# Europeiska unionens C 172/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 172 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången15 maj 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 172

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången15 maj 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 172/01 | Meddelande från Kommissionen – Offentliggörande av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp 2022 med avseende på reserven för marknadsstabilitet inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, infört genom direktiv 2003/87/EG | 1 |
| 2023/C 172/02 | Kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för genomförandet av förordningen om inrättande av en gemensam digital ingång Arbetsprogrammet 2023–2024 | 6 |

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2023/C 172/01

Meddelande från Kommissionen – Offentliggörande av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp 2022 med avseende på reserven för marknadsstabilitet inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, infört genom direktiv 2003/87/EG

1

2023/C 172/02

Kommissionens tillkännagivande – Riktlinjer för genomförandet av förordningen om inrättande av en gemensam digital ingång Arbetsprogrammet 2023–2024

6

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2023/C 172/03 | Följande information lämnas för kännedom till BOUYERI, Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, MELIAD Farah och Communist Party of the Philippines (Filippinernas kommunistparti), inbegripet New People’s Army (NPA) (Nya folkarmén), personer och grupper på den förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (se bilagorna till rådets beslut (Gusp) 2023/422 och rådets genomförandeförordning (EU) 2023/420 av den 24 februari 2023) | 18 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 172/04 | Eurons växelkurs – 12 maj 2023 | 20 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2023/C 172/03

Följande information lämnas för kännedom till BOUYERI, Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, MELIAD Farah och Communist Party of the Philippines (Filippinernas kommunistparti), inbegripet New People’s Army (NPA) (Nya folkarmén), personer och grupper på den förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (se bilagorna till rådets beslut (Gusp) 2023/422 och rådets genomförandeförordning (EU) 2023/420 av den 24 februari 2023)

18

Europeiska kommissionen

2023/C 172/04

Eurons växelkurs – 12 maj 2023

20

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 15.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/1

---

MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN

Offentliggörande av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp 2022 med avseende på reserven för marknadsstabilitet inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, infört genom direktiv 2003/87/EG

(2023/C 172/01)

1.   INLEDNING

År 2015 antogs Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 (1) genom vilket en reserv för marknadsstabilitet skapas inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, som inrättades genom direktiv 2003/87/EG (2). Syftet med reserven för marknadsstabilitet är att undvika uppkomsten av ett stort strukturellt överskott av utsläppsrätter på EU:s koldioxidmarknad och risken för att EU:s utsläppshandelssystem därigenom inte sänder de investeringssignaler som krävs för att EU:s utsläppsminskningsmål ska uppfyllas på ett kostnadseffektivt sätt. Syftet med reserven är också att göra EU:s utsläppshandelssystem mer motståndskraftigt mot marknadsobalans och därmed få EU:s koldioxidmarknad att fungera smidigt. Reserven för marknadsstabilitet började användas i januari 2019.

I enlighet med artikel 1.4 i beslut (EU) 2015/1814 offentliggör kommissionen det totala antalet utsläppsrätter i omlopp varje år senast den 15 maj påföljande år, med avseende på reserven för marknadsstabilitet. Detta antal avgör om utsläppsrätter ska dras tillbaka från de volymer som ska auktioneras ut och placeras i reserven, eller om utsläppsrätter ska frigöras från reserven och auktioneras ut. Offentliggörandet av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp spelar därför en viktig roll för användningen av reserven för marknadsstabilitet och EU:s utsläppshandelssystem.

Den 13 maj 2022 offentliggjorde kommissionen det totala antalet utsläppsrätter i omlopp år 2021, som uppgick till 1 449 214 182 utsläppsrätter (3). Följaktligen skulle 347 811 404 utsläppsrätter placeras i reserven för marknadsstabilitet från den 1 september 2022 till den 31 augusti 2023.

Genom detta meddelande, som avser år 2022, offentliggörs för sjunde gången det totala antalet utsläppsrätter i omlopp med avseende på reserven för marknadsstabilitet. Här beskrivs den beräkningsmetod som använts och antalet utsläppsrätter som kommer att placeras i reserven från och med den 1 september 2023 till och med den 31 augusti 2024. Här anges också antalet utsläppsrätter i reserven som blev ogiltiga den 1 januari 2023.

2.   HUR RESERVEN FÖR MARKNADSSTABILITET FUNGERAR

Reserven för marknadsstabilitet fungerar automatiskt när det finns fler utsläppsrätter i omlopp än det antal som har fastställts på förhand. Utsläppsrätter dras tillbaka från auktionsvolymen och placeras i reserven om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp överstiger 833 miljoner. Intagsnivån för reserven har fastställts till 24 % av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp. Om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp understiger 400 miljoner tas 100 miljoner utsläppsrätter ut från reserven och auktioneras ut. Utsläppsrätter placeras i eller frigörs från reserven under loppet av tolv månader (4).

I enlighet med artikel 1.5 i beslut (EU) 2015/1814 och på grundval av detta meddelande kommer 24 % av det totala antalet utsläppsrätter som den 31 december 2022 var i omlopp att placeras i reserven under en tolvmånadersperiod med början den 1 september 2023. Ett motsvarande antal utsläppsrätter kommer att räknas av från auktionsvolymerna för EU:s medlemsstater, de tre EES- och Eftaländerna (Island, Liechtenstein och Norge) samt Förenade kungariket i fråga om elproduktion i Nordirland, i linje med ländernas respektive auktionsandelar.

Enligt artikel 1.5 i beslut (EU) 2015/1814 ska de utsläppsrätter som fram till och med den 31 december 2025 fördelas för solidaritet och tillväxt inom EU:s utsläppshandelssystem (5) inte ingå i beräkningen av de relevanta andelarna med avseende på reserven för marknadsstabilitet.

Enligt artikel 1.5a i beslut (EU) 2015/1814 ska från och med 2023 de utsläppsrätter som ingår i reserven för marknadsstabilitet utöver det totala antal utsläppsrätter som auktionerats ut under det föregående året inte längre vara giltiga. I detta meddelande offentliggörs således för första gången hur många utsläppsrätter ur det totala antalet utsläppsrätter i omlopp som blivit ogiltiga.

I nästa års meddelande om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp kommer två viktiga utvecklingstendenser att beaktas. För det första ändringarna av beslut (EU) 2015/1814 som en del av 55 %-paketet för att genomföra den europeiska gröna given, som kommer att tillämpas från och med 2024. För det andra antogs förordning (EU) 2023/435 (6) i februari 2023. Bestämmelserna under rubriken REPowerEU i den förordningen är en del av EU:s svar på energikrisen. En av dessa är en ändring av direktiv 2003/87/EG för att göra undantag från artikel 1.5a i beslut 2015/1814 genom att använda 27 miljoner outnyttjade utsläppsrätter i reserven för marknadsstabilitet för innovationsfonden, ur den totala mängd som annars skulle ogiltigförklaras under perioden fram till och med den 31 december 2030.

3.   TOTALT ANTAL UTSLÄPPSRÄTTER I OMLOPP

Enligt artikel 1.4 i beslut (EU) 2015/1814 ska det totala antalet utsläppsrätter i omlopp motsvara det kumulativa antalet utsläppsrätter som utfärdats under perioden sedan den 1 januari 2008, inbegripet det antal som utfärdats enligt artikel 13.2 i direktiv 2003/87/EG samt internationella reduktionsenheter som tillämpats av anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem för utsläpp till och med den 31 december det året, minus det kumulativa antal ton kontrollerade utsläpp från anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem mellan den 1 januari 2008 och den 31 december samma år, utsläppsrätter som annullerats i enlighet med artikel 12.4 i direktiv 2003/87/EG och antalet utsläppsrätter i reserven för marknadsstabilitet.

Sammanfattningsvis beräknas det totala antalet utsläppsrätter i omlopp (TNAC, total number of allocations in circulation) som är relevanta för användningen av reserven för marknadsstabilitet med hjälp av följande formel:

TNAC = tillgång – (efterfrågan + utsläppsrätter i reserven för marknadsstabilitet)

De tre delarna beskrivs i detalj i detta meddelande. En översikt över alla uppgifter finns i tabellen i slutet av dokumentet.

Enligt artikel 10.1 i direktiv 2003/87/EG omfattar reserven för marknadsstabilitet utsläppsrätter för stationära anläggningar. Utsläppsrätter som utfärdats för luftfartsverksamhet och verifierade utsläpp från luftfartsverksamhet ingår därför inte i årets meddelande.

Tillgång

Tillgången på utsläppsrätter på EU:s koldioxidmarknad består av följande delar:

| — | Utsläppsrätter som sparats (7) från fas 2 av EU:s utsläppshandelssystem (2008–2012). Denna mängd uppgick till 1 749 540 826 utsläppsrätter (8). |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter som sparats (7) från fas 2 av EU:s utsläppshandelssystem (2008–2012). Denna mängd uppgick till 1 749 540 826 utsläppsrätter (8).

| — | Utsläppsrätter som tilldelades gratis under perioden 1 januari 2013–31 december 2022, inklusive utsläppsrätter från reserven för nya deltagare (NER, new entrants' reserve). Denna mängd uppgick till 7 683 593 499 utsläppsrätter (9). |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter som tilldelades gratis under perioden 1 januari 2013–31 december 2022, inklusive utsläppsrätter från reserven för nya deltagare (NER, new entrants' reserve). Denna mängd uppgick till 7 683 593 499 utsläppsrätter (9).

| — | Utsläppsrätter som inte tilldelats anläggningar enligt artiklarna 10a.7, 10a.19 och 10a.20 i direktiv 2003/87/EG och som 2020 placerades i reserven för marknadsstabilitet i enlighet med artikel 1.3 i beslut (EU) 2015/1814. Antalet utsläppsrätter som inte fördelades enligt artikel 10a.7 var 301 801 477 och antalet utsläppsrätter som inte fördelades enligt artiklarna 10a.19 och 10a.20 var 585 004 978 – totalt 886 806 455 utsläppsrätter. Från denna mängd måste följande antal utsläppsrätter räknas av:






  — | 50 000 000 utsläppsrätter som auktionerades ut 2020 för innovationsfonden enligt artikel 10a.8 i direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- | --- |

—

Utsläppsrätter som inte tilldelats anläggningar enligt artiklarna 10a.7, 10a.19 och 10a.20 i direktiv 2003/87/EG och som 2020 placerades i reserven för marknadsstabilitet i enlighet med artikel 1.3 i beslut (EU) 2015/1814. Antalet utsläppsrätter som inte fördelades enligt artikel 10a.7 var 301 801 477 och antalet utsläppsrätter som inte fördelades enligt artiklarna 10a.19 och 10a.20 var 585 004 978 – totalt 886 806 455 utsläppsrätter. Från denna mängd måste följande antal utsläppsrätter räknas av:

—

50 000 000 utsläppsrätter som auktionerades ut 2020 för innovationsfonden enligt artikel 10a.8 i direktiv 2003/87/EG.

| — | 200 000 000 utsläppsrätter som överförts från reserven för marknadsstabilitet till NER för fas 4 av EU:s utsläppshandelssystem (2021–2030) enligt artikel 10a.7 i direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

—

200 000 000 utsläppsrätter som överförts från reserven för marknadsstabilitet till NER för fas 4 av EU:s utsläppshandelssystem (2021–2030) enligt artikel 10a.7 i direktiv 2003/87/EG.

| — | Utsläppsrätter som utfärdas för auktionering från och med den 1 januari 2013 (10) till och med den 31 december 2022 och utsläppsrätter som används för flexibilitetsändamål under perioden 2021–2022 enligt artikel 6 i förordning (EU) 2018/842 (11). Enligt auktionsrapporter från den gemensamma auktionsplattformen och de relevanta fristående auktionsplattformarna (12) uppgick mängden utsläppsrätter som auktionerades ut, inklusive ”tidiga auktioner”, till 7 073 594 500. |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter som utfärdas för auktionering från och med den 1 januari 2013 (10) till och med den 31 december 2022 och utsläppsrätter som används för flexibilitetsändamål under perioden 2021–2022 enligt artikel 6 i förordning (EU) 2018/842 (11). Enligt auktionsrapporter från den gemensamma auktionsplattformen och de relevanta fristående auktionsplattformarna (12) uppgick mängden utsläppsrätter som auktionerades ut, inklusive ”tidiga auktioner”, till 7 073 594 500.

| — | Till detta antal måste 14 427 576 utsläppsrätter läggas till under ”flexibilitet i förordningen om ansvarsfördelning” i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EU) 2018/842 (13). |
| --- | --- |

—

Till detta antal måste 14 427 576 utsläppsrätter läggas till under ”flexibilitet i förordningen om ansvarsfördelning” i enlighet med artikel 6.2 i förordning (EU) 2018/842 (13).

| — | Utsläppsrätter som räknats av från auktionsvolymerna 2014–2016 och utsläppsrätter som dragits av från auktionsvolymerna sedan 2019 i linje med meddelandena om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp under de senaste åren (14). Enligt artikel 1.2 i beslut (EU) 2015/1814 räknades 900 000 000 utsläppsrätter av från auktionsvolymerna under 2014–2016. I linje med meddelandena från 2018–2022 om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp räknades 1 464 416 332 utsläppsrätter av från auktionsvolymerna under 2019–2022. |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter som räknats av från auktionsvolymerna 2014–2016 och utsläppsrätter som dragits av från auktionsvolymerna sedan 2019 i linje med meddelandena om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp under de senaste åren (14). Enligt artikel 1.2 i beslut (EU) 2015/1814 räknades 900 000 000 utsläppsrätter av från auktionsvolymerna under 2014–2016. I linje med meddelandena från 2018–2022 om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp räknades 1 464 416 332 utsläppsrätter av från auktionsvolymerna under 2019–2022.

| — | Utsläppsrätter som monetariseras för NER300-programmet. Totalt 300 000 000 utsläppsrätter har monetariserats av Europeiska investeringsbanken (15). |
| --- | --- |

—

Utsläppsrätter som monetariseras för NER300-programmet. Totalt 300 000 000 utsläppsrätter har monetariserats av Europeiska investeringsbanken (15).

| — | Internationella reduktionsenheter som har utnyttjats med avseende på utsläpp fram till och med den 31 december 2020 (16). Anläggningar använde 497 248 017 internationella reduktionsenheter för sina utsläpp (17). |
| --- | --- |

—

Internationella reduktionsenheter som har utnyttjats med avseende på utsläpp fram till och med den 31 december 2020 (16). Anläggningar använde 497 248 017 internationella reduktionsenheter för sina utsläpp (17).

Efterfrågan

Efterfrågan på utsläppsrätter på EU:s koldioxidmarknad omfattar de totala verifierade utsläppen från anläggningar från och med den 1 januari 2013 (18) till och med den 31 december 2022, vilka uppgår till 16 182 965 083 ton (19), och 644 597 utsläppsrätter som annullerats under denna period i enlighet med artikel 12.4 i direktiv 2003/87/EG.

Placeringar i reserven för marknadsstabilitet

Enligt artikel 1.2 i beslut (EU) 2015/1814 placerades 900 000 000 utsläppsrätter som hade räknats av från auktionsvolymerna under 2014–2016 i reserven den 1 januari 2019.

I linje med meddelandena om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp under de senaste åren har följande antal utsläppsrätter placerats i reserven:

| — | 1 095 875 607 utsläppsrätter från och med den 1 januari 2019 till och med den 31 december 2021 (20). |
| --- | --- |

—

1 095 875 607 utsläppsrätter från och med den 1 januari 2019 till och med den 31 december 2021 (20).

| — | 252 603 587 utsläppsrätter för perioden 1 januari–31 augusti 2022 (21) (22). |
| --- | --- |

—

252 603 587 utsläppsrätter för perioden 1 januari–31 augusti 2022 (21) (22).

| — | 115 937 138 utsläppsrätter för perioden 1 september–31 december 2022 (23). |
| --- | --- |

—

115 937 138 utsläppsrätter för perioden 1 september–31 december 2022 (23).

I enlighet med artikel 1.3 i beslut (EU) 2015/1814 placerades totalt 886 806 455 icke tilldelade utsläppsrätter från fas 3 av EU:s utsläppshandelssystem (2013–2020) i reserven i slutet av 2020.

I enlighet med artikel 10a.8 i direktiv 2003/87/EG minskade placeringarna i reserven med 50 000 000 utsläppsrätter som auktionerades ut 2020 för innovationsfonden.

I enlighet med artikel 10a.7 i direktiv 2003/87/EG minskade placeringarna i reserven med 200 000 000 utsläppsrätter som under 2021 placerades i NER för fas 4 av EU:s utsläppshandelssystem (2021–2030).

Den 31 december 2022 fanns det därför 3 001 222 787 utsläppsrätter i reserven för marknadsstabilitet.

Den 1 januari 2023 blev 2 515 135 787 av dessa utsläppsrätter ogiltiga enligt artikel 1.5a i beslut (EU) 2015/1814. De återstående placeringarna i reserven uppgår till 486 087 000 utsläppsrätter – det antal utsläppsrätter som auktionerades ut 2022.

Totalt antal utsläppsrätter i omlopp

På grundval av ovanstående uppgår det totala antalet utsläppsrätter i omlopp 2022 till 1 134 794 738 utsläppsrätter.

4.   SLUTSATS

I enlighet med beslut (EU) 2015/1814 kommer totalt 272 350 737 utsläppsrätter att placeras i reserven för marknadsstabilitet under en tolvmånadersperiod från och med den 1 september 2023 till och med den 31 augusti 2024.

Nästa års offentliggörande av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp med avseende på reserven för marknadsstabilitet kommer att avgöra hur reserven används under perioden september 2024–augusti 2025.

ÖVERSIKT

| Tillgång | |
| --- | --- |
| a) | Utsläppsrätter som sparats från fas 2 (2008–2012) |

Tillgång

a)

Utsläppsrätter som sparats från fas 2 (2008–2012)

1 749 540 826

| b) | Utsläppsrätter som tilldelas gratis för perioden 1 januari 2013–31 december 2022, inklusive från NER |
| --- | --- |

b)

Utsläppsrätter som tilldelas gratis för perioden 1 januari 2013–31 december 2022, inklusive från NER

7 683 593 499

| c) | Utsläppsrätter som inte fördelats enligt artiklarna 10a.7, 10a.19 och 10a.20 i direktiv 2003/87/EG under fas 3 (2013–2020) |
| --- | --- |

c)

Utsläppsrätter som inte fördelats enligt artiklarna 10a.7, 10a.19 och 10a.20 i direktiv 2003/87/EG under fas 3 (2013–2020)

886 806 455

| d) | Utsläppsrätter som räknats av från c och auktioneras ut för innovationsfonden |
| --- | --- |

d)

Utsläppsrätter som räknats av från c och auktioneras ut för innovationsfonden

-50 000 000

| e) | Utsläppsrätter som räknats av från c och placerats i NER |
| --- | --- |

e)

Utsläppsrätter som räknats av från c och placerats i NER

- 200 000 000

| f) | Utsläppsrätter som auktioneras ut från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2022, inklusive tidiga auktioner |
| --- | --- |

f)

Utsläppsrätter som auktioneras ut från och med den 1 januari 2013 till och med den 31 december 2022, inklusive tidiga auktioner

7 073 594 500

| g) | Bidrag som använts för flexibilitetsändamål 2021–2022 |
| --- | --- |

g)

Bidrag som använts för flexibilitetsändamål 2021–2022

14 427 576

| h) | Utsläppsrätter som räknats av från auktionsvolymerna 2014–2016 |
| --- | --- |

h)

Utsläppsrätter som räknats av från auktionsvolymerna 2014–2016

900 000 000

| i) | Utsläppsrätter som räknats av från auktionsvolymerna 2019–2022 i linje med meddelandena om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp |
| --- | --- |

i)

Utsläppsrätter som räknats av från auktionsvolymerna 2019–2022 i linje med meddelandena om det totala antalet utsläppsrätter i omlopp

1 464 416 332

| j) | Utsläppsrätter som monetariseras för NER300-programmet |
| --- | --- |

j)

Utsläppsrätter som monetariseras för NER300-programmet

300 000 000

| k) | Internationella reduktionsenheter som har använts med avseende på utsläpp till och med den 31 december 2020 |
| --- | --- |

k)

Internationella reduktionsenheter som har använts med avseende på utsläpp till och med den 31 december 2020

497 248 017

Totalt (tillgång)

20 319 627 205

Efterfrågan

| (a) | Antal ton kontrollerade utsläpp från stationära anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem under perioden 1 januari 2013–31 december 2022 |
| --- | --- |

(a)

Antal ton kontrollerade utsläpp från stationära anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem under perioden 1 januari 2013–31 december 2022

16 182 965 083

| (b) | Antal utsläppsrätter som har annullerats genom artikel 12.4 i direktiv 2003/87/EG till och med den 31 december 2022 |
| --- | --- |

(b)

Antal utsläppsrätter som har annullerats genom artikel 12.4 i direktiv 2003/87/EG till och med den 31 december 2022

644 597

Totalt (efterfrågan)

16 183 609 680

Placeringar i reserven för marknadsstabilitet

Utsläppsrätter i reserven för marknadsstabilitet den 31 december 2022

3 001 222 787

Totalt antal utsläppsrätter i omlopp

1 134 794 738

| Utsläppsrätter som blev ogiltiga den 1 januari 2023. | 2 515 135 787 |
| --- | --- |

Utsläppsrätter som blev ogiltiga den 1 januari 2023.

2 515 135 787

---

(1)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/1814 av den 6 oktober 2015 om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv 2003/87/EG, EUT L 264, 9.10.2015, s. 1.

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (EUT L 275, 25.10.2003, s. 32).

(3)  C/2022/2780 – Meddelande från kommissionen – Offentliggörande av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp 2021 med avseende på reserven för marknadsstabilitet inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, infört genom direktiv 2003/87/EG, och av antalet icke tilldelade utsläppsrätter under perioden 2013–2020 (2022/C 195/02), EUT C 195, 13.5.2022, s. 2. Rättelse till meddelandet – C(2022) 4874.

(4)  Detta motsvarar en intagsnivå på 2 % per månad.

(5)  Enligt artikel 10.2 b i direktiv 2003/87/EG.

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2023/435 av den 27 februari 2023 om ändring av förordning (EU) 2021/241 vad gäller REPowerEU-kapitel i planer för återhämtning och resiliens och om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013, (EU) 2021/1060 och (EU) 2021/1755 samt direktiv 2003/87/EG (EUT L 63, 28.2.2023, s.1).

(7)  Utsläppsrätter som utfärdades under fas 2 av EU:s utsläppshandelssystem (2008–2012) och som inte har överlämnats för att täcka verifierade utsläpp eller annullerats har ”sparats” för användning i början av fas 3 av EU:s utsläppshandelssystem (2013–2020). Dessa utsläppsrätter har avvecklats och ersatts med ett lika stort antal utsläppsrätter som skapats under fas 3. Detta antal motsvarar således det exakta antalet utsläppsrätter i omlopp i början av fas 3 av EU:s utsläppshandelssystem.

(8)  COM (2015) 576 – Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Lägesrapport om klimatåtgärder, inklusive rapporten om den europeiska koldioxidmarknadens funktion och rapporten om översynen av direktiv 2009/31/EG om geologisk lagring av koldioxid.

(9)  Baserat på utdrag ur EU:s transaktionsförteckning den 1 april 2023.

(10)  Här ingår ”tidiga auktioner”, det vill säga utsläppsrätter för fas 3 av EU:s utsläppshandelssystem (2013–20) som auktionerades ut före den 1 januari 2013.

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/842 av den 30 maj 2018 om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp under perioden 2021–2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt Parisavtalet samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (EUT L 156, 19.6.2018, s. 26).

(12)  Auktionsprotokoll: Europeiska energibörsen (EEX) och Intercontinental Exchange (ICE).

(13)  Förordning (EU) 2018/842, förordningen om ansvarsfördelning, skapar en flexibilitet av engångskaraktär, varigenom medlemsstaterna kollektivt kan annullera upp till 100 miljoner utsläppsrätter från EU:s utsläppshandelssystem under perioden 2021–2030 för att deras respektive mål för minskade växthusgasutsläpp enligt denna förordning har uppnåtts. Flexibiliteten gäller medlemsstater vars mål och potential för kostnadseffektiv minskning ligger betydligt över unionsgenomsnittet, samt medlemsstater som under 2013 inte tilldelade några utsläppsrätter gratis till industrianläggningar. En annullering görs från den berörda medlemsstatens auktionsvolym i enlighet med artikel 10 i direktiv 2003/87/EG. När det totala antalet utsläppsrätter i omlopp fastställs med avseende på reserven för marknadsstabilitet under ett visst år betraktas även annullerade utsläppsrätter som EU-utsläppsrätter i omlopp.

(14)  Meddelande från kommissionen – Offentliggörande av det totala antalet utsläppsrätter i omlopp med avseende på reserven för marknadsstabilitet inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem, infört genom direktiv 2003/87/EG, C/2018/2801 av den 16 maj 2018 (EUT C 169, 16.5.2018, s. 3), C/2019/3288 av den 16 maj 2019 (EUT C 167, 16.5.2019, s. 5), C/2020/2835 av den 13 maj 2020 (EUT C 164, 13.5.2020, s. 17), C/2021/3266 av den 17 maj 2021 (EUT C 187, 17.5.2021, s. 3) och C/2022/2780 av den 13 maj 2022 (EUT C 195, 13.5.2022, s. 2).

(15)  En första omgång med 200 miljoner utsläppsrätter såldes under 2011 och 2012 och en andra omgång med 100 miljoner utsläppsrätter såldes under 2013 och 2014.

(16)  Internationella reduktionsenheter kan inte användas för efterlevnad under fas 4 av EU:s utsläppshandelssystem (2021–2030).

(17)  Baserat på utdrag ur EU:s transaktionsförteckning den 1 april 2023.

(18)  När det gäller verifierade utsläpp under perioden 2008–2012 (fas 2), se fotnot 8.

(19)  De totala verifierade utsläppen baseras på utdraget av uppgifter från EU:s transaktionsförteckning den 1 april 2023. Här ingår verifierade utsläpp som rapporterats senast den 31 mars 2023 – tidsfristen för rapportering i EU:s utsläppshandelssystem. Utsläpp som har rapporterats efter det datumet ingår inte i totalsiffran.

(20)  C/2018/2801, C/2019/3288, C/2020/2835, C/2021/3266 – som tidigare nämnts.

(21)  C/2021/3266 – som tidigare nämnts. Såsom konstateras i punkt 4 i detta meddelande skulle 378 905 382 utsläppsrätter placeras i reserven för marknadsstabilitet under perioden 1 september 2021–31 augusti 2022. Det antal som motsvarade perioden 1 januari–31 augusti 2022 var 252 603 587.

(22)  C/2020/8643 – Meddelande om den sammanlagda kvantiteten utsläppsrätter för hela unionen för 2021 och reserven för marknadsstabilitet inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem.

(23)  C/2022/2780 – som tidigare nämnts. Såsom konstateras i punkt 5 i detta meddelande skulle 347 811 404 utsläppsrätter placeras i reserven för marknadsstabilitet under perioden 1 september 2022–31 augusti 2023. Det antal som motsvarade perioden 1 september–31 december 2022 var 115 937 138.

---

| 15.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/6

---

KOMMISSIONENS TILLKÄNNAGIVANDE

Riktlinjer för genomförandet av förordningen om inrättande av en gemensam digital ingång Arbetsprogrammet 2023–2024

(2023/C 172/02)

Inledning

Syftet med förordning (EU) 2018/1724 om inrättande av en gemensam digital ingång är att underlätta tillgång online till information, administrativa förfaranden och hjälptjänster som privatpersoner och företag behöver för att flytta inom unionen, bedriva handel, etablera sig och utöka sin verksamhet i en annan medlemsstat.

Enligt artikel 31.1 i förordningen ska ett årligt arbetsprogram antas med åtgärder för att underlätta genomförandet av förordningen. Ett första arbetsprogram som omfattar perioden från juli 2019 till december 2020 offentliggjordes den 31 juli 2019 i EUT (EUT C257, 31.7.2019, s. 1.). Ett andra arbetsprogram som omfattar perioden från januari 2021 till december 2022 offentliggjordes den 1 mars 2021 i EUT (EUT C 71, 1.3.2021, s. 1.).

Den gemensamma digitala ingången, som är känd och marknadsförs under varumärket Your Europe, är ett viktigt bidrag till den digitala omställningen (i linje med målen för EU:s digitala decennium), ett centralt verktyg för den inre marknaden och en prioritering för kommissionen, eftersom den bidrar till konkurrenskraften hos EU och dess företag, särskilt små och medelstora företag (1).

Den gemensamma digitala ingången bidrar också på ett avgörande sätt till följande tre mål: i) minska eventuella ytterligare administrativa bördor för medborgare och företag som utövar eller vill utöva sina rättigheter på den inre marknaden, ii) undanröja diskriminering och iii) säkerställa att den inre marknaden fungerar när det gäller tillhandahållande av information, förfaranden och problemlösningstjänster. Covid-19-krisen har ytterligare visat på behovet av mer digitaliserade och användarvänliga offentliga förvaltningar.

I det tredje arbetsprogrammet fastställs tidpunkterna för ytterligare åtgärder som syftar till att genomföra kraven för den gemensamma digitala ingången med lagstadgade tidsfrister 2023 och 2024 samt till att upprätthålla och förbättra de tjänster för den gemensamma digitala ingången som redan lanserats. Med tanke på att flera åtgärder har december 2023 som tidsfrist, omfattar detta tredje arbetsprogram perioden från januari 2023 till december 2024. Åtgärderna kommer att inriktas på följande:

| — | Förberedelser för att uppfylla tidsfristen för 2023 beträffande digitalisering och gränsöverskridande tillgång till förfaranden och det tekniska engångssystemet. |
| --- | --- |

—

Förberedelser för att uppfylla tidsfristen för 2023 beträffande digitalisering och gränsöverskridande tillgång till förfaranden och det tekniska engångssystemet.

| — | Säkerställande av stödmekanismer efter lanseringen för ett framgångsrikt genomförande av det tekniska engångssystemet. |
| --- | --- |

—

Säkerställande av stödmekanismer efter lanseringen för ett framgångsrikt genomförande av det tekniska engångssystemet.

| — | Främjande av den gemensamma digitala ingången och det tekniska engångssystemet, inbegripet främjande av (åter)användning av det tekniska engångssystemet och dess byggstenar inom ramen för EU-strategin för data. |
| --- | --- |

—

Främjande av den gemensamma digitala ingången och det tekniska engångssystemet, inbegripet främjande av (åter)användning av det tekniska engångssystemet och dess byggstenar inom ramen för EU-strategin för data.

| — | Övervakning av den gemensamma digitala ingången och förbättring av dess kvalitet. |
| --- | --- |

—

Övervakning av den gemensamma digitala ingången och förbättring av dess kvalitet.

Den 13 oktober 2022 diskuterades arbetsprogrammet med samordningsgruppen för ingången i enlighet med artikel 31.2 i förordningen. Genomförandet av arbetsprogrammet kommer att övervakas och ses över årligen både via onlinesamarbetsplattformen inom ramen för samordningsgruppen för ingången och under samordningsgruppens möten.

Nationella samordnare uppmanas att ta fram nationella arbetsprogram för bedömning av de resultat som uppnåtts och där åtgärder för att hantera de återstående bristerna beskrivs. De uppmanas att se över det nationella arbetsprogrammet en gång per år och att dela det med kommissionen och samordningsgruppen.

I detta tillkännagivande från kommissionen gäller följande definitioner:

| — | behörig myndighet: myndighet eller organ i en medlemsstat som inrättats på nationell, regional eller lokal nivå och som har specifikt ansvar när det gäller den information, de förfaranden samt de hjälp- och problemlösningstjänster som omfattas av förordningen om en gemensam digital ingång. |
| --- | --- |

—

behörig myndighet: myndighet eller organ i en medlemsstat som inrättats på nationell, regional eller lokal nivå och som har specifikt ansvar när det gäller den information, de förfaranden samt de hjälp- och problemlösningstjänster som omfattas av förordningen om en gemensam digital ingång.

| — | nationella samordnare: de företrädare som utses av medlemsstaterna i enlighet med artikel 28 i förordningen om en gemensam digital ingång. |
| --- | --- |

—

nationella samordnare: de företrädare som utses av medlemsstaterna i enlighet med artikel 28 i förordningen om en gemensam digital ingång.

1.   Informationens och tjänsternas kvalitet

Mål 1.1: Säkerställa informationens fullständighet och kvalitet

Referens: Artiklarna 4 och 5 i förordningen om tillgång till information, artikel 9 om kvaliteten på information om rättigheter, skyldigheter och regler, artikel 10 om kvaliteten på information om förfaranden, artikel 12 om översättning.

Bakgrund

Den gemensamma digitala ingången måste ge privatpersoner och företag tillräckligt uttömmande information för att de ska kunna utöva sina rättigheter enligt unionsrätten och nationell lagstiftning i fullständig överensstämmelse med tillämpliga bestämmelser och skyldigheter.

Bilaga I till förordningen innehåller en förteckning över informationsområden. Kommissionen och medlemsstaterna var tvungna att se till att all information inom dessa områden som är relevant för privatpersoner och företag tillhandahölls online senast den 12 december 2020. Kommunerna skulle uppfylla denna skyldighet fram till den 12 december 2022. EU-övergripande rättigheter och skyldigheter förklaras på Your Europe. Information om nationellt genomförande och nationella bestämmelser från medlemsstaternas myndigheter beträffande vissa av de ämnen som anges i bilaga I har stegvis tagits bort från Your Europe och ersatts av i) länkar till sidor på nationella webbplatser som anmälts av medlemsstaterna och ii) sökfunktionen i Your Europe.

Kommissionen erbjuder också översättningstjänster till medlemsstaterna för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt artikel 12 i förordningen.

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Kontrollera fullständighet, översättning och kvalitet och åtgärda problem när det gäller följande:






  — | Information som omfattas av bilagorna I och II. |

När

Vad

Vem

1.1.1

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Kontrollera fullständighet, översättning och kvalitet och åtgärda problem när det gäller följande:

—

Information som omfattas av bilagorna I och II.

| — | Information som tillhandahålls på kommunal nivå. |
| --- | --- |

—

Information som tillhandahålls på kommunal nivå.

| — | Anmälan av webbsidor till kommissionen. |
| --- | --- |

—

Anmälan av webbsidor till kommissionen.

När medlemsstaterna säkerställer informationens fullständighet och kvalitet bör de också beakta EU:s politiska prioriteringar.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

1.1.2

Kvartal 2 varje år

Översyn av kommissionens riktlinjer om genomförandet av bilaga I.

Kommissionen

Nationella samordnare

1.1.3

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Förbättring av portalen Your Europe för att den ska bli mer användarvänlig.

Kommissionen

Nationella samordnare

1.1.4

Kvartal 4 2024

Utredning av hur information om produktkrav och beskattning sammanställs och offentliggörs (inklusive nödvändig it-utveckling).

Kommissionen

Nationella samordnare

1.1.5

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Översättning av information för att fullgöra skyldigheterna enligt artikel 12 i förordningen.

Kommissionen

Nationella samordnare

1.1.6

Slutet av kvartal 1, 2, 3 och 4 varje år

Rapport om användningen av Your Europe (användare, medlemsstater, information och förfaranden).

Kommissionen

1.1.7

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Bygga broar mellan förordningen om en gemensam digital ingång och nya lagstiftningsinitiativ genom att inkludera den information som regleras av nya förslag i bilaga I (t.ex. information om medborgarnas rättigheter enligt det europeiska hälsodataområdet och information om regler för godstransporter).

Kommissionen

Mål 1.2: Undvika överlappning

Referens: Skälen 17 och 55 samt artiklarna 19.6 och 30 i förordningen.

Bakgrund

Enligt förordningen ska medlemsstaterna och kommissionen tillhandahålla länkar till en gemensam informationskälla för den information som krävs för den gemensamma digitala ingången i syfte att undvika helt eller delvis överlappande källor till samma information. Syftet är att undvika osäkerhet bland användarna när de besöker olika portaler som innehåller liknande, men inte helt identisk information om samma fråga. Gemensamma informationskällor underlättar även uppdateringar och minskar risken för motstridig information.

Endast information som uteslutande riktas till privatpersoner och företag med förklaringar om deras tillämpliga rättigheter och skyldigheter får finnas med i den gemensamma digitala ingången. Sådan information får inte blandas med annat innehåll, exempelvis information om politiska förslag, som riktar sig till målgrupper som experter och tjänstemän.

Kommissionen kommer att tillämpa denna princip på sin egen webbnärvaro och arbetar för att integrera och tillhandahålla all information på EU-nivå för att upplysa privatpersoner och företag om deras rättigheter och skyldigheter på den inre marknaden på Your Europe. Detta är ett långsiktigt och komplicerat arbete. De enda undantagen kommer att vara fall där separat EU-lagstiftning kräver att en särskild webbplats inrättas. Innehåll som beskriver de politiska åtgärderna och förfarandena ska å andra sidan finnas på kommissionens huvudsakliga webbplats och de enskilda webbplatserna för de ansvariga generaldirektoraten.

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2.1 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Förbättra informationen på EU-nivå:






  — | Integrera all information på EU-nivå på Your Europe. |

När

Vad

Vem

1.2.1

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Förbättra informationen på EU-nivå:

—

Integrera all information på EU-nivå på Your Europe.

| — | Utarbeta en integrerad strategi mellan Your Europe och andra EU-portaler för att säkerställa smidig navigering och undvika överlappning. |
| --- | --- |

—

Utarbeta en integrerad strategi mellan Your Europe och andra EU-portaler för att säkerställa smidig navigering och undvika överlappning.

| — | Göra tydlig åtskillnad mellan information om tillämpliga regler som presenteras på Your Europe och information om politik, som finns på kommissionens huvudsakliga webbplats och på webbplatserna för respektive generaldirektorat. |
| --- | --- |

—

Göra tydlig åtskillnad mellan information om tillämpliga regler som presenteras på Your Europe och information om politik, som finns på kommissionens huvudsakliga webbplats och på webbplatserna för respektive generaldirektorat.

Kommissionen

1.2.2

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Arbeta för att minska och undvika överlappning:

| — | Uppdatera åtgärderna för att minska och undvika överlappning. |
| --- | --- |

—

Uppdatera åtgärderna för att minska och undvika överlappning.

| — | Bevaka det integrerade tillvägagångssättet på nationell nivå för att undvika överlappning av information mellan olika nationella portaler. |
| --- | --- |

—

Bevaka det integrerade tillvägagångssättet på nationell nivå för att undvika överlappning av information mellan olika nationella portaler.

| — | Bevaka överlappningar på kommissionens och medlemsstaternas webbplatser samt undersöka möjliga lösningar för bättre distribution av innehåll. |
| --- | --- |

—

Bevaka överlappningar på kommissionens och medlemsstaternas webbplatser samt undersöka möjliga lösningar för bättre distribution av innehåll.

| — | Utbyta bästa praxis. |
| --- | --- |

—

Utbyta bästa praxis.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.   It-utveckling, digitalisering av förfaranden, datainsamling

Mål 2.1: Digitalisera förfaranden

Referens: Artikel 6 i förordningen om förfaranden som ska erbjudas helt online.

Bakgrund

Den gemensamma digitala ingången måste erbjuda användarna enkel tillgång till nationella administrativa förfaranden. I detta syfte innehåller förordningen ett krav på att alla medlemsstater ska säkerställa att användarna kan få tillgång till och utföra de förfaranden som förtecknas i bilaga II helt online. Detta innebär att användaren ska kunna vidta alla åtgärder elektroniskt, från alla länder, regioner och territorier i EU och oavsett om användaren har någon form av svårighet eller funktionsnedsättning eller inte, och genom en onlinetjänst. Förordningen innehåller även en icke uttömmande förteckning över särskilda kriterier som ska uppfyllas.

År 2022 uppdaterade kommissionen en förklarande anmärkning från 2020 om förfarandena i bilaga II.

Den slutliga tidsfristen för att digitalisera förfarandena är december 2023. Medlemsstaterna bör dock redan nu intensifiera sitt arbete med detta projekt och leta efter möjligheter att genomföra kraven i god tid före tidsfristen som en del av sina pågående program för e-förvaltning, vilket vissa började göra redan sedan början av covid-19-krisen.

EU-programmen kommer att hjälpa medlemsstaterna att uppnå detta mål, till exempel Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa, de sammanhållningspolitiska programmen 2021–2027 och programmet för instrumentet för tekniskt stöd (2). De behöriga myndigheterna bör kontakta de nationella samordnarna med ansvar för de finansiella programmen i sin medlemsstat.

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1 | Kvartal 2 2023 | Ta itu med luckor och utbyta information om framsteg och bästa praxis när det gäller digitaliseringen av förfarandena i bilaga II. | Behöriga myndigheter
  Nationella samordnare |
| 2.1.2 | Kvartal 2 varje år | Översyn av förklarande dokument om genomförandet av bilaga II och alla dess ändringar. | Kommissionen
  Nationella samordnare |
| 2.1.3 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Åtgärder för att öka medvetenheten om befintliga finansieringsprogram. | Kommissionen
  Nationella samordnare |
| 2.1.4 | Kvartal 1–4 2023 | Register över förfaranden som kräver fysisk närvaro (6.4). | Kommissionen
  Nationella samordnare |
| 2.1.5 | Kvartal 4 2023 | Alla förfaranden i bilaga II ska vara helt online. | Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2.1.6 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Bygga broar mellan förordningen om en gemensam digital ingång och nya lagstiftningsinitiativ genom att inkludera de administrativa förfaranden som regleras av nya förslag i bilaga II. | Kommissionen |

När

Vad

Vem

2.1.1

Kvartal 2 2023

Ta itu med luckor och utbyta information om framsteg och bästa praxis när det gäller digitaliseringen av förfarandena i bilaga II.

Behöriga myndigheter

Nationella samordnare

2.1.2

Kvartal 2 varje år

Översyn av förklarande dokument om genomförandet av bilaga II och alla dess ändringar.

Kommissionen

Nationella samordnare

2.1.3

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Åtgärder för att öka medvetenheten om befintliga finansieringsprogram.

Kommissionen

Nationella samordnare

2.1.4

Kvartal 1–4 2023

Register över förfaranden som kräver fysisk närvaro (6.4).

Kommissionen

Nationella samordnare

2.1.5

Kvartal 4 2023

Alla förfaranden i bilaga II ska vara helt online.

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.1.6

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Bygga broar mellan förordningen om en gemensam digital ingång och nya lagstiftningsinitiativ genom att inkludera de administrativa förfaranden som regleras av nya förslag i bilaga II.

Kommissionen

Mål 2.2: Säkerställa tillgång till onlineförfaranden för användare i gränsöverskridande situationer

Referens: Artikel 13 i förordningen om gränsöverskridande tillgång till onlineförfaranden.

Bakgrund:

Enligt förordningen måste förfaranden som redan är online också vara fullt tillgängliga för användare i gränsöverskridande situationer. Detta innebär att om ett förfarande görs tillgängligt för inhemska användare i en viss medlemsstat måste hela förfarandet även finnas tillgängligt för användare från andra medlemsstater och för användare från samma medlemsstat som är bosatta i en annan medlemsstat eller som tidigare har levt, arbetat, studerat eller bedrivit verksamhet i en annan medlemsstat.

Medlemsstaterna får vid behov tillämpa alternativa tekniska lösningar för användare i gränsöverskridande situationer, men bör i så fall försäkra sig om att förfarandet ger samma resultat och inte är mer betungande än det förfarande som erbjuds användare som befinner sig i ursprungsmedlemsstaten.

Även om lagen om ett interoperabelt Europa kanske inte har trätt i kraft vid denna tidpunkt, kan medlemsstaterna med tanke på de stora investeringarna vilja genomföra så kallade interoperabilitetsbedömningar för att utvärdera hur förändringar i deras it-system påverkar den gränsöverskridande interoperabiliteten i EU. Kommissionen uppmuntrar också medlemsstaterna att följa den europeiska interoperabilitetsramens principer och rekommendationer för att säkerställa att inga hinder skapas för gränsöverskridande digitala offentliga tjänster.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt hinder för användare i gränsöverskridande situationer, såsom blanketter som bara godtar nationella telefonnummer, nationella prefix för telefonnummer eller nationella postnummer, att avgifter bara kan betalas via system som inte finns (allmänt) tillgängliga för användare i gränsöverskridande situationer, avsaknaden av detaljerade förklaringar på ett språk som förstås av användare i gränsöverskridande situationer, att det inte går att skicka in elektroniska bevis från myndigheter i andra medlemsstater eller att medel för elektronisk identifiering som utfärdats i andra medlemsstater inte godtas.

På vissa områden (t.ex. tjänstedirektivet, direktivet om yrkeskvalifikationer, direktivet om offentlig upphandling) är icke-diskriminerande tillgång till förfaranden för användare i gränsöverskridande situationer redan ett rättsligt krav, utöver principen om icke-diskriminering i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

År 2020 lämnade kommissionen en förklarande anmärkning om gränsöverskridande tillgång till förfaranden.

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.2.1 | Kvartal 2 2023 | Ta itu med återstående hinder (inklusive översättning med stöd av kommissionens översättningstjänst) och dela med sig av information om framstegen mot fullständig gränsöverskridande tillgång till onlineförfaranden. | Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2.2.2 | Kvartal 4 2023 | Onlineförfaranden ska finnas tillgängliga på ett icke-diskriminerande sätt för användare i gränsöverskridande situationer. | Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |

När

Vad

Vem

2.2.1

Kvartal 2 2023

Ta itu med återstående hinder (inklusive översättning med stöd av kommissionens översättningstjänst) och dela med sig av information om framstegen mot fullständig gränsöverskridande tillgång till onlineförfaranden.

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.2.2

Kvartal 4 2023

Onlineförfaranden ska finnas tillgängliga på ett icke-diskriminerande sätt för användare i gränsöverskridande situationer.

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

Mål 2.3: Bidra till utvecklingen av it-verktyg på EU-nivå och säkerställa kompatibilitet mellan kommissionens it-verktyg och nationella it-verktyg

Referens: Artikel 21 i förordningen om ansvar för IKT-programmet som stöder ingången.

Bakgrund

Enligt förordningen ska den gemensamma digitala ingången fungera med hjälp av tekniska verktyg som en sökfunktion och en gemensam hjälptjänstsökare som hjälper användarna att hitta information, förfaranden och hjälptjänster, ett återkopplingsverktyg för användare om tjänsternas kvalitet, ett återkopplingsverktyg för användare om hinder på den inre marknaden, ett verktyg för att samla in användarstatistik, en instrumentpanel som fungerar som gränssnitt för offentliga myndigheter och kommissionen.

Kommissionen antog i juli 2020 en genomförandeakt om användarstatistik och återkoppling (kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1121) och säkerställde att alla relaterade verktyg fanns tillgängliga i slutet av 2020. De nationella myndigheterna var tvungna att säkerställa efterlevnaden av genomförandeakten för att tillhandahålla den information som krävdes för att verktygen skulle fungera och för att länka till vissa av dem från sina nationella webbplatser. Riktlinjer, teknisk dokumentation och stöd tillhandahölls för integrering av nationella tjänster med plattformen för den gemensamma digitala ingången.

Genomförandeakten och riktlinjerna bör ses över mot bakgrund av kravet på att helt digitala förfaranden ska vara online i hela EU i slutet av 2023.

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.3.1 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Ändra genomförandeförordningen för den gemensamma digitala ingången om insamling och delning av användarstatistik och återkoppling för att förbättra den och omfatta statistik om onlineförfaranden. | Kommissionen |
| 2.3.2 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Bevaka






  1. | insamlingen av återkoppling och statistik om alla tjänster, |

När

Vad

Vem

2.3.1

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Ändra genomförandeförordningen för den gemensamma digitala ingången om insamling och delning av användarstatistik och återkoppling för att förbättra den och omfatta statistik om onlineförfaranden.

Kommissionen

2.3.2

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Bevaka

1.

insamlingen av återkoppling och statistik om alla tjänster,

| 2. | införandet på nationella sidor som är en del av ingången av länkar till






  — | det gemensamma återkopplingsverktyget för användare på sidor som saknar ett nationellt återkopplingsverktyg, |
| --- | --- | --- |

2.

införandet på nationella sidor som är en del av ingången av länkar till

—

det gemensamma återkopplingsverktyget för användare på sidor som saknar ett nationellt återkopplingsverktyg,

| — | hjälptjänstsökaren, |
| --- | --- |

—

hjälptjänstsökaren,

| — | verktyget för hinder på den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

verktyget för hinder på den inre marknaden.

Kommissionen

Nationella samordnare

2.3.3

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

| — | Underhålla och vidareutveckla de gemensamma it-verktygen för den gemensamma digitala ingången med fokus på automatisering av arbetsuppgifter och utveckling av de återstående rättsliga kraven, inklusive uppdatering och vidareutveckling av verktyget för hinder på den inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Underhålla och vidareutveckla de gemensamma it-verktygen för den gemensamma digitala ingången med fokus på automatisering av arbetsuppgifter och utveckling av de återstående rättsliga kraven, inklusive uppdatering och vidareutveckling av verktyget för hinder på den inre marknaden.

| — | Underhålla och ytterligare förbättra länkregistret för att göra det möjligt för medlemsstaterna att anmäla nödvändiga uppgifter och, när så är möjligt, automatisera processen. |
| --- | --- |

—

Underhålla och ytterligare förbättra länkregistret för att göra det möjligt för medlemsstaterna att anmäla nödvändiga uppgifter och, när så är möjligt, automatisera processen.

| — | Underhålla och vidareutveckla sökfunktionen för att underlätta för företag och medborgare att få tillgång till information från EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Underhålla och vidareutveckla sökfunktionen för att underlätta för företag och medborgare att få tillgång till information från EU och medlemsstaterna.

| — | Underhålla och vidareutveckla innehållshanteringssystemet för Your Europe för att säkerställa att det kommer att kunna utnyttja potentialen i projektet med en gemensam digital ingång. |
| --- | --- |

—

Underhålla och vidareutveckla innehållshanteringssystemet för Your Europe för att säkerställa att det kommer att kunna utnyttja potentialen i projektet med en gemensam digital ingång.

Kommissionen

2.3.4

Kvartal 1–4 2023

Utveckla gemensamma it-verktyg för att stödja digitaliseringen av förfaranden, inklusive de verktyg som är kopplade till ändringen av genomförandeförordningen för den gemensamma digitala ingången om insamling och delning av användarstatistik och det gemensamma registret över förfarandesteg som kräver fysisk närvaro (artikel 6.4).

Kommissionen

Nationella samordnare

2.3.5

Kvartal 1–4 2023

Genomföra arbetsflödet i IMI för administrativt samarbete (artikel 15).

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

Mål 2.4: Engångsprincipen

Referens: Artikel 14 i förordningen.

Bakgrund

Kommissionen ska i samarbete med medlemsstaterna inrätta ett tekniskt system för utbyte av bevis när det gäller de onlineförfaranden som förtecknas i bilaga II till förordningen och de förfaranden som anges i tjänstedirektivet (3), direktivet om yrkeskvalifikationer (4) samt i två direktiv om offentlig upphandling (2014/24/EU och 2014/25/EU).

Enligt förordningen ska kommissionen se över tillämpningen av förordningen senast den 12 december 2022 och därefter vartannat år. Enligt förordningen ska kommissionen särskilt utvärdera räckvidden av artikel 14, med beaktande av den tekniska, marknadsrelaterade och juridiska utvecklingen när det gäller utbyte av bevis mellan behöriga myndigheter.

Under 2019 och 2021 utvecklade kommissionen en arkitektur för systemet och arbetade tillsammans med medlemsstaterna genom flera arbetspaket med tekniska och operativa lösningar för att säkerställa interoperabilitet mellan de planerade gemensamma delarna av systemet och de nationella delarna. Kommissionen genomförde även undersökningar och pilotprojekt till stöd för detta arbete.

År 2022 antog kommissionen en genomförandeförordning C(2022) 5628 om fastställande av tekniska och operativa specifikationer för det tekniska systemet för gränsöverskridande automatiskt utbyte av bevis och tillämpning av engångsprincipen (det så kallade tekniska engångssystemet). Genomförandeförordningen diskuterades med medlemsstaterna vid flera kommittémöten inom ramen för granskningsförfarandet (5). Kommissionen har också offentliggjort utförlig teknisk dokumentation för att ytterligare stödja medlemsstaterna i genomförandet av det tekniska engångssystemet. Dessutom har kommissionen inrättat arbetsgrupper (undergrupper till samordningsgruppen för den gemensamma digitala ingången och kontaktgruppen för det tekniska engångssystemet och den europeiska e-identitetsplånbokens synergieffekter och interoperabilitet) för att i nära samarbete med medlemsstaterna arbeta med särskilda frågor som hjälper till att förbereda lanseringen av det tekniska engångssystemet i hela EU senast i december 2023.

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.4.1 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Utveckling av det tekniska engångssystemet:
  Utveckla och distribuera den första produktionsversionen av det tekniska engångssystemet och det tekniska engångssystemets gemensamma tjänster, och säkerställa integrering av






  — | förfarandena för att fastställa vilka uppgifter som medlemsstaterna ska föra in i de gemensamma tjänsterna: bevissammankoppling och datatjänster, |

När

Vad

Vem

2.4.1

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Utveckling av det tekniska engångssystemet:

Utveckla och distribuera den första produktionsversionen av det tekniska engångssystemet och det tekniska engångssystemets gemensamma tjänster, och säkerställa integrering av

—

förfarandena för att fastställa vilka uppgifter som medlemsstaterna ska föra in i de gemensamma tjänsterna: bevissammankoppling och datatjänster,

| — | förfarandeportaler och autentiska källor. |
| --- | --- |

—

förfarandeportaler och autentiska källor.

Utveckla och anpassa den nationella delen av det tekniska systemet, inklusive nödvändiga operativa arrangemang.

Utarbeta drifts- och utbildningsmaterial för systemets användare samt material för att öka medvetenheten om systemet.

Granskning av de resultat som tagits fram av arbetsgrupperna (undergrupper till samordningsgruppen för den gemensamma digitala ingången och kontaktgruppen för den europeiska e-identitetsplånbokens synergieffekter och interoperabilitet).

Använda WIKI och OOTSHUB för att dela med sig av alla framsteg och detaljer om projektet och utvecklingen.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.4.2

Kvartal 1–4 2024

Produktion av det tekniska engångssystemet:

Använda de gemensamma tjänsterna i produktion och överväga en eventuell migrering av det tekniska engångssystemets gemensamma tjänster till en europeisk molnleverantör. Investera i den fortsatta utvecklingen av det tekniska engångssystemets gemensamma tjänster (inklusive synergieffekter med Your Europe).

Fortsätta med det tekniska engångssystemets testtjänster och anordna minst fyra stora testtillfällen (projectathons).

Tillhandahålla stödtjänster till integreringen av medlemsstaternas eGov-portaler och autentiska datakällor och genomföra överenskomna synergier med den europeiska e-identiteten.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.4.3

Kvartal 2 varje år

Framtida färdplan för det tekniska engångssystemet och den gemensamma digitala ingången:

Diskussion om och utformning av framtida utvecklingsplaner, inklusive möjligheten att ansluta kommissionen eller andra EU-organ till det tekniska engångssystemet, förbättring av användarresan, tillgång för medborgare och företag till alla sina administrativa dokument, anslutning av europeisk plånbok och tekniskt engångssystem med mera.

Kommissionen

Nationella samordnare

2.4.4

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Genomförandeförordning om ett tekniskt engångssystem:

I den mån utvärderingen av förordningen om en gemensam digital ingång leder till nya insikter och i den mån nya delar blir tillgängliga, ändra den genomförandeakt som fastställer de tekniska och operativa specifikationerna för det tekniska systemet för att fylla luckorna i den första versionen av genomförandeakten (t.ex. när det gäller befogenheter och mandat).

Kommissionen

2.4.5

Kvartal 1–4 2023

Rapport:

Diskutera kommissionens bidrag till utkastet till rapport (om översynen av artikel 14) och överlämna en utvärderingsrapport om översynen av artikel 14 i förordningen om en gemensam digital ingång till Europaparlamentet och rådet.

Kommissionen

Nationella samordnare

2.4.6

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Säkerställa kopplingar och interoperabilitet mellan det tekniska engångssystemet, system och plattformar som inrättats inom ramen för andra lagstiftningsinitiativ.

Kommissionen

Mål 2.5: Rapportering om ingångens och den inre marknadens funktion

Referens: Artiklarna 26, 27 och 36 i förordningen.

Bakgrund

Verktyget för hinder på den inre marknaden är en användarvänlig onlinemiljö som enligt förordningen ska användas för att anonymt rapportera och ge återkoppling om eventuella hinder som medborgare och företag stöter på när de utövar sina rättigheter på den inre marknaden. I förordningen föreskrivs också att medlemsstaterna och kommissionen ska analysera och undersöka de problem som tas upp av användare genom verktyget för hinder på den inre marknaden och när så är möjligt åtgärda dem med lämpliga medel.

När akten om interoperabilitet (6) träder i kraft och styrelsen för ett interoperabelt Europa inrättas bör till exempel frågor som identifierats med avseende på gränsöverskridande interoperabilitet och möjliga lösningar på interoperabilitet anmälas till styrelsen, som kan föreslå att inrätta stödprojekt för genomförande av politiken för att utveckla lösningar på bristande interoperabilitet.

I förordningen fastställs även att kommissionen ska offentliggöra en onlineöversikt över de problem som anges i rapporter som tillhandahålls av användare av ingången genom verktyget för hinder på den inre marknaden och som framgår av insamlad återkoppling från användare och statistik.

Enligt förordningen ska kommissionen dessutom se över tillämpningen av förordningen senast den 12 december 2022 och därefter vartannat år. Enligt förordningen ska kommissionen utarbeta en rapport med en bedömning av ingångens och den inre marknadens funktion på grundval av insamlad statistik, användarnas återkoppling och rapporter om hindren på den inre marknaden.

I förordningen föreskrivs flera verktyg som kommer att hjälpa kommissionen att samla in relevant information med avseende på digitaliseringen av offentliga tjänster i EU. Översikterna över problem och halvårsrapporterna kommer att stödja kommissionen att fatta välgrundade beslut om den inre marknaden, tillsammans med andra verktyg (dvs. en statistisk rapport som grundar sig på utvalda indikatorer som publiceras på en uppdaterad resultattavla för den inre marknaden, den årliga resultatrapporten om den inre marknaden). De kommer även att hjälpa medlemsstaterna att identifiera de problem som har rapporterats och hantera dem på ett lämpligt sätt.

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.5.1 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Följa upp återkopplingen och statistiken, öka antalet hjälptjänster och registrera datan i verktyget för hinder på den inre marknaden och offentliggöra en sammanfattning efter diskussion med samordningsgruppen. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2.5.2 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Bevaka den gemensamma digitala ingången som bygger på riktmärket för e-förvaltning. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2.5.3 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Genomföra aktiv forskning bland (potentiella) användare av den gemensamma digitala ingången för att identifiera prioriterade områden för utveckling. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2.5.4 | Kvartal 2–4 2024 | Diskutera de bidrag som ska lämnas till kommissionens utkast till rapport och överlämna det till parlamentet och rådet. | Kommissionen
  Nationella samordnare |

När

Vad

Vem

2.5.1

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Följa upp återkopplingen och statistiken, öka antalet hjälptjänster och registrera datan i verktyget för hinder på den inre marknaden och offentliggöra en sammanfattning efter diskussion med samordningsgruppen.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.5.2

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Bevaka den gemensamma digitala ingången som bygger på riktmärket för e-förvaltning.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.5.3

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Genomföra aktiv forskning bland (potentiella) användare av den gemensamma digitala ingången för att identifiera prioriterade områden för utveckling.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.5.4

Kvartal 2–4 2024

Diskutera de bidrag som ska lämnas till kommissionens utkast till rapport och överlämna det till parlamentet och rådet.

Kommissionen

Nationella samordnare

3.   Hjälptjänster

Mål 3.1: Säkerställa tillgång till information om hjälptjänster och deras kvalitet

Referens: Artiklarna 7, 11 och 16 i förordningen.

Bakgrund

Den gemensamma digitala ingången ger via hjälptjänstsökaren som lanserades 2020 användare enkel tillgång till ett stort utbud av hjälptjänster, informerar användarna om vad de kan förvänta sig av tjänsterna och vägleder dem till den tjänst som är mest lämplig.

Utöver de hjälptjänster som förtecknas i bilaga III har andra frivilligt anslutit sig till den gemensamma digitala ingången sedan den lanserades: Europe Direct, de europeiska konsumentcentrumen, helpdesk för immaterialrättigheter och Solvit.

Kommissionen stödde hjälptjänster i detta förfarande genom att tillhandahålla en checklista och en bedömning av läget.

Om så är nödvändigt för att tillgodose användarnas behov kan de nationella samordnarna också föreslå att kommissionen tar med privata eller halvprivata hjälptjänster om de uppfyller ingångens kvalitetskrav.

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Bevaka den information som tillhandahålls om hjälptjänster och deras kvalitet med hjälp av insamlad användaråterkoppling och statistik samt uppföljning. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 3.1.2 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Arbeta för att ytterligare hjälp- och problemlösningstjänster ska omfattas av bilaga I. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |

När

Vad

Vem

3.1.1

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Bevaka den information som tillhandahålls om hjälptjänster och deras kvalitet med hjälp av insamlad användaråterkoppling och statistik samt uppföljning.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

3.1.2

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Arbeta för att ytterligare hjälp- och problemlösningstjänster ska omfattas av bilaga I.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

4.   Marknadsföring

Mål 4.1: Marknadsföra ingången

Referens: Artiklarna 22 och 23 i förordningen om marknadsföring, namn, logotyp och kvalitetsmärke.

Bakgrund

Lanseringen av den gemensamma digitala ingången den 12 december 2020 innebar att logotypen Your Europe började användas på alla europeiska och nationella sidor för den gemensamma digitala ingången.

Under 2020 utarbetades en kommunikationsplan för att marknadsföra den gemensamma digitala ingången. I kommunikationsplanen beskrevs lanseringen av en kampanj 2021 på både EU-nivå och nationell nivå samt samordningen av aktiviteter för att främja Your Europe och de webbplatser som ingår i den gemensamma digitala ingången. Kampanjen inkluderade en digital turné med onlineinformationstillfällen i hela Europa på de nationella språken.

År 2022 utvärderades kampanjen med följande slutsatser: Den digitala turnén var framgångsrik när det gällde att nå ut till medborgare och företag. Nyckeln till framgång var att de nationella samordnarna arbetade mycket nära tillsammans med gruppen för den gemensamma digitala ingången, entreprenören och influerare. Framtida kampanjer kan bygga på detta goda samarbete mellan de nationella samordnarna och kommissionen. Vi mätte effekterna av influerare och YouTube-kampanjen (förhandsutvärdering och efterhandsutvärdering), som visade mycket goda resultat i fråga om uppsökande verksamhet och varumärkesbyggande och som bör upprepas.

De andra uppsökande aktiviteterna som sökannonser på Google samt sociala medier fungerade också bra och kommer alltid att vara en del av framtida kampanjer.

Huvudmålen för marknadsföringsaktiviteterna under perioden 2023–2024 är

| — | att ytterligare öka allmänhetens medvetenhet om rättigheter och skyldigheter på EU:s inre marknad enligt EU-lagstiftningen, |
| --- | --- |

—

att ytterligare öka allmänhetens medvetenhet om rättigheter och skyldigheter på EU:s inre marknad enligt EU-lagstiftningen,

| — | att informera människor om rättigheter och regler på den inre marknaden enligt EU-lagstiftningen och nationell lagstiftning och att få dem att aktivt engagera sig i att hävda dessa rättigheter och rapportera eventuella problem som de stöter på, |
| --- | --- |

—

att informera människor om rättigheter och regler på den inre marknaden enligt EU-lagstiftningen och nationell lagstiftning och att få dem att aktivt engagera sig i att hävda dessa rättigheter och rapportera eventuella problem som de stöter på,

| — | att marknadsföra Your Europe som ett varumärke bland medborgare och företag, särskilt små och medelstora företag och potentiella företagare (i hela EU), |
| --- | --- |

—

att marknadsföra Your Europe som ett varumärke bland medborgare och företag, särskilt små och medelstora företag och potentiella företagare (i hela EU),

| — | att öka möjligheten att hitta information om Your Europe och nationell information (inklusive rättigheter och skyldigheter), |
| --- | --- |

—

att öka möjligheten att hitta information om Your Europe och nationell information (inklusive rättigheter och skyldigheter),

| — | att uppmuntra användarna att lämna återkoppling om offentliga tjänster, |
| --- | --- |

—

att uppmuntra användarna att lämna återkoppling om offentliga tjänster,

| — | att visa hur Your Europe ger ett mervärde för företag och medborgare. |
| --- | --- |

—

att visa hur Your Europe ger ett mervärde för företag och medborgare.

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Genomföra marknadsföringsaktiviteter, bland annat den gemensamma digitala ingången, portalen Your Europe, autentiska källor, verktyget för hinder på den inre marknaden, digitaliserade förfaranden och det tekniska engångssystemet för medborgare, små och medelstora företag och förvaltningar, och utvärdera hur framgångsrika marknadsföringsaktiviteterna är. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 4.1.2 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Årligen se över kommunikationsplanen och genomföra den reviderade kommunikationsplanen. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 4.1.3 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Bevaka hur sökmotorn i Your Europe fungerar och fortsätta att tillhandahålla bästa möjliga resultat av de nationella webbplatserna via sökningen i Your Europe för en bredare allmänhet. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 4.1.4 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Främja det tekniska engångssystemet inom ramen för EU-strategin för data och tillhandahålla informationsbroschyrer eller faktablad för behöriga myndigheter, så att kopplingarna mellan det tekniska engångssystemet, IMI, Eucaris osv. kan fastställas. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |

När

Vad

Vem

4.1.1

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Genomföra marknadsföringsaktiviteter, bland annat den gemensamma digitala ingången, portalen Your Europe, autentiska källor, verktyget för hinder på den inre marknaden, digitaliserade förfaranden och det tekniska engångssystemet för medborgare, små och medelstora företag och förvaltningar, och utvärdera hur framgångsrika marknadsföringsaktiviteterna är.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

4.1.2

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Årligen se över kommunikationsplanen och genomföra den reviderade kommunikationsplanen.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

4.1.3

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Bevaka hur sökmotorn i Your Europe fungerar och fortsätta att tillhandahålla bästa möjliga resultat av de nationella webbplatserna via sökningen i Your Europe för en bredare allmänhet.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

4.1.4

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Främja det tekniska engångssystemet inom ramen för EU-strategin för data och tillhandahålla informationsbroschyrer eller faktablad för behöriga myndigheter, så att kopplingarna mellan det tekniska engångssystemet, IMI, Eucaris osv. kan fastställas.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

5.   Tvärgående

Hur och när?

| | När | Vad | Vem |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1 | Kvartal 4 2024 | Anta ett arbetsprogram för 2025–2026. | Kommissionen |
| 5.2 | Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024 | Utveckling av system för övervakning och automatisk rapportering av den gemensamma digitala ingången och det tekniska engångssystemet:
  Utveckling av ett automatiskt övervaknings- och rapporteringssystem för att mäta de europeiska förvaltningarnas framsteg och digitaliseringsnivå på grundval av befintliga uppgifter i systemet för den gemensamma digitala ingången och det tekniska engångssystemet. | Kommissionen
  Nationella samordnare |

När

Vad

Vem

5.1

Kvartal 4 2024

Anta ett arbetsprogram för 2025–2026.

Kommissionen

5.2

Kvartal 1 2023–kvartal 4 2024

Utveckling av system för övervakning och automatisk rapportering av den gemensamma digitala ingången och det tekniska engångssystemet:

Utveckling av ett automatiskt övervaknings- och rapporteringssystem för att mäta de europeiska förvaltningarnas framsteg och digitaliseringsnivå på grundval av befintliga uppgifter i systemet för den gemensamma digitala ingången och det tekniska engångssystemet.

Kommissionen

Nationella samordnare

---

(1)  Såsom påpekas i kommissionens meddelande The Single Market at 30, COM(2023) 162 final, 16 mars 2023 (inte översatt till svenska), och kommissionens meddelande EU:s konkurrenskraft på lång sikt – efter 2030, COM(2023) 168 final, 16 mars 2023.

(2)  Instrumentet för tekniskt stöd tillhandahåller anpassad teknisk expertis till medlemsstaterna för att de ska kunna utforma, utveckla och genomföra reformer, bland annat när det gäller de nationella regeringarnas agenda för den digitala omställningen.

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/123/EG av den 12 december 2006 om tjänster på den inre marknaden (EUT L 376, 27.12.2006, s. 36).

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

(6)  Interoperable Europe Act Proposal (europa.eu).

---

BILAGA

De viktigaste punkterna för 2023–2024

Under 2023 och 2024 kommer de behöriga myndigheterna, de nationella samordnarna och kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att garantera fullständighet, tillgänglighet och kvalitet vad gäller den information som omfattas av bilagorna I och II samt för att minska och undvika överlappning. Förbättring av användarresan samt främjande av Your Europe och säkerställande av att portalen Your Europe är så användarvänlig som möjligt kommer också att fortsätta. Kommissionen kommer också att bygga broar mellan förordningen om en gemensam digital ingång och nya lagstiftningsinitiativ genom att inkludera den information och de administrativa förfaranden som regleras av nya förslag i bilaga I respektive bilaga II.

Dessutom omfattar de viktigaste punkterna i detta arbetsprogram följande:

| | Vad | Vem |
| --- | --- | --- |
| 2023 |
| 2.1.4 | Register över förfaranden som kräver fysisk närvaro (6.4). | Kommissionen
  Nationella samordnare |
| 2.1.5 | Alla förfaranden i bilaga II ska vara helt online. | Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2.2.2 | Onlineförfaranden ska finnas tillgängliga på ett icke-diskriminerande sätt för användare i gränsöverskridande situationer. | Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2.3.5 | Genomföra arbetsflödet i IMI för administrativt samarbete (artikel 15). | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2.4.1 | Utveckla och distribuera den första produktionsversionen av det tekniska engångssystemet och det tekniska engångssystemets gemensamma tjänster och integrera förfaranden, förfarandeportaler och autentiska källor. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2024 |
| 1.1.3 | Förbättring av portalen Your Europe för att den ska bli mer användarvänlig. | Kommissionen
  Nationella samordnare |
| 2.4.2 | Genomföra överenskomna synergier med den europeiska e-identiteten. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 2.5.1 | Öka antalet hjälptjänster som ger återkoppling till verktyget för hinder på den inre marknaden. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |
| 3.1.2 | Arbeta för att ytterligare hjälp- och problemlösningstjänster ska omfattas av bilaga I. | Kommissionen
  Nationella samordnare
  Behöriga myndigheter |

Vad

Vem

2023

2.1.4

Register över förfaranden som kräver fysisk närvaro (6.4).

Kommissionen

Nationella samordnare

2.1.5

Alla förfaranden i bilaga II ska vara helt online.

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.2.2

Onlineförfaranden ska finnas tillgängliga på ett icke-diskriminerande sätt för användare i gränsöverskridande situationer.

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.3.5

Genomföra arbetsflödet i IMI för administrativt samarbete (artikel 15).

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.4.1

Utveckla och distribuera den första produktionsversionen av det tekniska engångssystemet och det tekniska engångssystemets gemensamma tjänster och integrera förfaranden, förfarandeportaler och autentiska källor.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2024

1.1.3

Förbättring av portalen Your Europe för att den ska bli mer användarvänlig.

Kommissionen

Nationella samordnare

2.4.2

Genomföra överenskomna synergier med den europeiska e-identiteten.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

2.5.1

Öka antalet hjälptjänster som ger återkoppling till verktyget för hinder på den inre marknaden.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

3.1.2

Arbeta för att ytterligare hjälp- och problemlösningstjänster ska omfattas av bilaga I.

Kommissionen

Nationella samordnare

Behöriga myndigheter

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 15.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/18

---

Följande information lämnas för kännedom till BOUYERI, Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, MELIAD Farah och Communist Party of the Philippines (”Filippinernas kommunistparti”), inbegripet ”New People’s Army” (NPA) (”Nya folkarmén”), personer och grupper på den förteckning över personer, grupper och enheter som omfattas av artiklarna 2, 3 och 4 i rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och rådets förordning (EG) nr 2580/2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism

(se bilagorna till rådets beslut (Gusp) 2023/422 och rådets genomförandeförordning (EU) 2023/420 av den 24 februari 2023)

(2023/C 172/03)

Följande information lämnas för kännedom till ovannämnda personer och grupper som förtecknas i rådets beslut (Gusp) 2023/422 (1) och rådets genomförandeförordning (EU) 2023/420 (2).

I rådets förordning (EG) nr 2580/2001 (3) föreskrivs att alla penningmedel, andra finansiella tillgångar och ekonomiska resurser som tillhör de berörda personerna och grupperna ska frysas samt att inga penningmedel, andra finansiella tillgångar eller ekonomiska resurser får ställas till förfogande för dem, vare sig direkt eller indirekt.

Rådet har fått ny information av betydelse för uppförandet av de ovannämnda personerna och grupperna på förteckningen. Efter att ha övervägt denna nya information avser rådet att ändra redogörelserna för skälen i enlighet med denna.

De berörda personerna och grupperna får ansöka om att erhålla de föreslagna redogörelserna för skälen till att de kvarstår i den ovannämnda förteckningen. Ansökningarna ska sändas till följande adress:

| Europeiska unionens råd (Att.: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bryssel |
| BELGIEN |

Europeiska unionens råd (Att.: COMET designations)

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bryssel

BELGIEN

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

En sådan ansökan ska lämnas in senast den 22 maj 2023.

De berörda personerna och grupperna får när som helst till den adress som angetts ovan till rådet inkomma med en ansökan, tillsammans med styrkande handlingar, om att beslutet att föra upp dem och behålla dem på den ovannämnda förteckningen bör ses över. Sådana ansökningar kommer att behandlas när de har mottagits. Härvid uppmärksammas de berörda personerna och grupperna på rådets regelbundna översyn av förteckningen i enlighet med artikel 1.6 i gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp (4).

De berörda personerna och grupperna uppmärksammas på möjligheten att vända sig till de behöriga myndigheter i medlemsstaten/medlemsstaterna i fråga som anges på förteckningen i bilagan till förordningen med en ansökan om tillstånd att få använda frysta penningmedel för grundläggande behov eller särskilda betalningar enligt artikel 5.2 i förordningen.

---

(1)  EUT L 61, 27.2.2023, s. 58

(2)  EUT L 61, 27.2.2023, s. 58 respektive 37.

(3)  EUT L 344, 28.12.2001, s. 70

(4)  EUT L 344, 28.12.2001, s. 93

---

Europeiska kommissionen

| 15.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 172/20 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 172/20

---

Eurons växelkurs (1)

12 maj 2023

(2023/C 172/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0892 |
| JPY | japansk yen | 147,02 |
| DKK | dansk krona | 7,4484 |
| GBP | pund sterling | 0,87020 |
| SEK | svensk krona | 11,2425 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9744 |
| ISK | isländsk krona | 150,30 |
| NOK | norsk krona | 11,6310 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,606 |
| HUF | ungersk forint | 370,98 |
| PLN | polsk zloty | 4,5343 |
| RON | rumänsk leu | 4,9318 |
| TRY | turkisk lira | 21,3588 |
| AUD | australisk dollar | 1,6310 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4702 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,5425 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7503 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4534 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 455,02 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,9430 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,5722 |
| IDR | indonesisk rupiah | 16 130,23 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,8785 |
| PHP | filippinsk peso | 60,804 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,022 |
| BRL | brasiliansk real | 5,3844 |
| MXN | mexikansk peso | 19,2067 |
| INR | indisk rupie | 89,5200 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0892

JPY

japansk yen

147,02

DKK

dansk krona

7,4484

GBP

pund sterling

0,87020

SEK

svensk krona

11,2425

CHF

schweizisk franc

0,9744

ISK

isländsk krona

150,30

NOK

norsk krona

11,6310

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,606

HUF

ungersk forint

370,98

PLN

polsk zloty

4,5343

RON

rumänsk leu

4,9318

TRY

turkisk lira

21,3588

AUD

australisk dollar

1,6310

CAD

kanadensisk dollar

1,4702

HKD

Hongkongdollar

8,5425

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7503

SGD

singaporiansk dollar

1,4534

KRW

sydkoreansk won

1 455,02

ZAR

sydafrikansk rand

20,9430

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,5722

IDR

indonesisk rupiah

16 130,23

MYR

malaysisk ringgit

4,8785

PHP

filippinsk peso

60,804

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,022

BRL

brasiliansk real

5,3844

MXN

mexikansk peso

19,2067

INR

indisk rupie

89,5200

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---