusel ELSFi vahendite varasema kasutuselevõtuga seotud piirangute tõttu ei ole täiendav rahastamine võimalik; nõuab tungivalt, et komisjon esitaks mudeli ELSFi kiiremaks ja õigeaegsemaks kasutuselevõtmiseks; on veendunud, et ELSFi olemasolevaid vahendeid tuleks mitmeaastase finantsraamistiku ambitsioonika läbivaatamise raames oluliselt suurendada ja need tuleks õigeaegselt kättesaadavaks teha; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et ELSFi toetuste andmist, haldamist ja rakendamist tuleks teha kooskõlas läbipaistvuse ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega, sealhulgas põhjaliku järelevalvega; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles suurendama teavitusalaseid jõupingutusi, et parandada üldsuse teadlikkust ELSFi raames rahastatavatest sekkumistest; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toonitab, et mitmeaastase finantsraamistiku ambitsioonikas läbivaatamine peaks hõlmama solidaarsus- ja hädaabireservi jagamist kaheks tegevussuunaks – hädaabireserviks ja ELSFiks – ning iga-aastaste assigneeringute suurendamist 1,2 miljardilt eurolt solidaarsus- ja hädaabireservi jaoks kokku 1 miljardile eurole iga tegevussuuna kohta 2018. aasta hindades; on seisukohal, et see annaks hädavajalikke lisavahendeid, et vastata praegustele ja tekkivatele vajadustele, pidades eelkõige silmas äärmuslike ilmastikunähtuste intensiivistumist ja mitmekordistumist ning ülemaailmset humanitaarolukorda; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab vajadust vaadata läbi ELSFi mehhanismi ülesehitus, et muuta see kiiremaks ja paindlikumaks, et see saaks täita oma potentsiaali tõhusa hädaabivahendina; nõuab seetõttu ELSFi määruse läbivaatamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

(2)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 11.

(3)  ELT L 433 I, 22.12.2020, lk 28.

(4)  ELT C 15, 12.1.2022, lk 2.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, et anda abi Saksamaale, Belgiale, Madalmaadele, Austriale, Luksemburgile, Hispaaniale ja Kreekale seoses neis riikides 2021. aastal toimunud loodusõnnetustega

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2023/68).

---

| 17.5.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 177/148 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 177/148

---

P9_TA(2022)0441

Taastuvenergia, hoonete energiatõhusus ja energiatõhususe direktiivid: muudatused (REPowerEU)

Euroopa Parlamendi 14. detsembril 2022. aastal vastu võetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esineme lugemine)

[Muudatusettepanek 1, kui ei ole märgitud teisiti]

(2023/C 177/24)

EUROOPA PARLAMENDI MUUDATUSED (*1)

komisjoni ettepanekule

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,

millega muudetakse direktiivi (EL) 2018/2001 taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta, direktiivi 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta ja direktiivi 2012/27/EL, milles käsitletakse energiatõhusust

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 ja artikli 194 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (4)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa rohelise kokkuleppe (5) kontekstis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (6) eesmärk saavutada liidus
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsus ning ka eesmärk vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet
  vähemalt
  55 %. See eeldab energiasüsteemi
  õiglast
  ümberkujundamist
  , mis ei jäta ühtki territooriumi ega kodanikku kõrvale, suuremat tõhusust,
  ja taastuvate energiaallikate senisest oluliselt suuremat osakaalu lõimitud energiasüsteemis. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa rohelise kokkuleppe (5) kontekstis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/1119 (6) eesmärk saavutada liidus
  hiljemalt
  2050. aastaks kliimaneutraalsus ning ka eesmärk vähendada 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet
  vähemalt
  55 %. See eeldab energiasüsteemi
  õiglast
  ümberkujundamist
  , mis ei jäta ühtki territooriumi ega kodanikku kõrvale, suuremat tõhusust,
  ja taastuvate energiaallikate senisest oluliselt suuremat osakaalu lõimitud energiasüsteemis.

| (2) | Taastuvenergial on nende eesmärkide täitmisel põhjapanev roll, sest 75 % liidu kasvuhoonegaaside heitkogustest pärineb energiasektorist. Nende heitkoguste vähendamisega
  võib
  taastuvenergia
  aidata kaasa
  ka
  selliste
  keskkonnaga seotud
  probleemide lahendamisele
  nagu elurikkuse vähenemine, ja vähendada
  maa-, vee- ja õhusaastet
  kooskõlas nullsaaste tegevuskava eesmärkidega. |
| --- | --- |

(2)

Taastuvenergial on nende eesmärkide täitmisel põhjapanev roll, sest 75 % liidu kasvuhoonegaaside heitkogustest pärineb energiasektorist. Nende heitkoguste vähendamisega
  võib
  taastuvenergia
  aidata kaasa
  ka
  selliste
  keskkonnaga seotud
  probleemide lahendamisele
  nagu elurikkuse vähenemine, ja vähendada
  maa-, vee- ja õhusaastet
  kooskõlas nullsaaste tegevuskava eesmärkidega.

| (2a) | Valitsev olukord, mille on tekitanud Venemaa sissetung Ukrainasse ja COVID-19 pandeemia mõju, on toonud kaasa energiahindade tõusu kogu liidus, tõstes seega esile vajaduse kiirendada energiatõhususe saavutamist ja suurendada taastuvenergia kasutamist ELis. Kolmandatest riikidest sõltumatu energiasüsteemi pikaajalise eesmärgi saavutamiseks peaks EL keskenduma rohepöörde kiirendamisele ja sellise heidet vähendava energiapoliitika tagamisele, millega vähendatakse sõltuvust imporditud fossiilkütustest ning kehtestatakse õiglased ja taskukohased hinnad liidu kodanike ja ettevõtjate jaoks kõigis majandussektorites. |
| --- | --- |

(2a)

Valitsev olukord, mille on tekitanud Venemaa sissetung Ukrainasse ja COVID-19 pandeemia mõju, on toonud kaasa energiahindade tõusu kogu liidus, tõstes seega esile vajaduse kiirendada energiatõhususe saavutamist ja suurendada taastuvenergia kasutamist ELis. Kolmandatest riikidest sõltumatu energiasüsteemi pikaajalise eesmärgi saavutamiseks peaks EL keskenduma rohepöörde kiirendamisele ja sellise heidet vähendava energiapoliitika tagamisele, millega vähendatakse sõltuvust imporditud fossiilkütustest ning kehtestatakse õiglased ja taskukohased hinnad liidu kodanike ja ettevõtjate jaoks kõigis majandussektorites.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (4) | Pikad haldusmenetlused on üks peamisi takistusi taastuvatesse energiaallikatesse ja nendega seotud taristusse investeerimisel. Nende takistuste hulka kuuluvad alade valikut ja projektide halduslubasid käsitlevate eeskirjade keerukus,
  sealhulgas teatavate kohtade ajaloolise tähtsusega seotud võimalikud piirangud,
  projektide keskkonnamõju hindamise keerukus ja kestus
  ning seotud energiavõrkude ühenduse
  küsimused, piirangud, mis on seotud tehnoloogialahenduste kirjelduste kohandamisega loamenetluse ajal, ja lubade andmisega tegelevate asutuste või võrguettevõtjate personaliküsimused. Taastuvenergiaprojektide kasutuselevõtu kiirendamiseks on vaja vastu võtta eeskirjad, mis lihtsustaksid ja lühendaksid loamenetlusi
  , võttes samal ajal arvesse taastuvenergia kasutuselevõtu ühiskondlikku heakskiitu
  . |
| --- | --- |

(4)

Pikad haldusmenetlused on üks peamisi takistusi taastuvatesse energiaallikatesse ja nendega seotud taristusse investeerimisel. Nende takistuste hulka kuuluvad alade valikut ja projektide halduslubasid käsitlevate eeskirjade keerukus,
  sealhulgas teatavate kohtade ajaloolise tähtsusega seotud võimalikud piirangud,
  projektide keskkonnamõju hindamise keerukus ja kestus
  ning seotud energiavõrkude ühenduse
  küsimused, piirangud, mis on seotud tehnoloogialahenduste kirjelduste kohandamisega loamenetluse ajal, ja lubade andmisega tegelevate asutuste või võrguettevõtjate personaliküsimused. Taastuvenergiaprojektide kasutuselevõtu kiirendamiseks on vaja vastu võtta eeskirjad, mis lihtsustaksid ja lühendaksid loamenetlusi
  , võttes samal ajal arvesse taastuvenergia kasutuselevõtu ühiskondlikku heakskiitu
  .

| (5) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 tõhustati taastuvenergiajaamadele lubade andmise haldusmenetluste lihtsustamise nõudeid ning kehtestati eeskirjad, mis käsitlevad taastuvenergiaprojektide loamenetluse haldusliku osa korraldust ja maksimaalset kestust ning hõlmavad kõiki asjakohaseid lube jaamade ehitamiseks, ajakohastamiseks ja käitamiseks ning nende võrguga ühendamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 tõhustati taastuvenergiajaamadele lubade andmise haldusmenetluste lihtsustamise nõudeid ning kehtestati eeskirjad, mis käsitlevad taastuvenergiaprojektide loamenetluse haldusliku osa korraldust ja maksimaalset kestust ning hõlmavad kõiki asjakohaseid lube jaamade ehitamiseks, ajakohastamiseks ja käitamiseks ning nende võrguga ühendamiseks.

| (6) | Tagamaks, et liit saavutab 2030. aastaks seatud kõrged kliima- ja energiaeesmärgid ning 2050. aastaks kliimaneutraalsuse, on vaja
  taastuvenergiajaamade ja nendega seotud taristu, sealhulgas võrguühenduste
  lubade andmise haldusmenetlusi koordineeritud ja ühtlustatud viisil veelgi lihtsustada ja lühendada, võttes samal ajal arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe põhimõtet „ära tekita kahju“. Lühemate ja selgete tähtaegade kehtestamine otsustele, mille pädevad asutused peavad taastuvenergiakäitistele loa andmiseks tervikliku taotluse alusel vastu võtma, kiirendab taastuvenergiaprojektide elluviimist. Siiski on asjakohane teha vahet projektidel sellistes piirkondades, mis on taastuvenergiaprojektide elluviimiseks eriti sobivad ja mille puhul saab tähtaegu eriti lühendada (taastuvenergia
  kiirendusalad
  ), ja projektidel, mis asuvad väljaspool selliseid piirkondi. |
| --- | --- |

(6)

Tagamaks, et liit saavutab 2030. aastaks seatud kõrged kliima- ja energiaeesmärgid ning 2050. aastaks kliimaneutraalsuse, on vaja
  taastuvenergiajaamade ja nendega seotud taristu, sealhulgas võrguühenduste
  lubade andmise haldusmenetlusi koordineeritud ja ühtlustatud viisil veelgi lihtsustada ja lühendada, võttes samal ajal arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe põhimõtet „ära tekita kahju“. Lühemate ja selgete tähtaegade kehtestamine otsustele, mille pädevad asutused peavad taastuvenergiakäitistele loa andmiseks tervikliku taotluse alusel vastu võtma, kiirendab taastuvenergiaprojektide elluviimist. Siiski on asjakohane teha vahet projektidel sellistes piirkondades, mis on taastuvenergiaprojektide elluviimiseks eriti sobivad ja mille puhul saab tähtaegu eriti lühendada (taastuvenergia
  kiirendusalad
  ), ja projektidel, mis asuvad väljaspool selliseid piirkondi.

| (7) | Mõned kõige levinumad probleemid, millega taastuvenergiaprojektide arendajad kokku puutuvad, on seotud riiklikul või piirkondlikul tasandil kehtestatud 
  keerukate ja pikaajaliste haldus-, loa- ja võrguga ühendamise
  menetlustega
  ning sellega, et lube andvates asutustes puudub piisav personal ja tehniline oskusteave
  kavandatud projektide keskkonnamõju hindamiseks. Seepärast on asjakohane tõhustada taastuvenergiaprojektidele loa andmisega seotud menetluste ja protsesside teatavaid keskkonnaga seotud aspekte.
  Lisaks on asjakohane tagada, et energiasüsteemi haldurid toetavad taastuvenergia projektide tõhusat kasutuselevõttu paindlikkusteenuste hankimise kaudu kooskõlas määruse (EL) 2019/943 ja direktiivi (EL) 2019/944 sätetega. [ME 5] |
| --- | --- |

(7)

Mõned kõige levinumad probleemid, millega taastuvenergiaprojektide arendajad kokku puutuvad, on seotud riiklikul või piirkondlikul tasandil kehtestatud 
  keerukate ja pikaajaliste haldus-, loa- ja võrguga ühendamise
  menetlustega
  ning sellega, et lube andvates asutustes puudub piisav personal ja tehniline oskusteave
  kavandatud projektide keskkonnamõju hindamiseks. Seepärast on asjakohane tõhustada taastuvenergiaprojektidele loa andmisega seotud menetluste ja protsesside teatavaid keskkonnaga seotud aspekte.
  Lisaks on asjakohane tagada, et energiasüsteemi haldurid toetavad taastuvenergia projektide tõhusat kasutuselevõttu paindlikkusteenuste hankimise kaudu kooskõlas määruse (EL) 2019/943 ja direktiivi (EL) 2019/944 sätetega. [ME 5]

| (7a) | Keerukatel, pikaajalistel ja läbipaistmatutel haldusmenetlustel on ebaproportsionaalne mõju kodanikele, kohalikele omavalitsustele ja VKEdele, kes tegutsevad oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijatena individuaalselt või energiavahendajate ja taastuvenergiakogukondade kaudu. See on sageli tingitud kogemuste või eksperditeadmiste, rahaliste ja inimressursside puudumisest eelkõige lubade andmise ja võrguga ühendamise protsessides orienteerumiseks. Mittekutseliste ja mittekaubanduslike turuosaliste jaoks on vaja teha asjakohaste lubade saamine lihtsamaks. Seda tuleks vajaduse korral soodustada lihtsustamisega, samuti spetsiaalsete niššide kasutamisega, kui nendel osalejatel ei ole samasugust suutlikkust kui teistel professionaalsetel hästi rahastatud turuosalistel. Taastuvenergia integreeritud mitmetasandiline planeerimine ja kaardistamine peaks kajastama kohalikku planeerimist ja kaardistamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning selgitama lube andvate asutuste hinnangulisi personali-, koolitus-, rahastamis- ja tehnilisi vajadusi. |
| --- | --- |

(7a)

Keerukatel, pikaajalistel ja läbipaistmatutel haldusmenetlustel on ebaproportsionaalne mõju kodanikele, kohalikele omavalitsustele ja VKEdele, kes tegutsevad oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijatena individuaalselt või energiavahendajate ja taastuvenergiakogukondade kaudu. See on sageli tingitud kogemuste või eksperditeadmiste, rahaliste ja inimressursside puudumisest eelkõige lubade andmise ja võrguga ühendamise protsessides orienteerumiseks. Mittekutseliste ja mittekaubanduslike turuosaliste jaoks on vaja teha asjakohaste lubade saamine lihtsamaks. Seda tuleks vajaduse korral soodustada lihtsustamisega, samuti spetsiaalsete niššide kasutamisega, kui nendel osalejatel ei ole samasugust suutlikkust kui teistel professionaalsetel hästi rahastatud turuosalistel. Taastuvenergia integreeritud mitmetasandiline planeerimine ja kaardistamine peaks kajastama kohalikku planeerimist ja kaardistamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning selgitama lube andvate asutuste hinnangulisi personali-, koolitus-, rahastamis- ja tehnilisi vajadusi.

| (8) | Taastuvenergiaprojektide kiiremat rakendamist
  tuleks
  toetada
  taastuvenergia integreeritud mitmetasandilise planeerimise ja kaardistamisega, mida liikmesriigid teevad struktureeritud koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega
  . Liikmesriigid peaksid tegema kindlaks maismaa-
  , maapealsed, maa-alused
  ja merealad, mis on vajalikud taastuvallikatest energiat tootvate jaamade rajamiseks, et anda oma riiklik panus direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 3 lõikes 1 sätestatud 2030. aasta läbivaadatud taastuvenergiaeesmärgi
  ning määruse (EL) 2021/1119 artiklites 15a, 22a, artikli 23 lõikes 1, artikli 24 lõikes 4 ja artikli 25 lõikes 1 sätestatud alleesmärkide ning artiklis 2 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi
  saavutamisse. Sellised alad peaksid kajastama liikmesriikide eeldatavaid trajektoore ja kavandatud ülesseatud koguvõimsust ning need tuleks määrata määruse (EL) 2018/1999 artikli 14
  kohaselt asjakohastatud
  liikmesriikide ▌riiklikes energia- ja kliimakavades esitatud taastuvenergiatehnoloogiate kaupa. Vajalike maismaa-
  , maapealsete, maa-aluste
  ja merealade kindlakstegemisel tuleks arvesse võtta taastuvate energiaallikate kättesaadavust ning eri maismaa- ja merealadel olevaid võimalusi taastuvenergia tootmiseks eri tehnoloogiate abil, prognoositavat energianõudlust
  , võttes arvesse energia- ja süsteemitõhusust
  üldiselt ja liikmesriigi eri piirkondades ning asjakohase
  energiavõrgu ja
  võrgutaristu
  , energiasalvestusrajatiste, sealhulgas soojuse salvestusrajatiste
  ja muude paindlikkusvahendite olemasolu, pidades silmas taastuvenergia suureneva kogusega toimetulekuks vajalikku võimsust
  ning võimalusi, mida pakub selliste kodanike aktiivne kaasamine energiasüsteemi, kes tegutsevad oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijatena individuaalselt või energiavahendajate ja taastuvenergiakogukondade kaudu
  .
  Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et artikli 16 lõigetes 1 ja 2 osutatud halduslubasid taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks ette nähtud jaamade ehitamiseks, ajakohastamiseks ja käitamiseks käsitatakse pädeva asutuse või pädevate asutuste läbiviidud menetluse tulemusena tehtud lõplike otsustena seoses maakasutuse kindlaksmääramisega alal, kus kõnealused jaamad asuvad. |
| --- | --- |

(8)

Taastuvenergiaprojektide kiiremat rakendamist
  tuleks
  toetada
  taastuvenergia integreeritud mitmetasandilise planeerimise ja kaardistamisega, mida liikmesriigid teevad struktureeritud koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega
  . Liikmesriigid peaksid tegema kindlaks maismaa-
  , maapealsed, maa-alused
  ja merealad, mis on vajalikud taastuvallikatest energiat tootvate jaamade rajamiseks, et anda oma riiklik panus direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 3 lõikes 1 sätestatud 2030. aasta läbivaadatud taastuvenergiaeesmärgi
  ning määruse (EL) 2021/1119 artiklites 15a, 22a, artikli 23 lõikes 1, artikli 24 lõikes 4 ja artikli 25 lõikes 1 sätestatud alleesmärkide ning artiklis 2 sätestatud kliimaneutraalsuse eesmärgi
  saavutamisse. Sellised alad peaksid kajastama liikmesriikide eeldatavaid trajektoore ja kavandatud ülesseatud koguvõimsust ning need tuleks määrata määruse (EL) 2018/1999 artikli 14
  kohaselt asjakohastatud
  liikmesriikide ▌riiklikes energia- ja kliimakavades esitatud taastuvenergiatehnoloogiate kaupa. Vajalike maismaa-
  , maapealsete, maa-aluste
  ja merealade kindlakstegemisel tuleks arvesse võtta taastuvate energiaallikate kättesaadavust ning eri maismaa- ja merealadel olevaid võimalusi taastuvenergia tootmiseks eri tehnoloogiate abil, prognoositavat energianõudlust
  , võttes arvesse energia- ja süsteemitõhusust
  üldiselt ja liikmesriigi eri piirkondades ning asjakohase
  energiavõrgu ja
  võrgutaristu
  , energiasalvestusrajatiste, sealhulgas soojuse salvestusrajatiste
  ja muude paindlikkusvahendite olemasolu, pidades silmas taastuvenergia suureneva kogusega toimetulekuks vajalikku võimsust
  ning võimalusi, mida pakub selliste kodanike aktiivne kaasamine energiasüsteemi, kes tegutsevad oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijatena individuaalselt või energiavahendajate ja taastuvenergiakogukondade kaudu
  .
  Lisaks peaksid liikmesriigid tagama, et artikli 16 lõigetes 1 ja 2 osutatud halduslubasid taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks ette nähtud jaamade ehitamiseks, ajakohastamiseks ja käitamiseks käsitatakse pädeva asutuse või pädevate asutuste läbiviidud menetluse tulemusena tehtud lõplike otsustena seoses maakasutuse kindlaksmääramisega alal, kus kõnealused jaamad asuvad.

| (9) | Liikmesriigid peaksid määrama taastuvenergia
  kiirendusaladeks
  sellised alad, mis sobivad eriti hästi taastuvenergiaprojektide arendamiseks, eristades eri tehnoloogiaid, ja kus konkreetset liiki taastuvate energiaallikate
  kasutuselevõtu puhul ei eeldata, et see avaldaks märkimisväärset mõju keskkonnale ja toiduohutusele seoses põllumajandustootmisega
  .
  Taastuvenergia kiirendusalad peaksid olema eriti sobivad taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks vajalike jaamade rajamiseks. Biomassi põletavad jaamad tuleks siiski taastuvenergia kiirendusaladest välja jätta, välja arvatud paigaldised ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades, kus konkreetsete vajaduste tõttu võiks arvesse võtta erandeid.
  Taastuvenergia
  kiirendamisalade
  määramisel peaksid liikmesriigid vältima kaitsealasid ja võtma arvesse taastamiskavasid.
  Taastuvenergia kiirendamisalad tuleks luua vähemalt tuuleturbiinide ja päikeseenergiajaamade jaoks ning need võiks luua biometaani tootmisjaamade jaoks.
  Liikmesriigid võivad määrata taastuvenergia
  kiirendamisala
  üht või mitut konkreetset liiki taastuvenergiajaamade jaoks ning peaksid teatama, millist liiki taastuvenergia tootmiseks iga taastuvenergia
  kiirendamisala
  sobib. |
| --- | --- |

(9)

Liikmesriigid peaksid määrama taastuvenergia
  kiirendusaladeks
  sellised alad, mis sobivad eriti hästi taastuvenergiaprojektide arendamiseks, eristades eri tehnoloogiaid, ja kus konkreetset liiki taastuvate energiaallikate
  kasutuselevõtu puhul ei eeldata, et see avaldaks märkimisväärset mõju keskkonnale ja toiduohutusele seoses põllumajandustootmisega
  .
  Taastuvenergia kiirendusalad peaksid olema eriti sobivad taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks vajalike jaamade rajamiseks. Biomassi põletavad jaamad tuleks siiski taastuvenergia kiirendusaladest välja jätta, välja arvatud paigaldised ELi toimimise lepingu artiklis 349 osutatud äärepoolseimates piirkondades, kus konkreetsete vajaduste tõttu võiks arvesse võtta erandeid.
  Taastuvenergia
  kiirendamisalade
  määramisel peaksid liikmesriigid vältima kaitsealasid ja võtma arvesse taastamiskavasid.
  Taastuvenergia kiirendamisalad tuleks luua vähemalt tuuleturbiinide ja päikeseenergiajaamade jaoks ning need võiks luua biometaani tootmisjaamade jaoks.
  Liikmesriigid võivad määrata taastuvenergia
  kiirendamisala
  üht või mitut konkreetset liiki taastuvenergiajaamade jaoks ning peaksid teatama, millist liiki taastuvenergia tootmiseks iga taastuvenergia
  kiirendamisala
  sobib.

| (9a) | Toidu tootmine peab olema energia tootmisest tähtsam ning energiatootmine ei tohiks kaasa tuua toidutootmise vähenemist ega põllukultuuride saagikuse vähenemist, sest need kaks tegevust võivad eksisteerida ja peavad eksisteerima koos ning peaksid saama kasu koostoimest. Selleks on vaja hõlbustada taastuvenergia tootmist selle eri vormides, põllumajandustootjatele kergesti kättesaadavates paikades ja vastavalt põllumajandusettevõtte vajadustele. Liikmesriigid peavad vältima tootliku põllumajandusmaa ja selliseid kvaliteetseid põllumajanduslikke toiduaineid ja kohaliku maastiku ja kultuuriga tugevalt seotud tooteid tootvate põllumajanduspiirkondade määramist kiirendusaladeks. Taastuvate energiaallikate, näiteks biometaani tootmist tuleks soodustada põllumajandusobjektide vahetus läheduses asuvatel aladel, nimelt põllumajandusmaa ja põllumajandusettevõtete maa lähedal asuvatel aladel, ning põllumajandusmaal asuvatel mittepõllumajanduslikel aladel. Eelisjärjekorras peaksid kiirendusalad asuma lõppkasutajate läheduses või olemasoleva taristuga aladel ja kohtades, kus jääkide vooge või põllumajandusjäätmeid saab kasutada taastuvenergia tootmiseks. |
| --- | --- |

(9a)

Toidu tootmine peab olema energia tootmisest tähtsam ning energiatootmine ei tohiks kaasa tuua toidutootmise vähenemist ega põllukultuuride saagikuse vähenemist, sest need kaks tegevust võivad eksisteerida ja peavad eksisteerima koos ning peaksid saama kasu koostoimest. Selleks on vaja hõlbustada taastuvenergia tootmist selle eri vormides, põllumajandustootjatele kergesti kättesaadavates paikades ja vastavalt põllumajandusettevõtte vajadustele. Liikmesriigid peavad vältima tootliku põllumajandusmaa ja selliseid kvaliteetseid põllumajanduslikke toiduaineid ja kohaliku maastiku ja kultuuriga tugevalt seotud tooteid tootvate põllumajanduspiirkondade määramist kiirendusaladeks. Taastuvate energiaallikate, näiteks biometaani tootmist tuleks soodustada põllumajandusobjektide vahetus läheduses asuvatel aladel, nimelt põllumajandusmaa ja põllumajandusettevõtete maa lähedal asuvatel aladel, ning põllumajandusmaal asuvatel mittepõllumajanduslikel aladel. Eelisjärjekorras peaksid kiirendusalad asuma lõppkasutajate läheduses või olemasoleva taristuga aladel ja kohtades, kus jääkide vooge või põllumajandusjäätmeid saab kasutada taastuvenergia tootmiseks.

| (10) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/42/EÜ (7) võeti kasutusele keskkonnamõju hindamine kui oluline vahend keskkonnakaalutluste integreerimiseks kavade ja programmide koostamisse ja vastuvõtmisse. Selleks et määrata taastuvenergia
  kiirendusalad
  , peaksid liikmesriigid koostama kava või kavad, milles käsitletakse alade kindlakstegemist ning kohaldatavaid eeskirju ja leevendusmeetmeid
  või
  igal
  taastuvenergia kiirendusalal
  ellu viidavate projektide jaoks.
  Nende alade suurus peaks vastama taastuvenergia eesmärkidele ja alleesmärkidele, mis on sätestatud direktiivis (EL) 2018/2001 ning riiklikes energia- ja kliimakavades, mida on ajakohastatud vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 14
  . Liikmesriigid võivad koostada ühe kava kõigi taastuvenergia
  kiirendusalade
  ja tehnoloogiate kohta või tehnoloogiapõhised kavad, milles määratakse kindlaks üks või mitu taastuvenergia
  kiirendusala
  . Iga kava puhul tuleks teha keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivis 2001/42/EÜ sätestatud tingimustele, et hinnata iga taastuvenergiatehnoloogia mõju kavas määratud asjaomastele aladele. Direktiivi 2001/42/EÜ kohane keskkonnamõju hindamine sel eesmärgil võimaldab liikmesriikidel kasutada planeerimisel integreeritumat ja tõhusamat lähenemisviisi ning võtta keskkonnakaalutlusi arvesse kavandamisprotsessi varases etapis strateegilisel tasandil. See aitaks suurendada eri taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kiiremini ja sujuvamalt, minimeerides samas nende projektide negatiivset keskkonnamõju. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/42/EÜ (7) võeti kasutusele keskkonnamõju hindamine kui oluline vahend keskkonnakaalutluste integreerimiseks kavade ja programmide koostamisse ja vastuvõtmisse. Selleks et määrata taastuvenergia
  kiirendusalad
  , peaksid liikmesriigid koostama kava või kavad, milles käsitletakse alade kindlakstegemist ning kohaldatavaid eeskirju ja leevendusmeetmeid
  või
  igal
  taastuvenergia kiirendusalal
  ellu viidavate projektide jaoks.
  Nende alade suurus peaks vastama taastuvenergia eesmärkidele ja alleesmärkidele, mis on sätestatud direktiivis (EL) 2018/2001 ning riiklikes energia- ja kliimakavades, mida on ajakohastatud vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 14
  . Liikmesriigid võivad koostada ühe kava kõigi taastuvenergia
  kiirendusalade
  ja tehnoloogiate kohta või tehnoloogiapõhised kavad, milles määratakse kindlaks üks või mitu taastuvenergia
  kiirendusala
  . Iga kava puhul tuleks teha keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivis 2001/42/EÜ sätestatud tingimustele, et hinnata iga taastuvenergiatehnoloogia mõju kavas määratud asjaomastele aladele. Direktiivi 2001/42/EÜ kohane keskkonnamõju hindamine sel eesmärgil võimaldab liikmesriikidel kasutada planeerimisel integreeritumat ja tõhusamat lähenemisviisi ning võtta keskkonnakaalutlusi arvesse kavandamisprotsessi varases etapis strateegilisel tasandil. See aitaks suurendada eri taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu kiiremini ja sujuvamalt, minimeerides samas nende projektide negatiivset keskkonnamõju.

| (11) | Pärast seda, kui kava või kavad, milles määratakse kindlaks taastuvenergia
  kiirendusalad
  , on vastu võetud, peaksid liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 2001/42/EÜ jälgima kavade või programmide rakendamisega kaasnevat olulist keskkonnamõju, et muu hulgas teha varakult kindlaks ▌kahjulik mõju ning võtta asjakohaseid heastamismeetmeid. |
| --- | --- |

(11)

Pärast seda, kui kava või kavad, milles määratakse kindlaks taastuvenergia
  kiirendusalad
  , on vastu võetud, peaksid liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 2001/42/EÜ jälgima kavade või programmide rakendamisega kaasnevat olulist keskkonnamõju, et muu hulgas teha varakult kindlaks ▌kahjulik mõju ning võtta asjakohaseid heastamismeetmeid.

| (12) | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (8) (Århusi konventsioon) sätteid, mis käsitlevad keskkonnainfo kättesaadavust, üldsuse osalemist keskkonnaasjade otsustamises ning õiguskaitse kättesaadavust keskkonnaküsimustes, eelkõige sätteid, mis käsitlevad üldsuse kaasamist ja õiguskaitse kättesaadavust, kohaldatakse jätkuvalt ▌. |
| --- | --- |

(12)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (8) (Århusi konventsioon) sätteid, mis käsitlevad keskkonnainfo kättesaadavust, üldsuse osalemist keskkonnaasjade otsustamises ning õiguskaitse kättesaadavust keskkonnaküsimustes, eelkõige sätteid, mis käsitlevad üldsuse kaasamist ja õiguskaitse kättesaadavust, kohaldatakse jätkuvalt ▌.

| (12a) | Selleks et suurendada üldsuse toetust taastuvenergiaprojektidele ning anda kodanikele ja kohalikele kogukondadele võimalus toota ja tarbida oma energiat, peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid, et kodanikke uutest projektidest nõuetekohaselt teavitada, ning samavõrd edendama ja hõlbustama nende osalemist neis projektides, muu hulgas taastuvenergiakogukondade kaudu. |
| --- | --- |

(12a)

Selleks et suurendada üldsuse toetust taastuvenergiaprojektidele ning anda kodanikele ja kohalikele kogukondadele võimalus toota ja tarbida oma energiat, peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid, et kodanikke uutest projektidest nõuetekohaselt teavitada, ning samavõrd edendama ja hõlbustama nende osalemist neis projektides, muu hulgas taastuvenergiakogukondade kaudu.

| (13) | Taastuvenergia
  kiirendusalade
  määramisel tuleks võtta eesmärgiks tagada, et taastuvenergia tootmine nendel aladel koos olemasolevate taastuvenergiajaamadega, tulevaste taastuvenergiajaamadega väljaspool neid alasid ja koostöömehhanismidega oleks piisav, et saavutada liikmesriikide panus direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 3 lõikes 1 sätestatud liidu taastuvenergiaeesmärgi saavutamisse. |
| --- | --- |

(13)

Taastuvenergia
  kiirendusalade
  määramisel tuleks võtta eesmärgiks tagada, et taastuvenergia tootmine nendel aladel koos olemasolevate taastuvenergiajaamadega, tulevaste taastuvenergiajaamadega väljaspool neid alasid ja koostöömehhanismidega oleks piisav, et saavutada liikmesriikide panus direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 3 lõikes 1 sätestatud liidu taastuvenergiaeesmärgi saavutamisse.

| (14) | Taastuvenergia
  kiirendusaladel
  peaks taastuvenergiaprojektide puhul, mis järgivad liikmesriikide koostatud kavas või kavades kindlaks määratud eeskirju ja meetmeid, kehtima eeldus, et need projektid ei avalda keskkonnale olulist mõju. Seepärast tuleks teha erand vajadusest viia läbi eraldi keskkonnamõju hindamine projekti tasandil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (9) tähenduses, välja arvatud projektide puhul, millel on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju mõnes teises liikmesriigis või kui liikmesriik, keda projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab, seda taotleb. Need liikmesriigid, kus projektil on tõenäoliselt oluline piiriülene mõju kolmandas riigis, peavad endiselt täitma kohustusi, mis tulenevad UNECE 25. veebruari 1991. aasta Espoo konventsioonist piiriülese keskkonnamõju hindamise kohta. |
| --- | --- |

(14)

Taastuvenergia
  kiirendusaladel
  peaks taastuvenergiaprojektide puhul, mis järgivad liikmesriikide koostatud kavas või kavades kindlaks määratud eeskirju ja meetmeid, kehtima eeldus, et need projektid ei avalda keskkonnale olulist mõju. Seepärast tuleks teha erand vajadusest viia läbi eraldi keskkonnamõju hindamine projekti tasandil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/92/EL (9) tähenduses, välja arvatud projektide puhul, millel on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju mõnes teises liikmesriigis või kui liikmesriik, keda projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab, seda taotleb. Need liikmesriigid, kus projektil on tõenäoliselt oluline piiriülene mõju kolmandas riigis, peavad endiselt täitma kohustusi, mis tulenevad UNECE 25. veebruari 1991. aasta Espoo konventsioonist piiriülese keskkonnamõju hindamise kohta.

| (15) | Taastuvenergia
  kiirendusalade
  määramine peaks võimaldama nendel aladel asuvatel taastuvenergiajaamadel, nende võrguühendustel ja samas asukohas paiknevatel energiasalvestusrajatistel saada kasu prognoositavusest ja sujuvatest haldusmenetlustest. Eelkõige peaks taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvatel projektidel olema võimalik läbida kiirendatud haldusmenetlused, sealhulgas eeldada vaikivat heakskiitu, kui pädev asutus ei vasta haldustoiminguga seoses kindlaksmääratud tähtajaks, välja arvatud juhul, kui konkreetse projekti puhul tuleb teha keskkonnamõju hindamine. Samuti tuleks nende projektide puhul lähtuda selgelt piiritletud tähtaegadest ja õiguskindlusest seoses menetluse eeldatava tulemusega. Pärast seda, kui on esitatud taotlused projektide elluviimiseks taastuvenergia
  kiirendusalal
  , peab liikmesriik sellised taotlused kiiresti läbi vaatama, et teha kindlaks, kas mõni sellistest projektidest võib, arvestades selle geograafilise ala keskkonna tundlikkust, kus projekt asub, suure tõenäosusega põhjustada olulist ettenägematut kahjulikku mõju, mida ei tehtud kindlaks direktiivi 2001/42/EÜ kohaselt läbi viidud keskkonnamõju hindamise käigus, mis käsitles kava või kavasid, millega määrati kindlaks taastuvenergia
  kiirendusalad
  . Selle läbivaatamisprotsessi lõpus tuleks kõik taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvad projektid lugeda heakskiidetuks. Ainult juhul, kui liikmesriigil on selgeid tõendeid selle kohta, et konkreetne projekt võib suure tõenäosusega põhjustada eespool nimetatud olulist ettenägematut kahjulikku mõju, peaks liikmesriik pärast sellise otsuse põhjendamist nõudma, et sellise projekti puhul tehakse keskkonnamõju hindamine kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL ja vajaduse korral direktiiviga 92/43/EMÜ (10). Arvestades vajadust kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, tuleks selline hindamine teha kuue kuu jooksul. |
| --- | --- |

(15)

Taastuvenergia
  kiirendusalade
  määramine peaks võimaldama nendel aladel asuvatel taastuvenergiajaamadel, nende võrguühendustel ja samas asukohas paiknevatel energiasalvestusrajatistel saada kasu prognoositavusest ja sujuvatest haldusmenetlustest. Eelkõige peaks taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvatel projektidel olema võimalik läbida kiirendatud haldusmenetlused, sealhulgas eeldada vaikivat heakskiitu, kui pädev asutus ei vasta haldustoiminguga seoses kindlaksmääratud tähtajaks, välja arvatud juhul, kui konkreetse projekti puhul tuleb teha keskkonnamõju hindamine. Samuti tuleks nende projektide puhul lähtuda selgelt piiritletud tähtaegadest ja õiguskindlusest seoses menetluse eeldatava tulemusega. Pärast seda, kui on esitatud taotlused projektide elluviimiseks taastuvenergia
  kiirendusalal
  , peab liikmesriik sellised taotlused kiiresti läbi vaatama, et teha kindlaks, kas mõni sellistest projektidest võib, arvestades selle geograafilise ala keskkonna tundlikkust, kus projekt asub, suure tõenäosusega põhjustada olulist ettenägematut kahjulikku mõju, mida ei tehtud kindlaks direktiivi 2001/42/EÜ kohaselt läbi viidud keskkonnamõju hindamise käigus, mis käsitles kava või kavasid, millega määrati kindlaks taastuvenergia
  kiirendusalad
  . Selle läbivaatamisprotsessi lõpus tuleks kõik taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvad projektid lugeda heakskiidetuks. Ainult juhul, kui liikmesriigil on selgeid tõendeid selle kohta, et konkreetne projekt võib suure tõenäosusega põhjustada eespool nimetatud olulist ettenägematut kahjulikku mõju, peaks liikmesriik pärast sellise otsuse põhjendamist nõudma, et sellise projekti puhul tehakse keskkonnamõju hindamine kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL ja vajaduse korral direktiiviga 92/43/EMÜ (10). Arvestades vajadust kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, tuleks selline hindamine teha kuue kuu jooksul.

| (15a) | Liikmesriigid on leppinud kokku Euroopa Natura 2000 ühtse võrgustiku väljaarendamises, tehes komisjonile ettepanekuid asjakohaste ühenduse tähtsusega alade kohta direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõike 2 alusel, ja erikaitsealade kohta, mis määratakse direktiivi 2009/147/EÜ
   (11)

  alusel. Liikmesriigid peaksid tagama, et alasid, mis on nende riiklikus loetelus direktiivis 2009/147/EÜ ja direktiivis 92/43/EMÜ sätestatud teaduslike kriteeriumide alusel, ei määratleta taastuvenergia kiirendusaladena, välja arvatud sellistel aladel asuvad tehis- ja ehitatud pinnad nagu katused, parkimisalad või transporditaristu. |
| --- | --- |

(15a)

Liikmesriigid on leppinud kokku Euroopa Natura 2000 ühtse võrgustiku väljaarendamises, tehes komisjonile ettepanekuid asjakohaste ühenduse tähtsusega alade kohta direktiivi 92/43/EMÜ artikli 4 lõike 2 alusel, ja erikaitsealade kohta, mis määratakse direktiivi 2009/147/EÜ
   (11)

  alusel. Liikmesriigid peaksid tagama, et alasid, mis on nende riiklikus loetelus direktiivis 2009/147/EÜ ja direktiivis 92/43/EMÜ sätestatud teaduslike kriteeriumide alusel, ei määratleta taastuvenergia kiirendusaladena, välja arvatud sellistel aladel asuvad tehis- ja ehitatud pinnad nagu katused, parkimisalad või transporditaristu.

| (16) | Pidades silmas vajadust kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, ei tohiks taastuvenergia
  kiirendusalade
  määramine takistada taastuvenergiaprojektide käimasolevat ja tulevast elluviimist kõigis taastuvenergia kasutuselevõtuks saadaval olevates piirkondades. Selliste projektide suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada kohustust teha spetsiaalne keskkonnamõju hindamine kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL ning nende puhul tuleks järgida menetlusi, mis on ette nähtud väljaspool taastuvenergia
  kiirendusalasid
  asuvate taastuvenergiaprojektide jaoks. Selleks et saavutada lubade andmise tempo, mis on vajalik direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud taastuvenergiaeesmärgi saavutamiseks, tuleks lihtsustada ja tõhustada ka väljaspool
  kiirendusalasid
  asuvate projektide suhtes kohaldatavaid menetlusi, kehtestades selged maksimumtähtajad menetluse kõigi etappide, sealhulgas projektiga seotud spetsiaalsete keskkonnamõju hindamiste jaoks. |
| --- | --- |

(16)

Pidades silmas vajadust kiirendada taastuvate energiaallikate kasutuselevõttu, ei tohiks taastuvenergia
  kiirendusalade
  määramine takistada taastuvenergiaprojektide käimasolevat ja tulevast elluviimist kõigis taastuvenergia kasutuselevõtuks saadaval olevates piirkondades. Selliste projektide suhtes tuleks jätkuvalt kohaldada kohustust teha spetsiaalne keskkonnamõju hindamine kooskõlas direktiiviga 2011/92/EL ning nende puhul tuleks järgida menetlusi, mis on ette nähtud väljaspool taastuvenergia
  kiirendusalasid
  asuvate taastuvenergiaprojektide jaoks. Selleks et saavutada lubade andmise tempo, mis on vajalik direktiivis (EL) 2018/2001 sätestatud taastuvenergiaeesmärgi saavutamiseks, tuleks lihtsustada ja tõhustada ka väljaspool
  kiirendusalasid
  asuvate projektide suhtes kohaldatavaid menetlusi, kehtestades selged maksimumtähtajad menetluse kõigi etappide, sealhulgas projektiga seotud spetsiaalsete keskkonnamõju hindamiste jaoks.

| (17) | Ruumi mitmeotstarbeline kasutamine taastuvenergia tootmiseks ning muuks maismaa- ja merekasutuseks (nt toiduainete tootmine või looduse kaitse või taastamine) leevendab maa- ja merekasutuse piiranguid. Sellega seoses on ruumiline planeerimine
  esmane
  vahend, mille abil saab juba varases etapis leida ja juhtida koostoimet maa- ja merealade kasutuses. Liikmesriigid peaksid uurima, võimaldama ja soosima ruumilise planeerimise meetmete tulemusel kindlaks määratud alade mitmekülgseid kasutusviise. |
| --- | --- |

(17)

Ruumi mitmeotstarbeline kasutamine taastuvenergia tootmiseks ning muuks maismaa- ja merekasutuseks (nt toiduainete tootmine või looduse kaitse või taastamine) leevendab maa- ja merekasutuse piiranguid. Sellega seoses on ruumiline planeerimine
  esmane
  vahend, mille abil saab juba varases etapis leida ja juhtida koostoimet maa- ja merealade kasutuses. Liikmesriigid peaksid uurima, võimaldama ja soosima ruumilise planeerimise meetmete tulemusel kindlaks määratud alade mitmekülgseid kasutusviise.

| (18) | Taastuvenergiajaamade ehitamine ja käitamine võib põhjustada lindude ja muude direktiivi 92/43/EMÜ või direktiivi
  2009/147/EÜ
  kohaste kaitsealuste liikide juhuslikku tapmist või häirimist. Sellist tapmist või häirimist ei peeta siiski kõnealuste direktiivide tähenduses tahtlikuks, kui projekti ehitamisel ja käitamisel on võetud
  kõik vajalikud
  leevendusmeetmed, et hoida ära kokkupõrkeid või häirimist, ja kui projekti käigus tehakse nõuetekohast seiret selliste meetmete tulemuslikkuse hindamiseks ning võetakse kogutud teabe põhjal vajaduse korral lisameetmeid, tagamaks, et asjaomase liigi populatsioonile ei avaldata olulist negatiivset mõju. |
| --- | --- |

(18)

Taastuvenergiajaamade ehitamine ja käitamine võib põhjustada lindude ja muude direktiivi 92/43/EMÜ või direktiivi
  2009/147/EÜ
  kohaste kaitsealuste liikide juhuslikku tapmist või häirimist. Sellist tapmist või häirimist ei peeta siiski kõnealuste direktiivide tähenduses tahtlikuks, kui projekti ehitamisel ja käitamisel on võetud
  kõik vajalikud
  leevendusmeetmed, et hoida ära kokkupõrkeid või häirimist, ja kui projekti käigus tehakse nõuetekohast seiret selliste meetmete tulemuslikkuse hindamiseks ning võetakse kogutud teabe põhjal vajaduse korral lisameetmeid, tagamaks, et asjaomase liigi populatsioonile ei avaldata olulist negatiivset mõju.

| (19) | Lisaks uute
  ja innovatiivsete
  taastuvenergiajaamade rajamisele võib olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamine anda märkimisväärse panuse taastuvenergiaeesmärkide saavutamisse. Kuna olemasolevad taastuvenergiajaamad on tavaliselt rajatud kohtadesse, millel on märkimisväärne taastuvenergia tootmise potentsiaal, võidakse ajakohastamisega tagada nende tegevuskohtade jätkuv kasutamine ja vähendada samal ajal vajadust määrata taastuvenergiaprojektide jaoks uusi kohti. Ajakohastamisel on ka muud eelised, nagu olemasolev võrguühendus, tõenäoliselt suurem üldsuse poolehoid ja teadmised keskkonnamõju kohta. Taastuvenergiaprojektide ajakohastamisega kaasneb olemasolevate projektide erineval määral muutmine või laiendamine. Taastuvenergiaprojektide ajakohastamist käsitlev loamenetlus, sealhulgas keskkonnamõju hindamine ja taotluse läbivaatamine, peaks piirduma võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algse projektiga. |
| --- | --- |

(19)

Lisaks uute
  ja innovatiivsete
  taastuvenergiajaamade rajamisele võib olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamine anda märkimisväärse panuse taastuvenergiaeesmärkide saavutamisse. Kuna olemasolevad taastuvenergiajaamad on tavaliselt rajatud kohtadesse, millel on märkimisväärne taastuvenergia tootmise potentsiaal, võidakse ajakohastamisega tagada nende tegevuskohtade jätkuv kasutamine ja vähendada samal ajal vajadust määrata taastuvenergiaprojektide jaoks uusi kohti. Ajakohastamisel on ka muud eelised, nagu olemasolev võrguühendus, tõenäoliselt suurem üldsuse poolehoid ja teadmised keskkonnamõju kohta. Taastuvenergiaprojektide ajakohastamisega kaasneb olemasolevate projektide erineval määral muutmine või laiendamine. Taastuvenergiaprojektide ajakohastamist käsitlev loamenetlus, sealhulgas keskkonnamõju hindamine ja taotluse läbivaatamine, peaks piirduma võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algse projektiga.

| (20) | Direktiiviga (EL) 2018/2001 kehtestatakse ajakohastamise jaoks tõhusamad loamenetlused. Selleks et reageerida kasvavale vajadusele ajakohastada olemasolevaid taastuvenergiajaamu ja kasutada täiel määral ära ajakohastamise eeliseid, on asjakohane kehtestada taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvate taastuvenergiajaamade ajakohastamise jaoks veelgi lühem menetlus, sealhulgas lühem taotluste läbivaatamise menetlus. Väljaspool taastuvenergia
  kiirendusalasid
  asuvate olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamiseks peaksid liikmesriigid tagama lihtsustatud ja kiire loamenetluse, mis ei tohiks kesta kauem kui üks aasta, võttes arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe põhimõtet „ära tekita kahju“. |
| --- | --- |

(20)

Direktiiviga (EL) 2018/2001 kehtestatakse ajakohastamise jaoks tõhusamad loamenetlused. Selleks et reageerida kasvavale vajadusele ajakohastada olemasolevaid taastuvenergiajaamu ja kasutada täiel määral ära ajakohastamise eeliseid, on asjakohane kehtestada taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvate taastuvenergiajaamade ajakohastamise jaoks veelgi lühem menetlus, sealhulgas lühem taotluste läbivaatamise menetlus. Väljaspool taastuvenergia
  kiirendusalasid
  asuvate olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamiseks peaksid liikmesriigid tagama lihtsustatud ja kiire loamenetluse, mis ei tohiks kesta kauem kui üks aasta, võttes arvesse Euroopa rohelise kokkuleppe põhimõtet „ära tekita kahju“.

| (20a) | Selleks et edendada ja kiirendada olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamist, tuleks võrguühenduste puhul kohe kehtestada lihtsustatud menetlus, kui ajakohastamise tulemusel suureneb koguvõimsus algprojektiga võrreldes piiratud määral. [ME 20] |
| --- | --- |

(20a)

Selleks et edendada ja kiirendada olemasolevate taastuvenergiajaamade ajakohastamist, tuleks võrguühenduste puhul kohe kehtestada lihtsustatud menetlus, kui ajakohastamise tulemusel suureneb koguvõimsus algprojektiga võrreldes piiratud määral. [ME 20]

| (20b) | Päikeseenergiaseadme ajakohastamisel on võimalik suurendada tõhusust ja võimsust ilma hõivatud ala suurendamata. Ajakohastatud seadmel ei ole seega keskkonnale teistsugust mõju kui algsel seadmel, kui hõivatud ala selle protsessi käigus ei suurendata ja järgitakse jätkuvalt algselt nõutud keskkonnaohu vähendamise meetmeid. [ME 21] |
| --- | --- |

(20b)

Päikeseenergiaseadme ajakohastamisel on võimalik suurendada tõhusust ja võimsust ilma hõivatud ala suurendamata. Ajakohastatud seadmel ei ole seega keskkonnale teistsugust mõju kui algsel seadmel, kui hõivatud ala selle protsessi käigus ei suurendata ja järgitakse jätkuvalt algselt nõutud keskkonnaohu vähendamise meetmeid. [ME 21]

| (21) | Päikeseenergiaseadmete paigaldamine – koos
  salvestusrajatistega, seahulgas
  samas asukohas paiknevate
  soojus- ja elektrienergia
  salvestusrajatiste ja võrguühendusega – muul kui päikeseenergia tootmise eesmärgil loodud olemasolevatele ja tulevastele rajatistele (välja arvatud tehisveepinnad), nagu katused, parkimisalad, teed ja raudteed, ei tekita tavaliselt konkureerivate ruumikasutusviiside või keskkonnamõjuga seotud probleeme. Seetõttu võiks nende seadmete puhul kasutada lühemat loamenetlust.
  Seepärast nähakse käesoleva direktiiviga ette päikeseenergiaseadmete paigaldamise ning samas kohas asuvate salvestusvahendite ja võrguühenduste kiirendatud loamenetlus selliste olemasolevate või tulevaste tehisrajatiste puhul, mis on loodud muul otstarbel kui päikeseenergia tootmine. Samuti kehtestatakse selliste paigaldamiste puhul spetsiaalne erand, vabastades need nõudest teha keskkonnamõju hindamine direktiivi 2011/92/EL alusel, kuna need seadmed ei tekita tõenäoliselt probleeme, mis on seotud ruumi konkureerivate kasutusviiside või keskkonnamõjuga. Investeerimine väikestesse detsentraliseeritud päikeseenergiaseadmetesse, et hakata oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijateks, on üks tõhusamaid vahendeid, mille abil energiatarbijad saavad vähendada oma energiaarveid ja hinnavolatiilsust. Detsentraliseeritud seadmed, sealhulgas oma tarbeks toodetud taastuvenergia individuaalsete või kollektiivsete tarbijate või kohalike taastuvenergiakogukondade kontekstis, aitavad ka vähendada üldist maagaasinõudlust, suurendada süsteemi vastupanuvõimet ja saavutada liidu taastuvenergia eesmärke. Seadmed, mille elektrivõimsus on kuni 50 kW, ei avalda tõenäoliselt olulist kahjulikku mõju keskkonnale või võrgule ega tekita ohutusprobleeme. Lisaks ei nõua oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate väikesed seadmed üldjuhul võimsuse suurendamist võrgu ühenduspunktis. Võttes arvesse selliste seadmete vahetut positiivset mõju tarbijatele ja nende võimalikku piiratud keskkonnamõju, on asjakohane veelgi lihtsustada nende suhtes kohaldatavat loamenetlust, kehtestades asjaomastes loamenetlustes vaikiva heakskiidu põhimõtte, et edendada ja kiirendada nende seadmete kasutuselevõttu ning saada neist lühikese ajaga kasu. [ME 22] |
| --- | --- |

(21)

Päikeseenergiaseadmete paigaldamine – koos
  salvestusrajatistega, seahulgas
  samas asukohas paiknevate
  soojus- ja elektrienergia
  salvestusrajatiste ja võrguühendusega – muul kui päikeseenergia tootmise eesmärgil loodud olemasolevatele ja tulevastele rajatistele (välja arvatud tehisveepinnad), nagu katused, parkimisalad, teed ja raudteed, ei tekita tavaliselt konkureerivate ruumikasutusviiside või keskkonnamõjuga seotud probleeme. Seetõttu võiks nende seadmete puhul kasutada lühemat loamenetlust.
  Seepärast nähakse käesoleva direktiiviga ette päikeseenergiaseadmete paigaldamise ning samas kohas asuvate salvestusvahendite ja võrguühenduste kiirendatud loamenetlus selliste olemasolevate või tulevaste tehisrajatiste puhul, mis on loodud muul otstarbel kui päikeseenergia tootmine. Samuti kehtestatakse selliste paigaldamiste puhul spetsiaalne erand, vabastades need nõudest teha keskkonnamõju hindamine direktiivi 2011/92/EL alusel, kuna need seadmed ei tekita tõenäoliselt probleeme, mis on seotud ruumi konkureerivate kasutusviiside või keskkonnamõjuga. Investeerimine väikestesse detsentraliseeritud päikeseenergiaseadmetesse, et hakata oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijateks, on üks tõhusamaid vahendeid, mille abil energiatarbijad saavad vähendada oma energiaarveid ja hinnavolatiilsust. Detsentraliseeritud seadmed, sealhulgas oma tarbeks toodetud taastuvenergia individuaalsete või kollektiivsete tarbijate või kohalike taastuvenergiakogukondade kontekstis, aitavad ka vähendada üldist maagaasinõudlust, suurendada süsteemi vastupanuvõimet ja saavutada liidu taastuvenergia eesmärke. Seadmed, mille elektrivõimsus on kuni 50 kW, ei avalda tõenäoliselt olulist kahjulikku mõju keskkonnale või võrgule ega tekita ohutusprobleeme. Lisaks ei nõua oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate väikesed seadmed üldjuhul võimsuse suurendamist võrgu ühenduspunktis. Võttes arvesse selliste seadmete vahetut positiivset mõju tarbijatele ja nende võimalikku piiratud keskkonnamõju, on asjakohane veelgi lihtsustada nende suhtes kohaldatavat loamenetlust, kehtestades asjaomastes loamenetlustes vaikiva heakskiidu põhimõtte, et edendada ja kiirendada nende seadmete kasutuselevõttu ning saada neist lühikese ajaga kasu. [ME 22]

| (21a) | Soojuspumbad kujutavad endast tehnoloogiat kütteks ja jahutuseks kasutatava taastuvenergia tootmiseks ümbritseva keskkonna energiast, sealhulgas reoveepuhastitest ja geotermilisest energiast. Samuti võimaldavad nad heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamist kütteks ja jahutuseks. Selliste soojuspumpade kiire kasutuselevõtt, mis kasutavad vähekasutatud taastuvaid energiaallikaid, nagu ümbritseva keskkonna energia, geotermiline energia, isekuumenemine ja heitsoojus tööstus- ja teenindussektorist, sealhulgas andmekeskustest, võimaldab asendada maagaasi ja muud fossiilkütustel põhinevad katlad taastuvenergial põhineva küttelahendusega ning suurendada samal ajal energiatõhusust. See kiirendab maagaasi kasutamise vähendamist küttega varustamisel nii hoonetes kui ka tööstuses. Soojuspumpade paigaldamise ja kasutuselevõtu kiirendamiseks on asjakohane kehtestada selliste seadmete jaoks sihipärased lühemad loamenetlused, sealhulgas lihtsustatud menetlus väiksemate soojuspumpade võrku ühendamiseks, välja arvatud juhul, kui sellist menetlust siseriiklike õigusaktidega ei nõuta. Soojuspumpade kiirem ja lihtsam paigaldamine ja taastuvate energiaallikate suurem kasutamine küttesektoris, mis moodustab peaaegu poole liidu energiatarbimisest, aitab parandada varustuskindlust ja lahendada keerulisemat turuolukorda. [ME 23] |
| --- | --- |

(21a)

Soojuspumbad kujutavad endast tehnoloogiat kütteks ja jahutuseks kasutatava taastuvenergia tootmiseks ümbritseva keskkonna energiast, sealhulgas reoveepuhastitest ja geotermilisest energiast. Samuti võimaldavad nad heitsoojus- ja heitjahutusenergia kasutamist kütteks ja jahutuseks. Selliste soojuspumpade kiire kasutuselevõtt, mis kasutavad vähekasutatud taastuvaid energiaallikaid, nagu ümbritseva keskkonna energia, geotermiline energia, isekuumenemine ja heitsoojus tööstus- ja teenindussektorist, sealhulgas andmekeskustest, võimaldab asendada maagaasi ja muud fossiilkütustel põhinevad katlad taastuvenergial põhineva küttelahendusega ning suurendada samal ajal energiatõhusust. See kiirendab maagaasi kasutamise vähendamist küttega varustamisel nii hoonetes kui ka tööstuses. Soojuspumpade paigaldamise ja kasutuselevõtu kiirendamiseks on asjakohane kehtestada selliste seadmete jaoks sihipärased lühemad loamenetlused, sealhulgas lihtsustatud menetlus väiksemate soojuspumpade võrku ühendamiseks, välja arvatud juhul, kui sellist menetlust siseriiklike õigusaktidega ei nõuta. Soojuspumpade kiirem ja lihtsam paigaldamine ja taastuvate energiaallikate suurem kasutamine küttesektoris, mis moodustab peaaegu poole liidu energiatarbimisest, aitab parandada varustuskindlust ja lahendada keerulisemat turuolukorda. [ME 23]

| (22) | Taastuvad energiaallikad on väga olulised, et võidelda kliimamuutuste vastu, alandada energiahindu, vähendada liidu sõltuvust fossiilkütustest ja tagada liidu varustuskindlus. Liidu asjakohaste keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamisel peaksid liikmesriigid selliste vajalike juhtumipõhiste hindamiste raames, mille eesmärk on teha kindlaks, kas taastuvenergiajaama, selle võrguühenduse, sellega seotud võrgu enda või salvestusvahendite puhul on konkreetsel juhul tegemist ülekaaluka avaliku huviga, eeldama, et nende jaamade ja nendega seotud taristu puhul on tegemist ülekaaluka avaliku huviga ning et need edendavad rahva tervist ja ohutust, välja arvatud juhul, kui on selgeid tõendeid selle kohta, et kõnealustel projektidel on keskkonnale oluline kahjulik mõju, mida ei saa leevendada ega hüvitada. Kui lugeda sellised jaamad ülekaalukale avalikule huvile vastavaks ning rahva tervist ja ohutust edendavaks, siis saaks nende suhtes kohaldada lihtsustatud hindamist. |
| --- | --- |

(22)

Taastuvad energiaallikad on väga olulised, et võidelda kliimamuutuste vastu, alandada energiahindu, vähendada liidu sõltuvust fossiilkütustest ja tagada liidu varustuskindlus. Liidu asjakohaste keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamisel peaksid liikmesriigid selliste vajalike juhtumipõhiste hindamiste raames, mille eesmärk on teha kindlaks, kas taastuvenergiajaama, selle võrguühenduse, sellega seotud võrgu enda või salvestusvahendite puhul on konkreetsel juhul tegemist ülekaaluka avaliku huviga, eeldama, et nende jaamade ja nendega seotud taristu puhul on tegemist ülekaaluka avaliku huviga ning et need edendavad rahva tervist ja ohutust, välja arvatud juhul, kui on selgeid tõendeid selle kohta, et kõnealustel projektidel on keskkonnale oluline kahjulik mõju, mida ei saa leevendada ega hüvitada. Kui lugeda sellised jaamad ülekaalukale avalikule huvile vastavaks ning rahva tervist ja ohutust edendavaks, siis saaks nende suhtes kohaldada lihtsustatud hindamist.

| (23) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi sätete sujuv ja tõhus rakendamine, toetab komisjon liikmesriike tehnilise toe instrumendi (12) kaudu, pakkudes kohandatud tehnilist oskusteavet, et kavandada ja rakendada reforme, sealhulgas reforme, millega suurendatakse taastuvenergia kasutamist, edendatakse energiasüsteemi paremat lõimimist, tehakse kindlaks konkreetsed alad, mis on eriti sobivad taastuvenergiajaamade rajamiseks, ning tõhustatakse taastuvenergiajaamadele lubade andmise menetluste raamistikku. Tehniline tugi hõlmab näiteks haldussuutlikkuse suurendamist, õigusraamistike ühtlustamist ja asjakohaste parimate tavade jagamist. |
| --- | --- |

(23)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi sätete sujuv ja tõhus rakendamine, toetab komisjon liikmesriike tehnilise toe instrumendi (12) kaudu, pakkudes kohandatud tehnilist oskusteavet, et kavandada ja rakendada reforme, sealhulgas reforme, millega suurendatakse taastuvenergia kasutamist, edendatakse energiasüsteemi paremat lõimimist, tehakse kindlaks konkreetsed alad, mis on eriti sobivad taastuvenergiajaamade rajamiseks, ning tõhustatakse taastuvenergiajaamadele lubade andmise menetluste raamistikku. Tehniline tugi hõlmab näiteks haldussuutlikkuse suurendamist, õigusraamistike ühtlustamist ja asjakohaste parimate tavade jagamist.

| (23a) | Komisjon peaks kehtestama ka konkreetse süsteemi riigiabi suunistest erandite tegemiseks, et liikmesriigid saaksid vastavalt vajadusele kohandada abimeetmeid algatuste ja investeeringute jaoks, mis puudutavad taastuvaid energiaallikaid, omatootmist ja energiatõhusust. |
| --- | --- |

(23a)

Komisjon peaks kehtestama ka konkreetse süsteemi riigiabi suunistest erandite tegemiseks, et liikmesriigid saaksid vastavalt vajadusele kohandada abimeetmeid algatuste ja investeeringute jaoks, mis puudutavad taastuvaid energiaallikaid, omatootmist ja energiatõhusust.

| (24) | Seega tuleks direktiivi (EL) 2018/2001 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(24)

Seega tuleks direktiivi (EL) 2018/2001 vastavalt muuta.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (25a) | Päikeseenergia stimuleerimine toetuste ja muude toetuskavade kaudu ei tohiks välistada sellise energia müüki võrku era-, äri- ja põllumajanduslikest allikatest. |
| --- | --- |

(25a)

Päikeseenergia stimuleerimine toetuste ja muude toetuskavade kaudu ei tohiks välistada sellise energia müüki võrku era-, äri- ja põllumajanduslikest allikatest.

| (25b) | Põllumajandussektor võib täita olulist rolli maapiirkondade ja maakogukondade energiasüsteemi ümberkujundamisel, võttes eelkõige arvesse detsentraliseeritud tootmist. Võimalus toota päikeseenergiat kõrvaltegevusena ei tohiks seega piirduda oma tarbeks toodetud energia tarbimisega, vaid võiks kaaluda näiteks selle kombineerimist muude tootmisliikidega. Liikmesriigid peaksid julgustama põllumajandustootjaid sihtotstarbeliste rahastamismehhanismide kaudu kasutama põllumajandusettevõtetes päikeseenergiaseadmeid, eelkõige põllumajanduslike päikeseenergiaprojektide arendamist uutes põllumajandushoonetes, ning biometaani tootmist, et võimaldada taastuvenergia laiemat arendamist, tagades samal ajal põllumajandustootjatele lisasissetuleku. Väikeste põllumajandusettevõtete energiatootmisrajatistel on suur potentsiaal suurendada põllumajandusettevõtetes ringlust, muutes põllumajandusettevõtte jäätmed ja jääkide vood, näiteks sõnniku, soojuseks ja elektriks, ning on tähtis edendada ja julgustada põllumajandustootjaid nendesse tehnoloogiatesse investeerima. Võrkude tugevdamist maapiirkondades tuleks jõuliselt soodustada, et põllumajandusettevõtted saaksid detsentraliseeritud elektritootmise kaudu ka tegelikkuses anda oma võimaliku panuse energiasüsteemi ümberkujundamisse. Eelistada tuleks suure kiirgustihedusega geograafilisi asukohti, sest päikesepaneelide tooraine on piiratud ressurss. Lisaks tuleks kiirendusalade kindlaksmääramisse kaasata põllumajandustootjad ja neid esindavad organisatsioonid. |
| --- | --- |

(25b)

Põllumajandussektor võib täita olulist rolli maapiirkondade ja maakogukondade energiasüsteemi ümberkujundamisel, võttes eelkõige arvesse detsentraliseeritud tootmist. Võimalus toota päikeseenergiat kõrvaltegevusena ei tohiks seega piirduda oma tarbeks toodetud energia tarbimisega, vaid võiks kaaluda näiteks selle kombineerimist muude tootmisliikidega. Liikmesriigid peaksid julgustama põllumajandustootjaid sihtotstarbeliste rahastamismehhanismide kaudu kasutama põllumajandusettevõtetes päikeseenergiaseadmeid, eelkõige põllumajanduslike päikeseenergiaprojektide arendamist uutes põllumajandushoonetes, ning biometaani tootmist, et võimaldada taastuvenergia laiemat arendamist, tagades samal ajal põllumajandustootjatele lisasissetuleku. Väikeste põllumajandusettevõtete energiatootmisrajatistel on suur potentsiaal suurendada põllumajandusettevõtetes ringlust, muutes põllumajandusettevõtte jäätmed ja jääkide vood, näiteks sõnniku, soojuseks ja elektriks, ning on tähtis edendada ja julgustada põllumajandustootjaid nendesse tehnoloogiatesse investeerima. Võrkude tugevdamist maapiirkondades tuleks jõuliselt soodustada, et põllumajandusettevõtted saaksid detsentraliseeritud elektritootmise kaudu ka tegelikkuses anda oma võimaliku panuse energiasüsteemi ümberkujundamisse. Eelistada tuleks suure kiirgustihedusega geograafilisi asukohti, sest päikesepaneelide tooraine on piiratud ressurss. Lisaks tuleks kiirendusalade kindlaksmääramisse kaasata põllumajandustootjad ja neid esindavad organisatsioonid.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (30) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt vähendada kasvuhoonegaaside heidet, energiasõltuvust ja energiahindasid, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, küll aga saab seda meetmete ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(30)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt vähendada kasvuhoonegaaside heidet, energiasõltuvust ja energiahindasid, ei suuda liikmesriigid piisaval määral saavutada, küll aga saab seda meetmete ulatuse tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (31) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (13) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja liikmesriigi ülevõtvate õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide esitamine on põhjendatud, eriti pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-543/17 (komisjon vs. Belgia) (14), |
| --- | --- |

(31)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (13) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja liikmesriigi ülevõtvate õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide esitamine on põhjendatud, eriti pärast Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas C-543/17 (komisjon vs. Belgia) (14),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi (EL) 2018/2001 muutmine

Direktiivi (EL) 2018/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid:






  „9a) | „taastuvenergia eelisarendusala“ – konkreetne asukoht maismaal või meres, mille liikmesriik on
  määratlenud
  taastuvenergiajaamade
  kiirendatud korras
  rajamiseks
  eriti sobivaks, võttes arvesse nende võrku ja seotud energiavõrkudesse ühendamiseks vajalikke vahendeid
  ; [ME 3 ja ME 38] |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid:

„9a)

| 9b) | „päikeseenergiaseadmed“ – seadmed, mis muundavad päikeseenergia soojus- või elektrienergiaks, eelkõige päikesesoojusenergia seadmed ja päikeseelektriseadmed; [ME 24]“. |
| --- | --- |

9b)

▌

| 3) | Artiklisse 15 lisatakse
  järgmine
  lõige ▌:

  „2a.   Liikmesriigid edendavad pädeva asutuse järelevalve all
  uuenduslike
  taastuvenergiatehnoloogiate
  , sealhulgas tootmise, jagamise ja salvestamise tehnoloogiate
  katsetamist katseprojektides reaalses keskkonnas ja piiratud aja jooksul kooskõlas kohaldatavate ELi õigusaktidega ja võttes asjakohaseid kaitsemeetmeid, et tagada
  energiasüsteemi
  turvaline toimimine ja vältida ebaproportsionaalset mõju siseturu toimimisele.
  Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et selliste uuenduslike taastuvenergiatehnoloogiate loamenetlus on vähemalt sama kiire kui taastuvenergia kiirendusaladel.
  “ |
| --- | --- |

3)

Artiklisse 15 lisatakse
  järgmine
  lõige ▌:

„2a.   Liikmesriigid edendavad pädeva asutuse järelevalve all
  uuenduslike
  taastuvenergiatehnoloogiate
  , sealhulgas tootmise, jagamise ja salvestamise tehnoloogiate
  katsetamist katseprojektides reaalses keskkonnas ja piiratud aja jooksul kooskõlas kohaldatavate ELi õigusaktidega ja võttes asjakohaseid kaitsemeetmeid, et tagada
  energiasüsteemi
  turvaline toimimine ja vältida ebaproportsionaalset mõju siseturu toimimisele.
  Ilma et see piiraks artikli 17 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et selliste uuenduslike taastuvenergiatehnoloogiate loamenetlus on vähemalt sama kiire kui taastuvenergia kiirendusaladel.
  “

| 4) | Lisatakse
  järgmised
  artikllid:


  „Artikkel 15b



  Nende alade lõimitud mitmetasandiline kaardistamine ja planeerimine, mis on vajalikud, et anda riiklik panus 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi ja kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse








  1) | Liikmesriigid
  korraldavad
  hiljemalt ... [üks aasta pärast jõustumist]
  lõimitud mitmetasandilise kaardistamise ja planeerimise taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks kogu oma territooriumil, koordineerides oma tegevust kõigi asjaomaste riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, et teha oma riigi tasandil
  kindlaks
  nende kasutuselevõtmise potentsiaal ning selleks kasutada olevad
  maismaa-
  , maapealsed, maa-alused
  ja merealad
  . Liikmesriigid määravad kindlaks ka ülesseatud koguvõimsuse ning maismaa-, maapealsed, maa-alused ja merealad
  , mis on vajalikud
  taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks, ning nendega seotud taristu, nagu võrgu- ja salvestusrajatised, sealhulgas soojuse salvestusrajatised
  , mida on vaja, et nad saaksid anda oma riiklikud panused 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi saavutamisse kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 3
  ja määruse (EL) 2021/1119 artiklites 15a, 22a, artikli 23 lõikes 1, artikli 24 lõikes 4 ja artikli 25 lõikes 1 sätestatud alleesmärkide täitmiseks, ning saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 2
  . Sellised alad on vastavuses ▌riiklikes energia- ja kliimakavades, mida on ajakohastatud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14
  ja artikli 15 lõike 6
  kohaselt,
  ning mereala ruumilistes planeeringutes, sealhulgas direktiivi 2014/89/EL
   (15)

  artiklis 8 osutatud planeeringutes,
  taastuvenergiatehnoloogiate kaupa esitatud eeldatavate trajektooride ja kavandatud ülesseatud koguvõimsusega. |
| --- | --- | --- |

4)

Lisatakse
  järgmised
  artikllid:

järgmised

„Artikkel 15b

Nende alade lõimitud mitmetasandiline kaardistamine ja planeerimine, mis on vajalikud, et anda riiklik panus 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi ja kliimaneutraalsuse eesmärgi saavutamisse

1)

Liikmesriigid
  korraldavad
  hiljemalt ... [üks aasta pärast jõustumist]
  lõimitud mitmetasandilise kaardistamise ja planeerimise taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks kogu oma territooriumil, koordineerides oma tegevust kõigi asjaomaste riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutustega, et teha oma riigi tasandil
  kindlaks
  nende kasutuselevõtmise potentsiaal ning selleks kasutada olevad
  maismaa-
  , maapealsed, maa-alused
  ja merealad
  . Liikmesriigid määravad kindlaks ka ülesseatud koguvõimsuse ning maismaa-, maapealsed, maa-alused ja merealad
  , mis on vajalikud
  taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks, ning nendega seotud taristu, nagu võrgu- ja salvestusrajatised, sealhulgas soojuse salvestusrajatised
  , mida on vaja, et nad saaksid anda oma riiklikud panused 2030. aasta taastuvenergiaeesmärgi saavutamisse kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 3
  ja määruse (EL) 2021/1119 artiklites 15a, 22a, artikli 23 lõikes 1, artikli 24 lõikes 4 ja artikli 25 lõikes 1 sätestatud alleesmärkide täitmiseks, ning saavutada 2050. aastaks kliimaneutraalsus kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 2
  . Sellised alad on vastavuses ▌riiklikes energia- ja kliimakavades, mida on ajakohastatud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14
  ja artikli 15 lõike 6
  kohaselt,
  ning mereala ruumilistes planeeringutes, sealhulgas direktiivi 2014/89/EL
   (15)

  artiklis 8 osutatud planeeringutes,
  taastuvenergiatehnoloogiate kaupa esitatud eeldatavate trajektooride ja kavandatud ülesseatud koguvõimsusega.

| 2) | Lõikes 1 osutatud alade kindlakstegemisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:






  a) | taastuvate energiaallikate kättesaadavus ning eri tehnoloogiate potentsiaal taastuvenergia tootmiseks maismaa- ja merealadel; |
| --- | --- | --- |

2)

Lõikes 1 osutatud alade kindlakstegemisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:

a)

taastuvate energiaallikate kättesaadavus ning eri tehnoloogiate potentsiaal taastuvenergia tootmiseks maismaa- ja merealadel;

| b) | prognoositav
  riiklik ja piirkondlik
  energianõudlus
  , võttes arvesse aktiivse tarbimiskaja potentsiaalset paindlikkust ning oodatavat energiatõhususe kasvu ja energiasüsteemide integreerimist
  ; |
| --- | --- |

b)

prognoositav
  riiklik ja piirkondlik
  energianõudlus
  , võttes arvesse aktiivse tarbimiskaja potentsiaalset paindlikkust ning oodatavat energiatõhususe kasvu ja energiasüsteemide integreerimist
  ;

| c) | asjakohaste energiavõrkude,
  võrgutaristu, salvestus- ja muude paindlikkusvahendite olemasolu või sellise võrgutaristu ja salvestusvahendite rajamise
  või ajakohastamise
  potentsiaal; |
| --- | --- |

c)

asjakohaste energiavõrkude,
  võrgutaristu, salvestus- ja muude paindlikkusvahendite olemasolu või sellise võrgutaristu ja salvestusvahendite rajamise
  või ajakohastamise
  potentsiaal;

| ca) | oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade kaasamise potentsiaal, mida on hinnatud vastavalt artiklitele 21 ja 22; |
| --- | --- |

ca)

oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade kaasamise potentsiaal, mida on hinnatud vastavalt artiklitele 21 ja 22;

| cb) | avatud, kaasavate ja tõhusate avalike konsultatsioonide tulemused, asjaomaste kohalike omavalitsuste ja kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasatus, et tagada avaliku arvamuse arvessevõtmine artiklites 15b ja 15c osutatud alade kindlaksmääramisel; |
| --- | --- |

cb)

avatud, kaasavate ja tõhusate avalike konsultatsioonide tulemused, asjaomaste kohalike omavalitsuste ja kõigi asjaomaste sidusrühmade kaasatus, et tagada avaliku arvamuse arvessevõtmine artiklites 15b ja 15c osutatud alade kindlaksmääramisel;

| cc) | taastuvenergiaprojektid seoses eeldatavate uute tehisstruktuuridega, nagu parkimisalad, maanteed, raudteed ja tööstusalad; |
| --- | --- |

cc)

taastuvenergiaprojektid seoses eeldatavate uute tehisstruktuuridega, nagu parkimisalad, maanteed, raudteed ja tööstusalad;

| cd) | eeldatav tööstuse areng ja tööhõive, mis on seotud taastuvenergiaprojektidega mõjutatud kohalikes kogukondades. |
| --- | --- |

cd)

eeldatav tööstuse areng ja tööhõive, mis on seotud taastuvenergiaprojektidega mõjutatud kohalikes kogukondades.

| 3) | Liikmesriigid soosivad lõikes 1 sätestatud kohustusest tulenevalt kindlaks määratud alade mitmeotstarbelist kasutust
  , tingimusel et taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks ette nähtud jaamade rajamine on kooskõlas olemasolevate kasutusviisidega
  . |
| --- | --- |

3)

Liikmesriigid soosivad lõikes 1 sätestatud kohustusest tulenevalt kindlaks määratud alade mitmeotstarbelist kasutust
  , tingimusel et taastuvatest energiaallikatest energia tootmiseks ette nähtud jaamade rajamine on kooskõlas olemasolevate kasutusviisidega
  .

| 3a) | Taastuvatest energiaallikatest energiat tootvate jaamade rajamiseks vajalike maismaa-, maapealsete, maa-aluste ja merealade kindlaksmääramisel võtavad liikmesriigid kasutusele mehhanismi, mis toetab taastuvenergial põhineva kütte- ja elektrivõrgu arendamist, et tagada täielikult integreeritud energiasüsteem. |
| --- | --- |

3a)

Taastuvatest energiaallikatest energiat tootvate jaamade rajamiseks vajalike maismaa-, maapealsete, maa-aluste ja merealade kindlaksmääramisel võtavad liikmesriigid kasutusele mehhanismi, mis toetab taastuvenergial põhineva kütte- ja elektrivõrgu arendamist, et tagada täielikult integreeritud energiasüsteem.

| 3b) | Kui suured biometaani tootvad jaamad on riigi tasandil määratletud kui käitised, mis tegelevad jäätmete taaskasutamisega, vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ II lisa punkti 11 loetelule, võivad liikmesriigid taastuvenergia kiirendusalade määramisel lisada need jaamad taastuvate energiaallikate hulka. |
| --- | --- |

3b)

Kui suured biometaani tootvad jaamad on riigi tasandil määratletud kui käitised, mis tegelevad jäätmete taaskasutamisega, vastavalt direktiivi 2008/98/EÜ II lisa punkti 11 loetelule, võivad liikmesriigid taastuvenergia kiirendusalade määramisel lisada need jaamad taastuvate energiaallikate hulka.

| 3c) | Liikmesriigid vaatavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud alad korrapäraselt läbi ja ajakohastavad neid vähemalt riiklike kliima- ja energiakavade ajakohastamise kontekstis vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 14. |
| --- | --- |

3c)

Liikmesriigid vaatavad käesoleva artikli lõikes 1 osutatud alad korrapäraselt läbi ja ajakohastavad neid vähemalt riiklike kliima- ja energiakavade ajakohastamise kontekstis vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 14.

| 3d) | Liikmesriigid julgustavad ja toetavad kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi välja töötama ja rakendama trajektoore ja sihteesmärke taastuvenergia jaoks, mida toodetakse linnade, oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade poolt. |
| --- | --- |

3d)

Liikmesriigid julgustavad ja toetavad kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi välja töötama ja rakendama trajektoore ja sihteesmärke taastuvenergia jaoks, mida toodetakse linnade, oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade poolt.

Artikkel 15c

Taastuvenergia kiirenduspiirkonnad

| 1) | Hiljemalt ... [kaks aastat pärast jõustumist] võtavad liikmesriigid
  kooskõlastatult oma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega
  vastu kava või kavad, millega määratakse artikli 15b lõikes 1 osutatud alade piires taastuvenergia
  kiirendusalad
  üht või mitut liiki taastuvate energiaallikate jaoks.
  Nende alade suurus vastab taastuvenergia eesmärkidele ja alleesmärkidele, mis on sätestatud käesolevas direktiivis ning riiklikes energia- ja kliimakavades, mida on ajakohastatud vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 14.
  Selles kavas või nendes kavades
  , millega määratakse kindlaks taastuvenergia kiirendusalad,
  peavad liikmesriigid






  a) | määrama piisavalt homogeensed maismaa- ja merealad, kus konkreetset liiki taastuvenergia kasutuselevõtul ei ole eeldatavasti olulist keskkonnamõju, võttes arvesse valitud territooriumi eripära.
  Maa- ja merealade kogupindala peab märkimisväärselt kaasa aitama käesoleva direktiivi artikli 15b lõike 1 kohaselt kindlaks määratud ruuminõuete täitmisele, et saavutada 2030. aasta taastuvenergia eesmärk, ning see lisatakse määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt ajakohastatud riiklikesse energia- ja kliimakavadesse.
  Alade määramisel peab liikmesriik






  i) | eelistama tehis- ja ehitatud pindu, nagu
  hoonete fassaadid ja
  katused, transporditaristu alad
  ja nende vahetu ümbrus
  , parkimisalad,
  põllumajandusettevõtete alad,
  prügilad, tööstuspiirkonnad, kaevandused ▌ning asjakohasel juhul
  selliseid tehis- ja ehitatud pindu nagu
  asulareoveepuhastid,
  tehisjärved, -siseveekogud või -veehoidlad ning
  degradeerunud maa, mis ei ole põllumajanduses kasutatav; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Hiljemalt ... [kaks aastat pärast jõustumist] võtavad liikmesriigid
  kooskõlastatult oma kohalike ja piirkondlike omavalitsustega
  vastu kava või kavad, millega määratakse artikli 15b lõikes 1 osutatud alade piires taastuvenergia
  kiirendusalad
  üht või mitut liiki taastuvate energiaallikate jaoks.
  Nende alade suurus vastab taastuvenergia eesmärkidele ja alleesmärkidele, mis on sätestatud käesolevas direktiivis ning riiklikes energia- ja kliimakavades, mida on ajakohastatud vastavalt määruse (EL) 2018/1999 artiklile 14.
  Selles kavas või nendes kavades
  , millega määratakse kindlaks taastuvenergia kiirendusalad,
  peavad liikmesriigid

a)

määrama piisavalt homogeensed maismaa- ja merealad, kus konkreetset liiki taastuvenergia kasutuselevõtul ei ole eeldatavasti olulist keskkonnamõju, võttes arvesse valitud territooriumi eripära.
  Maa- ja merealade kogupindala peab märkimisväärselt kaasa aitama käesoleva direktiivi artikli 15b lõike 1 kohaselt kindlaks määratud ruuminõuete täitmisele, et saavutada 2030. aasta taastuvenergia eesmärk, ning see lisatakse määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt ajakohastatud riiklikesse energia- ja kliimakavadesse.
  Alade määramisel peab liikmesriik

i)

eelistama tehis- ja ehitatud pindu, nagu
  hoonete fassaadid ja
  katused, transporditaristu alad
  ja nende vahetu ümbrus
  , parkimisalad,
  põllumajandusettevõtete alad,
  prügilad, tööstuspiirkonnad, kaevandused ▌ning asjakohasel juhul
  selliseid tehis- ja ehitatud pindu nagu
  asulareoveepuhastid,
  tehisjärved, -siseveekogud või -veehoidlad ning
  degradeerunud maa, mis ei ole põllumajanduses kasutatav;

| ii) | jätma välja Natura 2000 alad ning looduspargid ja looduskaitsealad, kindlakstehtud linnurändeteed ja
  mereimetajate rändeteed, tuginedes parimatele kättesaadavatele andmetele, ja ökoloogilised koridorid ning
  muud tundlikkuskaartide ja järgmises punktis osutatud vahendite alusel kindlaks tehtud alad, välja arvatud nendel aladel asuvad tehis- ja ehitatud pinnad, nagu katused, parkimisalad või transporditaristu; |
| --- | --- |

ii)

jätma välja Natura 2000 alad ning looduspargid ja looduskaitsealad, kindlakstehtud linnurändeteed ja
  mereimetajate rändeteed, tuginedes parimatele kättesaadavatele andmetele, ja ökoloogilised koridorid ning
  muud tundlikkuskaartide ja järgmises punktis osutatud vahendite alusel kindlaks tehtud alad, välja arvatud nendel aladel asuvad tehis- ja ehitatud pinnad, nagu katused, parkimisalad või transporditaristu;

| iii) | kasutama kõiki asjakohaseid vahendeid ja andmestikke, sealhulgas
  vajaduse korral spetsiaalseid väliuuringuid ning
  eluslooduse tundlikkuse kaardistamist, et teha kindlaks alad, kus taastuvenergiajaamadel ei oleks olulist keskkonnamõju
  , võttes seejuures arvesse andmeid, mis on kättesaadavad seoses sidusa Natura 2000 võrgustiku arendamisega, mis oleks piisav nii nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ
   (16)

  kohaste elupaigatüüpide ja liikide kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ
   (17)

  kohaste lindude ja alade puhul
  ; |
| --- | --- |

iii)

kasutama kõiki asjakohaseid vahendeid ja andmestikke, sealhulgas
  vajaduse korral spetsiaalseid väliuuringuid ning
  eluslooduse tundlikkuse kaardistamist, et teha kindlaks alad, kus taastuvenergiajaamadel ei oleks olulist keskkonnamõju
  , võttes seejuures arvesse andmeid, mis on kättesaadavad seoses sidusa Natura 2000 võrgustiku arendamisega, mis oleks piisav nii nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ
   (16)

  kohaste elupaigatüüpide ja liikide kui ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ
   (17)

  kohaste lindude ja alade puhul
  ;

| iv) | kõrvaldama haldustõkked ning eraldama piisaval arvul hästi koolitatud töötajaid ja haldusressursse; |
| --- | --- |

iv)

kõrvaldama haldustõkked ning eraldama piisaval arvul hästi koolitatud töötajaid ja haldusressursse;

| b) | kehtestama taastuvenergia
  kiirendusaladele
  asjakohased eeskirjad, sealhulgas leevendusmeetmete kohta, mida tuleb võtta taastuvenergiajaamade, samas asukohas paiknevate salvestusrajatiste ja nende võrku ühendamiseks vajalike vahendite rajamiseks, et vältida või kui see ei ole võimalik, siis märkimisväärselt vähendada võimalikku negatiivset keskkonnamõju. Liikmesriigid tagavad asjakohaste leevendusmeetmete kohaldamise, et
  tagada
  direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikes 2 ja artikli 12 lõikes 1, direktiivi 2009/147/EÜ artiklis 5 ja direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a 
  alapunktis i sätestatud kohustuste täitmine ja vältida olukorra halvenemist ning saavutada hea seisund või ökoloogiline potentsiaal kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikega 1
  . Sellistes eeskirjades võetakse arvesse iga määratud taastuvenergia
  kiirendusala
  eripära, igal alal kasutusele võetavat taastuvenergiatehnoloogiat või -tehnoloogiaid ning kindlakstehtud keskkonnamõju. Ilma et see piiraks artikli 16a lõigete 4 ja 5 kohaldamist, eeldatakse, et kui üksikprojektide puhul järgitakse selliseid eeskirju ja rakendatakse asjakohaseid leevendusmeetmeid, siis projektid ei riku kõnealuseid sätteid. Kui uudsete leevendusmeetmete, mille eesmärk on vältida nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ja direktiivi 2009/147/EÜ alusel kaitstud liikide tapmist või häirimist või mis tahes muud keskkonnamõju nii palju kui võimalik, tõhusust ei ole laialdaselt katsetatud, võivad liikmesriigid lubada nende kasutamist ühes või mitmes katseprojektis piiratud aja jooksul, tingimusel et selliste meetmete tõhusust jälgitakse tähelepanelikult ja kui need ei osutu tõhusaks, võetakse viivitamata asjakohaseid meetmeid.
  Liikmesriigid võivad kuulutada tuule- või päikeseenergiajaamade paigaldamiseks juba määratud alad taastuvenergia kiirendusaladeks, kui nad on seisukohal, et olemasolev ruumiline planeerimine vastab artikli 15c nõuetele.. |
| --- | --- |

b)

kehtestama taastuvenergia
  kiirendusaladele
  asjakohased eeskirjad, sealhulgas leevendusmeetmete kohta, mida tuleb võtta taastuvenergiajaamade, samas asukohas paiknevate salvestusrajatiste ja nende võrku ühendamiseks vajalike vahendite rajamiseks, et vältida või kui see ei ole võimalik, siis märkimisväärselt vähendada võimalikku negatiivset keskkonnamõju. Liikmesriigid tagavad asjakohaste leevendusmeetmete kohaldamise, et
  tagada
  direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikes 2 ja artikli 12 lõikes 1, direktiivi 2009/147/EÜ artiklis 5 ja direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti a 
  alapunktis i sätestatud kohustuste täitmine ja vältida olukorra halvenemist ning saavutada hea seisund või ökoloogiline potentsiaal kooskõlas direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõikega 1
  . Sellistes eeskirjades võetakse arvesse iga määratud taastuvenergia
  kiirendusala
  eripära, igal alal kasutusele võetavat taastuvenergiatehnoloogiat või -tehnoloogiaid ning kindlakstehtud keskkonnamõju. Ilma et see piiraks artikli 16a lõigete 4 ja 5 kohaldamist, eeldatakse, et kui üksikprojektide puhul järgitakse selliseid eeskirju ja rakendatakse asjakohaseid leevendusmeetmeid, siis projektid ei riku kõnealuseid sätteid. Kui uudsete leevendusmeetmete, mille eesmärk on vältida nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ja direktiivi 2009/147/EÜ alusel kaitstud liikide tapmist või häirimist või mis tahes muud keskkonnamõju nii palju kui võimalik, tõhusust ei ole laialdaselt katsetatud, võivad liikmesriigid lubada nende kasutamist ühes või mitmes katseprojektis piiratud aja jooksul, tingimusel et selliste meetmete tõhusust jälgitakse tähelepanelikult ja kui need ei osutu tõhusaks, võetakse viivitamata asjakohaseid meetmeid.
  Liikmesriigid võivad kuulutada tuule- või päikeseenergiajaamade paigaldamiseks juba määratud alad taastuvenergia kiirendusaladeks, kui nad on seisukohal, et olemasolev ruumiline planeerimine vastab artikli 15c nõuetele..

Liikmesriigid selgitavad kavas hindamist, mis tehti iga taastuvenergia
  kiirendusala
  kindlakstegemiseks punktis a sätestatud kriteeriumide alusel ja asjakohaste leevendusmeetmete väljaselgitamiseks.

| 2) | Enne kui kava või kavad, millega määratakse taastuvenergia
  kiirendusalad
  , vastu võetakse, tehakse keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivis 2001/42/EÜ sätestatud tingimustele ning
  kui võib tekkida oluline mõju Natura 2000 aladele, tehakse ka
  asjakohane hindamine vastavalt direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikele 3▌. |
| --- | --- |

2)

Enne kui kava või kavad, millega määratakse taastuvenergia
  kiirendusalad
  , vastu võetakse, tehakse keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivis 2001/42/EÜ sätestatud tingimustele ning
  kui võib tekkida oluline mõju Natura 2000 aladele, tehakse ka
  asjakohane hindamine vastavalt direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikele 3▌.

| 2a) | Artikli 15b lõikes 1 osutatud merealade kindlakstegemisel peab käesoleva artikli kohane määramine vastama direktiivile 2014/89/EL seoses taastuvenergia alade määramisel kasutatava ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga mereruumi planeerimisele. Mereruumi planeerimise protsessi käigus peavad liikmesriigid suurendama taastuvenergia tootmiseks ette nähtud ruumi kooskõlas 2030., 2040. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidega. |
| --- | --- |

2a)

Artikli 15b lõikes 1 osutatud merealade kindlakstegemisel peab käesoleva artikli kohane määramine vastama direktiivile 2014/89/EL seoses taastuvenergia alade määramisel kasutatava ökosüsteemipõhise lähenemisviisiga mereruumi planeerimisele. Mereruumi planeerimise protsessi käigus peavad liikmesriigid suurendama taastuvenergia tootmiseks ette nähtud ruumi kooskõlas 2030., 2040. ja 2050. aasta kliimaeesmärkidega.

| 3) | Kava või kavad, millega määratakse taastuvenergia
  kiirendusalad
  , avalikustatakse ja
  neid ajakohastatakse pidevalt, et registreerida elektroonilisel kujul uued võimsused, ning need
  vaadatakse korrapäraselt läbi, vähemalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 14
  kohaselt ajakohastatavate
  riiklike energia- ja kliimakavade ▌raames
  ning tagades koostoime direktiiviga 2014/89/EL
  . |
| --- | --- |

3)

Kava või kavad, millega määratakse taastuvenergia
  kiirendusalad
  , avalikustatakse ja
  neid ajakohastatakse pidevalt, et registreerida elektroonilisel kujul uued võimsused, ning need
  vaadatakse korrapäraselt läbi, vähemalt määruse (EL) 2018/1999 artikli 14
  kohaselt ajakohastatavate
  riiklike energia- ja kliimakavade ▌raames
  ning tagades koostoime direktiiviga 2014/89/EL
  .

Artikkel 15d

Üldsuse osalemine

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et selliste kavade ettevalmistamine, milles tehakse kindlaks maismaa- ja merealad, mis on vajalikud taastuvatest energiaallikatest energia tootmise jaamade rajamiseks, ning millega määratakse kindlaks artiklites 15a, 15b ja 15c osutatud taastuvenergiat tootvad alad, on avatud, kaasavad ja tõhusad ning et üldsusele antakse selle väljatöötamises osalemiseks varajased ja tõhusad võimalused.

2.
     
  Liikmesriigid ning vajaduse korral piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused teevad kindlaks üldsuse, keda kavad mõjutavad või tõenäoliselt mõjutavad või kellel on nende vastu huvi, sealhulgas füüsilised või juriidilised isikud või nende ühendused, organisatsioonid või rühmad, võttes arvesse käesoleva direktiivi eesmärke ja selle rakendamise võimalikku mõju muude ELi õigusaktidega hõlmatud valdkondadele. Liikmesriigid tagavad, et osutatud üldsust teavitatakse elektrooniliselt ja avalike teadaannete või muude asjakohaste vahendite kaudu.“ [ME 14]

| 6) | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:


  „Artikkel 16



  Loamenetluse korraldus ja peamised põhimõtted








  1) | Loamenetlus hõlmab kõiki asjakohaseid halduslube taastuvenergiajaamade,
  sealhulgas hübriidelektrijaamade, milles on ühendatud erinevad taastuvenergiaallikad, soojuspumpade, energiasalvestus-, sealhulgas elektri- ja soojusrajatiste,
  ja nende võrku ühendamiseks
  ning taastuvate energiaallikate lõimimiseks kütte- ja jahutusvõrkudesse
  vajalike vahendite ehitamiseks, ajakohastamiseks ja käitamiseks
  . See hõlmab ka seotud energiavõrkude
  lubasid ja keskkonnamõju hindamisi, kui neid nõutakse. Loamenetlus hõlmab kõiki menetlusi alates taotluse nõuetekohasuse kinnitamisest vastavalt lõikele 2 kuni menetlustulemusi käsitleva lõpliku otsuse teatavakstegemiseni asjaomase asutuse või asjaomaste asutuste poolt. [ME 25] |
| --- | --- | --- |

6)

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Loamenetluse korraldus ja peamised põhimõtted

1)

Loamenetlus hõlmab kõiki asjakohaseid halduslube taastuvenergiajaamade,
  sealhulgas hübriidelektrijaamade, milles on ühendatud erinevad taastuvenergiaallikad, soojuspumpade, energiasalvestus-, sealhulgas elektri- ja soojusrajatiste,
  ja nende võrku ühendamiseks
  ning taastuvate energiaallikate lõimimiseks kütte- ja jahutusvõrkudesse
  vajalike vahendite ehitamiseks, ajakohastamiseks ja käitamiseks
  . See hõlmab ka seotud energiavõrkude
  lubasid ja keskkonnamõju hindamisi, kui neid nõutakse. Loamenetlus hõlmab kõiki menetlusi alates taotluse nõuetekohasuse kinnitamisest vastavalt lõikele 2 kuni menetlustulemusi käsitleva lõpliku otsuse teatavakstegemiseni asjaomase asutuse või asjaomaste asutuste poolt. [ME 25]

| 1a) | Liikmesriigid tagavad, et kvalifitseeritud töötajate rahastamine ning nende pädevate asutuste täienduskoolitus ja ümberõpe riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on proportsionaalne käesoleva direktiivi artikli 15b kohaselt kindlaks tehtud üldiste taastuvenergiavajaduste rakendamisega ning paigaldatud taastuvenergia tootmisvõimsusega, mis on ette nähtud nende riiklikes energia- ja kliimakavades, mida on ajakohastatud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt. Liikmesriigid määravad kõigi taotlus- ja loamenetlustega seotud tasude sihtotstarbeks kvalifitseeritud töötajate täiendava rahastamise ja asjaomase lube väljastava asutuse suutlikkuse suurendamise. Liikmesriigid annavad piirkondlikele ja kohalikele asutustele abi, sealhulgas tehnilist ja rahalist toetust, et hõlbustada loamenetlust. |
| --- | --- |

1a)

Liikmesriigid tagavad, et kvalifitseeritud töötajate rahastamine ning nende pädevate asutuste täienduskoolitus ja ümberõpe riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil on proportsionaalne käesoleva direktiivi artikli 15b kohaselt kindlaks tehtud üldiste taastuvenergiavajaduste rakendamisega ning paigaldatud taastuvenergia tootmisvõimsusega, mis on ette nähtud nende riiklikes energia- ja kliimakavades, mida on ajakohastatud määruse (EL) 2018/1999 artikli 14 kohaselt. Liikmesriigid määravad kõigi taotlus- ja loamenetlustega seotud tasude sihtotstarbeks kvalifitseeritud töötajate täiendava rahastamise ja asjaomase lube väljastava asutuse suutlikkuse suurendamise. Liikmesriigid annavad piirkondlikele ja kohalikele asutustele abi, sealhulgas tehnilist ja rahalist toetust, et hõlbustada loamenetlust.

| 2) | Pädev asutus kinnitab taotluse nõuetekohasust taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvate jaamade puhul hiljemalt 14
  tööpäeva
  jooksul pärast taotluse saamist ja väljaspool taastuvenergia
  kiirendusala
  asuvate jaamade puhul ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist või kui arendaja ei ole saatnud kogu teavet, mida on vaja taotluse menetlemiseks, palub arendajal esitada täieliku taotluse 14
  tööpäeva
  jooksul alates sellise palve esitamisest. Kui arendaja ei esita täielikku taotlust nimetatud tähtaja jooksul, võib pädev asutus taotluse kirjalikult tagasi lükata. Tagasilükkamise korral põhjendab pädev asutus oma otsust. Arendaja võib pärast tagasilükkamist esitada igal ajal uue taotluse. Loamenetluse alguseks loetakse kuupäeva, mil pädev asutus kinnitab taotluse nõuetekohasust. |
| --- | --- |

2)

Pädev asutus kinnitab taotluse nõuetekohasust taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvate jaamade puhul hiljemalt 14
  tööpäeva
  jooksul pärast taotluse saamist ja väljaspool taastuvenergia
  kiirendusala
  asuvate jaamade puhul ühe kuu jooksul pärast taotluse saamist või kui arendaja ei ole saatnud kogu teavet, mida on vaja taotluse menetlemiseks, palub arendajal esitada täieliku taotluse 14
  tööpäeva
  jooksul alates sellise palve esitamisest. Kui arendaja ei esita täielikku taotlust nimetatud tähtaja jooksul, võib pädev asutus taotluse kirjalikult tagasi lükata. Tagasilükkamise korral põhjendab pädev asutus oma otsust. Arendaja võib pärast tagasilükkamist esitada igal ajal uue taotluse. Loamenetluse alguseks loetakse kuupäeva, mil pädev asutus kinnitab taotluse nõuetekohasust.

| 3) | Liikmesriigid loovad või määravad ühe või mitu kontaktpunkti
  ning esitavad teavet kooskõlas artikli 18 lõikega 6
  . Kontaktpunktid annavad taotleja soovi korral talle juhiseid kogu loa taotlemise ja andmise haldusmenetluse jooksul ning aitavad seda menetlust läbida. Taotlejal ei ole kogu menetluse kestel vaja võtta ühendust rohkem kui ühe kontaktpunktiga. Kontaktpunkt aitab läbipaistval viisil taotlejal läbida loa taotlemise haldusmenetlust, sealhulgas keskkonnaga seotud etappe, kuni vastutavate ametiasutuste ühe või mitme otsuseni menetluse lõpus, annab taotlejale kogu vajaliku teabe ja kaasab asjakohasel juhul muid haldusasutusi. Kontaktpunkt tagab käesolevas direktiivis sätestatud loamenetluste tähtaegadest kinnipidamise. Taotlejatel lubatakse esitada asjakohased dokumendid digitaalsel kujul. Hiljemalt [kaks aastat pärast jõustumist] tagavad liikmesriigid, et kõik menetlused toimuvad elektroonilisel kujul.
  Liikmesriigid teevad teabe loamenetluse kohta üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

3)

Liikmesriigid loovad või määravad ühe või mitu kontaktpunkti
  ning esitavad teavet kooskõlas artikli 18 lõikega 6
  . Kontaktpunktid annavad taotleja soovi korral talle juhiseid kogu loa taotlemise ja andmise haldusmenetluse jooksul ning aitavad seda menetlust läbida. Taotlejal ei ole kogu menetluse kestel vaja võtta ühendust rohkem kui ühe kontaktpunktiga. Kontaktpunkt aitab läbipaistval viisil taotlejal läbida loa taotlemise haldusmenetlust, sealhulgas keskkonnaga seotud etappe, kuni vastutavate ametiasutuste ühe või mitme otsuseni menetluse lõpus, annab taotlejale kogu vajaliku teabe ja kaasab asjakohasel juhul muid haldusasutusi. Kontaktpunkt tagab käesolevas direktiivis sätestatud loamenetluste tähtaegadest kinnipidamise. Taotlejatel lubatakse esitada asjakohased dokumendid digitaalsel kujul. Hiljemalt [kaks aastat pärast jõustumist] tagavad liikmesriigid, et kõik menetlused toimuvad elektroonilisel kujul.
  Liikmesriigid teevad teabe loamenetluse kohta üldsusele kättesaadavaks.

| 4) | Kontaktpunkt teeb taastuvenergiajaamade arendajatele kättesaadavaks menetluste käsiraamatu ja esitab selle teabe ka veebis, käsitledes eraldi ka väikesemahulisi projekte ja oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate
  , taastuvenergiakogukondade kollektiivseid ja individuaalseid
  projekte
  , annab neile abi ja juhendab neid taastuvenergia toetuskavade alusel toetuse saamise haldusmenetluse käigus
  . Veebis esitatavas teabes märgitakse taotleja taotluse seisukohast asjakohane kontaktpunkt. Kui liikmesriigil on rohkem kui üks kontaktpunkt, märgitakse veebis esitatavas teabes taotleja taotluse seisukohast asjakohane kontaktpunkt. |
| --- | --- |

4)

Kontaktpunkt teeb taastuvenergiajaamade arendajatele kättesaadavaks menetluste käsiraamatu ja esitab selle teabe ka veebis, käsitledes eraldi ka väikesemahulisi projekte ja oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate
  , taastuvenergiakogukondade kollektiivseid ja individuaalseid
  projekte
  , annab neile abi ja juhendab neid taastuvenergia toetuskavade alusel toetuse saamise haldusmenetluse käigus
  . Veebis esitatavas teabes märgitakse taotleja taotluse seisukohast asjakohane kontaktpunkt. Kui liikmesriigil on rohkem kui üks kontaktpunkt, märgitakse veebis esitatavas teabes taotleja taotluse seisukohast asjakohane kontaktpunkt.

| 5) | Liikmesriigid tagavad, et taotlejatel on võimalik kergesti kasutada lihtsaid vaidluste lahendamise menetlusi, sealhulgas asjakohasel juhul alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme, et lahendada vaidlusi, mis on seotud loamenetlusega ning taastuvenergiajaamade ehitamise ja käitamise lubade väljastamisega. |
| --- | --- |

5)

Liikmesriigid tagavad, et taotlejatel on võimalik kergesti kasutada lihtsaid vaidluste lahendamise menetlusi, sealhulgas asjakohasel juhul alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme, et lahendada vaidlusi, mis on seotud loamenetlusega ning taastuvenergiajaamade ehitamise ja käitamise lubade väljastamisega.

| 6) | Artiklites 16a, 16b ja 16c sätestatud tähtaegade kohaldamine ei piira kohtulikku edasikaebamist, õiguskaitsevahendeid ega muid kohtumenetlusi ning alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme, sealhulgas kaebemenetlusi, kohtuvälist edasikaebamist ja õiguskaitsevahendeid, ning neid tähtaegu võib pikendada selliste menetluste kestuse võrra. |
| --- | --- |

6)

Artiklites 16a, 16b ja 16c sätestatud tähtaegade kohaldamine ei piira kohtulikku edasikaebamist, õiguskaitsevahendeid ega muid kohtumenetlusi ning alternatiivseid vaidluste lahendamise mehhanisme, sealhulgas kaebemenetlusi, kohtuvälist edasikaebamist ja õiguskaitsevahendeid, ning neid tähtaegu võib pikendada selliste menetluste kestuse võrra.

| 7) | Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergiajaama või sellega seotud võrguühenduse arendusprojektiga
  ning energiataristuvõrkude arendamiseks vajalike vahenditega, mis on vajalikud taastuvate energiaallikate süsteemi integreerimiseks, nagu on kirjeldatud lõikes 1
  , sealhulgas keskkonnaaspektidega seotud halduslike ja kohtulike edasikaebamiste puhul kohaldatakse kõige kiiremat asjaomasel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil olemas olevat haldus- ja kohtumenetlust.

  Lõikes 1 osutatud loamenetlus laieneb vajaduse korral kõigile asjakohastele halduslubadele, kui tööstusjaamad lähevad üle taastuvenergia kasutamisele. |
| --- | --- |

7)

Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergiajaama või sellega seotud võrguühenduse arendusprojektiga
  ning energiataristuvõrkude arendamiseks vajalike vahenditega, mis on vajalikud taastuvate energiaallikate süsteemi integreerimiseks, nagu on kirjeldatud lõikes 1
  , sealhulgas keskkonnaaspektidega seotud halduslike ja kohtulike edasikaebamiste puhul kohaldatakse kõige kiiremat asjaomasel riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil olemas olevat haldus- ja kohtumenetlust.

| 7a) | Komisjon töötab liikmesriikide jaoks välja aruandluskorra, et hinnata oma loa andmise tavasid, loamenetluse keskmist kestust ning inimressursse ja rahalisi vahendeid, mis on ette nähtud käesolevas artiklis ning artiklites 16a ja 16b sätestatud loanõuete täitmise tagamiseks.



  Komisjoni hinnang avalikustatakse. Komisjon võib teha ettepanekuid parandusmeetmete kohta, et toetada liikmesriike loamenetluse rakendamisel, aidates neil oma loamenetlusi reformida ja ühtlustada. |
| --- | --- |

7a)

Komisjon töötab liikmesriikide jaoks välja aruandluskorra, et hinnata oma loa andmise tavasid, loamenetluse keskmist kestust ning inimressursse ja rahalisi vahendeid, mis on ette nähtud käesolevas artiklis ning artiklites 16a ja 16b sätestatud loanõuete täitmise tagamiseks.

| 7b) | Käesoleva artikli lõike 1 ning artiklite 16a ja 16b sätteid kohaldatakse ka võrgusüsteemi arendajate paralleelse loamenetluse suhtes seoses seotud energiavahenditega, mis on vajalikud taastuvenergiajaama integreerimiseks süsteemi, samuti nende võrku ühendamiseks vajalike vahenditega, mis ei ole integreeritud lõike 1 kohasesse loamenetlusse konkreetse taastuvenergiajaama puhul.“ |
| --- | --- |

7b)

Käesoleva artikli lõike 1 ning artiklite 16a ja 16b sätteid kohaldatakse ka võrgusüsteemi arendajate paralleelse loamenetluse suhtes seoses seotud energiavahenditega, mis on vajalikud taastuvenergiajaama integreerimiseks süsteemi, samuti nende võrku ühendamiseks vajalike vahenditega, mis ei ole integreeritud lõike 1 kohasesse loamenetlusse konkreetse taastuvenergiajaama puhul.“

| 7) | Lisatakse
  järgmised
  artiklid:


  „Artikkel 16a



  Loamenetlus taastuvenergia kiirendusaladel








  1) | Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvate projektide
  , sealhulgas nendega seotud energiavõrkude elementide ning võrguühenduse
  puhul ei kesta artikli 16 lõikes 1 osutatud loamenetlus üle
  üheksa kuu
  . Kui see on põhjendatud erakorraliste asjaoludega, võib nimetatud üheaastast tähtaega kolme kuu võrra pikendada. Sellisel juhul teavitavad liikmesriigid arendajat selgelt erakorralistest asjaoludest, mille tõttu pikendus on põhjendatud. |
| --- | --- | --- |

7)

Lisatakse
  järgmised
  artiklid:

järgmised

„Artikkel 16a

Loamenetlus taastuvenergia kiirendusaladel

1)

Liikmesriigid tagavad, et taastuvenergia
  kiirendusaladel
  asuvate projektide
  , sealhulgas nendega seotud energiavõrkude elementide ning võrguühenduse
  puhul ei kesta artikli 16 lõikes 1 osutatud loamenetlus üle
  üheksa kuu
  . Kui see on põhjendatud erakorraliste asjaoludega, võib nimetatud üheaastast tähtaega kolme kuu võrra pikendada. Sellisel juhul teavitavad liikmesriigid arendajat selgelt erakorralistest asjaoludest, mille tõttu pikendus on põhjendatud.

| 2) | Taastuvenergia
  kiirendusaladel
  jaamade ajakohastamist
  , sealhulgas selliste jaamade ajakohastamist, mis suurendavad võimsust ja vajadust sellega seotud energiavõrgu arendamise järele hõivatud ala suurendamata
  , alla 150 kW elektrivõimsusega uute käitiste rajamist, energiasalvestusrajatisi
  , sealhulgas elektri- ja soojusrajatisi
  ning nende võrguühendusi käsitlev loamenetlus ei kesta kauem kui kuus kuud. Kui see on põhjendatud erakorraliste asjaoludega, näiteks esmatähtsatel ohutusega seotud põhjustel olukorras, kus ajakohastamisprojekt mõjutab oluliselt võrku või käitise algset võimsust, suurust või tõhusust, võib nimetatud
  kuuekuulist
  tähtaega pikendada kolme kuu võrra. Liikmesriigid teavitavad projekti arendajat selgelt erakorralistest asjaoludest, mille tõttu pikendus on põhjendatud. |
| --- | --- |

2)

Taastuvenergia
  kiirendusaladel
  jaamade ajakohastamist
  , sealhulgas selliste jaamade ajakohastamist, mis suurendavad võimsust ja vajadust sellega seotud energiavõrgu arendamise järele hõivatud ala suurendamata
  , alla 150 kW elektrivõimsusega uute käitiste rajamist, energiasalvestusrajatisi
  , sealhulgas elektri- ja soojusrajatisi
  ning nende võrguühendusi käsitlev loamenetlus ei kesta kauem kui kuus kuud. Kui see on põhjendatud erakorraliste asjaoludega, näiteks esmatähtsatel ohutusega seotud põhjustel olukorras, kus ajakohastamisprojekt mõjutab oluliselt võrku või käitise algset võimsust, suurust või tõhusust, võib nimetatud
  kuuekuulist
  tähtaega pikendada kolme kuu võrra. Liikmesriigid teavitavad projekti arendajat selgelt erakorralistest asjaoludest, mille tõttu pikendus on põhjendatud.

| 2a) | Kui ajakohastamise tulemusel ei suurene taastuvelektrijaama võimsus rohkem kui 15 % ja ilma et see piiraks vajadust hinnata võimalikku keskkonnamõju vastavalt lõikele 2b, antakse ülekande- või jaotusvõrgu võrguühenduste jaoks luba ühe kuu jooksul pärast asjaomasele üksusele taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui esinevad põhjendatud ohutusprobleemid või süsteemi osad ei ühildu tehniliselt. |
| --- | --- |

2a)

Kui ajakohastamise tulemusel ei suurene taastuvelektrijaama võimsus rohkem kui 15 % ja ilma et see piiraks vajadust hinnata võimalikku keskkonnamõju vastavalt lõikele 2b, antakse ülekande- või jaotusvõrgu võrguühenduste jaoks luba ühe kuu jooksul pärast asjaomasele üksusele taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui esinevad põhjendatud ohutusprobleemid või süsteemi osad ei ühildu tehniliselt.

| 2b) | Kui päikeseenergiaseadmete ajakohastamisega ei kaasne täiendava ruumi kasutamist ja see vastab algse seadme suhtes kehtestatud kohaldatavatele keskkonnaohu vähendamise meetmetele, vabastatakse projekt nõudest teha kindlaks, kas projekti puhul tuleb teha keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivi 2011/92/EL artiklile 4, kui selline nõue on kohaldatav. |
| --- | --- |

2b)

Kui päikeseenergiaseadmete ajakohastamisega ei kaasne täiendava ruumi kasutamist ja see vastab algse seadme suhtes kehtestatud kohaldatavatele keskkonnaohu vähendamise meetmetele, vabastatakse projekt nõudest teha kindlaks, kas projekti puhul tuleb teha keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivi 2011/92/EL artiklile 4, kui selline nõue on kohaldatav.

| 2c) | Kui taastuvelektrijaama või sellega seotud võrgutaristu ajakohastamisel, mis on vajalik taastuvate energiaallikate integreerimiseks elektrisüsteemi, tuleb kindlaks teha, kas projekti puhul on vaja keskkonnamõju hindamise menetlust või keskkonnamõju hindamist vastavalt direktiivi 2011/92/EL artiklile 4, piirdub selline eelnev kindlakstegemine ja/või keskkonnamõju hindamine võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algprojektiga. [ME 26] |
| --- | --- |

2c)

Kui taastuvelektrijaama või sellega seotud võrgutaristu ajakohastamisel, mis on vajalik taastuvate energiaallikate integreerimiseks elektrisüsteemi, tuleb kindlaks teha, kas projekti puhul on vaja keskkonnamõju hindamise menetlust või keskkonnamõju hindamist vastavalt direktiivi 2011/92/EL artiklile 4, piirdub selline eelnev kindlakstegemine ja/või keskkonnamõju hindamine võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algprojektiga. [ME 26]

| 2d) | Eespool nimetatud loamenetlustest tulenevad otsused avaldatakse. [ME 31] |
| --- | --- |

2d)

Eespool nimetatud loamenetlustest tulenevad otsused avaldatakse. [ME 31]

| 3) | Ilma et see piiraks
  käesoleva artikli
  lõigete 4 ja 5 kohaldamist, erandina direktiivi 2011/92/EL artikli 4 lõikest 2
  , selle I lisa punkti 6 alapunktist b, niivõrd kui tegemist on taastuvallikatest vesiniku tootmisega, ning selle
  II lisa punkti 3 alapunktidest a, b, d, h ja i ning punkti 6 alapunktist c üksi või koostoimes punkti 13 alapunktiga a, kui tegemist on taastuvenergiaprojektidega, vabastatakse uued taotlused, mis käsitlevad taastuvenergiajaamasid
  , sealhulgas eri taastuvenergiaallikaid ühendavaid elektrijaamasid
  (välja arvatud biomassi põletavad jaamad), sealhulgas jaamade ajakohastamist juba vastava tehnoloogia jaoks määratud taastuvenergia
  kiirendusaladel
  , samas asukohas paiknevaid salvestusrajatisi ning nende võrguühendusi,
  seotud energiavõrku, sellega seotud põhi- ja jaotusvõrku ning selliste elektrivõrkude arendamiseks vajalikke vahendeid, mis on vajalikud taastuvate energiaallikate integreerimiseks süsteemi,
  direktiivi 2011/92/EL artikli 2 lõike 1 kohasest nõudest teha spetsiaalne keskkonnamõju hindamine, tingimusel et nende projektide puhul järgitakse
  käesoleva direktiivi
  artikli 15c lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud eeskirju ja meetmeid. Erandit direktiivi 2011/92/EL kohaldamisest ei kohaldata projektide suhtes, millel on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju mõnes teises liikmesriigis või mille puhul liikmesriik, keda projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab, seda taotleb, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artiklis 7. [ME 27]

  Erandina direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikest 3 ei hinnata esimeses lõigus osutatud jaamade mõju Natura 2000 aladele
  , kui jaamade olulise mõju puudumine on tõendatud käesoleva direktiivi artikli 15 punkti c alapunkti 2 kohaselt läbi viidud taastuvenergia kiirendusalade määramise kavade asjakohase hindamise põhjal, tingimusel et nende taastuvenergiaprojektide puhul järgitakse käesoleva direktiivi artikli 15c lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud eeskirju ja meetmeid
  . [ME 15] |
| --- | --- |

3)

Ilma et see piiraks
  käesoleva artikli
  lõigete 4 ja 5 kohaldamist, erandina direktiivi 2011/92/EL artikli 4 lõikest 2
  , selle I lisa punkti 6 alapunktist b, niivõrd kui tegemist on taastuvallikatest vesiniku tootmisega, ning selle
  II lisa punkti 3 alapunktidest a, b, d, h ja i ning punkti 6 alapunktist c üksi või koostoimes punkti 13 alapunktiga a, kui tegemist on taastuvenergiaprojektidega, vabastatakse uued taotlused, mis käsitlevad taastuvenergiajaamasid
  , sealhulgas eri taastuvenergiaallikaid ühendavaid elektrijaamasid
  (välja arvatud biomassi põletavad jaamad), sealhulgas jaamade ajakohastamist juba vastava tehnoloogia jaoks määratud taastuvenergia
  kiirendusaladel
  , samas asukohas paiknevaid salvestusrajatisi ning nende võrguühendusi,
  seotud energiavõrku, sellega seotud põhi- ja jaotusvõrku ning selliste elektrivõrkude arendamiseks vajalikke vahendeid, mis on vajalikud taastuvate energiaallikate integreerimiseks süsteemi,
  direktiivi 2011/92/EL artikli 2 lõike 1 kohasest nõudest teha spetsiaalne keskkonnamõju hindamine, tingimusel et nende projektide puhul järgitakse
  käesoleva direktiivi
  artikli 15c lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud eeskirju ja meetmeid. Erandit direktiivi 2011/92/EL kohaldamisest ei kohaldata projektide suhtes, millel on tõenäoliselt oluline keskkonnamõju mõnes teises liikmesriigis või mille puhul liikmesriik, keda projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab, seda taotleb, nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artiklis 7. [ME 27]

Erandina direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõikest 3 ei hinnata esimeses lõigus osutatud jaamade mõju Natura 2000 aladele
  , kui jaamade olulise mõju puudumine on tõendatud käesoleva direktiivi artikli 15 punkti c alapunkti 2 kohaselt läbi viidud taastuvenergia kiirendusalade määramise kavade asjakohase hindamise põhjal, tingimusel et nende taastuvenergiaprojektide puhul järgitakse käesoleva direktiivi artikli 15c lõike 1 punkti b kohaselt kehtestatud eeskirju ja meetmeid
  . [ME 15]

| 4) | Liikmesriikide pädevad asutused vaatavad lõikes 3 osutatud taotlused läbi. Sellise läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kas mõni sellistest projektidest võib, arvestades selle geograafilise ala keskkonna tundlikkust, kus projekt asub, suure tõenäosusega põhjustada olulist ▌kahjulikku mõju, mida ei tehtud kindlaks direktiivi 2001/42/EÜ ja asjakohasel juhul direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt läbi viidud keskkonnamõju hindamise käigus, mis käsitles kava või kavasid, millega määrati taastuvenergia
  kiirendusalad
  . Ajakohastamisprojektide läbivaatamine piirdub võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algse projektiga.
  Sellise läbivaatamise jaoks esitab projektiarendaja teabe projekti omaduste kohta,
  selle võimaliku keskkonnamõju kohta,
  selle kohta, kuidas projekti puhul järgitakse artikli 15c lõike 1 punktide b ja c kohaselt konkreetse
  taastuvenergia kiirendusala
  jaoks kindlaks määratud eeskirju ja meetmeid, projekti raames kasutusele võetud mis tahes lisameetmete kohta ning selle kohta, kuidas nende meetmetega vähendatakse keskkonnamõju. Selline läbivaatamine viiakse lõpule 30 päeva jooksul alates uusi taastuvenergiajaamu käsitlevate taotluste esitamise kuupäevast, välja arvatud alla 150 kW elektrivõimsusega käitiste puhul. Selliste käitiste puhul ja jaamade ajakohastamist käsitlevate uute taotluste puhul viiakse läbivaatamisetapp lõpule 15 päeva jooksul. |
| --- | --- |

4)

Liikmesriikide pädevad asutused vaatavad lõikes 3 osutatud taotlused läbi. Sellise läbivaatamise eesmärk on teha kindlaks, kas mõni sellistest projektidest võib, arvestades selle geograafilise ala keskkonna tundlikkust, kus projekt asub, suure tõenäosusega põhjustada olulist ▌kahjulikku mõju, mida ei tehtud kindlaks direktiivi 2001/42/EÜ ja asjakohasel juhul direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt läbi viidud keskkonnamõju hindamise käigus, mis käsitles kava või kavasid, millega määrati taastuvenergia
  kiirendusalad
  . Ajakohastamisprojektide läbivaatamine piirdub võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algse projektiga.

Sellise läbivaatamise jaoks esitab projektiarendaja teabe projekti omaduste kohta,
  selle võimaliku keskkonnamõju kohta,
  selle kohta, kuidas projekti puhul järgitakse artikli 15c lõike 1 punktide b ja c kohaselt konkreetse
  taastuvenergia kiirendusala
  jaoks kindlaks määratud eeskirju ja meetmeid, projekti raames kasutusele võetud mis tahes lisameetmete kohta ning selle kohta, kuidas nende meetmetega vähendatakse keskkonnamõju. Selline läbivaatamine viiakse lõpule 30 päeva jooksul alates uusi taastuvenergiajaamu käsitlevate taotluste esitamise kuupäevast, välja arvatud alla 150 kW elektrivõimsusega käitiste puhul. Selliste käitiste puhul ja jaamade ajakohastamist käsitlevate uute taotluste puhul viiakse läbivaatamisetapp lõpule 15 päeva jooksul.

| 5) | Pärast läbivaatamist antakse lõikes 3 osutatud taotlustele keskkonnaaspektide seisukohast luba ilma, et selleks oleks vaja pädeva asutuse sõnaselget otsust, välja arvatud juhul, kui pädev asutus võtab vastu nõuetekohaselt põhjendatud ja selgetel tõenditel põhineva haldusotsuse selle kohta, et konkreetne projekt võib, arvestades selle geograafilise ala keskkonna tundlikkust, kus projekt asub, suure tõenäosusega põhjustada olulist ▌kahjulikku mõju, mida ei saa leevendada nende meetmete abil, mis on esitatud kavas või kavades, millega määrati
  taastuvenergia kiirendusalad
  , või meetmetega, mille arendaja on projekti jaoks välja pakkunud. Selline otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks. Selliste projektide puhul tuleb teha direktiivi 2011/92/EL kohane hindamine ja vajaduse korral direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõike 3 kohane hindamine, mis viiakse läbi kuue kuu jooksul pärast läbivaatamisotsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

5)

Pärast läbivaatamist antakse lõikes 3 osutatud taotlustele keskkonnaaspektide seisukohast luba ilma, et selleks oleks vaja pädeva asutuse sõnaselget otsust, välja arvatud juhul, kui pädev asutus võtab vastu nõuetekohaselt põhjendatud ja selgetel tõenditel põhineva haldusotsuse selle kohta, et konkreetne projekt võib, arvestades selle geograafilise ala keskkonna tundlikkust, kus projekt asub, suure tõenäosusega põhjustada olulist ▌kahjulikku mõju, mida ei saa leevendada nende meetmete abil, mis on esitatud kavas või kavades, millega määrati
  taastuvenergia kiirendusalad
  , või meetmetega, mille arendaja on projekti jaoks välja pakkunud. Selline otsus tehakse üldsusele kättesaadavaks. Selliste projektide puhul tuleb teha direktiivi 2011/92/EL kohane hindamine ja vajaduse korral direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõike 3 kohane hindamine, mis viiakse läbi kuue kuu jooksul pärast läbivaatamisotsuse vastuvõtmist.

| 6) | Kui asjaomased haldusasutused ei vasta lõigetes 1 ja 2 osutatud taotluste menetlemisel ettenähtud tähtaja jooksul, tuleb konkreetsed haldustoimingud lugeda
  arendaja taotlusel
  heakskiidetuks, välja arvatud juhul, kui konkreetse projekti puhul tuleb teha lõike 5 kohane keskkonnamõju hindamine. Kõik sellest tulenevad otsused tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

6)

Kui asjaomased haldusasutused ei vasta lõigetes 1 ja 2 osutatud taotluste menetlemisel ettenähtud tähtaja jooksul, tuleb konkreetsed haldustoimingud lugeda
  arendaja taotlusel
  heakskiidetuks, välja arvatud juhul, kui konkreetse projekti puhul tuleb teha lõike 5 kohane keskkonnamõju hindamine. Kõik sellest tulenevad otsused tehakse üldsusele kättesaadavaks.

| 6a) | Liikmesriigid jagavad ja kasutavad loamenetluses parimaid tavasid. |
| --- | --- |

6a)

Liikmesriigid jagavad ja kasutavad loamenetluses parimaid tavasid.

Artikkel 16b

Loamenetlus väljaspool taastuvenergia kiirendusalasid

| 1) | Liikmesriigid tagavad, et ▌artikli 16 lõikes 1 osutatud loamenetlus
  ei kesta
  üle
  18 kuu
  .
  Seda ajavahemikku kohaldatakse taastuvenergia hübriidelektrijaamade ja nendega seotud energiavõrkude suhtes, mis on seotud projektidega väljaspool taastuvenergia kiirendusalasid.
  Kui see on põhjendatud erakorraliste asjaoludega, võib nimetatud
  18kuulist
  tähtaega kolme kuu võrra pikendada. Sellisel juhul teavitavad liikmesriigid arendajat selgelt erakorralistest asjaoludest, mille tõttu pikendus on põhjendatud. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid tagavad, et ▌artikli 16 lõikes 1 osutatud loamenetlus
  ei kesta
  üle
  18 kuu
  .
  Seda ajavahemikku kohaldatakse taastuvenergia hübriidelektrijaamade ja nendega seotud energiavõrkude suhtes, mis on seotud projektidega väljaspool taastuvenergia kiirendusalasid.
  Kui see on põhjendatud erakorraliste asjaoludega, võib nimetatud
  18kuulist
  tähtaega kolme kuu võrra pikendada. Sellisel juhul teavitavad liikmesriigid arendajat selgelt erakorralistest asjaoludest, mille tõttu pikendus on põhjendatud.

| 2) | Kui direktiivi 2011/92/EL või direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt tuleb teha keskkonnamõju hindamine, viiakse see läbi ühe menetlusena, mis hõlmab kõiki konkreetse projekti asjakohaseid hindamisi. Kui selline keskkonnamõju hindamine on vajalik, esitab pädev asutus arendaja esitatud teavet arvesse võttes arvamuse sellise teabe ulatuse ja üksikasjalikkuse kohta, mille arendaja peab keskkonnamõju hindamise aruandes esitatama ja mille ulatust ei laiendata. Kui konkreetsetes projektides on võetud
  kõik vajalikud leevendusmeetmed
  , ei loeta direktiivi 92/43/EMÜ artikli 12 lõike 1 ja direktiivi 2009/147/EÜ artikli 5 alusel kaitstavate liikide tapmist või häirimist tahtlikuks. Kui uudsete leevendusmeetmete, mille eesmärk on vältida nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ja direktiivi 2009/147/EÜ alusel kaitstud liikide tapmist või häirimist või mis tahes muud keskkonnamõju nii palju kui võimalik, tõhusust ei ole laialdaselt katsetatud, võivad liikmesriigid lubada nende kasutamist ühes või mitmes katseprojektis piiratud aja jooksul, tingimusel et selliste meetmete tõhusust jälgitakse tähelepanelikult ja kui need ei osutu tõhusaks, võetakse viivitamata asjakohaseid meetmeid. Taastuvenergia
  kiirendusaladest
  väljaspool projektide ajakohastamist,
  sealhulgas selliste projektide ajakohastamist, mis suurendavad võimsust ja vajadust sellega seotud energiavõrgu arendamise järele hõivatud ala suurendamata,
  alla 150 kW elektrivõimsusega uute käitiste rajamist, samas asukohas paiknevaid salvestusrajatisi ning nende võrguühendusi käsitlev loamenetlus ei kesta kauem kui
  kuus kuud
  , sealhulgas keskkonnamõju hindamised, kui need tuleb asjakohaste
  õigusaktide
  kohaselt teha. Kui see on põhjendatud erakorraliste asjaoludega, võib nimetatud
  kuuekuulist
  tähtaega kolme kuu võrra pikendada. Liikmesriigid teavitavad arendajaid selgelt erakorralistest asjaoludest, mille tõttu pikendus on põhjendatud.
  Liikmesriigid hõlbustavad väljaspool
  kiirendusalasid
  asuvate projektide ajakohastamist, tagades, et kui liidu keskkonnaalaste õigusaktide alusel tuleb teha projekti keskkonnamõju hindamine, piirdub selline hindamine võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algse projektiga. [ME 28] |
| --- | --- |

2)

Kui direktiivi 2011/92/EL või direktiivi 92/43/EMÜ kohaselt tuleb teha keskkonnamõju hindamine, viiakse see läbi ühe menetlusena, mis hõlmab kõiki konkreetse projekti asjakohaseid hindamisi. Kui selline keskkonnamõju hindamine on vajalik, esitab pädev asutus arendaja esitatud teavet arvesse võttes arvamuse sellise teabe ulatuse ja üksikasjalikkuse kohta, mille arendaja peab keskkonnamõju hindamise aruandes esitatama ja mille ulatust ei laiendata. Kui konkreetsetes projektides on võetud
  kõik vajalikud leevendusmeetmed
  , ei loeta direktiivi 92/43/EMÜ artikli 12 lõike 1 ja direktiivi 2009/147/EÜ artikli 5 alusel kaitstavate liikide tapmist või häirimist tahtlikuks. Kui uudsete leevendusmeetmete, mille eesmärk on vältida nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ ja direktiivi 2009/147/EÜ alusel kaitstud liikide tapmist või häirimist või mis tahes muud keskkonnamõju nii palju kui võimalik, tõhusust ei ole laialdaselt katsetatud, võivad liikmesriigid lubada nende kasutamist ühes või mitmes katseprojektis piiratud aja jooksul, tingimusel et selliste meetmete tõhusust jälgitakse tähelepanelikult ja kui need ei osutu tõhusaks, võetakse viivitamata asjakohaseid meetmeid. Taastuvenergia
  kiirendusaladest
  väljaspool projektide ajakohastamist,
  sealhulgas selliste projektide ajakohastamist, mis suurendavad võimsust ja vajadust sellega seotud energiavõrgu arendamise järele hõivatud ala suurendamata,
  alla 150 kW elektrivõimsusega uute käitiste rajamist, samas asukohas paiknevaid salvestusrajatisi ning nende võrguühendusi käsitlev loamenetlus ei kesta kauem kui
  kuus kuud
  , sealhulgas keskkonnamõju hindamised, kui need tuleb asjakohaste
  õigusaktide
  kohaselt teha. Kui see on põhjendatud erakorraliste asjaoludega, võib nimetatud
  kuuekuulist
  tähtaega kolme kuu võrra pikendada. Liikmesriigid teavitavad arendajaid selgelt erakorralistest asjaoludest, mille tõttu pikendus on põhjendatud.

Liikmesriigid hõlbustavad väljaspool
  kiirendusalasid
  asuvate projektide ajakohastamist, tagades, et kui liidu keskkonnaalaste õigusaktide alusel tuleb teha projekti keskkonnamõju hindamine, piirdub selline hindamine võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algse projektiga. [ME 28]

| 2a) | Kui ajakohastamise tulemusel ei suurene taastuvelektrijaama võimsus rohkem kui 15 % ja ilma et see piiraks vajadust hinnata võimalikku keskkonnamõju vastavalt lõikele 2b, antakse ülekande- või jaotusvõrgu võrguühenduste jaoks luba ühe kuu jooksul pärast asjaomasele üksusele taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui esinevad põhjendatud ohutusprobleemid või süsteemi osad ei ühildu tehniliselt. |
| --- | --- |

2a)

Kui ajakohastamise tulemusel ei suurene taastuvelektrijaama võimsus rohkem kui 15 % ja ilma et see piiraks vajadust hinnata võimalikku keskkonnamõju vastavalt lõikele 2b, antakse ülekande- või jaotusvõrgu võrguühenduste jaoks luba ühe kuu jooksul pärast asjaomasele üksusele taotluse esitamist, välja arvatud juhul, kui esinevad põhjendatud ohutusprobleemid või süsteemi osad ei ühildu tehniliselt.

| 2b) | Kui päikeseenergiaseadmete ajakohastamisega ei kaasne täiendava ruumi kasutamist ja see vastab algse seadme suhtes kehtestatud kohaldatavatele keskkonnaohu vähendamise meetmetele, vabastatakse projekt nõudest teha kindlaks, kas projekti puhul tuleb teha keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivi 2011/92/EL artiklile 4, kui selline nõue on kohaldatav. |
| --- | --- |

2b)

Kui päikeseenergiaseadmete ajakohastamisega ei kaasne täiendava ruumi kasutamist ja see vastab algse seadme suhtes kehtestatud kohaldatavatele keskkonnaohu vähendamise meetmetele, vabastatakse projekt nõudest teha kindlaks, kas projekti puhul tuleb teha keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivi 2011/92/EL artiklile 4, kui selline nõue on kohaldatav.

| 2c) | Kui taastuvelektrijaama või sellega seotud võrgutaristu ajakohastamisel, mis on vajalik taastuvate energiaallikate integreerimiseks elektrisüsteemi, tuleb kindlaks teha, kas projekti puhul on vaja keskkonnamõju hindamise menetlust või keskkonnamõju hindamist vastavalt direktiivi 2011/92/EL artiklile 4, piirdub selline eelnev kindlakstegemine ja/või keskkonnamõju hindamine võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algprojektiga. |
| --- | --- |

2c)

Kui taastuvelektrijaama või sellega seotud võrgutaristu ajakohastamisel, mis on vajalik taastuvate energiaallikate integreerimiseks elektrisüsteemi, tuleb kindlaks teha, kas projekti puhul on vaja keskkonnamõju hindamise menetlust või keskkonnamõju hindamist vastavalt direktiivi 2011/92/EL artiklile 4, piirdub selline eelnev kindlakstegemine ja/või keskkonnamõju hindamine võimaliku mõjuga, mis tuleneb projekti muutmisest või laiendamisest võrreldes algprojektiga.

| 2d) | Loamenetlustest tulenevad otsused avaldatakse. [ME 29] |
| --- | --- |

2d)

Loamenetlustest tulenevad otsused avaldatakse. [ME 29]

Artikkel 16c

Loamenetlus päikeseenergiaseadmete paigaldamiseks tehisrajatistele

| 1) | Liikmesriigid tagavad, et päikeseenergiaseadmete
  , muu hulgas katustel asuvate ja samas asukohas paiknevate energiasalvestusvahendite
  paigaldamise, sealhulgas ehitisintegreeritud päikeseenergiaseadmete paigaldamise puhul olemasolevatele või tulevastele tehisrajatistele (välja arvatud tehisveepinnad) ei kesta
  käesoleva direktiivi
  artikli 16 lõikes 1 osutatud loamenetlus üle
  ühe
  kuu, tingimusel et selliste rajatiste põhieesmärk ei ole päikeseenergia tootmine.
  Päikeseenergiaseadmete puhul, mille võimsus on kuni 50 kW, sealhulgas omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate, ühiselt oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade puhul, näevad liikmesriigid ette lihtloa menetluse, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artiklis 17.
  Erandina direktiivi 2011/92/EL artikli 4 lõikest 2 ja kõnelause direktiivi II lisa punkti 3 alapunktidest a ja b üksi või koostoimes punkti 13 alapunktiga a, vabastatakse selline päikeseenergiaseadmete paigaldamine direktiivi 2011/92/EL artikli 2 lõike 1 kohasest nõudest teha spetsiaalne keskkonnamõju hindamine, kui selline nõue on kohaldatav. [ME 30, vastav osa]


  Liikmesriigid tagavad, et seni kehtivad ehitusnõuded kõrvaldatakse. Liikmesriigid koostavad ka tegevuskava muude tõkete kõrvaldamiseks ja päikeseenergia kiirendatud kasutuselevõtu edendamiseks. [ME 30, vastav osa] |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid tagavad, et päikeseenergiaseadmete
  , muu hulgas katustel asuvate ja samas asukohas paiknevate energiasalvestusvahendite
  paigaldamise, sealhulgas ehitisintegreeritud päikeseenergiaseadmete paigaldamise puhul olemasolevatele või tulevastele tehisrajatistele (välja arvatud tehisveepinnad) ei kesta
  käesoleva direktiivi
  artikli 16 lõikes 1 osutatud loamenetlus üle
  ühe
  kuu, tingimusel et selliste rajatiste põhieesmärk ei ole päikeseenergia tootmine.
  Päikeseenergiaseadmete puhul, mille võimsus on kuni 50 kW, sealhulgas omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate, ühiselt oma tarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade puhul, näevad liikmesriigid ette lihtloa menetluse, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi artiklis 17.
  Erandina direktiivi 2011/92/EL artikli 4 lõikest 2 ja kõnelause direktiivi II lisa punkti 3 alapunktidest a ja b üksi või koostoimes punkti 13 alapunktiga a, vabastatakse selline päikeseenergiaseadmete paigaldamine direktiivi 2011/92/EL artikli 2 lõike 1 kohasest nõudest teha spetsiaalne keskkonnamõju hindamine, kui selline nõue on kohaldatav. [ME 30, vastav osa]

| 1a) | Liikmesriigid tagavad, et ehitistesse integreeritud päikeseenergiaseadmed on vabastatud direktiivi 2011/92/EL artikli 2 lõike 1 kohasest keskkonnamõju hindamisest ja ehituslubade andmisest.“ |
| --- | --- |

1a)

Liikmesriigid tagavad, et ehitistesse integreeritud päikeseenergiaseadmed on vabastatud direktiivi 2011/92/EL artikli 2 lõike 1 kohasest keskkonnamõju hindamisest ja ehituslubade andmisest.“

Artikkel 16d

Ülekaalukas avalik huvi

Liikmesriigid tagavad hiljemalt ... [kolm kuud pärast jõustumist] kuni kliimaneutraalsuse saavutamiseni, et loamenetluses eeldatakse, et taastuvenergiajaamade planeerimine, ehitamine ja käitamine, nende võrguühendused ja seotud võrk ise ning salvestusvahendid vastavad ülekaalukale avalikule huvile ning edendavad rahva tervist ja ohutust, kui üksikjuhtumite puhul kaalutakse õiguslikke huve direktiivi 92/43/EMÜ artikli 6 lõike 4 ja artikli 16 lõike 1 punkti c, direktiivi 2000/60/EÜ artikli 4 lõike 7 ja direktiivi 2009/147/EÜ artikli 9 lõike 1 punkti a kohaldamiseks. ▌

Hiljemalt üks kuu pärast [käesoleva direktiivi jõustumist] annab komisjon õiguskindlusetuse vähendamiseks välja suunised selle kohta, kuidas rakendada käesolevat artiklit kooskõlas liidu õiguse alusel kehtivate nõuetega ja Euroopa Liidu Kohtu asjakohaste otsustega. [ME 17]

Artikkel 16e

Soojuspumpade kasutuselevõtu kiirendamine

1.
     
  Soojuspumpade paigaldamise loamenetlus ei kesta kauem kui üks kuu.

2.
     
  Pärast asjaomase üksuse teavitamist antakse ülekande- või jaotusvõrguga võrguühenduse loomiseks luba:

| a) | soojuspumpadele, mille elektritootmise võimsus on kuni 12 kW, ning |
| --- | --- |

a)

soojuspumpadele, mille elektritootmise võimsus on kuni 12 kW, ning

| b) | omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija, ühiselt omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade poolt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punkti 14 kohaselt kuni 50 kW elektrivõimsusega paigaldatud soojuspumpadele, tingimusel et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija taastuvenergia tootmiskäitise võimsus moodustab vähemalt 60 % soojuspumba võimsusest, välja arvatud juhul, kui esinevad põhjendatud ohutusprobleemid või süsteemi osad ei ühildu tehniliselt. |
| --- | --- |

b)

omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija, ühiselt omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbijate ja taastuvenergiakogukondade poolt direktiivi (EL) 2018/2001 artikli 2 punkti 14 kohaselt kuni 50 kW elektrivõimsusega paigaldatud soojuspumpadele, tingimusel et omatarbeks toodetud taastuvenergia tarbija taastuvenergia tootmiskäitise võimsus moodustab vähemalt 60 % soojuspumba võimsusest, välja arvatud juhul, kui esinevad põhjendatud ohutusprobleemid või süsteemi osad ei ühildu tehniliselt.

3.
     
  Loamenetlustest tulenevad otsused avaldatakse. [ME 32]

Artikkel 16f

Liikmesriigid annavad komisjonile aru

| a) | taastuvenergiajaamade loamenetluste kestusest nii taastuvenergia kiirendusaladel kui ka väljaspool neid; |
| --- | --- |

a)

taastuvenergiajaamade loamenetluste kestusest nii taastuvenergia kiirendusaladel kui ka väljaspool neid;

| b) | artikli 16d mõjust loamenetluse ja kohtumenetluste kestusele. |
| --- | --- |

b)

artikli 16d mõjust loamenetluse ja kohtumenetluste kestusele.

Komisjon hindab liikmesriikide esitatud teavet ja teeb vajaduse korral ettepanekuid asjakohaste õigusaktide muutmiseks.“

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

Artikkel 4

Ülevõtmine

| 1) | Liikmesriigid jõustavad artikli 1 punkti 10 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  [üks kuu
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. [ME 35]

  Liikmesriigid jõustavad artikli 1 punktide 1, 2, 3, 4, 6, 8 ja 9 ning artikli 3 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  [kuus kuud
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. [ME 36]

  Liikmesriigid jõustavad artikli 1 punktide 5 ja 7 ning artikli 2 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  [üks aasta
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. [ME 37]

  Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
  Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. |
| --- | --- |

1)

Liikmesriigid jõustavad artikli 1 punkti 10 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  [üks kuu
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. [ME 35]

Liikmesriigid jõustavad artikli 1 punktide 1, 2, 3, 4, 6, 8 ja 9 ning artikli 3 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  [kuus kuud
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. [ME 36]

Liikmesriigid jõustavad artikli 1 punktide 5 ja 7 ning artikli 2 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt
  [üks aasta
  pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. [ME 37]

Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

| 2) | Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. |
| --- | --- |

2)

Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 6

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile tagasi institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A9-0283/2022).

1

(*1)  Muudatused: uus või muudetud tekst on märgistatud
  paksus kaldkirjas
  , välja jäetud tekst on tähistatud sümboliga ▌.

*1

paksus kaldkirjas

(2)  ELT C , , lk .

2

(3)  ELT C , , lk .

3

(4)  
  Euroopa Parlamendi ... seisukoht

4

Euroopa Parlamendi ... seisukoht

(5)  Komisjoni teatis „Euroopa roheline kokkulepe“ COM(2019)0640.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1119, millega kehtestatakse kliimaneutraalsuse saavutamise raamistik ning muudetakse määruseid (EÜ) nr 401/2009 ja (EL) 2018/1999 (Euroopa kliimamäärus) (ELT L 243, 9.7.2021, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 197, 21.7.2001, lk 30).

7

(8)  Nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsus 2005/370/EÜ keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (ELT L 124, 17.5.2005, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta (ELT L 26, 28.1.2012, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

10

(11)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/240, millega luuakse tehnilise toe instrument (ELT L 57, 18.2.2021, lk 1).

12

(13)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

13

(14)  Euroopa Kohtu 8. juuli 2019. aasta otsus kohtuasjas C-543/17: komisjon vs. Belgia; ECLI: EU: C:2019:573.

14

vs

(15)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (ELT L 257, 28.8.2014, lk 135).

15

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/89/EL, millega kehtestatakse mereruumi planeerimise raamistik (ELT L 257, 28.8.2014, lk 135).

(16)  
  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

16

Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

(17)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

17

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

---