# Europeiska unionens C 167/11 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 167 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången11 maj 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 167

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången11 maj 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 21–24 november 2022ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 21–24 november 2022ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 22 november 2022 |
| 2023/C 167/01 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2022 om genomförandet av lånestrategin för att finansiera NextGenerationEU – unionens återhämtningsinstrument (2021/2076(INI)) | 2 |
| 2023/C 167/02 | Europaparlamentets resolution av den 22 november 2022 om genomföranderapporten om Europeiska innovationsrådet (2022/2063(INI)) | 8 |
| | Onsdagen, 23 november 2022 |
| 2023/C 167/03 | Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om kategorisering av Ryska federationen som statlig sponsor av terrorism (2022/2896(RSP)) | 18 |
| 2023/C 167/04 | Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om främjande av regional stabilitet och säkerhet i hela Mellanösternregionen (2020/2113(INI)) | 25 |
| 2023/C 167/05 | Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om förebyggande, hantering och bättre behandling av diabetes i EU i samband med Världsdiabetesdagen (2022/2901(RSP)) | 36 |
| | Torsdagen, 24 november 2022 |
| 2023/C 167/06 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om människorättssituationen i Afghanistan, särskilt försämringen av kvinnors rättigheter och attackerna mot utbildningsinstitutioner (2022/2955(RSP)) | 43 |
| 2023/C 167/07 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om det fortsatta förtrycket av den demokratiska oppositionen och det civila samhället i Belarus (2022/2956(RSP)) | 48 |
| 2023/C 167/08 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om tvångsförflyttningarna av människor som ett resultat av den eskalerande konflikten i den östra delen av Demokratiska republiken Kongo (2022/2957(RSP)) | 54 |
| 2023/C 167/09 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om den framtida europeiska finansiella arkitekturen för utveckling (2021/2252(INI)) | 57 |
| 2023/C 167/10 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om resultatet av moderniseringen av energistadgefördraget (2022/2934(RSP)) | 68 |
| 2023/C 167/11 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om bedömning av Ungerns efterlevnad av de rättsstatliga villkoren enligt villkorlighetsförordningen och läget beträffande Ungerns återhämtnings- och resiliensplan (2022/2935(RSP)) | 74 |
| 2023/C 167/12 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om skydd av djurhållning och stora rovdjur i Europa (2022/2952(RSP)) | 77 |
| 2023/C 167/13 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om arvet från Europaåret för ungdomar 2022 (2022/2953(RSP)) | 83 |
| 2023/C 167/14 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om förbättring av EU:s lagstiftning om vilda och exotiska djur som ska hållas som sällskapsdjur i Europeiska unionen genom en positivlista för EU (2022/2809(RSP)) | 89 |
| 2023/C 167/15 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om mänskliga rättigheter i Egypten (2022/2962(RSP)) | 94 |
| 2023/C 167/16 | Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om människorättssituationen i samband med fotbolls-VM i Qatar (2022/2948(RSP)) | 99 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 23 november 2022 |
| 2023/C 167/17 | Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 om Europaparlamentets rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s nya utvidgningsstrategi (2022/2064(INI)) | 105 |
| 2023/C 167/18 | Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i Libyen (2021/2064(INI)) | 116 |
| | YTTRANDEN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 22 november 2022 |
| 2023/C 167/19 | Europaparlamentets beslut av den 22 november 2022 om avslutande av räkenskaperna för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för budgetåret 2020 (2022/2903(RSP)) | 126 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 22 november 2022

2023/C 167/01

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2022 om genomförandet av lånestrategin för att finansiera NextGenerationEU – unionens återhämtningsinstrument (2021/2076(INI))

2

2023/C 167/02

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2022 om genomföranderapporten om Europeiska innovationsrådet (2022/2063(INI))

8

Onsdagen, 23 november 2022

2023/C 167/03

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om kategorisering av Ryska federationen som statlig sponsor av terrorism (2022/2896(RSP))

18

2023/C 167/04

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om främjande av regional stabilitet och säkerhet i hela Mellanösternregionen (2020/2113(INI))

25

2023/C 167/05

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om förebyggande, hantering och bättre behandling av diabetes i EU i samband med Världsdiabetesdagen (2022/2901(RSP))

36

Torsdagen, 24 november 2022

2023/C 167/06

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om människorättssituationen i Afghanistan, särskilt försämringen av kvinnors rättigheter och attackerna mot utbildningsinstitutioner (2022/2955(RSP))

43

2023/C 167/07

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om det fortsatta förtrycket av den demokratiska oppositionen och det civila samhället i Belarus (2022/2956(RSP))

48

2023/C 167/08

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om tvångsförflyttningarna av människor som ett resultat av den eskalerande konflikten i den östra delen av Demokratiska republiken Kongo (2022/2957(RSP))

54

2023/C 167/09

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om den framtida europeiska finansiella arkitekturen för utveckling (2021/2252(INI))

57

2023/C 167/10

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om resultatet av moderniseringen av energistadgefördraget (2022/2934(RSP))

68

2023/C 167/11

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om bedömning av Ungerns efterlevnad av de rättsstatliga villkoren enligt villkorlighetsförordningen och läget beträffande Ungerns återhämtnings- och resiliensplan (2022/2935(RSP))

74

2023/C 167/12

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om skydd av djurhållning och stora rovdjur i Europa (2022/2952(RSP))

77

2023/C 167/13

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om arvet från Europaåret för ungdomar 2022 (2022/2953(RSP))

83

2023/C 167/14

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om förbättring av EU:s lagstiftning om vilda och exotiska djur som ska hållas som sällskapsdjur i Europeiska unionen genom en positivlista för EU (2022/2809(RSP))

89

2023/C 167/15

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om mänskliga rättigheter i Egypten (2022/2962(RSP))

94

2023/C 167/16

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om människorättssituationen i samband med fotbolls-VM i Qatar (2022/2948(RSP))

99

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 23 november 2022

2023/C 167/17

Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 om Europaparlamentets rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s nya utvidgningsstrategi (2022/2064(INI))

105

2023/C 167/18

Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i Libyen (2021/2064(INI))

116

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Tisdag, 22 november 2022

2023/C 167/19

Europaparlamentets beslut av den 22 november 2022 om avslutande av räkenskaperna för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för budgetåret 2020 (2022/2903(RSP))

126

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 22 november 2022 |
| 2023/C 167/20 | Europaparlamentets beslut av den 22 november 2022 om utnämning av Keit Pentus-Rosimannus till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE)) | 128 |
| 2023/C 167/21 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av ett protokoll till Europa-Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza om de allmänna principerna för den palestinska myndighetens deltagande i unionsprogram (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE)) | 129 |
| 2023/C 167/22 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD)) | 130 |
| 2023/C 167/23 | P9_TA(2022)0394Kritiska entiteters motståndskraftEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kritiska entiteters motståndskraft (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om kritiska entiteters motståndskraft och om upphävande av rådets direktiv 2008/114/EG | 131 |
| 2023/C 167/24 | P9_TA(2022)0395Den gemensamma fiskeripolitiken: begränsningar av tillträdet till unionens vattenEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 vad gäller begränsningar av tillträdet till unionens vatten (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller begränsningar av tillträdet till unionens vatten | 132 |
| 2023/C 167/25 | P9_TA(2022)0396Beslut av europeiska standardiseringsorganisationerEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1025/2012 vad gäller de europeiska standardiseringsorganisationernas beslut om europeiska standarder och europeiska standardiseringsprodukter (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 1025/2012 vad gäller europeiska standardiseringsorganisationers beslut om europeiska standarder och europeiska standardiseringsprodukter | 134 |
| 2023/C 167/26 | P9_TA(2022)0397Förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport: grundläggande kompetens och fortbildning (kodifiering)Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering) | 135 |
| 2023/C 167/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE)) | 136 |
| 2023/C 167/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om utkastet till rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2015/2169 om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE)) | 137 |
| | Onsdagen, 23 november 2022 |
| 2023/C 167/29 | Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 till Europeiska unionens allmänna budget 2022 – Ytterligare åtgärder för att hantera följderna av Rysslands krig i Ukraina, förstärkning av unionens civilskyddsmekanism, minskning av betalningsbemyndiganden och uppdatering av intäkter, övriga justeringar och tekniska uppdateringar (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD)) | 138 |
| 2023/C 167/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2022 om det gemensamma förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som förlikningskommittén har antagit inom ramen för budgetförfarandet (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD)) | 141 |
| 2023/C 167/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2022 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut (EU, Euratom) 2020/2053 om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS)) | 162 |
| | Torsdagen, 24 november 2022 |
| 2023/C 167/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP)) | 167 |
| 2023/C 167/33 | P9_TA(2022)0411Ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetodEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetod (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2022/... om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetod | 168 |
| 2023/C 167/34 | P9_TA(2022)0412Instrumentet makroekonomiskt stöd+ för stöd till Ukraina under 2023Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd+) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd+) | 169 |
| 2023/C 167/35 | P9_TA(2022)0413Icke godtagande av den Ryska federationens resehandlingar som har utfärdats i Ukraina och GeorgienEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om icke-erkännande av ryska resehandlingar som utfärdats i ockuperade utländska regioner (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om icke-godtagande av Ryska federationens resehandlingar som utfärdats i Ukraina och Georgien | 170 |
| 2023/C 167/36 | P9_TA(2022)0414Inrättade av 2030-policyprogrammet för det digitala decennietEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av 2030-policyprogrammet En färdväg för det digitala decenniet (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(2021)0293Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om inrättande av policyprogrammet för det digitala decenniet 2030 | 171 |
| 2023/C 167/37 | Europaparlamentets beslut av den 24 november 2022 om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 21 oktober 2022 om ändring av de tekniska tillsynsstandarder som fastställs i delegerad förordning (EU) nr 153/2013 vad gäller tillfälliga nödåtgärder avseende krav på säkerhet (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA)) | 172 |
| 2023/C 167/38 | Europaparlamentets beslut av den 24 november 2022 om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 18 oktober 2022 om ändring av de tekniska tillsynsstandarder som fastställs i delegerad förordning (EU) nr 149/2013 vad gäller nivån på clearingtröskeln för positioner i OTC-råvaruderivatkontrakt och andra OTC derivatkontrakt (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA)) | 174 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 22 november 2022

2023/C 167/20

Europaparlamentets beslut av den 22 november 2022 om utnämning av Keit Pentus-Rosimannus till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

128

2023/C 167/21

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av ett protokoll till Europa-Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza om de allmänna principerna för den palestinska myndighetens deltagande i unionsprogram (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

129

2023/C 167/22

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

130

2023/C 167/23

P9_TA(2022)0394Kritiska entiteters motståndskraftEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kritiska entiteters motståndskraft (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om kritiska entiteters motståndskraft och om upphävande av rådets direktiv 2008/114/EG

131

2023/C 167/24

P9_TA(2022)0395Den gemensamma fiskeripolitiken: begränsningar av tillträdet till unionens vattenEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 vad gäller begränsningar av tillträdet till unionens vatten (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller begränsningar av tillträdet till unionens vatten

132

2023/C 167/25

P9_TA(2022)0396Beslut av europeiska standardiseringsorganisationerEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1025/2012 vad gäller de europeiska standardiseringsorganisationernas beslut om europeiska standarder och europeiska standardiseringsprodukter (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 1025/2012 vad gäller europeiska standardiseringsorganisationers beslut om europeiska standarder och europeiska standardiseringsprodukter

134

2023/C 167/26

P9_TA(2022)0397Förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport: grundläggande kompetens och fortbildning (kodifiering)Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering)

135

2023/C 167/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

136

2023/C 167/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om utkastet till rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2015/2169 om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

137

Onsdagen, 23 november 2022

2023/C 167/29

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 till Europeiska unionens allmänna budget 2022 – Ytterligare åtgärder för att hantera följderna av Rysslands krig i Ukraina, förstärkning av unionens civilskyddsmekanism, minskning av betalningsbemyndiganden och uppdatering av intäkter, övriga justeringar och tekniska uppdateringar (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

138

2023/C 167/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2022 om det gemensamma förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som förlikningskommittén har antagit inom ramen för budgetförfarandet (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

141

2023/C 167/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2022 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut (EU, Euratom) 2020/2053 om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

162

Torsdagen, 24 november 2022

2023/C 167/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

167

2023/C 167/33

P9_TA(2022)0411Ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetodEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetod (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2022/... om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetod

168

2023/C 167/34

P9_TA(2022)0412Instrumentet makroekonomiskt stöd+ för stöd till Ukraina under 2023Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd+) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd+)

169

2023/C 167/35

P9_TA(2022)0413Icke godtagande av den Ryska federationens resehandlingar som har utfärdats i Ukraina och GeorgienEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om icke-erkännande av ryska resehandlingar som utfärdats i ockuperade utländska regioner (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om icke-godtagande av Ryska federationens resehandlingar som utfärdats i Ukraina och Georgien

170

2023/C 167/36

P9_TA(2022)0414Inrättade av 2030-policyprogrammet för det digitala decennietEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av 2030-policyprogrammet En färdväg för det digitala decenniet (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(2021)0293Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om inrättande av policyprogrammet för det digitala decenniet 2030

171

2023/C 167/37

Europaparlamentets beslut av den 24 november 2022 om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 21 oktober 2022 om ändring av de tekniska tillsynsstandarder som fastställs i delegerad förordning (EU) nr 153/2013 vad gäller tillfälliga nödåtgärder avseende krav på säkerhet (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

172

2023/C 167/38

Europaparlamentets beslut av den 24 november 2022 om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 18 oktober 2022 om ändring av de tekniska tillsynsstandarder som fastställs i delegerad förordning (EU) nr 149/2013 vad gäller nivån på clearingtröskeln för positioner i OTC-råvaruderivatkontrakt och andra OTC derivatkontrakt (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

174

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

11.5.2023

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 21–24 november 2022

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 22 november 2022

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/2

---

P9_TA(2022)0400

Lånestrategin för att finansiera NextGenerationEU

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2022 om genomförandet av lånestrategin för att finansiera NextGenerationEU – unionens återhämtningsinstrument (2021/2076(INI))

(2023/C 167/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 5.3 i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1) (beslutet om egna medel), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5.3 i rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel (1) (beslutet om egna medel),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/2094 av den 14 december 2020 om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-krisen (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (4), inbegripet de gemensamma och ensidiga förklaringar som godkänts som en del av den fleråriga budgetramen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (4), inbegripet de gemensamma och ensidiga förklaringar som godkänts som en del av den fleråriga budgetramen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om en ny finansieringsstrategi för att finansiera NextGenerationEU (COM(2021)0250), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om en ny finansieringsstrategi för att finansiera NextGenerationEU (COM(2021)0250),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om ändring av beslutet om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om ändring av beslutet om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2021)0570),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av parlamentets resolution av den 15 januari 2020 om detta (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av parlamentets resolution av den 15 januari 2020 om detta (5),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0250/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0250/2022), och av följande skäl:

| A. | Enligt beslutet om egna medel ska kommissionen bemyndigas att låna upp medel på kapitalmarknaderna på EU:s vägnar till ett belopp av högst 750 miljarder EUR i 2018 års priser för det enda syftet att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen genom EU:s återhämtningsinstrument NextGenerationEU. Ett belopp på 360 miljarder EUR i 2018 års priser får användas för att tillhandahålla medlemsstaterna lån och 390 miljarder EUR får användas direkt för att täcka EU:s utgifter. |
| --- | --- |

A.

Enligt beslutet om egna medel ska kommissionen bemyndigas att låna upp medel på kapitalmarknaderna på EU:s vägnar till ett belopp av högst 750 miljarder EUR i 2018 års priser för det enda syftet att hantera konsekvenserna av covid-19-krisen genom EU:s återhämtningsinstrument NextGenerationEU. Ett belopp på 360 miljarder EUR i 2018 års priser får användas för att tillhandahålla medlemsstaterna lån och 390 miljarder EUR får användas direkt för att täcka EU:s utgifter.

| B. | Återbetalningen av de lånade medlen och tillhörande ränta ska belasta EU:s budget och planeras på ett sätt som säkerställer en stadig och förutsägbar minskning av skulderna fram till senast den 31 december 2058. Taken för egna medel har höjts med 0,6 % för att täcka alla skulder som EU ådrar sig till följd av lån via NextGenerationEU. |
| --- | --- |

B.

Återbetalningen av de lånade medlen och tillhörande ränta ska belasta EU:s budget och planeras på ett sätt som säkerställer en stadig och förutsägbar minskning av skulderna fram till senast den 31 december 2058. Taken för egna medel har höjts med 0,6 % för att täcka alla skulder som EU ådrar sig till följd av lån via NextGenerationEU.

| C. | Parlamentet, rådet och kommissionen har antagit en rättsligt bindande färdplan för införande av nya egna medel i syfte att generera tillräckligt med medel för att täcka förväntade utgifter i samband med återbetalningen av NextGenerationEU, och därmed inte minska finansieringen av EU-program och EU-politik. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet, rådet och kommissionen har antagit en rättsligt bindande färdplan för införande av nya egna medel i syfte att generera tillräckligt med medel för att täcka förväntade utgifter i samband med återbetalningen av NextGenerationEU, och därmed inte minska finansieringen av EU-program och EU-politik.

| D. | Enligt beslutet om egna medel måste kommissionen på ett heltäckande sätt regelbundet informera parlamentet och rådet om alla aspekter av sin skuldförvaltningsstrategi, inbegripet en emissionskalender med förväntade emissionsdatum och emissionsvolymer för det kommande året, och en plan med förväntade kapital- och räntebetalningar. |
| --- | --- |

D.

Enligt beslutet om egna medel måste kommissionen på ett heltäckande sätt regelbundet informera parlamentet och rådet om alla aspekter av sin skuldförvaltningsstrategi, inbegripet en emissionskalender med förväntade emissionsdatum och emissionsvolymer för det kommande året, och en plan med förväntade kapital- och räntebetalningar.

| E. | Det totala belopp som planerats för NextGenerationEU och betalning av periodisk kupong och inlösen på förfallodagen (återbetalningskostnader för återhämtningsinstrumentet) har fastställs till 14,7 miljarder EUR under perioden 2021–2027. |
| --- | --- |

E.

Det totala belopp som planerats för NextGenerationEU och betalning av periodisk kupong och inlösen på förfallodagen (återbetalningskostnader för återhämtningsinstrumentet) har fastställs till 14,7 miljarder EUR under perioden 2021–2027.

Principen om upplåning för NextGenerationEU

| 1. | Europaparlamentet betonar att NextGenerationEU är EU:s största gemensamma upplåningsprogram och det första genom vilket man inte bara beviljar lån till medlemsstaterna, utan även tillhandahåller medel för att direkt täcka EU:s budgetutgifter inom ramen för EU:s program och politikområden. Parlamentet betonar att EU:s gemensamma skuld, som förvaltas av kommissionen, ökar EU-budgetens storlek, effekter och mervärde, och stöder på detta sätt återhämtningen efter covid-19 och bidrar till genomförandet av EU:s långsiktiga prioriteringar, i synnerhet den gröna och den digitala omställningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att upplåningsprogrammet inom NextGenerationEU har en årlig upplåningsvolym på 150 miljarder EUR fram till 2026 och gör därmed unionen till en central aktör på finansmarknaderna, jämställer den med andra större europeiska statliga emittenter och gör den till den största överstatliga emittenten och den största emittenten av gröna obligationer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att lånestrategins framgång kommer att bedömas utifrån förmågan att anskaffa de medel som krävs för att snabbt och till relativt låga kostnader genomföra NextGenerationEU på kapitalmarknaderna samt att på basis av en profil som är både smidig och förutsägbar återbetala skulden senast 2058, utan att tränga ut etablerade programutgifter under taken i den nuvarande fleråriga budgetramen och äventyra framtida EU-åtgärder. Parlamentet betonar att EU:s emission inte bör påverka lånevillkoren för andra europeiska emittenter och ska till och med kunna spela en positiv roll på kapitalmarknaderna, framför allt genom att tillgodose investerarnas efterfrågan på eurodenominerade tillgångar och nya produkter, såsom gröna obligationer. |
| --- | --- |

3.

En aktuell beskrivning och bedömning av lånestrategin inom NextGenerationEU

| 4. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har utvecklat och infört ett nytt och omfattande finansieringsprogram och snabbt och effektivt byggt upp sin skuldförvaltningskapacitet. Parlamentet välkomnar att emissioner ägt rum i stadig takt sedan den första emissionen under 2021 och att alla varit kraftigt övertecknade, vilket visar på ett starkt investerarintresse och gör det möjligt för kommissionen att uppnå sina finansieringsmål. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att EU-produkter, i linje med unionens AAA-kreditbetyg, har varit föremål för handel till attraktiva räntor som är likvärdiga med de som erbjuds av andra stora europeiska och överstatliga emittenter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmärksammar att den finansieringsstrategi som kommissionen antagit är diversifierad och erbjuder ett brett spektrum av produkter (obligationer och växlar) och löptider (från tre månader upp till 30 år) genom olika emissionsmetoder (syndikerade transaktioner och auktioner) enligt ett fast schema. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar kommissionens beslut att förlita sig på ett stort nätverk av aktörer på den primära marknaden för statspapper, vilka utgör viktiga partner för att säkerställa välfungerande primär- och sekundärmarknader och rapportera till kommissionen om marknadsvillkoren. Parlamentet påminner kommissionen om vikten att se till att bankerna uppfyller sina rättsliga krav och att eftersträva en bättre geografisk balans både när det gäller medlemskap i nätverket för aktörer på den primära marknaden för statspapper och när det gäller den ledande rollen för syndikerade transaktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemmarna i nätverket för aktörer på den primära marknaden för statspapper har tillräckliga incitament och skyldigheter så att de kan uppfylla sin roll. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar de årliga upplåningsbeslut och finansieringsplaner som kommissionen offentliggjort hittills. Parlamentet understryker att transparens ifråga om kommissionens lånestrategi och upplåningstransaktioner är avgörande för en framgångsrik samordning med andra marknadsaktörer och för att säkra ansvarsskyldighet, i synnerhet gentemot parlamentet, liksom medvetenhet och egenansvar bland beslutsfattare och allmänheten. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att snabbt och systematiskt informera Europaparlamentet genom att tillhandahålla uppdelade uppgifter om alla avgifter som uppstår i samband med emission av EU-skulder, inbegripet de avgifter som kommissionen tar ut för EU:s återhämtningsinstrument i form av administrativa kostnader som medlemsstaterna ådrar sig när de tar lån inom ramen för faciliteten för faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen, i enlighet med det årliga lånebeslutet och de halvårsvisa finansieringsplanerna, hade anskaffat mer än 113 miljarder EUR på finansmarknaderna i juni 2021, varav 23 miljarder EUR i form av gröna obligationer och obligationer med kort, medellång och lång löptid. Parlamentet noterar den information som lämnats om fördelningen av typ av investerare och geografisk fördelning. Parlamentet efterlyser en fortsatt transparent kommunikation om framstegen med obligationsauktioner och syndikerade transaktioner. |
| --- | --- |

8.

Potentiella positiva effekter och utmaningar i samband med upplåningen inom NextGenerationEU

| 9. | Europaparlamentet anser att NextGenerationEU, genom att göra EU till en av de största obligationsemittenterna i Europa, kan ha en positiv inverkan på stabiliteten och likviditeten på EU:s kapitalmarknader, förbättra EU:s ekonomiska utsikter, komplettera euroområdets makroekonomiska struktur och stärka eurons internationella ställning. Parlamentet konstaterar att NextGenerationEU är begränsat i storlek och tid och skulle, om lärdomar dras på rätt sätt, kunna spela en ännu mer inflytelserik roll som en källa till säkra tillgångar och bidra till att integrera EU:s finansmarknader och främja EU:s resiliens. Parlamentet noterar dessutom att både den tidsmässiga begränsningen och volymen av låneprogrammet NextGenerationEU begränsar EU-obligationernas potential att bli verkligt säkra tillgångar, att bidra till väl fungerande finansmarknader och att främja stabiliteten i den europeiska monetära unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att reflektera över möjliga sätt att upprätthålla den utestående volymen av obligationer inom ramen för NextGenerationEU efter 2027 för att förhindra att likviditeten minskar strax efter att ha nått sin topp i slutet av NextGenerationEU:s utgiftsfas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar den höga efterfrågan och den smidiga integrationen av EU:s skulder på kapitalmarknaderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att konsolidera ställningen för EU:s skulder genom att diversifiera investerarprofilen, stimulera sekundärmarknaderna och undanröja tekniska hinder. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar särskilt att EU som den största emittenten av gröna obligationer skulle kunna fastställa riktmärken för hållbara investeringar samt diversifiera sin investerarbas och säkra lägre lånekostnader. Parlamentet betonar den viktiga roll som gröna obligationer spelar för att finansiera de tillgångar som behövs för omställningen till ett koldioxidsnålt samhälle. Parlamentet välkomnar att kommissionens ram för gröna obligationer tillämpar höga hållbarhetsstandarder. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att förhindra alla former av grönmålning och att säkerställa högkvalitativ rapportering om användningen av intäkterna så att den gröna premien inte äventyras. Parlamentet noterar att principen om att inte orsaka betydande skada fungerar som måttstock för utgifter som finansieras inom ramen för NextGenerationEU. Parlamentet betonar att genom att emittera en del av skulderna inom ramen för NextGenerationEU som gröna obligationer är medlemsstaterna och kommissionen ansvariga för att göra sitt yttersta för att säkerställa att de åtaganden som gjorts gentemot investerare om klimatutgifter fullgörs, och förväntar sig att kommissionen fullt ut lever upp till sina åtaganden att omedelbart utesluta problematiska projekt från finansiering av gröna obligationer om vederbörligen underbyggda farhågor om grönmålning väcks. Parlamentet välkomnar resultattavlan för gröna obligationer inom NextGenerationEU, en interaktiv webbsida med rapporteringsinformation om investeringar som finansieras genom gröna obligationer (6). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör införa robusta granskningsåtgärder för att säkerställa ett korrekt genomförande av faciliteten för återhämtning och resiliens, i synnerhet för att minska riskerna för alla former av grönmålning, och med hänsyn till NextGenerationEU:s unika konstruktion, som innebär att kommissionen anskaffar medel på kapitalmarknaderna och är ansvarig gentemot investerare, medan det är medlemsstaterna som faktiskt spenderar pengarna. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att hålla fast vid de åtaganden de ingått i sina planer för återhämtning och resiliens, genomföra dessa åtaganden korrekt och fullt ut och se till att kommissionen får en fullständig rapportering om genomförandet av delmålen och målen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att NextGenerationEU, trots sin omfattning, hittills framgångsrikt har minskat risken för att efterfrågan på andra europeiska statsobligationer trängs ut. Parlamentet betonar att genom att göra euroområdets marknad för statspapper mer attraktiv, särskilt för investerare utanför EU, kan emissioner inom ramen för NextGenerationEU ha en positiv inverkan på efterfrågan på värdepapper som emitterats av andra europeiska marknadsaktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta den nära samordningen med organ i medlemsstaterna som utfärdar statspapper och med Europeiska centralbanken, Europeiska investeringsbanken och Europeiska stabilitetsmekanismen. Parlamentet upprepar vikten av att i linje med kapitalmarknadsunionens principer sprida handeln med EU:s skuldobligationer via andra fondbörser. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet hävdar vidare att NextGenerationEU har en positiv inverkan på hur attraktiva och hållbara medlemsstaternas skulder är genom att erbjuda alla medlemsstater AAA-kreditvärderade lånevillkor genom lån från faciliteten för återhämtning och resiliens, vilket bidrar till en betydande sänkning av räntorna på statspapper och gör det lättare att dra av bidrag från beräkningen av den nationella skulden, samtidigt som man sänder en stark signal till finansmarknaderna om euroområdets och EU:s resiliens och sammanhållning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att NextGenerationEU visar på fördelarna med mer ambitiösa, gemensamma och demokratiska riskhanteringsåtgärder på EU-nivå. Parlamentet anser att en möjlighet för EU-medborgarna att köpa obligationer direkt skulle kunna öka känslan av tillhörighet till EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en enkel och transparent mekanism för detta ändamål. Parlamentet noterar att denna praxis redan förekommer i flera medlemsstater. Parlamentet anser att de ekonomiska fördelarna skulle vara betydande och uppväga genomförandekostnaderna. Parlamentet noterar att det omfattande krisstöd som finansieras genom gemensamma skuldemissioner har stärkt förtroendet för EU:s och dess medlemsstaters resiliens och att finansmarknadsaktörerna allmänt erkänner att den europeiska finansiella arkitekturen är mer robust. Parlamentet understryker att det framgångsrika genomförandet av NextGenerationEU visar att EU har reagerat på lämpligt sätt på de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-krisen. Parlamentet uppmanar därför alla EU-institutioner att se till att EU lever upp till sina löften, bland annat genom att erbjuda en långsiktig politisk vision. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar med oro de nya utmaningar som följer av bristen på säkerhet i den globala miljön som en följd av Rysslands olagliga, oprovocerade och omotiverade aggression mot Ukraina och den kraftigt ökande inflationen och de stigande räntorna som påverkar statliga emittenter Parlamentet varnar för att finansieringskostnaderna har ökat avsevärt på grund av de svåra marknadsförhållandena, och att man förväntar sig en enorm osäkerhet om det långsiktiga räntelandskapet. Parlamentet förutser att detta kommer att påverka posten för återbetalningen av återhämtningsinstrumentet i EU:s budget. Parlamentet noterar med oro att högre refinansieringskostnader än planerat redan påverkar tillgängliga medel under rubrik 2b och till och med påverkar de begränsade medel som finns tillgängliga för de särskilda instrumenten under det årliga budgetförfarandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka situationen och att regelbundet informera budgetmyndigheten. Parlamentet konstaterar att kommissionen är tvungen att agera på en mycket osäker marknad, utanför konfidensintervallet på 99 %. Parlamentet påminner om att alla betalningar av finansiella bidrag till medlemsstaterna bör göras senast den 31 december 2026, i enlighet med förordningarna om återhämtningsinstrumentet och faciliteten för återhämtning och resiliens, men att denna tidsfrist skulle kunna ändras. Parlamentet understryker att sådana ändringar kräver ändringar av både förordningen om återhämtningsinstrumentet och förordningen om faciliteten för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att NextGenerationEU:s fulla potential endast kan frigöras om alla nationella planer för återhämtning och resiliens genomförs på ett effektivt sätt och i tid. Parlamentet är oroat över flera medlemsstaters brist på finansiell absorptionsförmåga. Parlamentet beklagar dynamiken i vissa medlemsstater där genomförandet av traditionella EU-medel fördröjts för att man snabbare ska kunna utnyttja medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fullt ut och på ett konsekvent sätt utnyttja de lån som tillhandahålls inom ramen för NextGenerationEU. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att det kommer att krävas ytterligare investeringar i EU-politik för att stärka EU:s konkurrenskraft, resiliens och strategiska oberoende, i synnerhet på industrins och klimatåtgärdernas område. Parlamentet anser att permanenta omfördelningar inte är en hållbar långsiktig lösning för att finansiera EU:s prioriteringar, och understryker behovet av ytterligare medel. Parlamentet påminner om att klimatförändringarna och det pågående kriget i Ukraina belyser det akuta behovet av att få ett slut på unionens beroende av tredjeländer inom viktiga sektorer av dess ekonomi, såsom energi, råvaror, industri och jordbruk. Parlamentet anser i detta sammanhang att det uttalande som kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen, gjorde om inrättandet av en europeisk suveränitetsfond är i linje med parlamentets resolution av den 19 maj 2022 (7) och talmanskonferensens uttalande av den 30 juni 2022 om kommissionens arbetsprogram för 2023. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att – i linje med rekommendationerna från konferensen om Europas framtid – ytterligare överväga gemensam upplåning på EU-nivå, i syfte att skapa gynnsammare lånevillkor, samtidigt som man upprätthåller en ansvarsfull finanspolitik på medlemsstatsnivå. Parlamentet beklagar det systematiska inrättandet och användningen av instrument, fonder och gemensamma låneprogram, inbegripet NextGenerationEU, utanför EU-budgetens räckvidd och utan budgetmyndighetens granskning eller kontroll. Parlamentet begär därför att in- och utlåningstransaktioner och alla framtida EU-program eller EU-instrument ska integreras i budgeten. Parlamentet begär att det ska involveras fullt ut i samtliga ärenden via medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

18.

Unionens budget och nya egna medel

| 19. | Europaparlamentet påpekar att särdragen hos upplåningen inom NextGenerationEU kommer att få direkta konsekvenser för återbetalningarna från EU:s budget under årtionden. Parlamentet insisterar därför på att man optimerar skuldtjänsten och säkerställer en smidig skuldprofil så att den framtida bördan fördelas jämnt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker att EU:s in- och utlåningskapacitet har ökat avsevärt med NextGenerationEU. Parlamentet insisterar på att budgetmyndigheten måste involveras i alla skeden av ut- och inlåningsprocessen. Parlamentet påminner om att kommissionen enligt beslutet om egna medel är skyldig att offentliggöra en regelbundet uppdaterad plan över de förväntade betalningarna av kapitalbelopp och ränta, vilken ska diskuteras med parlamentet och rådet vid de regelbundna interinstitutionella mötena om NextGenerationEU. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om sitt bestämda krav på att budgetanslagen för återbetalningsutgifterna för EU:s återhämtningsinstrument bör föras in i EU:s budget utanför taken i den fleråriga budgetramen, i syfte att skydda marginalerna och flexibilitetsmekanismerna för deras avsedda ändamål. Parlamentet efterlyser relevanta ändringar av förordningen om den fleråriga budgetramen under halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är fast övertygat om att framgången för NextGenerationEU, och i synnerhet huruvida dess finansiering är trovärdig och hållbar, i slutändan även kommer att bedömas mot bakgrund av EU:s möjligheter att återbetala den gemensamma skulden med nya egna medel inom miljö- och företagssektorn, snarare än med ökade BNI-baserade bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Parlamentet betonar att nya egna medel är en viktig faktor för att unionen ska kunna genomföra sina politiska prioriteringar, delvis med tanke på de ökade investeringsbehoven för att hantera energioberoendet och bidra till att mildra de sociala konsekvenserna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, och för att påskynda omställningen till grön energi. Parlamentet betonar att man genom att införa nya egna medel skulle undvika att behöva göra nedskärningar i EU:s program i framtiden, dvs. nedskärningar som skulle undergräva själva syftet och de långsiktiga fördelarna med återhämtningsplanen. Parlamentet anser att man genom att införa nya egna medel, enligt överenskommelsen i det rättsligt bindande interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020, skulle åstadkomma varaktiga fördelar, inte endast när det gäller genomförandet av EU:s politik, utan även när det gäller att säkerställa EU:s ställning som en trovärdig och smart emittent av skuld. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att så snart som möjligt gå vidare och påskynda förhandlingarna om den första korgen med den så kallade nya generationen av EU:s egna medel baserade på EU:s utsläppshandelssystem, gränsjusteringsmekanismen för koldioxid och första pelaren i OECD:s internationella överenskommelse om minimiskatt för multinationella företag, i enlighet med kommissionens presentation den 22 december 2021. Parlamentet uppmanar rådet att godkänna den första korgen med egna medel före utgången av 2022. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar dock att de beräknade intäkterna från dessa tre egna medel inte skulle vara tillräckliga för att täcka upplåningen för NextGenerationEU. Parlamentet uppmanar därför sin begäran att kommissionen ska lägga fram ett förslag om den andra korgen med nya egna medel före december 2023, inbegripet ett förslag till en skatt på finansiella transaktioner, för att säkerställa tillräckliga resurser för återbetalningar av skulder med avseende på NextGenerationEU. Parlamentet understryker den rättsligt bindande färdplan som fastställs i det interinstitutionella avtalet. Parlamentet uppmanar emellertid kommissionen att med tanke på den senaste tidens ekonomiska utmaningar vara ännu mer ambitiös och att inte utesluta möjligheten att lägga till egna medel som är innovativa, nya och helst genuina. |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 23.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(5)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(6)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-borrower-investor-relations/nextgenerationeu-green-bonds/dashboard_sv

(7)  Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (Antagna texter, P9_TA(2022)0219).

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/8

---

P9_TA(2022)0401

Kritiska entiteters motståndskraft

Europaparlamentets resolution av den 22 november 2022 om genomföranderapporten om Europeiska innovationsrådet (2022/2063(INI))

(2023/C 167/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt avdelning XIX, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt avdelning XIX,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, och om dess regler för deltagande och spridning (1),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2021/764 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2021/764 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (3),

| — | med beaktande av Europeiska innovationsrådets arbetsprogram för 2021 och 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska innovationsrådets arbetsprogram för 2021 och 2022,

| — | med beaktande av EIC:s genomslagsrapport 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIC:s genomslagsrapport 2021,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2018 med titeln Preliminär utvärdering av Horisont 2020: maximerade effekter av EU:s program för forskning och innovation (COM(2018)0002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2018 med titeln Preliminär utvärdering av Horisont 2020: maximerade effekter av EU:s program för forskning och innovation (COM(2018)0002),

| — | med beaktande av den konsekvensbedömning av den 7 juni 2018 som åtföljer kommissionens förslag till Horisont Europa (SWD(2018)0307), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsekvensbedömning av den 7 juni 2018 som åtföljer kommissionens förslag till Horisont Europa (SWD(2018)0307),

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 augusti 2022 från EIC:s styrelse inför diskussionen i Europaparlamentets utskott för industrifrågor, forskning och energi om genomförandet av EIC (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 augusti 2022 från EIC:s styrelse inför diskussionen i Europaparlamentets utskott för industrifrågor, forskning och energi om genomförandet av EIC (4),

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 februari 2022 från EIC:s styrelse om EIC:s arbetsprogram för 2022 och framtiden för EIC-fonden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 februari 2022 från EIC:s styrelse om EIC:s arbetsprogram för 2022 och framtiden för EIC-fonden (5),

| — | med beaktande av kommissionens pressmeddelande av den 5 augusti 2022EIC Accelerator implementation update (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens pressmeddelande av den 5 augusti 2022EIC Accelerator implementation update (6),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen samt artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0268/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0268/2022), och av följande skäl:

Europeiska innovationsrådets allmänna mål och struktur inom Horisont Europa

| A. | Europeiska innovationsrådet (EIC) är EU:s främsta innovationsprogram för att identifiera, utveckla och expandera banbrytande, och i synnerhet teknikintensiva, innovationer. EIC ska underlätta och förbättra nätverksbyggande och samarbete och skapa synergier mellan olika innovationsgrupper i EU och med EIT i synnerhet, för att säkerställa en bred geografisk täckning. Det inrättades för att främja Europas tekniska strategiska oberoende och för att förbättra den europeiska riskkapitalmarknadens funktion. |
| --- | --- |

A.

Europeiska innovationsrådet (EIC) är EU:s främsta innovationsprogram för att identifiera, utveckla och expandera banbrytande, och i synnerhet teknikintensiva, innovationer. EIC ska underlätta och förbättra nätverksbyggande och samarbete och skapa synergier mellan olika innovationsgrupper i EU och med EIT i synnerhet, för att säkerställa en bred geografisk täckning. Det inrättades för att främja Europas tekniska strategiska oberoende och för att förbättra den europeiska riskkapitalmarknadens funktion.

| B. | I förordning (EU) 2021/695 identifieras EIC som en ”centralt förvaltad gemensam kontaktpunkt” som ”i huvudsak [ska] fokusera på banbrytande och omvälvande innovation, med särskild inriktning på marknadsskapande innovation, samtidigt som man stöder all slags, även inkrementell, innovation”. |
| --- | --- |

B.

I förordning (EU) 2021/695 identifieras EIC som en ”centralt förvaltad gemensam kontaktpunkt” som ”i huvudsak [ska] fokusera på banbrytande och omvälvande innovation, med särskild inriktning på marknadsskapande innovation, samtidigt som man stöder all slags, även inkrementell, innovation”.

| C. | I förordning (EU) 2021/695 föreskrivs att EIC måste verka i enlighet med tydligt unionsmervärde, oberoende, risktagningsförmåga, effektivitet, ändamålsenlighet, öppenhet och ansvarighet. |
| --- | --- |

C.

I förordning (EU) 2021/695 föreskrivs att EIC måste verka i enlighet med tydligt unionsmervärde, oberoende, risktagningsförmåga, effektivitet, ändamålsenlighet, öppenhet och ansvarighet.

| D. | I rådets beslut (EU) 2021/764 fastställs att EIC har två mål. För det första att identifiera, utveckla och införa högriskinnovationer av alla slag, även inkrementell innovation, och för det andra att stödja snabb expansion för innovativa företag på unionsnivå och internationell nivå under hela vägen från idé till marknad. |
| --- | --- |

D.

I rådets beslut (EU) 2021/764 fastställs att EIC har två mål. För det första att identifiera, utveckla och införa högriskinnovationer av alla slag, även inkrementell innovation, och för det andra att stödja snabb expansion för innovativa företag på unionsnivå och internationell nivå under hela vägen från idé till marknad.

| E. | EIC genomförs genom tre huvudpelare: EIC Pathfinder, EIC Transition, och EIC Accelerator. |
| --- | --- |

E.

EIC genomförs genom tre huvudpelare: EIC Pathfinder, EIC Transition, och EIC Accelerator.

| F. | Pathfinder kommer att ge bidrag till riskfyllda spetsprojekt som utforskar nya och teknikintensiva områden i syfte att utveckla potentiellt radikal innovativ framtidsteknik och nya marknadsmöjligheter. |
| --- | --- |

F.

Pathfinder kommer att ge bidrag till riskfyllda spetsprojekt som utforskar nya och teknikintensiva områden i syfte att utveckla potentiellt radikal innovativ framtidsteknik och nya marknadsmöjligheter.

| G. | Accelerator stöder främst små och medelstora företag med ambitionen att utveckla banbrytande teknikintensiva innovationer som är avgörande för Europas framtida tillväxt och öppna strategiska oberoende. |
| --- | --- |

G.

Accelerator stöder främst små och medelstora företag med ambitionen att utveckla banbrytande teknikintensiva innovationer som är avgörande för Europas framtida tillväxt och öppna strategiska oberoende.

| H. | Accelerator genomförs främst genom EIC:s blandfinansiering som beviljas med ett enda förfarande och ett enda beslut, som ger stöd till innovatören i form av ett enda globalt åtagande för ekonomiska resurser som täcker de olika etapperna av innovation fram till marknadsinförande, inbegripet massmarknadsföring i förväg. |
| --- | --- |

H.

Accelerator genomförs främst genom EIC:s blandfinansiering som beviljas med ett enda förfarande och ett enda beslut, som ger stöd till innovatören i form av ett enda globalt åtagande för ekonomiska resurser som täcker de olika etapperna av innovation fram till marknadsinförande, inbegripet massmarknadsföring i förväg.

| I. | Lagstiftningen om Horisont Europa gör det möjligt för unionen att bära den inledande risken med enbart den valda innovationen. |
| --- | --- |

I.

Lagstiftningen om Horisont Europa gör det möjligt för unionen att bära den inledande risken med enbart den valda innovationen.

| J. | Enligt rådets beslut (EU) 2021/764 ska kommissionen inrätta ett specialföretag för genomförandet av EIC:s blandfinansiering och förvalta alla operativa delar av Accelerator-projekt. |
| --- | --- |

J.

Enligt rådets beslut (EU) 2021/764 ska kommissionen inrätta ett specialföretag för genomförandet av EIC:s blandfinansiering och förvalta alla operativa delar av Accelerator-projekt.

Resultat av pilotprojekt

| K. | EIC:s pilotprojekt och EIC:s utökade pilotprojekt visade med framgång EIC:s genomförbarhet som ett fullständigt program i enlighet med de allmänna slutsatserna från 2022 års utvärderingsstudie från kommissionen (7), trots vissa inledande problem, bland annat otydlig kommunikation med stödmottagarna om investeringsvillkoren för företag. |
| --- | --- |

K.

EIC:s pilotprojekt och EIC:s utökade pilotprojekt visade med framgång EIC:s genomförbarhet som ett fullständigt program i enlighet med de allmänna slutsatserna från 2022 års utvärderingsstudie från kommissionen (7), trots vissa inledande problem, bland annat otydlig kommunikation med stödmottagarna om investeringsvillkoren för företag.

| L. | Effektiviteten i EIC:s pilotprojekt var under press på grund av låga framgångar. |
| --- | --- |

L.

Effektiviteten i EIC:s pilotprojekt var under press på grund av låga framgångar.

| M. | Mellan 2018 och 2020 finansierade EIC:s pilotprojekt 330 Pathfinder-projekt inom ramen för ansökningsomgångar med ett stort antal ansökningar. |
| --- | --- |

M.

Mellan 2018 och 2020 finansierade EIC:s pilotprojekt 330 Pathfinder-projekt inom ramen för ansökningsomgångar med ett stort antal ansökningar.

| N. | Den geografiska spridningen av deltagandet och särskilt samordningen av Pathfinder-pilotprojektet koncentrerades till EU-15 och associerade länder. Ett lands ställning på den europeiska resultattavlan för innovation verkade återspeglas i antalet ansökningar och i framgångarna för dess innovatörer i Pathfinder-pilotprojektet – innovationsledarna hade de högsta framgångsgraderna och nya innovatörer hade de lägsta framgångsgraderna. |
| --- | --- |

N.

Den geografiska spridningen av deltagandet och särskilt samordningen av Pathfinder-pilotprojektet koncentrerades till EU-15 och associerade länder. Ett lands ställning på den europeiska resultattavlan för innovation verkade återspeglas i antalet ansökningar och i framgångarna för dess innovatörer i Pathfinder-pilotprojektet – innovationsledarna hade de högsta framgångsgraderna och nya innovatörer hade de lägsta framgångsgraderna.

| O. | EIC-fonden, som inrättades 2020 inom ramen för EIC-pilotprojektet, och som vid den tidpunkten godtogs av kommissionen, fungerade korrekt i sin ursprungliga struktur. 140 beslut om kapitalinvesteringar fattades, trots de återkommande förseningarna och problemen med undertecknandet av instrumentet för blandfinansiering. Dessa beslut hade en bruttosoliditetsgrad på 2,7, vilket visar att EIC-fonden i sin ursprungliga struktur kunde upprätta betydande saminvesteringar. |
| --- | --- |

O.

EIC-fonden, som inrättades 2020 inom ramen för EIC-pilotprojektet, och som vid den tidpunkten godtogs av kommissionen, fungerade korrekt i sin ursprungliga struktur. 140 beslut om kapitalinvesteringar fattades, trots de återkommande förseningarna och problemen med undertecknandet av instrumentet för blandfinansiering. Dessa beslut hade en bruttosoliditetsgrad på 2,7, vilket visar att EIC-fonden i sin ursprungliga struktur kunde upprätta betydande saminvesteringar.

| P. | I utvärderingsstudien dras slutsatsen att ”EIC-fonden bygger på välmotiverade allmänpolitiska mål och marknadsbehov” och att ”en tvistefråga om fondens struktur rör tolkningen av två regler för stödberättigande: bristande lönsamhet och saminvesteringar”. |
| --- | --- |

P.

I utvärderingsstudien dras slutsatsen att ”EIC-fonden bygger på välmotiverade allmänpolitiska mål och marknadsbehov” och att ”en tvistefråga om fondens struktur rör tolkningen av två regler för stödberättigande: bristande lönsamhet och saminvesteringar”.

| Q. | Det förfarande för tillbörlig aktsamhet som fastställts inom ramen för EIC-pilotprojektet har varit särskilt framgångsrikt eftersom det har lett till högkvalitativa bedömningar av tillbörlig aktsamhet, vilket bekräftas av att flera av dessa bedömningar användes för att locka till sig externa investerare, vilket tyder på att investerare grundar sina investeringsbeslut på tillbörlig aktsamhet av tillräcklig kvalitet. |
| --- | --- |

Q.

Det förfarande för tillbörlig aktsamhet som fastställts inom ramen för EIC-pilotprojektet har varit särskilt framgångsrikt eftersom det har lett till högkvalitativa bedömningar av tillbörlig aktsamhet, vilket bekräftas av att flera av dessa bedömningar användes för att locka till sig externa investerare, vilket tyder på att investerare grundar sina investeringsbeslut på tillbörlig aktsamhet av tillräcklig kvalitet.

| R. | Den strukturerade professionella investeringsrådgivning som tillhandahölls av investeringskommittén och Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB) inom EIC och genomförandeorganet för små och medelstora företag (Eismea) kunde tillhandahålla den högkvalitativa bedömningen av tillbörlig aktsamhet på grund av det unika samarbetet mellan Eismea och EIB i kombination med investeringsexpertis från externa experter, däribland serieinvesterare och riskkapitalister, i investeringskommittén. |
| --- | --- |

R.

Den strukturerade professionella investeringsrådgivning som tillhandahölls av investeringskommittén och Europeiska investeringsbanksgruppen (EIB) inom EIC och genomförandeorganet för små och medelstora företag (Eismea) kunde tillhandahålla den högkvalitativa bedömningen av tillbörlig aktsamhet på grund av det unika samarbetet mellan Eismea och EIB i kombination med investeringsexpertis från externa experter, däribland serieinvesterare och riskkapitalister, i investeringskommittén.

Hur genomförandet av EIC inom Horisont Europa framskrider

| S. | Den kommenterade modellen för bidragsavtal för Horisont Europa offentliggjordes extremt sent, vilket skapade betydande osäkerhet bland sökande, inbegripet potentiella sökande inom EIC. |
| --- | --- |

S.

Den kommenterade modellen för bidragsavtal för Horisont Europa offentliggjordes extremt sent, vilket skapade betydande osäkerhet bland sökande, inbegripet potentiella sökande inom EIC.

| T. | Införandet av programförvaltare kan öka EIC:s effektivitet. Ytterligare nio programförvaltare har utsetts. |
| --- | --- |

T.

Införandet av programförvaltare kan öka EIC:s effektivitet. Ytterligare nio programförvaltare har utsetts.

| U. | Programförvaltarnas arbete är fortfarande inte tillräckligt synligt och upplevs som bristande i transparens från berörda parters sida. |
| --- | --- |

U.

Programförvaltarnas arbete är fortfarande inte tillräckligt synligt och upplevs som bristande i transparens från berörda parters sida.

| V. | EIC är en ny typ av program som medför större finansiella risker än unionens vanliga utgifter, vilket kräver en särskild revisionsstrategi. |
| --- | --- |

V.

EIC är en ny typ av program som medför större finansiella risker än unionens vanliga utgifter, vilket kräver en särskild revisionsstrategi.

| W. | Inom ramen för arbetsprogrammen för 2021 och 2022 gjordes 1,55 miljarder EUR respektive 1,71 miljarder EUR tillgängliga för EIC. Båda åren kom omkring 430 miljoner EUR från budgeten för Next Generation EU, och hela beloppet gjordes tillgängligt för EIC:s bidragskomponenter. Omkring 52 % av den tillgängliga budgeten anslogs till öppna ansökningsomgångar nedifrån och upp inom ramen för de öppna ansökningsomgångarna. 65 % av den tillgängliga finansieringen anslogs till EIC:s bidragskomponenter, medan 35 % anslogs till investeringskomponenter. Nästan 70 % av de tillgängliga medlen anslogs till Accelerator-ansökningarna, och 20 % gick till Pathfinder-ansökningarna. |
| --- | --- |

W.

Inom ramen för arbetsprogrammen för 2021 och 2022 gjordes 1,55 miljarder EUR respektive 1,71 miljarder EUR tillgängliga för EIC. Båda åren kom omkring 430 miljoner EUR från budgeten för Next Generation EU, och hela beloppet gjordes tillgängligt för EIC:s bidragskomponenter. Omkring 52 % av den tillgängliga budgeten anslogs till öppna ansökningsomgångar nedifrån och upp inom ramen för de öppna ansökningsomgångarna. 65 % av den tillgängliga finansieringen anslogs till EIC:s bidragskomponenter, medan 35 % anslogs till investeringskomponenter. Nästan 70 % av de tillgängliga medlen anslogs till Accelerator-ansökningarna, och 20 % gick till Pathfinder-ansökningarna.

| X. | Den öppna ansökningsomgången i Pathfinder hade en andel godkända projekt på 6,45 % år 2021 och på 7 % år 2022. Inom ramen för ansökningsomgången till Pathfinder Challenges 2021 lämnades 403 förslag in och 39 förslag beviljades, vilket innebär att andelen godkända projekt var 9,7 %. |
| --- | --- |

X.

Den öppna ansökningsomgången i Pathfinder hade en andel godkända projekt på 6,45 % år 2021 och på 7 % år 2022. Inom ramen för ansökningsomgången till Pathfinder Challenges 2021 lämnades 403 förslag in och 39 förslag beviljades, vilket innebär att andelen godkända projekt var 9,7 %.

| Y. | För Accelerator fanns det två brytdatum under 2021 respektive 2022. |
| --- | --- |

Y.

För Accelerator fanns det två brytdatum under 2021 respektive 2022.

| Z. | Fram till september 2022 bestod den enda finansiering som överfördes till Accelerator-stödmottagarna av förskottsbetalningar för vilka tiden för beviljande var 12 månader, inga medel överfördes som en del av stöd till eget kapital och därmed likställt kapital och endast ett investeringsbeslut fattades, vilket ledde till en investeringstid på långt över ett år. Kommissionen började underteckna villkoren först sommaren 2022 för stödmottagare som valdes ut 2021 och de flesta av dem kommer att undertecknas efter sommaren (8). |
| --- | --- |

Z.

Fram till september 2022 bestod den enda finansiering som överfördes till Accelerator-stödmottagarna av förskottsbetalningar för vilka tiden för beviljande var 12 månader, inga medel överfördes som en del av stöd till eget kapital och därmed likställt kapital och endast ett investeringsbeslut fattades, vilket ledde till en investeringstid på långt över ett år. Kommissionen började underteckna villkoren först sommaren 2022 för stödmottagare som valdes ut 2021 och de flesta av dem kommer att undertecknas efter sommaren (8).

Grundläggande genomförandeproblem

EIC:s fondförvaltning och överväganden om omstrukturering av fonden

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över tillkännagivandet i början av 2022 av förändringar av fondens struktur jämfört med situationen inom ramen för EIC-pilotprojektet, när företagen från de två första brytdatumen från 2021 redan hade valts ut för finansiering. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att EIC-fonden inrättades för att stödja uppstartsföretag och små och medelstora företag som utvecklar teknikintensiva innovationer. Parlamentet betonar att kassaflöden är avgörande för uppstartsföretag och små och medelstora företag, och att långa förseningar i mottagandet av förväntad finansiering kan leda till konkurs för dessa typer av företag. Parlamentet betonar därför vikten av att EIC-fonden kan investera inom marknadskompatibla tidsramar. Parlamentet beklagar de fall där EIC-fonden misslyckades med att uppnå detta mål och där EIC-fondens ursprungliga investeringsbeslut blev irrelevant på grund av den långa tidsfördröjningen och företagets utveckling under den tiden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är oroat över förseningarna i genomförandet av åtgärderna för blandfinansiering inom ramen för Accelerator. Parlamentet betonar att förseningarna uteslutande berodde på olika perspektiv på genomförandet av EIC till följd av motstridiga tolkningar av de relevanta lagtexterna från kommissionens olika avdelningar om förvaltningen av EIC-fonden. Parlamentet noterar att konflikterna endast gällde den del av projektet som rörde eget kapital och därför inte borde ha påverkat bidragsöverenskommelserna. Parlamentet beklagar att dessa konflikter mellan kommissionens tjänsteavdelningar äventyrar 96 europeiska teknikintensiva företag. Parlamentet är djupt oroat över att EIC-fonden, med undantag för ett exceptionellt investeringsbeslut, inte har fattat några beslut om faktiska investeringar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att EIC:s blandfinansiering bör tilldelas genom en enda process och genom ett enda beslut som omfattar både bidraget och finansieringsinstrumentens komponenter. Parlamentet påpekar att kommissionen bör förvalta alla operativa delar av Accelerator-projekten. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen uttryckte oro över förvaltningen av EIC-fonden när det gäller personalkonsekvenserna och kommissionens potentiella anseendeansvar för investeringarna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är medvetet om de farhågor avseende personal som kommissionen tagit upp när det gäller förvaltningen av EIC-fondens investeringsportfölj. Parlamentet anser att EIC-fonden måste ha lämplig bemanning och att detta kräver ett betydande antal personer med storerfarenhet. Parlamentet anser dock att direkt anställning av dessa personer inte är den enda lösningen. Parlamentet påpekar att den ursprungliga investeringskommittén tillsammans med EIB hade utarbetat en alternativ plan för att lösa personalproblemet. Parlamentet drar därför slutsatsen att personalutmaningen inte är ett skäl för omstrukturering av fonden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar kommissionens resonemang att artikel 11.3 i rådets beslut (EU) 2021/764 kräver att kommissionen undersöker indirekt förvaltning och att detta leder till förändringar av EIC-fondens struktur. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att texten i artikel 11.3 ingick i kommissionens förslag till Horisont Europa och aldrig ifrågasattes under lagstiftningsförfarandet. Parlamentet betonar att detta innebär att kommissionen bör ha varit fullt medveten om denna text när den inrättade EIC-fonden 2020. Parlamentet betonar att kommissionens beslut att inrätta EIC-fonden, med den ursprungliga strukturen, antogs av kommissionskollegiet och stöddes av hela kommissionen. Parlamentet betonar att detsamma gäller för EIC:s arbetsprogram för 2021, som inte nämner behovet av att omstrukturera EIC-fonden. Parlamentet drar slutsatsen att frågan om överensstämmelse med artikel 11.3 togs upp internt i kommissionen sommaren 2021, efter det att programmet redan hade inletts. Att ta upp en sådan grundläggande fråga under ett pågående program, efter att ha missat flera möjligheter att ta upp frågan under de tre år som föregick starten av programmet, är enligt parlamentet åtminstone ett fall av bristfällig förvaltning och ett tecken på ovilja att acceptera ett nytt arbetssätt i enlighet med medlagstiftarnas planer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att artikel 11.3 endast är en enda mening som måste läsas mot bakgrund av det fullständiga rådsbeslutet. Parlamentet betonar i detta avseende även att det i bilagan till ovannämnda rådsbeslut föreskrivs att kommissionen ska ”bilda ett specialföretag”, utan att fastställa några andra villkor. Parlamentet betonar vidare att den blandfinansiering från EIC som avses i artikel 11.3 och definieras i punkt 1.1.2 i bilaga I till rådets beslut omfattar både bidrag och stöd till investeringar i form av eget kapital eller andra återbetalningspliktiga former. Parlamentet drar därför slutsatsen att kravet på indirekt förvaltning inte kan tolkas så att det endast är tillämpligt på investeringsdelen av blandfinansiering och att denna artikel inte kan tolkas på ett sådant sätt att de två komponenterna är åtskilda vid genomförandet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar vikten av att ett investeringsbeslut förbereds professionellt. Parlamentet framhåller därför den roll som spelas av EIC:s investeringskommitté för EIC-fonden, som utsetts av kommissionen, och det värdefulla stöd för tillbörlig aktsamhet som EIB tillhandahåller och som ingår i Eismea. Parlamentet beklagar dock att ytterligare beslut från EIC-fonden, till exempel att ansluta sig till en investeringsrunda efter det ursprungliga investeringsbeslutet eller att fastställa en motivering för en investering, verkar ta för lång tid, delvis på grund av den tid det tar för EIB att lämna sina synpunkter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att både EIC:s investeringskommitté och EIC-fondens styrelse inom ramen för EIC-fondens ursprungliga struktur inkluderade både företrädare för kommissionen och externa experter, vilket säkerställde en lämplig balans mellan politisk samstämmighet och professionella investeringsbeslut. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet noterar att kommissionen hade antagit och genomfört ett ”övergångsarrangemang” enligt vilket EIC-fonden förblir i kommissionens ägo medan en extern fondförvaltare kommer att fatta fondens investeringsbeslut. Parlamentet betonar att den externa fondförvaltaren också kommer att rekrytera personal till investeringskommittén och att detta innebär att inga fler oberoende experter som tillhandahåller ovärderlig sakkunskap kommer att ingå i kommittén och att inga företrädare för kommissionen kommer att säkerställa politisk samstämmighet. Parlamentet noterar beskrivningen av detta arrangemang i EIC:s arbetsprogram för 2022. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar med oro att fram till dess att övergångsarrangemanget för de investeringar som tillkännagavs i EIC:s arbetsprogram för 2022 var i bruk, behövde alla enskilda beslut om tilldelning och alla väsentliga investeringsbeslut godkännas av kommissionskollegiet och åtföljdes därmed av en annan granskningsnivå. Parlamentet anser att detta är en oacceptabel situation eftersom den gör beslutsprocessen ännu längre, mer komplex och mer osäker för sökandena. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar med djup oro att enbart inrättandet av övergångsarrangemanget för EIC-fonden tog över ett år på grund av kontinuerliga interna diskussioner mellan kommissionens olika avdelningar. Parlamentet noterar att kommissionen i juni 2022 började behandla bidragskomponenterna i Accelerator-projekten som valdes ut i juni 2021, vilket tyder på att tillräckliga framsteg hade gjorts med att inrätta övergångsarrangemanget för EIC-fonden för att börja genomföra blandfinansieringsprojekt. Parlamentet noterar att de flesta bidragsöverenskommelser för bidragsmottagare som valdes ut i samband med brytdatumet i juni 2021 undertecknades sommaren 2022, vilket ledde till att det tog mer än ett år att få bidraget. Parlamentet noterar att kommissionen i maj 2022 meddelade att bidragskomponenterna för brytdatumet i oktober 2021 för bidragsmottagare av EIC:s blandfinansiering skulle vara slutförda i slutet av maj eller början av juni (9). Parlamentet noterar att kommissionen under sommaren 2022 var tvungen att informera dessa bidragsmottagare om att bidragen inte skulle vara klara i juli utan sannolikt skulle behöva vänta till oktober 2022. Parlamentet drar slutsatsen att tiden för beviljande av stöd för denna period också kommer att vara minst ett år. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att artikel 216.1 i budgetförordningen uttryckligen ger kommissionen befogenhet att direkt förvalta investeringar (artikel 216.1 b) eller att genomföra dem genom ”ett särskilt avsett investeringsverktyg” (artikel 216.1 a). Parlamentet betonar att denna form av genomförande möjliggör större flexibilitet och ett mer strategiskt övervägande i investeringsbeslut och portföljförvaltning än indirekt förvaltning. Parlamentet avvisar tanken att en överföring av förvaltningen av fonden till EIB och en extern fondförvaltare kommer att möjliggöra den flexibilitet och det strategiska övervägande som krävs för att göra EIC till en framgång. Parlamentet uttrycker oro över att EIC-fonden helt enkelt kommer att bli ytterligare en EIB-stödd riskkapitalfond. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker att EIC:s styrelses strategiska råd måste genomföras mer grundligt i EIC:s arbete, inbegripet dess rekommendationer om att öka mångfalden och inkludera deltagare från ett brett spektrum av länder för att förverkliga innovatörers potential i hela Europa och främja praktiskt samarbete med Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT). |
| --- | --- |

16.

EIC-fonden som enda investerare

| 17. | Europaparlamentet är djupt oroat över den uppenbara policyn att EIC-fonden aldrig ska vara ledande investerare i en finansieringsåtgärd, särskilt i kombination med kravet på att företag ska bidra med matchande saminvesteringar från externa investerare. Parlamentet anser att detta strider mot EIC:s strategiska mål och huvudlogik. Parlamentet betonar att detta inte var policyn i början av EIC-pilotprojektet och att denna policyändring infördes med retroaktiv verkan på ansökningar som lämnades in före ändringen av policyn. Parlamentet är djupt oroat över att detta skapade likviditetsproblem för många sökande och att endast en tredjedel av de kapitalinvesteringar som gjorts faktiskt har omvandlats till betalningar till företag. Parlamentet betonar att saminvesteringar inte bör vara ett förhandskrav för projekt utan snarare ett mål för EIC-fonden under bidragsprojektets löptid. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att EIC kan vara den enda investeraren och ta på sig alla risker med en investering, i enlighet med förordning (EU) 2021/695. Parlamentet noterar att denna roll endast verkar genomföras genom tillhandahållande av konvertibla lån, samtidigt som det krävs matchande saminvesteringar för alla investeringar i eget kapital. Parlamentet noterar att mer än 50 % av alla investeringar inom egetkapitalkomponenten hittills har skett i form av konvertibla lån. Parlamentet betonar att ett av skälen till inrättandet av EIC var att Europa saknar riskkapitalinvesterare och särskilt riskkapitalinvesterare med sakkunskap på teknikintensiva marknader. Parlamentet noterar i detta avseende att en dysfunktionell marknad inte fullt ut kan användas som en effektiv mekanism för att styra EIC:s investerings- och utträdesbeslut. Parlamentet varnar i detta avseende för att ett krav på kvalificerad saminvestering skulle kunna förvärra det marknadsmisslyckande som EIC inrättades för att åtgärda. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar att praxis att kräva saminvestering förvandlar EIC till en uppföljningsinvestering, vilket innebär en risk för att EIC antingen






  a) | erbjuder fritt och delvis exklusivt tillträde för privata investerare till utmärkta investeringsmöjligheter, med risk för snedvridning av den europeiska riskkapitalmarknaden samtidigt som man förstärker den europeiska marknadens relativa riskovillighet, eller |
| --- | --- | --- |

19.

a)

erbjuder fritt och delvis exklusivt tillträde för privata investerare till utmärkta investeringsmöjligheter, med risk för snedvridning av den europeiska riskkapitalmarknaden samtidigt som man förstärker den europeiska marknadens relativa riskovillighet, eller

| b) | blir överflödigt eftersom huvudinvesteraren fastställer takten och standarden för investeringsrundor, vilket väcker frågan varför uppstartsföretag över huvud taget skulle behöva EIC. |
| --- | --- |

b)

blir överflödigt eftersom huvudinvesteraren fastställer takten och standarden för investeringsrundor, vilket väcker frågan varför uppstartsföretag över huvud taget skulle behöva EIC.

| 20. | Europaparlamentet är oroat över praxisen att konvertera konvertibla lån till eget kapital för företag som inte har lyckats locka till sig ytterligare investeringar på grundval av en värdering fastställd vid tidpunkten för beviljandet av lånet snarare än en värdering vid tidpunkten för konverteringen av lånet. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att EIC inrättades för att underlätta utveckling och expansion av uppstartsföretag just i en fas där värderingarna kan öka i hög takt eftersom riskerna i samband med en teknik snabbt sjunker och marknadsinträdet närmar sig. Parlamentet drar därför slutsatsen att användning av en gammal värdering strider mot EIC:s mål. Parlamentet påpekar dessutom att EIC-fonden är tänkt att ta risker, men genom att använda konvertibla lån flyttas merparten av risken till sökanden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet inser att en extern ledande investerare ger ett mervärde eftersom denna ledande investerare kan ha mycket specialiserade kunskaper om det marknadssegment som är relevant för en viss investering, och att EIC-fonden på grund av sin storlek och allmänna karaktär kanske inte kan matcha denna specialiserade kunskap. Parlamentet noterar därför att den specialiserade ledande investeraren kan ha ett större mervärde för företagets utveckling än EIC-fonden. Parlamentet erkänner vidare att en extern ledande investerare skulle garantera att värderingen och andra investeringsvillkor fastställs av marknaden. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet avvisar bestämt tanken att EIC-fonden inte kan vara den enda investeraren eller den ledande investeraren. Parlamentet betonar att förmågan att investera även när marknaden inte är redo är en av de viktigaste motiveringarna till EIC:s existens. Parlamentet drar slutsatsen att EIC-fondens investeringspolicy uttryckligen bör möjliggöra följande:






  a) | EIC-fonden kan vara den enda investeraren genom konvertibla lån eller, i särskilda fall, genom kapitalinvesteringar. |
| --- | --- | --- |

22.

a)

EIC-fonden kan vara den enda investeraren genom konvertibla lån eller, i särskilda fall, genom kapitalinvesteringar.

| b) | EIC-fonden kan leda en investeringsrunda. |
| --- | --- |

b)

EIC-fonden kan leda en investeringsrunda.

| c) | EIC-fonden kan vara den största investeraren utan att vara ledande investerare. |
| --- | --- |

c)

EIC-fonden kan vara den största investeraren utan att vara ledande investerare.

| 23. | Europaparlamentet noterar att EIC-fonden, enligt punkt 1.2.3 i bilaga I till rådets beslut (EU) 2021/764, ska fastställa och genomföra en exitstrategi för sina investeringar. Parlamentet konstaterar att det inte verkar finnas någon sådan strategi. |
| --- | --- |

23.

Brister i genomförandet

Ansökningsförfarande

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av att ansökningsförfarandet är tillgängligt och ändamålsenligt om programmet ska kunna locka till sig de mest ambitiösa innovatörerna. Parlamentet noterar att förfarandet fortfarande kan förbättras enligt följande:






  a) | Förslag med såväl en som flera stödmottagare bör underlättas i ansökningsförfarandet, vilket kräver en särskild förslagsmall för båda ansökningstyperna. |
| --- | --- | --- |

24.

a)

Förslag med såväl en som flera stödmottagare bör underlättas i ansökningsförfarandet, vilket kräver en särskild förslagsmall för båda ansökningstyperna.

| b) | All information som behövs för att en ansökan ska kunna godkännas bör tillhandahållas på ett enhetligt sätt. För närvarande är informationen spridd över flera olika dokument, vilket gör det onödigt tungrott att förbereda ansökan. |
| --- | --- |

b)

All information som behövs för att en ansökan ska kunna godkännas bör tillhandahållas på ett enhetligt sätt. För närvarande är informationen spridd över flera olika dokument, vilket gör det onödigt tungrott att förbereda ansökan.

| 25. | Europaparlamentet noterar med oro att utvärderarna ger blandade signaler till berörda parter om huruvida EIC:s Accelerator-förslag utgör en lämplig risk och är tillförlitliga, vilket särskilt påverkar deltagandet av underrepresenterade regioner och kvinnoledda företag. Parlamentet påminner om att en av EIC:s grundläggande principer är förmågan att ta risker. Parlamentet påminner vidare om att det i punkt 1.1.2 i bilaga I till rådets beslut (EU) 2021/764 anges att tillhandahållande av finansiering till icke tillförlitliga projekt är ett centralt mål för EIC Accelerator. Parlamentet är djupt övertygat om att EIC Accelerator endast kan bli framgångsrik om det finns en tydlig policy och kommunikation om den lämpliga risken för och tillförlitligheten hos EIC:s Accelerator-projekt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker oro över den uppenbara bristen på insyn i programförvaltningen, vilket rapporteras av berörda parter. Parlamentet framhåller de två viktigaste farhågorna för berörda parter:






  a) | Bristen på insyn i hur ämnena för Pathfinder Challenges väljs ut. |
| --- | --- | --- |

26.

a)

Bristen på insyn i hur ämnena för Pathfinder Challenges väljs ut.

| b) | Bristen på insyn i hur programförvaltarna förvaltar portföljerna, särskilt i förslagsurvalsfasen. |
| --- | --- |

b)

Bristen på insyn i hur programförvaltarna förvaltar portföljerna, särskilt i förslagsurvalsfasen.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av tillförlitliga handläggningstider för att bevilja stöd. Parlamentet framhåller i detta avseende att utvärderingen av Pathfinders öppna ansökningsomgång 2021 tog över 5 månader, medan artikel 31 i förordning (EU) 2021/695 föreskriver att sökande ska informeras om resultatet av utvärderingsprocessen inom 5 månader. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uttrycker oro över ansökningsförfarandet till EIC Accelerator, som har blivit längre och mer komplext, med flera steg och en egen EIC-plattform, utanför den officiella finansierings- och anbudsportalen. Parlamentet anser att ansöknings- och utvärderingsprocessen för en innovatörscentrerad EIC Accelerator bör vara lätt att förstå för både entreprenörer och forskare, kräva minsta möjliga tidsåtgång, vara rättvis och transparent samt ligga i linje med branschstandarder. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är djupt oroat över hur AI-plattformen fungerar. Parlamentet noterar i detta avseende att både sökande och utvärderare uttrycker oro över plattformen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att onlineformuläret är tidskrävande, stelbent vad gäller hur informationen presenteras (omöjligt att formatera eller inkludera bilder) och använder tillkrånglat fackspråk i onödan. Parlamentet noterar att den ”affärsplan” som förfarandet leder fram till inte verkar överensstämma med branschstandarder och inte heller är ett format som är användarvänligt för utvärderare eller projektledare. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmärksammar särskilt det ökade antalet sidor, 120–200 sidor, jämfört med EIC-pilotprojektet, 50 sidor, samtidigt som utvärderarna har 36 minuter på sig att utvärdera ett fullständigt förslag (andra etappen). Parlamentet noterar att detta är en av orsakerna till att berörda parter är missnöjda med utvärderingens kvalitet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar med oro att det räcker med en enda ”No-Go” i den andra etappen av utvärderingsprocessen för att en ansökan ska avslås. Parlamentet anser att detta är oproportionerligt, med tanke på att tre utvärderare bedömer förslaget och alla ska avge en Go/No-Go om tre separata utvärderingskriterier. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppskattar, tillsammans med de flesta berörda parter, införandet av förfarandet för motbevisning, eftersom det kan bidra till att förbättra utvärderingsförfarandet. Parlamentet noterar dock att förbättringar behövs eftersom många berörda parter påpekar att det är oklart vad som händer med de motargument som de sökande lämnar in samt att de sökande har mycket lite tid på sig att förbereda sitt genmäle. Parlamentet betonar att införandet av förfarandet för motbevisning har noterats som en av orsakerna till den längre handläggningstiden innan stödet betalas ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra förfarandet för motbevisning och göra det mer meningsfullt genom att låta det slutföras snabbare, för att klara tidsfristen för beviljande, samtidigt som tillräckligt med tid ges för att förbereda motbevisningen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet är oroat över att ansökningsförfarandet är så komplext att sökande i allt större utsträckning måste anlita konsulter för att klara av det. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att enskilda personer som är anställda av forskningsorganisationer bör kunna använda resultaten från forskningsprojekt för att skapa uppstartsföretag, så att EIC:s beslutsfattande och utveckling av teknikintensiva uppstartsföretag kan bli smidigare och snabbare. Parlamentet välkomnar i detta avseende införandet av begreppet ”EIC Inventor” i mallen för bidragsöverenskommelse och arbetsprogrammet för 2022. Parlamentet beklagar oklarheten kring detta nya begrepp vad gäller de rättsliga konsekvenserna för forskningsorganisationerna. |
| --- | --- |

35.

Andra enskilda frågor som tagits upp

| 36. | Europaparlamentet betonar att konceptet ”EIC Inventor” bör leda till en effektiv användning av forskningsresultat för att utveckla ekonomisk verksamhet. Parlamentet drar därför slutsatsen att det inte får undergräva användningen av resultaten av andra experter inom forskningsorganisationen eller av forskningsorganisationen själv för att utveckla ekonomisk verksamhet. Parlamentet anser att omfattande åtkomsträttigheter, utan tidsbegränsning, för en EIC Inventor endast är motiverade i de fall då forskningsorganisationerna inte ger det stöd som behövs för att enskilda forskare ska kunna använda resultaten för att utveckla ekonomisk verksamhet. Parlamentet anser därför att dessa åtkomsträttigheter bör beviljas en EIC Inventor från fall till fall när det är uppenbart att denne saknar det stöd som behövs inom forskningsorganisationen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att programmets låga siffror vad gäller utvalda projekt (6-10 %) innebär att alltför många förslag av hög kvalitet blir utan finansiering. Parlamentet betonar att det låga antalet utvalda projekt utgör en förlust i form av potentiellt kraftigt omvälvande innovationer som inte vidareutvecklas, liksom förlorad tid och bortkastade pengar som lagts ner på att utarbeta förslag. Parlamentet efterlyser i detta avseende, där så är lämpligt, användning av tvåstegstillämpningar för att begränsa förluster i tid och pengar som investerats i utarbetandet av förslag. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att Europas innovationsförmåga, ekonomiska tillväxt och motståndskraft undergrävs på grund av kvinnors låga deltagande i uppstartsföretag och riskkapitalverksamhet. Parlamentet välkomnar i detta avseende EIC:s insatser för att främja kvinnligt ledarskap och deltagande i uppstartsföretag och riskkapitalverksamhet. Parlamentet beklagar att detta ännu inte har lett till tillräckliga förändringar. Parlamentet påpekar i detta avseende att endast 1,8 % av investeringarna i europeiska uppstartsföretag under 2021 gick till uppstartsföretag där alla grundarna är kvinnor och att endast 9,3 % gick till företag med både kvinnor och män i grundarteamen (10). |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet pekar på vikten av att EIC:s styrelse fungerar som huvudsaklig rådgivare till kommissionen när det gäller genomförandet av EIC och utvecklingen av en bredare innovationspolitik, särskilt när det gäller att förbättra innovationsekosystemet i Europa och identifiera strategiskt relevant teknik. Parlamentet betonar att EIC:s styrelse i god tid bör få fullständig information, både av Eismea och av andra berörda kommissionsavdelningar, om all utveckling i genomförandet av EIC, samt få all information om EIC som den begär. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet noterar att EIC Transition formellt ingår i EIC Pathfinder, trots att den genomförs som en separat programdel. Parlamentet noterar att ansökningarna för EIC Transition står för mindre än 10 % av EIC:s budget för arbetsprogrammen 2021 och 2022. Parlamentet påpekar att ansökningsomgångarna för EIC Transition är de enda som omfattas av snabbförfarandet för forskning och innovation. Parlamentet ger sitt stöd till att detta förfarande används för ansökningsomgången för EIC Transition. Parlamentet uppmanar kommissionen att utöka användningen av detta förfarande för att skapa fler ansökningsomgångar inom Pathfinder. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att det i arbetsprogrammet för 2022 hänvisas till principen om att inte orsaka betydande skada, både som ett utvärderingskriterium för EIC Accelerator och som ett urvalskriterium för EIC i allmänhet. Parlamentet är oroat över detta krav på att följa principen om att inte orsaka betydande skada enligt förordning (EU) 2020/852, den så kallade taxonomiförordningen, eftersom den tillämpas på alla ansökningsomgångar oavsett innehåll eller löptid. Parlamentet erkänner att principen är användbar för att styra urvalet av projekt inom ramen för ansökningsomgångar vars innehåll är direkt kopplat till unionens miljömål och som är nära marknadsintroduktion. Parlamentet betonar att det inte finns någon rättslig grund för en generell tillämpning av detta ytterligare kriterium för stödberättigande på alla ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar insatserna inom EIC för att utveckla en lämplig ram för utvärdering av EIC:s prestationer. Parlamentet betonar att EIC:s unika karaktär kräver en skräddarsydd strategi för att övervaka prestationerna och använda resultatet av denna övervakning för att säkerställa EIC:s ställning som toppaktör på marknaden. |
| --- | --- |

42.

Rekommendationer

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ompröva sitt genomförande av EIC-fonden inom ramen för Horisont Europa-programmet och att hitta en ny ändamålsenlig förvaltningsmetod som återspeglar EIC:s ambitiösa och omdanande karaktär som nyckelinvesterare när det gäller banbrytande innovation i Europa. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inkludera följande principer i sitt nya tillvägagångssätt:






  a) | Säkerställa att genomförandet av komponenterna för både eget kapital och bidrag står under fullständig kontroll av kommissionen, som också bör säkerställa att det finns en direkt samordning mellan genomförandet av de två komponenterna, och skydda kommissionens förmåga att ingripa i alla skeden av investeringscykeln för att säkerställa att investeringar av strategisk betydelse görs. |
| --- | --- | --- |

43.

a)

Säkerställa att genomförandet av komponenterna för både eget kapital och bidrag står under fullständig kontroll av kommissionen, som också bör säkerställa att det finns en direkt samordning mellan genomförandet av de två komponenterna, och skydda kommissionens förmåga att ingripa i alla skeden av investeringscykeln för att säkerställa att investeringar av strategisk betydelse görs.

| b) | Säkerställa en roll för EIC:s fondstyrelse och oberoende expertutvärdering av investeringskommittén för att noga övervaka efterlevnaden av EIC:s investeringsriktlinjer, samtidigt som man förlitar sig på EIB-gruppen och externa fondförvaltare för den dagliga verksamhetsförvaltningen. |
| --- | --- |

b)

Säkerställa en roll för EIC:s fondstyrelse och oberoende expertutvärdering av investeringskommittén för att noga övervaka efterlevnaden av EIC:s investeringsriktlinjer, samtidigt som man förlitar sig på EIB-gruppen och externa fondförvaltare för den dagliga verksamhetsförvaltningen.

| c) | Fullt utnyttja mervärdet av externa investerares saminvesteringar, samtidigt som man bibehåller EIC-fondens möjlighet att






  i) | vara den enda investeraren, inbegripet genom eget kapital utan krav på saminvestering från externa investerare, |
| --- | --- | --- |

c)

Fullt utnyttja mervärdet av externa investerares saminvesteringar, samtidigt som man bibehåller EIC-fondens möjlighet att

i)

vara den enda investeraren, inbegripet genom eget kapital utan krav på saminvestering från externa investerare,

| ii) | vara den största investeraren utan att leda investeringsrundan, |
| --- | --- |

ii)

vara den största investeraren utan att leda investeringsrundan,

| iii) | leda en investeringsrunda. |
| --- | --- |

iii)

leda en investeringsrunda.

| d) | Utveckla en investeringsstrategi för kapitalinvesteringar på grundval av delmål som återspeglar innovationens fördelar samt unionens strategiska mål snarare än enbart andra investerares vilja att ansluta sig till investeringsrundan, vilket skulle uppmuntra EIC-fonden att ta risker som enda investerare, särskilt för att främja ett framgångsrikt deltagande av underrepresenterade regioner och kvinnoledda företag, som har ännu svårare att finansiera sina uppstartsföretag. |
| --- | --- |

d)

Utveckla en investeringsstrategi för kapitalinvesteringar på grundval av delmål som återspeglar innovationens fördelar samt unionens strategiska mål snarare än enbart andra investerares vilja att ansluta sig till investeringsrundan, vilket skulle uppmuntra EIC-fonden att ta risker som enda investerare, särskilt för att främja ett framgångsrikt deltagande av underrepresenterade regioner och kvinnoledda företag, som har ännu svårare att finansiera sina uppstartsföretag.

| e) | Etablera en exitstrategi för investeringar i form av eget kapital från EIC-fonden som tar hänsyn till unionens strategiska mål. |
| --- | --- |

e)

Etablera en exitstrategi för investeringar i form av eget kapital från EIC-fonden som tar hänsyn till unionens strategiska mål.

| f) | Upprätthålla den konstruktion som gör det möjligt för EIB-gruppen att integreras i Europeiska innovationsrådet (Eismea) och genomförandeorganet för små och medelstora företag, så att de kan utföra högkvalitativa bedömningar av tillbörlig aktsamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på detta framgångsrika samarbete och nå en överenskommelse med EIB om att låta den integrerade EIB-gruppen företräda EIC-fonden vid investeringsobjektens styrelsemöten. |
| --- | --- |

f)

Upprätthålla den konstruktion som gör det möjligt för EIB-gruppen att integreras i Europeiska innovationsrådet (Eismea) och genomförandeorganet för små och medelstora företag, så att de kan utföra högkvalitativa bedömningar av tillbörlig aktsamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bygga vidare på detta framgångsrika samarbete och nå en överenskommelse med EIB om att låta den integrerade EIB-gruppen företräda EIC-fonden vid investeringsobjektens styrelsemöten.

| g) | Säkerställa ett effektivt samarbete med nationella kontaktpunkter och regionala myndigheter i tillämpliga fall. |
| --- | --- |

g)

Säkerställa ett effektivt samarbete med nationella kontaktpunkter och regionala myndigheter i tillämpliga fall.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att inleda en öppen dialog med parlamentet, den berörda programkommittén och EIC:s styrelse för att utveckla en alternativ långsiktig lösning för EIC-fondens struktur som fullt ut respekterar relevant unionslagstiftning och ovannämnda principer. Parlamentet rekommenderar att man gör en grundlig bedömning av olika sätt att förbättra EIC:s genomförande och överväger som ett alternativ att inrätta ett oberoende unionsorgan enligt artikel 187 i EUF-fördraget som den huvudsakliga enhet som ansvarar för genomförandet av EIC. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa att sökande under alla omständigheter behandlas lika och att genomförandet skyddar transparens, ansvarsskyldighet och förebyggande av intressekonflikter. Parlamentet rekommenderar att ett sådant organ inrättas så snart som möjligt, om man vid den ingående bedömningen finner att ett sådant organ skulle vara den bästa institutionella ramen för att genomföra Accelerator i enlighet med de riktlinjer som anges ovan. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt främjandet av kvinnor i hela innovationssektorn och samtidigt sträva efter en jämn könsfördelning i alla relevanta befattningar samt geografisk balans mellan EIC:s stödmottagare i unionens regioner. Parlamentet begär i synnerhet att kommissionen i EIC:s arbetsprogram inkluderar särskilda åtgärder för att ta itu med båda frågorna inom EIC. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet rekommenderar att en InvestEU-komponent utforskas utanför EIC-fonden, för företag som bara behöver en matchningsfond för att slutföra sina expansionsomgångar. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra regler och förfaranden för tolkningen av kriterier för bristande lönsamhet och saminvestering, förbättra kommunikationen och bättre involvera nationella kontaktpunkter. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa principen om att inte orsaka betydande skada för ansökningsomgångar vars innehåll är direkt kopplat till unionens miljömål och som är nära marknadsintroduktion, och att avstå från att använda principen om att inte orsaka betydande skada som ett ytterligare övergripande kriterium för stödberättigande för alla EIC-projekt. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att justera modellen för bidragsöverenskommelse så att den innehåller en tydlig definition av ”EIC Inventor” och att fastställa en tydlig policy för åtkomsträttigheter som endast ger en EIC Inventor omfattande åtkomsträttigheter när en forskningsorganisation inte har någon aktiv policy och struktur för att stödja användningen av forskningsresultat för ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett system för kontinuerlig och smidig utvärdering av EIC:s prestationer, särskilt Accelerator. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera en rigorös och kontinuerlig bedömning av utvärderingsförfarandet, med allvarligt beaktande av klagomål från sökande som kan visa på tydliga inkonsekvenser i utvärderingen av deras förslag. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om hur den hanterar enskilda klagomål som klart visar att utvärderarna gjort fel. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar de berörda unionsorganen, däribland revisionsrätten och EIC:s styrelse, att ta fram en särskild revisionsstrategi för EIC som är anpassad till EIC:s särdrag. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera åtgärder för att förbättra små och medelstora företags deltagande och göra EIC Accelerator tillgänglig och attraktiv för innovativa små och medelstora företag genom att förenkla ansökningsprocessen för att undanröja hindren för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att instrumentet stöder projekt av olika storlek, så att små företag som utvecklar och expanderar innovationer med stor genomslagskraft kan få lika tillgång. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över den pågående ansökningsprocessen för EIC Accelerator och dess handläggningstid för att bevilja stöd och att anpassa EIC-plattformen till utvärderingskriterierna för EIC Accelerator. Parlamentet anser att en sådan översyn bör syfta till ett snabbt och enkelt instrument som är anpassat till behoven hos europeiska teknikintensiva uppstartsföretag, med målet att avsluta handläggningen inom 4–5 månader. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra synergierna och samarbetet med EIT. Parlamentet uppmanar EIT och EIC att inrätta ett ömsesidigt och systematiskt informationsutbyte samt att ha en gemensam ledamot i var och en av sina styrelser, i syfte att undvika vattentäta skott samt överlappande insatser och strategier. |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT L 170, 12.5.2021, s. 1.

(2)  EUT L 167 I, 12.05.2021, s. 1.

(3)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  https://eic.ec.europa.eu/news/statement-eic-board-discussion-european-parliament-itre-committee-eic-implementation-2022-08-16_en

(5)  https://eic.ec.europa.eu/system/files/2022-02/Statement%20by%20the%20EIC%20Board%20on%20the%20EIC%20Work%20Programme%20for%202022%20and%20future%20of%20the%20EIC%20Fund.pdf

(6)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en

(7)  Evaluation study on the European Innovation Council (EIC) Pilot (kommissionen, 2022)

(8)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en

(9)  https://sciencebusiness.net/news/commission-says-european-innovation-council-grant-logjam-end-june

(10)  https://europeanwomeninvc.idcinteractive.net/

---

Onsdagen, 23 november 2022

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/18

---

P9_TA(2022)0405

Kategorisering av Ryska federationen som statlig sponsor av terrorism

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om kategorisering av Ryska federationen som statlig sponsor av terrorism (2022/2896(RSP))

(2023/C 167/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina, däribland resolutionerna av den 6 oktober 2022 om Rysslands upptrappning av sitt anfallskrig mot Ukraina (1), av den 19 maj 2022 om kampen mot straffrihet för krigsförbrytelser i Ukraina (2) och av den 25 november 2021 om människorättskränkningar begångna av privata militära företag och säkerhetsföretag, särskilt Wagner-gruppen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland och Ukraina, däribland resolutionerna av den 6 oktober 2022 om Rysslands upptrappning av sitt anfallskrig mot Ukraina (1), av den 19 maj 2022 om kampen mot straffrihet för krigsförbrytelser i Ukraina (2) och av den 25 november 2021 om människorättskränkningar begångna av privata militära företag och säkerhetsföretag, särskilt Wagner-gruppen (3),

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga, konventionen av den 9 december 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide) och den fjärde Genève-konventionen av den 12 augusti 1949 angående skydd för civilpersoner under krigstid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga, konventionen av den 9 december 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide) och den fjärde Genève-konventionen av den 12 augusti 1949 angående skydd för civilpersoner under krigstid,

| — | med beaktande av den internationella rättsliga ramen för att förebygga och bekämpa terrorism, inbegripet FN:s säkerhetsråds resolution 2341 om skydd av kritisk infrastruktur mot terroristhandlingar, som antogs den 13 februari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella rättsliga ramen för att förebygga och bekämpa terrorism, inbegripet FN:s säkerhetsråds resolution 2341 om skydd av kritisk infrastruktur mot terroristhandlingar, som antogs den 13 februari 2017,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om bekämpande av terrorism av den 27 januari 1977 och de internationella konventioner som följde på denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om bekämpande av terrorism av den 27 januari 1977 och de internationella konventioner som följde på denna,

| — | med beaktande av EU:s rättsliga ram mot terrorism, inbegripet rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (4) och rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s rättsliga ram mot terrorism, inbegripet rådets gemensamma ståndpunkt 2001/931/Gusp av den 27 december 2001 om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism (4) och rådets förordning (EG) nr 2580/2001 av den 27 december 2001 om särskilda restriktiva åtgärder mot vissa personer och enheter i syfte att bekämpa terrorism (5),

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen (ICC),

| — | med beaktande av resolution 2463 av den 13 oktober 2022 från Europarådets parlamentariska församling om den ytterligare upptrappningen av Ryska federationens aggression mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2463 av den 13 oktober 2022 från Europarådets parlamentariska församling om den ytterligare upptrappningen av Ryska federationens aggression mot Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 oktober 2022 från Europeiska rådets ordförande Charles Michel om Rysslands våldsamma attacker mot Kiev och andra städer i Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 oktober 2022 från Europeiska rådets ordförande Charles Michel om Rysslands våldsamma attacker mot Kiev och andra städer i Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 september 2022 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om Rysslands anfallskrig mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 september 2022 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om Rysslands anfallskrig mot Ukraina,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 14 november 2022 med en rekommendation om inrättande av ett register för att dokumentera skador som orsakats av Ryska federationens aggression mot Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 14 november 2022 med en rekommendation om inrättande av ett register för att dokumentera skador som orsakats av Ryska federationens aggression mot Ukraina,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Sedan 2014 och i synnerhet efter den 24 februari 2022, då Ryssland återupptog det olagliga, oprovocerade och orättfärdiga anfallskriget mot Ukraina, har dess styrkor utfört urskillningslösa attacker mot bostadsområden och civil infrastruktur, dödat tusentals ukrainska civila och utfört terrordåd i hela landet mot olika delar av civil infrastruktur, såsom bostadsområden, skolor, sjukhus, järnvägsstationer, teatrar och vatten- och elnät. Dessa brutala och omänskliga handlingar orsakar död, lidande, förstörelse och tvångsförflyttningar. |
| --- | --- |

A.

Sedan 2014 och i synnerhet efter den 24 februari 2022, då Ryssland återupptog det olagliga, oprovocerade och orättfärdiga anfallskriget mot Ukraina, har dess styrkor utfört urskillningslösa attacker mot bostadsområden och civil infrastruktur, dödat tusentals ukrainska civila och utfört terrordåd i hela landet mot olika delar av civil infrastruktur, såsom bostadsområden, skolor, sjukhus, järnvägsstationer, teatrar och vatten- och elnät. Dessa brutala och omänskliga handlingar orsakar död, lidande, förstörelse och tvångsförflyttningar.

| B. | De ryska väpnade styrkorna och deras proxyaktörer har utfört summariska avrättningar, bortföranden, sexuellt våld, tortyr och andra grymheter i nyligen och tidigare ockuperade områden i Ukraina, däribland massakrerna på civila i städer som Butja, Irpin, Izium och Lyman, den avsiktliga attacken mot en teater i Mariupol som dödade hundratals människor och attacken mot järnvägsstationen i Kramatorsk som dödade 60 civila. |
| --- | --- |

B.

De ryska väpnade styrkorna och deras proxyaktörer har utfört summariska avrättningar, bortföranden, sexuellt våld, tortyr och andra grymheter i nyligen och tidigare ockuperade områden i Ukraina, däribland massakrerna på civila i städer som Butja, Irpin, Izium och Lyman, den avsiktliga attacken mot en teater i Mariupol som dödade hundratals människor och attacken mot järnvägsstationen i Kramatorsk som dödade 60 civila.

| C. | Tusentals civila har mördats i Ukraina, däribland hundratals barn, och många fler har torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats av de ryska väpnade styrkorna och deras proxyaktörer, eller försvunnit på grund av dem. Människorättsgrupper och internationella observatörsuppdrag har utförligt dokumenterat de många grymheter som begåtts av de ryska väpnade styrkorna och deras proxyaktörer mot ukrainska civila, såsom summariska avrättningar, tortyr, våldtäkt och storskaliga frihetsberövanden i så kallade filtreringscentrum, samt tvångsadoptioner av ukrainska barn och tvångsdeporteringar. Antalet dokumenterade krigsförbrytelser i Ukraina närmar sig 40 000 och förväntas öka efter dokumenteringen av krigsförbrytelserna i de nyligen befriade delarna av oblasten Cherson. Enligt övervakningsdata som samlats in av Ukrainas institut för massinformation har Ryska federationen begått 457 brott mot journalister och medier i Ukraina och de ryska ockupanterna har dödat mer än 40 ukrainska och utländska journalister sedan anfallskriget inleddes. Samma metoder har använts av Ryska federationen och dess proxyaktörer i de ockuperade områdena sedan 2014, och det tydligaste exemplet är Izoljatsija-fängelset i Donetsk. |
| --- | --- |

C.

Tusentals civila har mördats i Ukraina, däribland hundratals barn, och många fler har torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats av de ryska väpnade styrkorna och deras proxyaktörer, eller försvunnit på grund av dem. Människorättsgrupper och internationella observatörsuppdrag har utförligt dokumenterat de många grymheter som begåtts av de ryska väpnade styrkorna och deras proxyaktörer mot ukrainska civila, såsom summariska avrättningar, tortyr, våldtäkt och storskaliga frihetsberövanden i så kallade filtreringscentrum, samt tvångsadoptioner av ukrainska barn och tvångsdeporteringar. Antalet dokumenterade krigsförbrytelser i Ukraina närmar sig 40 000 och förväntas öka efter dokumenteringen av krigsförbrytelserna i de nyligen befriade delarna av oblasten Cherson. Enligt övervakningsdata som samlats in av Ukrainas institut för massinformation har Ryska federationen begått 457 brott mot journalister och medier i Ukraina och de ryska ockupanterna har dödat mer än 40 ukrainska och utländska journalister sedan anfallskriget inleddes. Samma metoder har använts av Ryska federationen och dess proxyaktörer i de ockuperade områdena sedan 2014, och det tydligaste exemplet är Izoljatsija-fängelset i Donetsk.

| D. | Ryska federationen fortsätter att ständigt bryta mot FN-stadgans principer genom sina aggressionshandlingar mot Ukrainas suveränitet, oberoende och territoriella integritet, och att flagrant och grovt kränka internationell humanitär rätt, bland annat genom att avsiktligt rikta in sig på civil egendom som inte får ”utsättas för anfall” i enlighet med artikel 52.1 i 1977 års tilläggsprotokoll I till Genèvekonventionerna från 1949. Dessa brott återspeglar en grotesk likgiltighet för de krigsregler och krigslagar som begränsar utövandet av militär makt, vilket till exempel ses i den omänskliga behandlingen av krigsfångar, den utbredda användningen av tortyr mot och summariska avrättningar av ukrainska krigsfångar, samt nekat tillträde för internationella humanitära organisationer såsom Internationella rödakorskommittén. |
| --- | --- |

D.

Ryska federationen fortsätter att ständigt bryta mot FN-stadgans principer genom sina aggressionshandlingar mot Ukrainas suveränitet, oberoende och territoriella integritet, och att flagrant och grovt kränka internationell humanitär rätt, bland annat genom att avsiktligt rikta in sig på civil egendom som inte får ”utsättas för anfall” i enlighet med artikel 52.1 i 1977 års tilläggsprotokoll I till Genèvekonventionerna från 1949. Dessa brott återspeglar en grotesk likgiltighet för de krigsregler och krigslagar som begränsar utövandet av militär makt, vilket till exempel ses i den omänskliga behandlingen av krigsfångar, den utbredda användningen av tortyr mot och summariska avrättningar av ukrainska krigsfångar, samt nekat tillträde för internationella humanitära organisationer såsom Internationella rödakorskommittén.

| E. | Ryssland har redan avfyrat mer än 4 000 missiler mot Ukraina och beskjutit landet mer än 24 000 gånger, även från belarusiskt territorium. Rysslands robot-, drönar- och artilleriangrepp har hittills skadat eller förstört 60 982 civila infrastrukturanläggningar i Ukraina, däribland 42 818 bostadshus, 1 960 utbildningsinstitutioner, 396 medicinska institutioner, 392 kulturella byggnader och 87 religiösa byggnader samt 5 315 vatten- och elektricitetsanläggningar. Avsiktliga missil- och drönarattacker som avfyrats av Ryska federationen, bland annat med iranska drönare, har skadat eller förstört omkring 40 % av Ukrainas kritiska energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

E.

Ryssland har redan avfyrat mer än 4 000 missiler mot Ukraina och beskjutit landet mer än 24 000 gånger, även från belarusiskt territorium. Rysslands robot-, drönar- och artilleriangrepp har hittills skadat eller förstört 60 982 civila infrastrukturanläggningar i Ukraina, däribland 42 818 bostadshus, 1 960 utbildningsinstitutioner, 396 medicinska institutioner, 392 kulturella byggnader och 87 religiösa byggnader samt 5 315 vatten- och elektricitetsanläggningar. Avsiktliga missil- och drönarattacker som avfyrats av Ryska federationen, bland annat med iranska drönare, har skadat eller förstört omkring 40 % av Ukrainas kritiska energiinfrastruktur.

| F. | Under belägringen av Mariupol skapade Ryska federationens myndigheter en storskalig humanitär kris som ledde till att tiotusentals civila dog och förstörde 95 % av staden. |
| --- | --- |

F.

Under belägringen av Mariupol skapade Ryska federationens myndigheter en storskalig humanitär kris som ledde till att tiotusentals civila dog och förstörde 95 % av staden.

| G. | Sedan oktober 2022 har ryska styrkor avsiktligt riktat in sig på kritisk infrastruktur i hela Ukraina i syfte att terrorisera befolkningen och stoppa dess tillgång till gas, el, vatten, internet och andra grundläggande varor och tjänster, vilket är särskilt förödande inför den kommande vintern. Syftet med dessa attacker är att terrorisera Ukrainas befolkning, att undertrycka dess motstånd och beslutsamhet att fortsätta att försvara sitt land samt att tvinga dem att acceptera ockupationsmakten och samtycka till det olagliga försöket att annektera flera delar av Ukraina. Polens territorium har drabbats under dessa attacker och två polska medborgare har dödats. |
| --- | --- |

G.

Sedan oktober 2022 har ryska styrkor avsiktligt riktat in sig på kritisk infrastruktur i hela Ukraina i syfte att terrorisera befolkningen och stoppa dess tillgång till gas, el, vatten, internet och andra grundläggande varor och tjänster, vilket är särskilt förödande inför den kommande vintern. Syftet med dessa attacker är att terrorisera Ukrainas befolkning, att undertrycka dess motstånd och beslutsamhet att fortsätta att försvara sitt land samt att tvinga dem att acceptera ockupationsmakten och samtycka till det olagliga försöket att annektera flera delar av Ukraina. Polens territorium har drabbats under dessa attacker och två polska medborgare har dödats.

| H. | Ryssland är ansvarigt för den globala livsmedelskrisen till följd av sitt anfallskrig mot Ukraina och sin blockad av ukrainska kusthamnar. Sedan krigets första början har Ryssland använt mat och svält som vapen. Genom sina avsiktliga handlingar, bland annat att förstöra lager, störa produktionen och införa kvoter på den egna exporten av livsmedel och gödselmedel, har Ryssland förvärrat den globala livsmedelskrisen. |
| --- | --- |

H.

Ryssland är ansvarigt för den globala livsmedelskrisen till följd av sitt anfallskrig mot Ukraina och sin blockad av ukrainska kusthamnar. Sedan krigets första början har Ryssland använt mat och svält som vapen. Genom sina avsiktliga handlingar, bland annat att förstöra lager, störa produktionen och införa kvoter på den egna exporten av livsmedel och gödselmedel, har Ryssland förvärrat den globala livsmedelskrisen.

| I. | Ryssland har olagligt annekterat den ukrainska autonoma republiken Krim och staden Sevastopol samt oblasterna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja i Ukraina. Rysslands ockupation av kärnkraftverket Zaporizjzja är ett allvarligt hot mot anläggningens säkerhet och trygghet. Ryssland har kidnappat arbetstagarna vid kärnkraftverket och tvingat dem att arbeta, lagrat militär utrustning på platsen och öppnat eld mot mål i dess omedelbara närhet. Ryssland har också äventyrat säkerheten vid kärnkraftverket i Tjernobyl. |
| --- | --- |

I.

Ryssland har olagligt annekterat den ukrainska autonoma republiken Krim och staden Sevastopol samt oblasterna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja i Ukraina. Rysslands ockupation av kärnkraftverket Zaporizjzja är ett allvarligt hot mot anläggningens säkerhet och trygghet. Ryssland har kidnappat arbetstagarna vid kärnkraftverket och tvingat dem att arbeta, lagrat militär utrustning på platsen och öppnat eld mot mål i dess omedelbara närhet. Ryssland har också äventyrat säkerheten vid kärnkraftverket i Tjernobyl.

| J. | Ryssland utgör en risk för säkerheten och tryggheten på hela den europeiska kontinenten och för den regelbaserade världsordningen genom sina försök att undergräva skyddet och säkerheten vid Ukrainas kärntekniska anläggningar och sina hot om användning av kärnvapen. Ryska befattningshavare har vid flera tillfällen hotat europeiska länder, bland annat genom ”militära och tekniska åtgärder”, på grund av deras stöd till Ukraina och/eller deras strävanden att ansluta sig till Nato. Rysslands försök att utnyttja energiexporten som ett verktyg för geopolitiskt tvång innebär att energiförsörjningen används som vapen. Skadorna på gasledningarna Nord Stream 1 och 2 den 26 september 2022 ledde till stora gasläckor i Östersjön, vilket också utgör en miljöattack mot EU. |
| --- | --- |

J.

Ryssland utgör en risk för säkerheten och tryggheten på hela den europeiska kontinenten och för den regelbaserade världsordningen genom sina försök att undergräva skyddet och säkerheten vid Ukrainas kärntekniska anläggningar och sina hot om användning av kärnvapen. Ryska befattningshavare har vid flera tillfällen hotat europeiska länder, bland annat genom ”militära och tekniska åtgärder”, på grund av deras stöd till Ukraina och/eller deras strävanden att ansluta sig till Nato. Rysslands försök att utnyttja energiexporten som ett verktyg för geopolitiskt tvång innebär att energiförsörjningen används som vapen. Skadorna på gasledningarna Nord Stream 1 och 2 den 26 september 2022 ledde till stora gasläckor i Östersjön, vilket också utgör en miljöattack mot EU.

| K. | Ryska väpnade styrkor eller grupper som kontrolleras av ryska staten och proxyaktörer såsom Wagner-gruppen har upprepade gånger riktat in sig på civila på flera andra platser, bland annat under det andra Tjetjenienkriget, kriget mellan Ryssland och Georgien 2008 och det syriska inbördeskriget, samt i Libyen, Centralafrikanska republiken och Mali. Wagner-gruppen får betydande politiskt, ekonomiskt och logistiskt stöd från de ryska myndigheterna, särskilt från det ryska försvarsministeriet. |
| --- | --- |

K.

Ryska väpnade styrkor eller grupper som kontrolleras av ryska staten och proxyaktörer såsom Wagner-gruppen har upprepade gånger riktat in sig på civila på flera andra platser, bland annat under det andra Tjetjenienkriget, kriget mellan Ryssland och Georgien 2008 och det syriska inbördeskriget, samt i Libyen, Centralafrikanska republiken och Mali. Wagner-gruppen får betydande politiskt, ekonomiskt och logistiskt stöd från de ryska myndigheterna, särskilt från det ryska försvarsministeriet.

| L. | Ryssland har under många år stött och finansierat terroristregimer och terroristorganisationer, särskilt Assad-regimen i Syrien, till vilken Ryssland har levererat vapen och för vars försvar Ryssland har utfört avsiktliga attacker mot den syriska civilbefolkningen, städer och civil infrastruktur. Ryssland har utfört attacker i andra suveräna länder och på sitt eget territorium, bland annat dödande eller försök att mörda många av motståndarna till Putins diktatur, bland annat journalister, politiker, aktivister och utländska ledare, inte minst Anna Politkovskaja, Viktor Jusjtjenko, Boris Nemtsov, Stanislav Markelov, Anastasia Baburova. Sergej Protazanov, Natalja Estemirova, Sergej Magnitskij, Sergej Jusjenkov, Jurij Sjtjekotjichin, Boris Berezovskij, Dzjochar Dudajev och Zelimchan Changosjvili – samt förgiftningen med nervmedel av familjen Skripal i Förenade kungariket, förgiftningen av Alexander Litvinenko, Vladimir Kara-Murza, Aleksej Navalnyj m.fl. och bombningen 2014 av ammunitionsdepåer i Tjeckien. Den nuvarande ryska regimens systematiska förtryck av sitt eget folk har fått en totalitär karaktär och regimen har en lång historia av att använda våld mot sina politiska motståndare. |
| --- | --- |

L.

Ryssland har under många år stött och finansierat terroristregimer och terroristorganisationer, särskilt Assad-regimen i Syrien, till vilken Ryssland har levererat vapen och för vars försvar Ryssland har utfört avsiktliga attacker mot den syriska civilbefolkningen, städer och civil infrastruktur. Ryssland har utfört attacker i andra suveräna länder och på sitt eget territorium, bland annat dödande eller försök att mörda många av motståndarna till Putins diktatur, bland annat journalister, politiker, aktivister och utländska ledare, inte minst Anna Politkovskaja, Viktor Jusjtjenko, Boris Nemtsov, Stanislav Markelov, Anastasia Baburova. Sergej Protazanov, Natalja Estemirova, Sergej Magnitskij, Sergej Jusjenkov, Jurij Sjtjekotjichin, Boris Berezovskij, Dzjochar Dudajev och Zelimchan Changosjvili – samt förgiftningen med nervmedel av familjen Skripal i Förenade kungariket, förgiftningen av Alexander Litvinenko, Vladimir Kara-Murza, Aleksej Navalnyj m.fl. och bombningen 2014 av ammunitionsdepåer i Tjeckien. Den nuvarande ryska regimens systematiska förtryck av sitt eget folk har fått en totalitär karaktär och regimen har en lång historia av att använda våld mot sina politiska motståndare.

| M. | Ryska federationen stöder aktivt och gör det möjligt för Aleksandr Lukasjenko att förtrycka det belarusiska folket genom en enorm våg av hårt repressiva åtgärder, däribland tortyr. Enligt utredningar har högt uppsatta belarusiska tjänstemän konspirerat med ett falskt bombhot för att olagligen omdirigera ett Ryanairs passagerarflyg för att gripa en belarusisk dissident, i en gemensam särskild operation av den belarusiska och ryska underrättelsetjänsten. Kapning av ett civilt flygplan utgör en statsterrorismhandling. Lukasjenko bör behandlas som medskyldig för aggressionskriget mot Ukraina på grund av sin roll när det gäller att möjliggöra attacker från Belarus territorium och öppet stödja de ryska angriparna. |
| --- | --- |

M.

Ryska federationen stöder aktivt och gör det möjligt för Aleksandr Lukasjenko att förtrycka det belarusiska folket genom en enorm våg av hårt repressiva åtgärder, däribland tortyr. Enligt utredningar har högt uppsatta belarusiska tjänstemän konspirerat med ett falskt bombhot för att olagligen omdirigera ett Ryanairs passagerarflyg för att gripa en belarusisk dissident, i en gemensam särskild operation av den belarusiska och ryska underrättelsetjänsten. Kapning av ett civilt flygplan utgör en statsterrorismhandling. Lukasjenko bör behandlas som medskyldig för aggressionskriget mot Ukraina på grund av sin roll när det gäller att möjliggöra attacker från Belarus territorium och öppet stödja de ryska angriparna.

| N. | Den 15 november 2022 dömde en nederländsk domstol två ryssar och en Moskvatrogen ukrainsk separatist i sin frånvaro för morden på 298 personer vid nedskjutningen av Malaysia Airlines flyg 17. Den ryska staten fortsätter att förneka sitt ansvar för nedskjutningen av Malaysia Airlines flyg 17 och vägrar att samarbeta med internationella rättsliga organ. På samma sätt fortsätter Ryska federationen att vägra att återlämna vrakdelar och svarta lådor från det polska regeringsflygplanet TU-154 som kraschade nära Smolensk i Ryska federationen i april 2010. |
| --- | --- |

N.

Den 15 november 2022 dömde en nederländsk domstol två ryssar och en Moskvatrogen ukrainsk separatist i sin frånvaro för morden på 298 personer vid nedskjutningen av Malaysia Airlines flyg 17. Den ryska staten fortsätter att förneka sitt ansvar för nedskjutningen av Malaysia Airlines flyg 17 och vägrar att samarbeta med internationella rättsliga organ. På samma sätt fortsätter Ryska federationen att vägra att återlämna vrakdelar och svarta lådor från det polska regeringsflygplanet TU-154 som kraschade nära Smolensk i Ryska federationen i april 2010.

| O. | Ryssland för också ett aktivt informationskrig, sprider desinformation om Ukraina, Europa och liberala demokratiska värden, och genomför särskilda operationer för att destabilisera samhället i Ukraina och misskreditera förbindelserna med Ukrainas internationella partner. |
| --- | --- |

O.

Ryssland för också ett aktivt informationskrig, sprider desinformation om Ukraina, Europa och liberala demokratiska värden, och genomför särskilda operationer för att destabilisera samhället i Ukraina och misskreditera förbindelserna med Ukrainas internationella partner.

| P. | EU upprätthåller en förteckning över personer, grupper och enheter som deltar i terroristhandlingar som är föremål för sanktioner, men den nuvarande rättsliga ramen, till skillnad från länder som Förenta staterna och Kanada, har ingen grundval för att kategorisera en stat som sponsor av terrorism. |
| --- | --- |

P.

EU upprätthåller en förteckning över personer, grupper och enheter som deltar i terroristhandlingar som är föremål för sanktioner, men den nuvarande rättsliga ramen, till skillnad från länder som Förenta staterna och Kanada, har ingen grundval för att kategorisera en stat som sponsor av terrorism.

| Q. | De åtgärder som vidtas av ryska styrkor och proxystyrkor stämmer överens med den definition av terrorism som godtagits av EU, FN:s säkerhetsråd och FN:s generalförsamling i FN:s säkerhetsråds resolution 1566 från 2004, FN:s generalförsamlings resolution 49/60 av den 9 december 1994 och rådets gemensamma ståndpunkter 2001/931/Gusp och 2009/468/Gusp (6). |
| --- | --- |

Q.

De åtgärder som vidtas av ryska styrkor och proxystyrkor stämmer överens med den definition av terrorism som godtagits av EU, FN:s säkerhetsråd och FN:s generalförsamling i FN:s säkerhetsråds resolution 1566 från 2004, FN:s generalförsamlings resolution 49/60 av den 9 december 1994 och rådets gemensamma ståndpunkter 2001/931/Gusp och 2009/468/Gusp (6).

| R. | Under de senaste månaderna har parlamenten eller vissa kamrar i parlamenten i Litauen, Lettland, Estland, Polen och Tjeckien, Europarådets parlamentariska församling och Konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens parlament (Cosac) antagit resolutioner där Ryssland förklaras vara en terroriststat eller en statlig sponsor av terrorism, eller där den nuvarande ryska regimen kategoriseras som terroristregim. I resolutionerna av den 27 juli 2022 från Förenta staternas senat och av den 12 maj 2022 från representanthuset uppmanades det amerikanska utrikesministeriet att kategorisera Ryssland som statlig sponsor av terrorism. |
| --- | --- |

R.

Under de senaste månaderna har parlamenten eller vissa kamrar i parlamenten i Litauen, Lettland, Estland, Polen och Tjeckien, Europarådets parlamentariska församling och Konferensen mellan de parlamentariska organen för EU-frågor vid Europeiska unionens parlament (Cosac) antagit resolutioner där Ryssland förklaras vara en terroriststat eller en statlig sponsor av terrorism, eller där den nuvarande ryska regimen kategoriseras som terroristregim. I resolutionerna av den 27 juli 2022 från Förenta staternas senat och av den 12 maj 2022 från representanthuset uppmanades det amerikanska utrikesministeriet att kategorisera Ryssland som statlig sponsor av terrorism.

| S. | Europeiska rådets ordförande Charles Michel förklarade i sina kommentarer vid parlamentets extra debatt den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina att Rysslands aggression är ”ren och skär geopolitisk terrorism”. Charles Michel förklarade den 23 september 2022 i sitt tal till FN:s 77:e generalförsamling om Ryska federationen att när en permanent medlem av säkerhetsrådet inleder ett oprovocerat och oberättigat krig som har fördömts av generalförsamlingen bör dess avstängning från säkerhetsrådet ske automatiskt. |
| --- | --- |

S.

Europeiska rådets ordförande Charles Michel förklarade i sina kommentarer vid parlamentets extra debatt den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina att Rysslands aggression är ”ren och skär geopolitisk terrorism”. Charles Michel förklarade den 23 september 2022 i sitt tal till FN:s 77:e generalförsamling om Ryska federationen att när en permanent medlem av säkerhetsrådet inleder ett oprovocerat och oberättigat krig som har fördömts av generalförsamlingen bör dess avstängning från säkerhetsrådet ske automatiskt.

| T. | I sitt uttalande den 14 mars 2022 betecknade Zbigniew Rau, tjänstgörande ordförande för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Ryska federationens regerings attacker mot oskyldiga civila och civil infrastruktur i Ukraina som ”statlig terrorism”, |
| --- | --- |

T.

I sitt uttalande den 14 mars 2022 betecknade Zbigniew Rau, tjänstgörande ordförande för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Ryska federationens regerings attacker mot oskyldiga civila och civil infrastruktur i Ukraina som ”statlig terrorism”,

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt orubbliga stöd för Ukrainas oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom landets internationellt erkända gränser. Parlamentet upprepar sitt fördömande av Rysslands olagliga, oprovocerade och orättfärdiga anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet kräver att Ryssland och dess proxystyrkor upphör med alla militära handlingar, särskilt attackerna mot bostadsområden och civil infrastruktur, och att Ryssland drar tillbaka alla militära styrkor, proxystyrkor och militär utrustning från hela Ukrainas internationellt erkända territorium, upphör med tvångsdeporteringen av ukrainska civila och påtvingade adoptioner av ukrainska barn, friger alla personer som fängslats i Ukraina och permanent upphör med att kränka eller hota Ukrainas suveränitet, oberoende och territoriella integritet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att Ryska federationens avsiktliga attacker och grymheter mot Ukrainas civilbefolkning, förstörelsen av civil infrastruktur och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt inte är något annat än terrordåd mot den ukrainska befolkningen och utgör krigsförbrytelser. Parlamentet uttrycker sin totala bestörtning över och fördömer dessa attacker och grymheter och de andra handlingar som Ryssland har begått för att uppnå sina destruktiva politiska mål i Ukraina och på andra länders territorium. Mot bakgrund av ovanstående kategoriserar parlamentet Ryssland som en statlig sponsor av terrorism och som en stat som tillämpar terroristmetoder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet bekräftar sin orubbliga solidaritet med Ukrainas folk, som fortsätter att visa anmärkningsvärt mod och motståndskraft under oupphörliga hot och attacker sedan den 24 februari 2022 och under de senaste nio åren av rysk aggression, samt med andra offer för Rysslands aggression på andra håll i världen. Parlamentet uttrycker sin solidaritet med familjerna till offren för missilincidenten den 15 november 2022 i Polen och sitt stöd till Polen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utveckla en EU-rättslig ram för att kategorisera stater som sponsorer av terrorism och stater som tillämpar terroristmetoder, vilket skulle utlösa ett antal betydande restriktiva åtgärder mot dessa länder och få djupgående restriktiva konsekvenser för EU:s förbindelser med dessa länder. Parlamentet uppmanar rådet att därefter överväga att lägga till Ryska federationen på en sådan EU-förteckning över statliga sponsorer av terrorism. Parlamentet uppmanar EU:s partner att vidta liknande åtgärder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta åtgärder för att inleda en omfattande internationell isolering av Ryska federationen, även när det gäller Rysslands medlemskap i internationella organisationer och organ såsom FN:s säkerhetsråd, och att inte anordna några formella evenemang på Ryska federationens territorium. Parlamentet begär att de diplomatiska förbindelserna med Ryssland ska minskas ytterligare och att kontakterna med landets officiella företrädare på alla nivåer ska hållas till ett absolut minimum. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stänga ned och förbjuda ryska statsanknutna institutioner, såsom de ryska vetenskaps- och kulturcentrumen och ryska diasporaorganisationer och föreningar som verkar under överinseende och ledning av ryska diplomatiska beskickningar och främjar rysk statspropaganda runt om i världen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet att föra upp Wagner-gruppen och det 141:a särskilda motoriserade regementet, även känt som kadyroviterna, samt andra ryskfinansierade väpnade grupper, miliser och proxyaktörer, såsom de som är verksamma på de ockuperade territorierna i Ukraina, på EU:s förteckning över personer, grupper och enheter som deltar i terroristhandlingar (EU:s terroristförteckning). Parlamentet välkomnar EU:s beslut av den 13 december 2021 att bestraffa själva Wagner-gruppen, liksom åtta personer och tre enheter med anknytning till den, inom ramen för fyra olika EU-sanktionsordningar. Parlamentet uppmanar med kraft alla länder att avsluta sina förbindelser med företag som har en koppling till Wagner-gruppen och att uppfylla sina skyldigheter enligt folkrätten genom att kräva att alla som gjort sig skyldiga till allvarliga brott mot och kränkningar av de mänskliga rättigheterna och brott mot internationell humanitär rätt på deras territorium ska ställas till svars. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet att beakta Ryska federationens ökande terrordåd mot Ukrainas befolkning och att därför snabbt slutföra sitt arbete med ett nionde sanktionspaket. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa ett snabbt genomförande och en fullständig efterlevnad av alla sanktioner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt förebygga, utreda och lagföra varje kringgående av sanktionerna. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att stå enade i sitt svar på Rysslands anfallskrig mot Ukraina och uppmanar alla EU-kandidatländer och potentiella kandidatländer att ansluta sig till EU:s sanktionspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga möjliga åtgärder mot länder som försöker hjälpa Ryssland att kringgå införda sanktioner. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att säkerställa att nationella påföljder för överträdelser av EU:s sanktioner är effektiva, proportionerliga och avskräckande. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer skarpt Rysslands stöd till andra diktaturer som använder terror för att undertrycka de demokratiska strävandena i sina samhällen, särskilt Lukasjenkos och Assads regimer, men även regimerna i Iran, Kuba och andra länder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utvidga förteckningen över personer som omfattas av sanktionerna så att den omfattar personer som är inblandade i tvångsdeportationer, påtvingade adoptioner av ukrainska barn, de olagliga ”folkomröstningarna” i regionerna Luhansk, Cherson, Zaporizjzja och Donetsk och de olagliga ”valen” i Krim och Sevastopol, liksom alla medlemmar av partier i statsduman som innehar ämbeten i valda parlament på alla nivåer, även på regional och kommunal nivå. Parlamentet efterlyser ett förbud mot direkt eller indirekt import, inköp eller överföring av diamanter, i obearbetad eller bearbetad form, som har sitt ursprung i Ryska federationen. Parlamentet kräver att Ryssland och Belarus förs upp på EU:s förteckning över tredjeländer med hög risk när det gäller bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att åtgärda kryphål i genomförandet av sanktioner, exempelvis när det gäller kryptotillgångar och professionella möjliggörare som brister i efterlevnaden av reglerna för penningtvättsbekämpning, och att avbryta allt automatiskt utbyte av skatteinformation och alla dubbelbeskattningsavtal med både Ryssland och Belarus. Parlamentet kräver ett omedelbart och fullständigt EU-embargo mot import av ryska fossila bränslen och uran, och att ledningarna Nord Stream 1 och 2 helt ska tas ur bruk, i syfte att sluta finansiera Rysslands anfallskrig. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förbjuda avsiktligt offentligt urskuldande eller förnekande av Rysslands militära aggression och krigsförbrytelser i alla former. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter (EU:s Magnitskijlag) genom att utvidga dess tillämpningsområde till att omfatta korruption, så att riktade sanktioner kan antas snabbt mot personer som är ansvariga för korruption på hög nivå i Ryssland och Belarus, samt mot deras EU-baserade möjliggörare och förmånstagare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sitt bestämda krav på att alla personer som är ansvariga för att begå, stödja eller organisera människorättskränkningar, övergrepp och krigsförbrytelser i samband med Rysslands anfallskrig mot Ukraina så snart som möjligt måste identifieras, åtalas och ställas till svars. Parlamentet efterlyser ett fortsatt stöd för de pågående oberoende utredningarna av krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten som begåtts av Ryssland, vilket bör säkerställa att de som varit inblandade i planering, organisation, utförande och underlättande av dessa brott hålls individuellt ansvariga. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att tillhandahålla lämpligt stöd för att inrätta en särskild tribunal för att hantera Rysslands aggressionsbrott mot Ukraina. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har gjort det att inkludera aggressionsbrott i sin nationella lagstiftning. Parlamentet stöder till fullo den utredning som Internationella brottsmålsdomstolens åklagare inlett av situationen i Ukraina, det arbete som utförs av undersökningskommissionen under kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, samt de insatser som görs av oberoende organisationer i det civila samhället i syfte att samla in och bevara bevis på krigsförbrytelser. Parlamentet uppmuntrar EU:s medlemsstater att i ännu större utsträckning utnyttja principen om universell jurisdiktion och att öka sitt stöd för internationella insatser för att utreda och lagföra alla förövare som gjort sig skyldiga till och personer som är ansvariga för krigsförbrytelser i Ukraina. Parlamentet betonar att EU måste säkerställa att ett könsperspektiv tas med i dessa utredningar, däribland lagföring av sexuellt våld mot kvinnor, vilket också kan utgöra krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att verka för inrättandet av en övergripande internationell kompensationsmekanism, inbegripet ett internationellt skaderegister, och att aktivt samarbeta med de ukrainska myndigheterna i denna fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlagstiftarna att fullborda den rättsliga ordning som gör det möjligt att förverka ryska tillgångar som frysts av EU och att använda dem för att åtgärda de olika konsekvenserna av Rysslands aggression mot Ukraina, inbegripet återuppbyggnaden av Ukraina och ersättning till offren för Rysslands aggression. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att skyndsamt och avsevärt öka sitt politiska, ekonomiska, finansiella, militära, tekniska och humanitära stöd till Ukraina för att hjälpa Ukraina att försvara sig mot det ryska aggressionskriget och mot ryska försök att destabilisera ukrainska statliga institutioner, undergräva landets makroekonomiska stabilitet och förstöra kritisk infrastruktur för energi, kommunikation, vatten och transport liksom civil infrastruktur för utbildning, hälsa och kultur. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag av den 9 november 2022 om ett aldrig tidigare skådat stödpaket på 18 miljarder EUR till Ukraina under 2023 för att säkerställa landets makroekonomiska stabilitet, återställa kritisk infrastruktur och upprätthålla viktiga offentliga tjänster, och bekräftar sitt stöd för ett snabbt antagande av förslaget. Parlamentet betonar vikten av ett snabbt genomförande av åtagandena om finansiellt och tekniskt bistånd, särskilt med tanke på den kommande vintern där ett betydande antal ukrainska medborgare riskerar att inte ha tillgång till grundläggande tjänster såsom vatten, värme och el. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer den ryska ockupationen av kraftverket i Zaporizjzja som syftar till att terrorisera den ukrainska befolkningen, och fördömer Ryssland för att göra kraftverk till militära mål. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet vädjar till alla ryska medborgare att inte bara vägra att dras in i detta krig, utan också att protestera mot de fruktansvärda krigsförbrytelserna mot det ukrainska folket som Ryska federationen begått i det ryska folkets namn. Parlamentet uttrycker sitt stöd för alla ryska medborgare som protesterar mot och bekämpar den nuvarande regimen inifrån eller utanför Ryssland eller som stöder flyktingar från Ukraina. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att öka stödet till och samarbetet med civilsamhället och de fria medierna från Ryssland och att fortsätta att ge stöd och tillfälligt skydd till de ryssar som förföljs på grund av sitt motstånd mot regimen. Parlamentet lovordar det arbete som utförts av ukrainska och internationella journalister, som ger världen sanningen om kriget i Ukraina, ofta med risk för sina egna liv. Parlamentet kräver en utredning av Rysslands brott mot journalister i Ukraina och av den verksamhet som bedrivs av dem som deltar i kriminella desinformationskampanjer som utgör en integrerad del av det fullskaliga kriget mot Ukraina. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att Rysslands pågående anfallskrig mot Ukraina belyser behovet av en grundlig historisk och rättslig utvärdering av och en transparent offentlig debatt om den sovjetiska regimens brott, framför allt i själva Ryssland, eftersom bristande ansvarsskyldighet och rättvisa endast leder till att liknande brott upprepas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s flyktingkommissariat, Internationella rödakorskommittén, Internationella brottmålsdomstolen, Ryska federationens president, regering och parlament samt Ukrainas president, regering och parlament. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0353.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2022)0218.

(3)  EUT C 224, 8.6.2022, s. 104.

(4)  EUT L 344, 28.12.2001, s. 93.

(5)  EUT L 344, 28.12.2001, s. 70.

(6)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2009/468/Gusp av den 15 juni 2009 om uppdatering av gemensam ståndpunkt 2001/931/Gusp om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism och om upphävande av gemensam ståndpunkt 2009/67/Gusp (EUT L 151, 16.6.2009, s. 45).

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/25

---

P9_TA(2022)0408

Främjande av regional stabilitet och säkerhet i hela Mellanösternregionen

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om främjande av regional stabilitet och säkerhet i hela Mellanösternregionen (2020/2113(INI))

(2023/C 167/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 8 och 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 8 och 21,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken – årsrapport 2021 (2),

| — | med beaktande av rapporten av den 16 juni 2021 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Rapport om Gusp – Våra prioriteringar under 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 16 juni 2021 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Rapport om Gusp – Våra prioriteringar under 2021,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europeiska unionen och FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) av den 17 november 2021 om Europeiska unionens stöd till UNRWA (2021–2024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från Europeiska unionen och FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) av den 17 november 2021 om Europeiska unionens stöd till UNRWA (2021–2024),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 18 maj 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna (JOIN(2022)0013) och rådets slutsatser av den 20 juni 2022 om detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 18 maj 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna (JOIN(2022)0013) och rådets slutsatser av den 20 juni 2022 om detta,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 66/290 av den 10 september 2012 om uppföljning av punkt 143 om mänsklig säkerhet i slutdokumentet från världstoppmötet 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 66/290 av den 10 september 2012 om uppföljning av punkt 143 om mänsklig säkerhet i slutdokumentet från världstoppmötet 2005,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) av den 31 oktober 2000 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 70/1 av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 70/1 av den 25 september 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2020 om jämställdhet inom EU:s utrikes- och säkerhetspolitik (3),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0256/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0256/2022), och av följande skäl:

| A. | Det som i detta betänkande avses med ”hela Mellanösternregionen” eller ”Mellanöstern i stort” inbegriper en mycket heterogen grupp länder i området mellan Medelhavet och Persiska viken. Denna region är strategisk för EU med tanke på dess geografiska läge och på gemensamma band och kräver en långsiktig strategi och en samordnad politik, i och med unionens mål att främja värdena fred, säkerhet och skydd av de mänskliga rättigheterna i strikt överensstämmelse med internationell rätt. Stabiliteten och säkerheten i Europa och hela Mellanösternregionen är beroende av varandra, och för närvarande kännetecknas säkerhetssituationen i regionen av pågående konflikter med starka regionala och utomregionala dimensioner, och är både instabil och mycket oroväckande. |
| --- | --- |

A.

Det som i detta betänkande avses med ”hela Mellanösternregionen” eller ”Mellanöstern i stort” inbegriper en mycket heterogen grupp länder i området mellan Medelhavet och Persiska viken. Denna region är strategisk för EU med tanke på dess geografiska läge och på gemensamma band och kräver en långsiktig strategi och en samordnad politik, i och med unionens mål att främja värdena fred, säkerhet och skydd av de mänskliga rättigheterna i strikt överensstämmelse med internationell rätt. Stabiliteten och säkerheten i Europa och hela Mellanösternregionen är beroende av varandra, och för närvarande kännetecknas säkerhetssituationen i regionen av pågående konflikter med starka regionala och utomregionala dimensioner, och är både instabil och mycket oroväckande.

| B. | Mellanöstern har plågats av många olika grogrunder till instabilitet, vilket både är en konsekvens av strukturella geopolitiska spänningar och ihållande inhemska faktorer såsom problem med socioekonomisk utveckling, svag samhällsstyrning och religiös radikalism. Flera länder i hela Mellanösternregionen har varit drabbade av krig, instabilitet samt sociala och finansiella kriser. Terroristorganisationer har utnyttjat instabiliteten och säkerhetssituationen och har orsakat många civilas död. I detta oroliga sammanhang, och med tanke på historiska förbindelser och grannförbindelser, har EU en viktig roll att spela för att bidra till att stabilisera regionen. EU som en internationell aktör bör kunna befästa sin ställning som konstruktiv partner med hjälp av medlingskapacitet i syfte att hjälpa länder i Mellanöstern att uppnå stabilitet och välstånd. |
| --- | --- |

B.

Mellanöstern har plågats av många olika grogrunder till instabilitet, vilket både är en konsekvens av strukturella geopolitiska spänningar och ihållande inhemska faktorer såsom problem med socioekonomisk utveckling, svag samhällsstyrning och religiös radikalism. Flera länder i hela Mellanösternregionen har varit drabbade av krig, instabilitet samt sociala och finansiella kriser. Terroristorganisationer har utnyttjat instabiliteten och säkerhetssituationen och har orsakat många civilas död. I detta oroliga sammanhang, och med tanke på historiska förbindelser och grannförbindelser, har EU en viktig roll att spela för att bidra till att stabilisera regionen. EU som en internationell aktör bör kunna befästa sin ställning som konstruktiv partner med hjälp av medlingskapacitet i syfte att hjälpa länder i Mellanöstern att uppnå stabilitet och välstånd.

| C. | Olika EU-medlemsstaters inflytande och roll i regionen är ojämn på grund av deras specifika historiska, kulturella och socioekonomiska band. Alla EU:s medlemsstater delar de gemensamma målen om säkerhet och stabilitet samt om att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Dessa särdrag kan ibland underblåsa uppfattningar bland länderna i regionen som är motsägelsefulla och antagonistiska liksom konkurrerande strategier som inverkar mycket negativt på uppnåendet av en mer samstämd och effektiv strategi från EU:s sida. EU:s politik har i allt högre grad varit inriktad på migrations- och asylfrågor samt på terrorismbekämpning. Det är också nödvändigt att fokusera på de bakomliggande orsakerna till instabilitet för att tillhandahålla långsiktiga strategier och lösningar för gemensamma utmaningar. |
| --- | --- |

C.

Olika EU-medlemsstaters inflytande och roll i regionen är ojämn på grund av deras specifika historiska, kulturella och socioekonomiska band. Alla EU:s medlemsstater delar de gemensamma målen om säkerhet och stabilitet samt om att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Dessa särdrag kan ibland underblåsa uppfattningar bland länderna i regionen som är motsägelsefulla och antagonistiska liksom konkurrerande strategier som inverkar mycket negativt på uppnåendet av en mer samstämd och effektiv strategi från EU:s sida. EU:s politik har i allt högre grad varit inriktad på migrations- och asylfrågor samt på terrorismbekämpning. Det är också nödvändigt att fokusera på de bakomliggande orsakerna till instabilitet för att tillhandahålla långsiktiga strategier och lösningar för gemensamma utmaningar.

| D. | Persiska viken präglas av eskalerande statliga, etniska och religiösa rivaliteter som sannolikt kommer att inte bara befästa nuvarande kriser, som den i Jemen, utan även sprida instabilitet i hela regionen. |
| --- | --- |

D.

Persiska viken präglas av eskalerande statliga, etniska och religiösa rivaliteter som sannolikt kommer att inte bara befästa nuvarande kriser, som den i Jemen, utan även sprida instabilitet i hela regionen.

| E. | De olösta konflikterna i Libyen och Syrien är ett stort orosmoment och hämmar stabiliteten i hela regionen. Tredjelandsaktörer, såsom Iran, Ryssland och Turkiet i Syrien, är närvarande i dessa länder, och militära och paramilitära grupper är inblandade i dessa konflikter, såsom Rysslands Wagnergruppen. Jemen befinner sig mitt i en utdragen politisk och humanitär kris, som har förvärrats av kriget, och det har ihållande strömmat in vapen i landet. 80 procent av befolkningen, 24,1 miljoner människor, är i behov av humanitärt bistånd och skydd. Kriget i Jemen är nu den största humanitära krisen i världen. Det pågår sociala och politiska konflikter i Irak och Libanon där olika regionala makter försöker påverka lokalbefolkningen i syfte att öka sin kontroll. Dessa konflikter kan förvärras ytterligare. Den pågående israeliska ockupationen av de palestinska territorierna är en ständig källa till instabilitet. Konflikterna i regionen har påverkat livet för miljontals flyktingar som tvingats lämna sina hemländer, däribland omkring 14 miljoner palestinier (4), 7 miljoner syrier (5), 2 miljoner irakier (6) och 1,7 miljoner jemeniter (7). |
| --- | --- |

E.

De olösta konflikterna i Libyen och Syrien är ett stort orosmoment och hämmar stabiliteten i hela regionen. Tredjelandsaktörer, såsom Iran, Ryssland och Turkiet i Syrien, är närvarande i dessa länder, och militära och paramilitära grupper är inblandade i dessa konflikter, såsom Rysslands Wagnergruppen. Jemen befinner sig mitt i en utdragen politisk och humanitär kris, som har förvärrats av kriget, och det har ihållande strömmat in vapen i landet. 80 procent av befolkningen, 24,1 miljoner människor, är i behov av humanitärt bistånd och skydd. Kriget i Jemen är nu den största humanitära krisen i världen. Det pågår sociala och politiska konflikter i Irak och Libanon där olika regionala makter försöker påverka lokalbefolkningen i syfte att öka sin kontroll. Dessa konflikter kan förvärras ytterligare. Den pågående israeliska ockupationen av de palestinska territorierna är en ständig källa till instabilitet. Konflikterna i regionen har påverkat livet för miljontals flyktingar som tvingats lämna sina hemländer, däribland omkring 14 miljoner palestinier (4), 7 miljoner syrier (5), 2 miljoner irakier (6) och 1,7 miljoner jemeniter (7).

| F. | UNRWA fortsätter att bidra till regional stabilitet och fred. Dess finansiering är inte tillräcklig för att den ska kunna fullgöra sitt mandat, vilket är avgörande för den mänskliga utvecklingen av och det humanitära stödet till några av världens mest utsatta flyktingar, och därför är EU:s fortsatta stöd till UNRWA ett centralt inslag i EU:s strategi för att bidra till att främja säkerhet, stabilitet och utveckling i regionen. |
| --- | --- |

F.

UNRWA fortsätter att bidra till regional stabilitet och fred. Dess finansiering är inte tillräcklig för att den ska kunna fullgöra sitt mandat, vilket är avgörande för den mänskliga utvecklingen av och det humanitära stödet till några av världens mest utsatta flyktingar, och därför är EU:s fortsatta stöd till UNRWA ett centralt inslag i EU:s strategi för att bidra till att främja säkerhet, stabilitet och utveckling i regionen.

| G. | Trots att Förenta staterna tillskriver regionen lägre prioritet, spelar landet en relevant roll, inbegripet genom en direkt militär och säkerhetsmässig närvaro, som förvisso trappas ned men fortfarande spelar en avgörande roll i många länder. Ryssland har klivit fram som en militär aktör i regionen efter sitt ingripande 2015 till stöd för Syriens regim. |
| --- | --- |

G.

Trots att Förenta staterna tillskriver regionen lägre prioritet, spelar landet en relevant roll, inbegripet genom en direkt militär och säkerhetsmässig närvaro, som förvisso trappas ned men fortfarande spelar en avgörande roll i många länder. Ryssland har klivit fram som en militär aktör i regionen efter sitt ingripande 2015 till stöd för Syriens regim.

| H. | Den 15 september 2020 enades Förenade Arabemiraten och Bahrain om att normalisera sina förbindelser med Israel genom att underteckna de så kallade Abrahamavtalen. |
| --- | --- |

H.

Den 15 september 2020 enades Förenade Arabemiraten och Bahrain om att normalisera sina förbindelser med Israel genom att underteckna de så kallade Abrahamavtalen.

| I. | Toppmötet den 27–28 mars 2022 mellan Israel, Förenade Arabemiraten, Bahrain, Egypten och Marocko i syfte att skapa en ny regional säkerhetsstrategi och öka sitt inbördes samarbete, där även Förenta staternas utrikesminister deltog, banade väg för en ny regional säkerhetsstrategi. Sedan 2011 har Iran avsevärt ökat sitt inflytande i regionen. Vid toppmötet i al-Ula i Saudiarabien 2021 avslutade Förenade Arabemiraten, Egypten och Bahrain sin bojkott av Qatar efter nästan fyra år. Under 2021 bidrog samtalen mellan Saudiarabien och Iran och högnivådialoger mellan Iran och Förenade Arabemiraten till nedtrappningen i regionen. |
| --- | --- |

I.

Toppmötet den 27–28 mars 2022 mellan Israel, Förenade Arabemiraten, Bahrain, Egypten och Marocko i syfte att skapa en ny regional säkerhetsstrategi och öka sitt inbördes samarbete, där även Förenta staternas utrikesminister deltog, banade väg för en ny regional säkerhetsstrategi. Sedan 2011 har Iran avsevärt ökat sitt inflytande i regionen. Vid toppmötet i al-Ula i Saudiarabien 2021 avslutade Förenade Arabemiraten, Egypten och Bahrain sin bojkott av Qatar efter nästan fyra år. Under 2021 bidrog samtalen mellan Saudiarabien och Iran och högnivådialoger mellan Iran och Förenade Arabemiraten till nedtrappningen i regionen.

| J. | Både Ukraina och Ryssland är ledande exportörer av spannmål och gödselmedel för jordbruksprodukter för ett stort antal länder i regionen som är starkt beroende och sårbara. Rysslands krig i Ukraina och dess blockad av Ukrainas spannmål orsakar brist på vete och spannmål och kan få 49 miljoner människor att leva under svältliknande villkor. Störningar i samband med kriget förvärrar de ständigt stigande livsmedelspriserna och förvärrar fattigdomen. |
| --- | --- |

J.

Både Ukraina och Ryssland är ledande exportörer av spannmål och gödselmedel för jordbruksprodukter för ett stort antal länder i regionen som är starkt beroende och sårbara. Rysslands krig i Ukraina och dess blockad av Ukrainas spannmål orsakar brist på vete och spannmål och kan få 49 miljoner människor att leva under svältliknande villkor. Störningar i samband med kriget förvärrar de ständigt stigande livsmedelspriserna och förvärrar fattigdomen.

| K. | EU:s medlemsstater fortsätter att exportera vapen till länder i regionen. EU har antagit en gemensam ståndpunkt som fastställer gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (8). |
| --- | --- |

K.

EU:s medlemsstater fortsätter att exportera vapen till länder i regionen. EU har antagit en gemensam ståndpunkt som fastställer gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (8).

| L. | Länderna i regionen är viktiga handelspartner för EU, och det finns starka ekonomiska band mellan de båda parterna. Den pågående globala energikrisen, som förvärrats av Rysslands krig i Ukraina, har lett till ökade kontakter med Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) och andra länder i regionen angående import av energiresurser till EU. Det finns potential för ett starkare samarbete på andra områden såsom den gröna omställningen, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, turism, bättre samhällsstyrning, utbildning, kultur och mänskliga rättigheter. I det gemensamma meddelandet om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna beskrivs flera områden av gemensamt intresse för EU, GCC och andra Gulfstater. De arabiska gulfstaterna har ökat sina humanitära bistånd och utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

L.

Länderna i regionen är viktiga handelspartner för EU, och det finns starka ekonomiska band mellan de båda parterna. Den pågående globala energikrisen, som förvärrats av Rysslands krig i Ukraina, har lett till ökade kontakter med Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) och andra länder i regionen angående import av energiresurser till EU. Det finns potential för ett starkare samarbete på andra områden såsom den gröna omställningen, begränsning av och anpassning till klimatförändringar, turism, bättre samhällsstyrning, utbildning, kultur och mänskliga rättigheter. I det gemensamma meddelandet om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna beskrivs flera områden av gemensamt intresse för EU, GCC och andra Gulfstater. De arabiska gulfstaterna har ökat sina humanitära bistånd och utvecklingsbistånd.

| M. | Mellanöstern i stort hör till de regioner som mest påverkats av klimatförändringarna i världen, med temperaturer som stiger dubbelt så snabbt som det globala genomsnittet. Regionens länder står inför en mängd miljöutmaningar, såsom ökenspridning, förlust av biologisk mångfald, föroreningar i havs- och kustområden, luftföroreningar samt vattenbrist och dålig vattenkvalitet – frågor som kommer att förvärras av klimatförändringarna. Sandstormarnas frekvens och intensitet ökar stadigt i regionen. Klimatrelaterad vattenbrist, ökenspridning och osäker livsmedelsförsörjning hotar människors säkerhet och kan förvärra befintliga konflikter eller utlösa nya konflikter i regionen. Det behövs ökad kontakt med partner i regionen mot bakgrund av den pågående globala energikrisen och det ryska aggressionskriget mot Ukraina. Det finns potential för ett starkare samarbete på andra områden såsom den gröna omställningen, bättre samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Den europeiska gröna given kan skapa kanaler för ett konstruktivt samarbete mellan EU och länderna i regionen. EU måste importera förnybar energi för att uppfylla sina klimatmål. I samband med globala insatser för att minska utsläppen av växthusgaser och fasa ut fossila bränslen måste länderna i hela Mellanösternregionen diversifiera sina ekonomier, vilka är starkt beroende av utvinning av och handel med kolväten. I oktober 2021 lovade Förenade Arabemiraten att uppnå nettonollutsläpp senast 2050, Saudiarabien lovade att uppnå nettonollutsläpp på den inhemska marknaden senast 2060 och Qatar lovade att uppnå en 25-procentig minskning av växthusgasutsläppen fram till 2030. |
| --- | --- |

M.

Mellanöstern i stort hör till de regioner som mest påverkats av klimatförändringarna i världen, med temperaturer som stiger dubbelt så snabbt som det globala genomsnittet. Regionens länder står inför en mängd miljöutmaningar, såsom ökenspridning, förlust av biologisk mångfald, föroreningar i havs- och kustområden, luftföroreningar samt vattenbrist och dålig vattenkvalitet – frågor som kommer att förvärras av klimatförändringarna. Sandstormarnas frekvens och intensitet ökar stadigt i regionen. Klimatrelaterad vattenbrist, ökenspridning och osäker livsmedelsförsörjning hotar människors säkerhet och kan förvärra befintliga konflikter eller utlösa nya konflikter i regionen. Det behövs ökad kontakt med partner i regionen mot bakgrund av den pågående globala energikrisen och det ryska aggressionskriget mot Ukraina. Det finns potential för ett starkare samarbete på andra områden såsom den gröna omställningen, bättre samhällsstyrning och mänskliga rättigheter. Den europeiska gröna given kan skapa kanaler för ett konstruktivt samarbete mellan EU och länderna i regionen. EU måste importera förnybar energi för att uppfylla sina klimatmål. I samband med globala insatser för att minska utsläppen av växthusgaser och fasa ut fossila bränslen måste länderna i hela Mellanösternregionen diversifiera sina ekonomier, vilka är starkt beroende av utvinning av och handel med kolväten. I oktober 2021 lovade Förenade Arabemiraten att uppnå nettonollutsläpp senast 2050, Saudiarabien lovade att uppnå nettonollutsläpp på den inhemska marknaden senast 2060 och Qatar lovade att uppnå en 25-procentig minskning av växthusgasutsläppen fram till 2030.

| N. | Problem kopplade till icke-inkluderande samhällsstyrning och överträdelser av rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, liksom terrorism, korruption och utländsk inblandning i regionen är oroande och betydande källor till instabilitet och osäkerhet. Fängslandet eller tortyren av fredliga företrädare för den politiska oppositionen, människorättsförsvarare och samhällsaktivister i flera länder i hela regionen har ökat som svar på legitima demokratiska ambitioner och banar väg för ytterligare konflikt. Enligt rapporter registrerades 520 avrättningar 2021 i sju länder: Egypten, Iran, Irak, Saudiarabien, Syrien, Förenade Arabemiraten och Jemen, vilket utgör en ökning med 19 % jämfört med 2020. Djupt rotad korruption har en negativ inverkan på sysselsättning, tillväxt och utveckling och äventyrar staternas förmåga att fullgöra sina skyldigheter att främja, respektera och skydda individers mänskliga rättigheter inom sina jurisdiktioner. Världens högsta ungdomsarbetslöshet samt fängslande eller tortyr av politiska oppositionella och samhällsaktivister i hela regionen underblåser spänningar och konflikter. |
| --- | --- |

N.

Problem kopplade till icke-inkluderande samhällsstyrning och överträdelser av rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, liksom terrorism, korruption och utländsk inblandning i regionen är oroande och betydande källor till instabilitet och osäkerhet. Fängslandet eller tortyren av fredliga företrädare för den politiska oppositionen, människorättsförsvarare och samhällsaktivister i flera länder i hela regionen har ökat som svar på legitima demokratiska ambitioner och banar väg för ytterligare konflikt. Enligt rapporter registrerades 520 avrättningar 2021 i sju länder: Egypten, Iran, Irak, Saudiarabien, Syrien, Förenade Arabemiraten och Jemen, vilket utgör en ökning med 19 % jämfört med 2020. Djupt rotad korruption har en negativ inverkan på sysselsättning, tillväxt och utveckling och äventyrar staternas förmåga att fullgöra sina skyldigheter att främja, respektera och skydda individers mänskliga rättigheter inom sina jurisdiktioner. Världens högsta ungdomsarbetslöshet samt fängslande eller tortyr av politiska oppositionella och samhällsaktivister i hela regionen underblåser spänningar och konflikter.

| O. | Definitionerna av stabilitet och säkerhet har ett positivt samband med den demokratiska utvecklingen och respekten för rättsstatsprincipen. Ny forskning (9) inom politisk ekonomi bekräftar att det finns en ekonomiskt och statistiskt signifikant positiv effekt av demokrati på framtida BNP per capita och antyder att den långvariga BNP-ökningen under de 25 år som följer på en demokratiseringsprocess ligger på omkring 20–25 %. De repressiva åtgärderna mot mediernas mångfald och mot pressfriheten har destabiliserat regionen ytterligare genom att öka främjandet av våld och demonisera alla oppositionella röster. |
| --- | --- |

O.

Definitionerna av stabilitet och säkerhet har ett positivt samband med den demokratiska utvecklingen och respekten för rättsstatsprincipen. Ny forskning (9) inom politisk ekonomi bekräftar att det finns en ekonomiskt och statistiskt signifikant positiv effekt av demokrati på framtida BNP per capita och antyder att den långvariga BNP-ökningen under de 25 år som följer på en demokratiseringsprocess ligger på omkring 20–25 %. De repressiva åtgärderna mot mediernas mångfald och mot pressfriheten har destabiliserat regionen ytterligare genom att öka främjandet av våld och demonisera alla oppositionella röster.

| P. | Enligt Unicef utgörs nästan hälften av befolkningen i Mellanöstern och Nordafrika av barn och ungdomar (i åldern 0–24 år). Enligt den arabiska ungdomsundersökningen 2021 betraktas stigande levnadskostnader och andra hushållsrelaterade frågor som de främsta hindren som regionen är drabbad av, eftersom över en tredjedel av de unga araberna kämpar för att få det att gå ihop. Hundratals europeiska barn har hållits i över fyra år i fånglägren al-Hol och Roj. |
| --- | --- |

P.

Enligt Unicef utgörs nästan hälften av befolkningen i Mellanöstern och Nordafrika av barn och ungdomar (i åldern 0–24 år). Enligt den arabiska ungdomsundersökningen 2021 betraktas stigande levnadskostnader och andra hushållsrelaterade frågor som de främsta hindren som regionen är drabbad av, eftersom över en tredjedel av de unga araberna kämpar för att få det att gå ihop. Hundratals europeiska barn har hållits i över fyra år i fånglägren al-Hol och Roj.

| Q. | EU:s riktlinjer för de mänskliga rättigheterna, inbegripet riktlinjerna om våld mot kvinnor och flickor och främjande av kvinnors rättigheter och jämställdhet bör stärkas och ställas i centrum för EU:s strategi för regionen. Kvinnors mänskliga rättigheter kränks systematiskt och kvinnorättsaktivister fortsätter att kränkas och hotas och hålls fortfarande frihetsberövade och fängslade i regionen eller förbjuds att resa. Hedersmord är fortfarande vanligt förekommande i många länder i Mellanöstern i stort, och många kvinnor lever fortfarande i äktenskaplig fångenskap. Att göra kvinnor delaktiga fullt ut i förebyggande och lösning av konflikter har visat sig vara gynnsamt för att främja säkerhet och stabilitet globalt. Inom GCC har det under de senaste åren funnits ett betydande fokus på att öka kvinnors representation i arbetskraften samt i kommuner eller parlament. |
| --- | --- |

Q.

EU:s riktlinjer för de mänskliga rättigheterna, inbegripet riktlinjerna om våld mot kvinnor och flickor och främjande av kvinnors rättigheter och jämställdhet bör stärkas och ställas i centrum för EU:s strategi för regionen. Kvinnors mänskliga rättigheter kränks systematiskt och kvinnorättsaktivister fortsätter att kränkas och hotas och hålls fortfarande frihetsberövade och fängslade i regionen eller förbjuds att resa. Hedersmord är fortfarande vanligt förekommande i många länder i Mellanöstern i stort, och många kvinnor lever fortfarande i äktenskaplig fångenskap. Att göra kvinnor delaktiga fullt ut i förebyggande och lösning av konflikter har visat sig vara gynnsamt för att främja säkerhet och stabilitet globalt. Inom GCC har det under de senaste åren funnits ett betydande fokus på att öka kvinnors representation i arbetskraften samt i kommuner eller parlament.

| R. | Hbti-personer faller alltjämt offer för förtryck och våld i hela regionen, och dödsstraff förekommer fortfarande i många länder i regionen. |
| --- | --- |

R.

Hbti-personer faller alltjämt offer för förtryck och våld i hela regionen, och dödsstraff förekommer fortfarande i många länder i regionen.

| S. | Det bör säkerställas att religiösa och etniska minoriteter – däribland kristna – som fortsatt förföljs i många länder i Mellanöstern till fullo kan åtnjuta sina rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

S.

Det bör säkerställas att religiösa och etniska minoriteter – däribland kristna – som fortsatt förföljs i många länder i Mellanöstern till fullo kan åtnjuta sina rättigheter och friheter.

| T. | Den senaste tidens händelser i Iran har lett till att den rådande människorättskrisen förvärrats ytterligare. Till följd av Mahsa Aminis död har massprotester brutit ut runt om i landet, och de iranska myndigheterna har som svar på detta vidtagit oacceptabla repressiva åtgärder, särskilt mot kvinnor som protesterar mot övergrepp och diskriminering på systemnivå. |
| --- | --- |

T.

Den senaste tidens händelser i Iran har lett till att den rådande människorättskrisen förvärrats ytterligare. Till följd av Mahsa Aminis död har massprotester brutit ut runt om i landet, och de iranska myndigheterna har som svar på detta vidtagit oacceptabla repressiva åtgärder, särskilt mot kvinnor som protesterar mot övergrepp och diskriminering på systemnivå.

Den nuvarande situationen

| 1. | Europaparlamentet betonar att den nuvarande situationen i Mellanöstern i stort kännetecknas av ihållande pågående konflikter, bland annat förlamande konflikter med en regional dimension och kriser med flera källor, vilket gör det särskilt komplicerat att utveckla en global europeisk strategi, eftersom alla eventuella bidrag måste vara flerdimensionella och anpassade till de särskilda förhållandena i varje situation, samtidigt som en sammanhängande regional och internationell dimension bibehålls. Parlamentet betonar att EU-medlemsstatens eller andra externa parters eventuella deltagande, särskilt Ryssland, måste syfta till att lösa konflikterna och öka säkerheten och stabiliteten. Parlamentet konstaterar att det utöver pågående konflikter finns latenta konflikter som EU måste ta hänsyn till när man fastställer sin långsiktiga strategi för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till instabilitet i regionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som EU har gjort för att främja demokratin, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna, den ekonomiska utvecklingen samt de grundläggande friheterna i Mellanöstern, och uppmanar EU att i större utsträckning främja politiska och ekonomiska reformer i varje land. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att EU verkar för en agenda för fred och stabilitet och kan föreslå ett närmare samarbete och utbyte av metoder, erfarenheter och god praxis inom konfliktförebyggande, medling och terrorismbekämpning på både bilateral och regional nivå. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att EU har sina egna intressen i Mellanöstern som ett område som kräver särskilt stor uppmärksamhet och som påverkar EU:s och dess medborgares säkerhet. Bland dessa intressen kan nämnas att främja fred, stabilitet och nedtrappning av spänningarna i regionen i stort, bekämpa klimatförändringarna, samarbeta om produktion av ren energi, främja och genomföra multilateralism, främja respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning, öka välståndet, tillgodose växande globala utvecklingsbehov och humanitära behov samt främja global hälsa. Parlamentet betonar att EU:s säkerhet är beroende av säkerheten i Mellanöstern och att EU:s finansieringsinstrument, såsom den europeiska fredsfaciliteten och instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, och humanitärt bistånd och insatser som är inriktade på regionen i hög grad bör bidra till stabiliteten och välståndet i regionen. Parlamentet betonar de berörda EU-myndigheternas ansvar för att fortsätta att säkerställa ekonomisk ansvarsskyldighet och transparens på grundval av befintliga metoder för resultatstyrning och rapporteringssystem och att ingen EU-finansiering kan avledas till terroristorganisationer eller terroristverksamhet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att globala och regionala aktörer som inte på något vis villkorar sitt bistånd med de principer om god samhällsstyrning som EU främjar i allt högre grad stärker sina insatser, i synnerhet på det militära området med afrikanska länder, och försvagar de multilaterala mekanismer som är oumbärliga för fredsbevarande verksamhet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att regionen har genomgått historiska förändringar sedan den arabiska våren 2011. Parlamentet betonar dock att den efterföljande instabiliteten har orsakats bland annat av vissa auktoritära regimers beslut att använda våld mot fredliga protester och kritik. Parlamentet anser att den ökande polariseringen motverkar EU:s mål på området stabilitet och säkerhet. Parlamentet uppmanar EU att främja multilateralism och regional integration i hela Mellanösternregionen genom det interinstitutionella partnerskapet mellan EU och GCC och Europa–Medelhavspartnerskapet, inbegripet starka interparlamentariska förbindelser. Parlamentet uppmuntrar EU att parallellt stärka sina bilaterala diskussioner och partnerskap med alla berörda parter som är starkt engagerade i att skapa fred och stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som EU skulle kunna spela i ett nära samarbete med partner i regionen, inbegripet det civila samhället, fredliga oppositionella röster, fackföreningar samt näringslivet, på bilateral, regional och internationell nivå, för att bidra till en kollektiv reaktion för att uppnå stabilisering och utveckling, vilket är avgörande för att främja stabilitet. Parlamentet lovordar i detta avseende de regionala aktörernas insatser, såsom Irak, Kuwait, Oman och Qatar, för att främja konstruktiva regionala diplomatiska förbindelser, bland annat genom initiativ som 2021 års Bagdadkonferens för samarbete och partnerskap och normaliseringssamtalen mellan Iran och Saudiarabien som underlättats av Irak. Parlamentet uppmanar EU att stödja dessa diplomatiska ansträngningar när så är möjligt och uppmuntra regionalt egenansvar och ansvar för att minska spänningarna. Parlamentet begär därför att samarbetet med regionala organisationer, såsom GCC och Arabförbundet, ska stärkas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma meddelandet om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna för att främja ett omfattande samarbete med länderna i GCC på olika områden. Parlamentet anser att meddelandet är ett viktigt steg för att erkänna de arabiska Gulfstaternas roll i regionen och förnya de interregionala förbindelserna mellan EU och Gulfstaterna. Parlamentet anser att meddelandet skulle ha tjänat på att utveckla en politik som syftar till att komma till rätta med den rådande bristen på förtroende mellan olika aktörer i Gulfstaterna, däribland GCC, Irak och Iran. Parlamentet anser att EU bör stödja det problemorienterade samarbetet mellan regionala aktörer om gemensamma utmaningar såsom klimatförändringar, naturkatastrofer, handel och mål för hållbar utveckling, som ett sätt att skapa förtroende i regionen. Parlamentet lovordar samarbetets centrala roll för den gröna omställningen, men saknar ett mer kritiskt engagemang för de berörda ländernas brister när det gäller mänskliga rättigheter och problematiska utrikes- och säkerhetspolitik. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att betona att ett närmare partnerskap med Gulfstaterna bör knytas till tydliga riktmärken för framsteg avseende mänskliga rättigheter, inbegripet ansvarsskyldighet för krigsförbrytelser i Jemen, kvinnors rättigheter, yttrande- och föreningsfriheten, frigivning av människorättsförsvarare, ett moratorium för dödsstraff, rättigheter för migrerande arbetstagare och anpassning i internationella forum. Parlamentet välkomnar förslaget i det gemensamma meddelandet om att öka EU:s engagemang i gulfländerna när det gäller finansiering av internationellt humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra givare från gulfstaterna att kanalisera mer av sitt humanitära bistånd och utvecklingsbistånd genom multilaterala institutioner (10), eftersom deras bistånd huvudsakligen är bilateralt och endast 1–6 procent av biståndet går till multilaterala institutioner. Parlamentet rekommenderar kommissionen att erbjuda respektive land hjälp med att ompröva sina biståndsmål och förbättra samarbetet och samordningen både dem sinsemellan och mellan dem och EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer de pågående våldsamma attackerna mot Jemens folk sedan 2015, som har orsakat tusentals dödsfall, förstörelse av viktig civil infrastruktur och utbredd hungersnöd. Parlamentet påminner om att någon militär lösning på konflikten i Jemen inte är möjlig, utan att det enda sättet att nå en hållbar lösning är en inkluderande förhandlingsprocess som står under Jemens ledning och egenansvar och omfattar alla delar av det jemenitiska samhället och alla parter i konflikten. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att avbryta exporten av vapen som används i kriget i Jemen, med tanke på den allvarliga risken för kränkningar av internationell humanitär rätt eller humanitär rätt. Parlamentet fördömer att iranska personer och enheter levererar betydande mängder vapen och komponenter till huthirörelsen. Parlamentet välkomnar det av FN framförhandlade uttalandet i april 2022 i Jemen mellan den saudiskledda koalitionen och de Iranstödda huthirebellerna, och dess förnyelse i juni 2022. Parlamentet insisterar på att vapenvilan bör vara det första steget mot att bana väg för trovärdiga fredssamtal mellan de jemenitiska parterna, vilka bör leda till ett slut på kriget och på en av världens största humanitära katastrofer. Parlamentet betonar att konflikten inte kan få en verklig lösning utan ansvarsskyldighet för påstådda krigsförbrytelser. Parlamentet uppmanar alla parter att respektera vapenvilan och att inleda förhandlingar i god tro för att uppnå livskraftiga politiska arrangemang och säkerhetsarrangemang, i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 2216 (2015), de gemensamma genomförandemekanismerna för FN:s uppdrag att stödja Hodeidahavtalet och den globala vapenvilan, i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 2532 (2020). Parlamentet betonar den humanitära katastrof som orsakats av kriget i Jemen, vilket pågått sedan 2016. Parlamentet uppmanar alla parter att följa internationell humanitär rätt och fullt ut delta i de FN-ledda fredssamtalen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över upptrappningen av spänningarna i Irak, inbegripet utländsk inblandning, som utgör ett hot mot det arbete som utförs av oumbärliga statliga institutioner i landet. Parlamentet uppmanar alla parter att visa största återhållsamhet och förbli lugna, eftersom det är avgörande för alla aktörer att undvika alla handlingar som skulle kunna leda till ytterligare våld. Parlamentet upprepar EU:s orubbliga stöd för Iraks säkerhet, stabilitet och suveränitet. Parlamentet uttrycker oro över situationen i Irak och understryker den djupa frustrationen med den ihållande korruptionen i landet. Parlamentet uppmuntrar EU och dess medlemsstater att bidra till stabiliteten i Irak genom att stödja återuppbyggnad och försoning efter konflikter samt ansvarsfull institutionsuppbyggnad för att skydda landet från geopolitiska rivaliteter och överbrygga ökande sociala klyftor. Parlamentet understryker att förstörelse av kulturarv och plundring av konstverk och andra kulturföremål under väpnade konflikter måste hanteras med avseende på både återuppbyggnad och återställande för att skydda kulturarvet i dess helhet och identiteten hos samhällen, grupper och individer. Parlamentet noterar betydelsen av EU:s rådgivande uppdrag i Irak. Parlamentet understryker dock att uppdraget måste reformera sig självt för att öka sin inverkan på fältet, i samarbete med de irakiska myndigheterna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att konflikten i Libanon är en följd av de politiska aktörernas klientelism, i kombination med utbredd korruption, och att allt ekonomiskt stöd från EU måste vara villkorat med att det finns en demokratisk och inkluderande regering som intar en tydlig hållning mot korruption. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över den utdragna politiska, ekonomiska, finansiella och sociala krisen i Libanon, som fortsätter att orsaka lidande för hela befolkningen. Parlamentet välkomnar parlamentsvalet i Libanon den 15 maj 2022 och efterlyser en snabb och inkluderande sammansättning av en ny regering som är uppdragsdriven, trovärdig och ansvarsskyldig och fri från utländskt inflytande. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta att utöva kraftfulla påtryckningar på Libanons politiska företrädare för att få till reformer, bland annat genom att villkora storskaligt strukturellt stöd med genomförandet av verkliga förändringar. Parlamentet uppmanar samtidigt EU och dess medlemsstater att öka det humanitära biståndet till det libanesiska folket i kombination med stöd till grundläggande offentliga tjänster, gräsrotsorganisationer och det civila samhället. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar den syriska regimens särskilda ansvar. Parlamentet understryker Rysslands särskilda ansvar som ständig medlem i FN:s säkerhetsråd för att vid 18 tillfällen sedan 2011 ha lagt in veton mot FN:s säkerhetsråds resolutioner med syfte att hitta en politisk lösning på krisen i Syrien. Parlamentet välkomnar beslutet från april 2021 från Organisationen för förbud mot kemiska vapen att stänga av Syriens medlemmar från organisationen. Parlamentet påminner om att det syriska inbördeskriget är en av regionens dödligaste konflikter på årtionden, vilken har lett till en halv miljon människors död och till att 14 miljoner syrier tvångsförflyttats. Parlamentet påminner om den mänskliga tragedi som är resultatet av fördrivningen av över hälften av Syriens befolkning internt och som flyktingar över hela regionen och Europa. Parlamentet betonar behovet av att få ett slut på regionala aktörers pågående ockupation av olika delar av Syrien. Parlamentet betonar behovet av en lösning på den pågående konflikten i Syrien på grundval av demokrati och landets suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet understryker att denna lösning måste nås genom dialog. Parlamentet välkomnar alla insatser från EU, dess medlemsstater och det civila samhället för att dokumentera och lagföra brott mot mänskligheten och uppmanar EU att intensifiera ansträngningarna för att få ett slut på strafflösheten. Parlamentet noterar att sedan konflikten inleddes har ingen av de huvudsakliga drivkrafterna bakom den lösts, medan de regionala spänningarna har ökat och Syriens ekonomiska kris har försämrats ytterligare, vilket har orsakat civilbefolkningen ett fruktansvärt lidande. Parlamentet välkomnar EU:s ekonomiska stöd till Turkiet, Libanon och Jordanien för att ta emot syriska flyktingar. Parlamentet påminner om att Syrien inte är ett säkert återvändandeland för de sju miljoner flyktingar som har flytt från förtryck och konflikter sedan 2011. Parlamentet betonar att säkerställandet av Daish/IS nederlag förblir en topprioritering för den globala koalitionen för att besegra Daish/IS, eftersom Daish/IS, trots betydande bakslag på senare tid, fortsätter att utföra attacker och utgör ett pågående regionalt och globalt hot. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att fullgöra sin skyldighet att omedelbart återföra sina medborgare, både de minderåriga och deras mödrar, som har suttit fängslade i mer än fyra år i fånglägren i al-Hol och Roj i den autonoma förvaltningen av norra och östra Syrien. Parlamentet anser att mödrarna eller fäderna, om de bär något straffrättsligt ansvar, bör ställas till svars när de återvänder till medlemsstaten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker att ett stabilt, säkert, enat och välmående Libyen är en prioritering för EU. Parlamentet rekommenderar i detta avseende att EU förblir neutralt i den pågående maktkampen i landet, särskilt efter den senaste tidens strider. Parlamentet betonar att EU bör stödja projekt för att öka skapandet av arbetstillfällen, särskilt i Fezzanregionen, som skulle spela en viktig roll i att stabilisera landet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar EU:s långvariga engagemang för de relevanta FN-resolutionerna och parlamentets tidigare resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som EU:s ståndpunkt i den israelisk-palestinska konflikten samt dess långvariga engagemang för en rättvis och övergripande lösning baserad på två stater. Parlamentet betonar vidare att olagliga bosättningar, i enlighet med internationell rätt, hindrar inrättandet av tvåstatslösningen som Europeiska unionens fastställda politik. Parlamentet påminner om att fredssamtalen mellan Israel och den palestinska myndigheten om en slutgiltig uppgörelse för att lösa konflikten på grundval av en lösning som gör det möjligt för båda länderna att leva sida vid sida i fred och säkerhet, baserat på 1967 års linjer, är en nödvändig förutsättning för bland annat stabilitet. Parlamentet uttrycker återigen sin djupa oro över den humanitära situationen på Gazaremsan som försämras i snabb takt, och efterlyser ett upphävande av alla restriktiva åtgärder mot rörlighet för personer och varor som Israel har infört på sitt territorium, men som har en förödande inverkan på befolkningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att avskräcka från all verksamhet från båda sidor som undergräver tvåstatslösningen, såsom utvidgning av bosättningar. Parlamentet fördömer djupt det fortsatta våld, de terroristdåd och den uppvigling till våld som är helt oförenliga med arbetet för att nå en fredlig tvåstatslösning. Parlamentet betonar vikten av att det hålls palestinska val. Parlamentet uppmanar EU att ägna särskild uppmärksamhet åt konflikten mellan Israel och Palestina på grund av dess exceptionella varaktighet och åt aktuella perspektiv som inte möjliggör en realistisk väg mot stabilitet i Mellanöstern som helhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är medvetet om normaliseringen av förbindelserna mellan å ena sidan Förenade Arabemiraten, Bahrain, Marocko och Sudan och å andra sidan Israel. Parlamentet uppmuntrar till regionalt samarbete och stöder normaliseringen av förbindelserna mellan Israel och arabstaterna, och främjar en fullständig inkludering av den palestinska myndigheten, i linje med EU:s och Förenta staternas insatser för att uppnå fred, säkerhet och stabilitet i regionen och i enlighet med FN:s ram, det arabiska fredsinitiativet och Osloavtalen. Parlamentet vill att man utnyttjar denna dynamik för att främja dialog och samarbete i regionen för att stödja fredsprocessen i Mellanöstern och tvåstatslösningen samt respekten för internationell rätt. Parlamentet noterar att Abraham-avtalen utgör en faktor för nyordningen när det gäller mellanstatliga förbindelser i regionen som måste tas i beaktande i samband med utarbetandet av en europeisk strategi som syftar till att bidra till regionens stabilisering. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att tillsammans med respektive arabländer undersöka hur deras normaliseringsavtal med Israel kan bidra till tvåstatslösningen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet bekräftar på nytt UNRWA:s viktiga bidrag till stabilitet och säkerhet i ett svårt sammanhang med växande humanitära behov och utvecklingsbehov, och vädjar till EU och det internationella samfundet i stort att säkerställa tillräckligt stöd till organisationen både politiskt och ekonomiskt, för att säkerställa fullgörandet av sitt mandat och med tanke på det förnyade mandatet i FN:s generalförsamling 2022. Parlamentet understryker att EU-finansieringen inte får avbrytas utan bevis på missbruk. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ta itu med de konsekvenser som Rysslands angrepp mot Ukraina har för den globala livsmedelstillgången och livsmedelspriserna, när det gäller att uppnå stabilitet i regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera hur den ryska aggressionen mot Ukraina påverkar vissa länder i Mellanöstern i stort när det gäller tryggad livsmedelsförsörjning, och att prioritera de länder som är mest sårbara på grund av stort importberoende och bristande social trygghet och se till att ekonomiskt stöd direkt gynnar de mest utsatta grupperna. Parlamentet betonar att konflikten i Ukraina skulle kunna förvärra det inflationstryck som redan utlösts av covid-19-pandemin och på så vis försvåra livsmedelskrisen och den humanitära krisen i de mest beroende länderna i Mellanöstern. |
| --- | --- |

18.

Stabilitetsalternativ och säkerhetsalternativ

| 19. | Europaparlamentet betonar att alla former av samarbete måste bygga på en strategi för människors säkerhet samt respekt för internationell rätt, en regelbaserad världsordning och de gemensamma målen att främja mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-medlemsstater att undvika att dra sig in i regionala rivaliteter. Parlamentet betonar, mot bakgrund av pågående konflikter och rapporter om internt förtryck, att vapenexport till vissa länder i Mellanöstern kan strida mot EU:s ståndpunkt enligt rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp. Parlamentet begär att övervakningen av vapenexporten till regionen ska säkerställas genom en samrådsmekanism mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar att grannländer alltför ofta blandar sig i varandras interna kriser, och att sådan inblandning – oavsett om den är av politisk eller till och med militär art – är skadlig, leder till varaktig skada på de mellanstatliga förbindelserna i regionen och hindrar konflikter från att lösas. Parlamentet uppmanar länderna i regionen att avstå från att exportera vapen eller stridande till länder som är drabbade av interna konflikter och från att ingripa militärt i andra länder i konflikt, genom reguljära eller paramilitära grupper, eftersom sådana ingripanden bidrar till regional destabilisering, undergräver statliga strukturer och sponsrar en pool av stridande med olika ideologiska inriktningar. Parlamentet fördömer i detta avseende Turkiets pågående kränkningar av Iraks suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet fördömer också Irans användning den senaste tiden av ballistiska robotar och drönarattacker mot den irakiska Kurdistanregionen som en oberättigad kränkning av Iraks suveränitet och territoriella integritet. Parlamentet motsätter sig bestämt användningen av drönare i utomrättsliga och extraterritoriella avrättningar och efterfrågar ett åtagande om att arbeta i relevanta internationella forum för ett globalt förbud. Parlamentet betonar särskilt de risker som är förknippade med användningen av autonoma och fjärrstyrda system för sådan verksamhet. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU att fullt ut utnyttja sina nya former för samarbete och ekonomiskt stöd, såsom instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen och den europeiska fredsfaciliteten, i linje med de vägledande principer som redan fastställts och på ett sätt som främjar stabilitet och mänsklig utveckling. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar EU:s åtagande att bidra till att upprätta en zon i Mellanöstern som är fri från massförstörelsevapen, i enlighet med resolutionen om Mellanöstern från 1995 års gransknings- och förlängningskonferens mellan parterna i fördraget om icke-spridning av kärnvapen, och välkomnar EU:s främjande av förtroendebyggande åtgärder till stöd för denna process på ett fullständigt, kontrollerbart och oåterkalleligt sätt. Parlamentet uttrycker djup oro över potentiell spridning av kärnvapen i regionen och uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivera och intensifiera alla diplomatiska ansträngningar för att undvika det och sätta stopp för denna företeelse. Parlamentet konstaterar att Israel, som inte är part i fördraget om icke-spridning av kärnvapen, under lång tid har varit tvetydigt när det gäller landets kärnvapenstatus. Parlamentet uppmanar Israel att underteckna fördraget om icke-spridning av kärnvapen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Irans fullständiga förtryck av fredliga demonstranter efter de iranska myndigheternas mord på 21-åriga Mahsa Amini för att ha brutit mot regimens obligatoriska klädregler. Parlamentet uttrycker stor beundran och respekt samt stort stöd för de kvinnor och män som fredligt har protesterat för grundläggande rättigheter och friheter, såsom rätten för en kvinna att inte bära huvudduk. Parlamentet välkomnar rådets ytterligare riktade sanktioner mot högt uppsatta tjänstemän i den iranska regimen som är inblandade i tillslagen, däribland Islamiska revolutionsgardet, moralpolisen och, mot bakgrund av den ökade censuren online, informationsministern. Parlamentet bör inte hålla möten med iranska tjänstemän så länge som sex av dem omfattas av de riktade sanktionerna mot Iran. Parlamentet upprepar sitt stöd för den gemensamma övergripande handlingsplanen och efterlyser samtidigt ett mer omfattande avtal om Irans robotprogram. Parlamentet beklagar djupt Irans pågående stöd till den repressiva regimen i Syrien och till Hizbollah i Libanon, samt Irans export av militära drönare och robotar till Ryssland, trots landets anfallskrig mot Ukraina. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar den strategiska dimensionen av energisamarbetet med Mellanöstern. Parlamentet understryker behovet av att diversifiera EU:s energikällor och uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att genomföra en bedömning av konsekvenserna på säkerhetsområdet av alla avtal om import av olja, gas eller vätgas till EU. Parlamentet understryker att regional stabilitet och regionalt välstånd är ett centralt mål för EU med tanke på regionens betydelse för att diversifiera EU:s energikällor. Parlamentet uppmanar EU att inte bara ersätta sin import av gas och olja från Ryssland med kolväte från Mellanöstern i stort, utan att ta vara på möjligheten att minska beroendet av rysk gas med två tredjedelar före 2022 för att minska EU:s beroende av fossila bränslen och främja investeringar i energiproduktion från förnybara källor samt elsammanlänkning. Europaparlamentet uppmanar EU att öka sitt engagemang för den europeiska gröna given med länderna i hela Mellanösternregionen. Parlamentet uppmanar EU att uppmuntra och stödja länderna i regionen i deras strävanden efter att uppnå sina klimatmål, särskilt genom att utnyttja deras stora kapacitet för förnybar energi. Parlamentet anser att regionens beroende av utvinning av och handel med kolväten utgör ett hot mot deras framtida stabilitet. Parlamentet uppmanar EU att framhålla de ömsesidiga fördelarna med samarbete i den gröna omställningen, särskilt fördelarna med hållbar tillväxt, för sina samtalspartner i regionen. Parlamentet uppmanar EU att överväga att inrätta ett partnerskap för förnybar energi med länderna i hela Mellanösternregionen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar behovet av att bekämpa finansieringen av terroristorganisationer och terroristverksamhet. Parlamentet betonar att EU måste bidra till att stoppa penningtvätt och hejda olagliga finansiella flöden genom att anta en tydlig strategi för att ta itu med bristerna i kontrollen av denna typ av medel i flera stater i regionen. Parlamentet beklagar djupt att Förenade Arabemiraten har gett en fristad åt ryska oligarker som undviker EU:s sanktioner mot Ryssland. Parlamentet understryker att det långtgående och historiska säkerhetspartnerskapet med regionen kräver en gemensam strategi mot Rysslands angrepp på Ukraina och grundläggande europeiska intressen. Parlamentet beklagar också att EU:s sanktioner mot den syriska regimen har kringgåtts via Libanon, Iran och Ryssland sedan 2011. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet fördömer med kraft terroristattacker utförda av terrorgrupper i regionen. Parlamentet uppmanar därför EU och medlemsstaterna att handfast ställa sig bakom legitima regeringar som kämpar mot jihadistnätverk. Parlamentet lovordar de insatser som gjorts av kommissionen och utrikestjänsten för att införa ett expertnätverk inom terrorismbekämpning vid EU:s delegationer i flera länder i regionen och tillhandahålla anpassat bistånd som efterfrågats av flera regeringar. Parlamentet efterlyser systematisering av samarbetet kring förebyggande och bekämpande av radikalisering samt bekämpande av terrorism genom riktade civila program som är skräddarsydda och utvärderas regelbundet. Parlamentet lovordar de insatser som gjorts av kommissionen, i synnerhet tjänsten för utrikespolitiska instrument, för att införa program som syftar till att utveckla partnerskap med flera länder i regionen inom kampen mot radikalisering och bekämpande av terrorism. Parlamentet anser att denna typ av program, som är skräddarsydda och omfattar materiella och ekonomiska resurser som tillgodoser de specifika behoven i de mottagande staterna, kan utgöra kraftfulla instrument för säkerhetssamarbetet. Parlamentet efterfrågar dock en grundlig utvärdering av dessa projekts effektivitet och att man säkerställer att tjänsteleverantörerna, som ofta hör till byråer i medlemsstaterna, utifrån verklig yrkeskunskap tillhandahåller lämpliga utbildningar som är anpassade till de behov som uttryckts av värdländerna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar rådets antagande av Magnitskijlagen som ett viktigt EU-instrument för att utdöma sanktioner mot dem som kränker de mänskliga rättigheterna. Parlamentet efterlyser förberedelser för restriktiva åtgärder mot iranska tjänstemän som är inblandade i de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna för iranska människorättsförsvarare, samvetsfångar och personer som fredligt protesterar i landet. |
| --- | --- |

28.

Korruption och mänskliga rättigheter

| 29. | Europaparlamentet betonar att kontakter mellan människor och samarbete inom områden som handel, utbildning, vetenskap och kultur spelar en viktig roll i regionen och kan ge ett viktigt bidrag till regional stabilitet och överbryggande av klyftor både i förhållande till EU och mellan de olika staterna. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens förslag om undantag från viseringskravet för medborgare i Kuwait och Qatar. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt inleda tekniska diskussioner för att säkerställa att relevanta kriterier uppfylls med den slutliga ambitionen uppnå viseringsundantag för medborgarna i Kuwait och Qatar. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta tillgången till Erasmus+-programmet för studenter från regionen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker vikten av en ständig och växande politisk och diplomatisk närvaro från EU:s sida i regionen för att främja en strategisk politisk dialog och främja utbyten mellan länderna i regionen i syfte att verka för stabilitet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka de diplomatiska och politiska förbindelserna för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i enlighet med kraven från fredliga folkliga rörelser i Mellanöstern och Nordafrika. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet noterar att EU och medlemsstaterna för närvarande deltar i flera typer av militära insatser och samarbeten i regionen: Eunavfor Somalia – Atalantainsatsen som har till uppgift att skydda Världslivsmedelsprogrammets fartyg och annan sårbar sjöfart och avskräcka från, förebygga och bekämpa piratdåd och väpnade rån till havs, EU:s marina styrka i Medelhavsområdet Irini, Förenta staternas insats Inherent Resolve för att stödja partnerstyrkor tills de självständigt kan besegra Daish/IS i angivna områden i Irak och Syrien, Natos insats Sea Guardian för kapacitetsuppbyggnad för sjöfartsskydd, stöd till maritim situationsmedvetenhet och maritim terrorismbekämpning samt den europeiska insatsen för maritim medvetenhet i Hormuzsundet. Parlamentet anser att EU genom dessa åtaganden, som bemöter kollektiva hot som erkänns i internationell rätt, ger ett betydande bidrag till säkerheten i regionen. Parlamentet noterar dock att vissa medlemsstaters enskilda insatser i lokala kriser och konflikter inte hör till de närmast samordnade på europeisk nivå, till exempel i Syrien och Libyen. Parlamentet framhåller behovet av att övervaka och utvärdera EU:s närvaro ur ett människorättsperspektiv och ta hänsyn till kriterier för människors säkerhet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar djupt att ledare i regionen har reagerat med ett auktoritärt svar på de breda gatuprotester där man krävde demokratiska reformer som ägde rum i många arabländer under 2010, 2011 och senare, genom att ytterligare begränsa yttrandefriheten, föreningsfriheten, mötesfriheten och pressfriheten för medborgare och invånare. Parlamentet betonar att rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter, god samhällsstyrning och korruptionsbekämpning medför fördelar för människor och främjar stabilitet i regionen. Parlamentet betonar att risken för att godtyckligen frihetsberövas och torteras utgör en oacceptabel form av otrygghet för alla medborgare i regionen, och orsakar mer social oro, misstro och förbittring gentemot nationella institutioner. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet fördömer att människorättsförsvarare, aktivister, journalister och påstådda kritiker i hela regionen fortsätter att utsättas för allvarligt och genomgripande statligt förtryck. Parlamentet uppmanar EU:s och medlemsstaternas delegationer på plats att prioritera människorättsfrågor i sina kontakter med lokala myndigheter och säkerställa ett fullständigt och noggrant genomförande av alla EU:s riktlinjer, inbegripet riktlinjerna om människorättsförsvarare, och handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmanar EU att främja tolerans och religionsfrihet i regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att demokratiklausulen i våra associeringsavtal med tredjeländer tillämpas effektivt när det förekommer tydliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att använda alla multilaterala forum som står till deras förfogande, inbegripet FN, för att förnya eller inrätta oberoende internationella utrednings- och rapporteringsmekanismer för att ta itu med de allvarligaste brotten mot internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning i Mellanöstern, särskilt tortyr, påtvingade försvinnanden och utomrättsliga avrättningar. Parlamentet begär därför att FN-gruppen med framstående experter på Jemen återinrättas, att FN:s övervaknings- och rapporteringsmekanism för kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Egypten inrättas och att mandatet för FN:s oberoende undersökningsuppdrag i Libyen förlängs. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna av försäljning, export, uppdatering och underhåll av massövervakningsteknik i regionen, med tanke på dess avskyvärda förflutna när det gäller att missbruka teknik för inhemskt förtryck. Parlamentet fördömer regionens missbruk av spionprogramsteknik såsom Pegasus spionprogram från Israels NSO Group. Parlamentet understryker att missbruk av övervakningsprogramvara som riktar sig till politiska ledare, journalister, aktivister eller det civila samhället utgör en allvarlig kränkning av de grundläggande rättigheterna och friheterna. Parlamentet betonar det specifika hot som ny digital teknik utgör mot människorättsförsvarare, oppositionella, journalister och andra när det gäller att kontrollera, begränsa och undergräva deras verksamhet. Parlamentet uppmanar EU att ta initiativ till att främja ett omedelbart, globalt moratorium för försäljning, överföring och användning av teknik för spioneri tills det att det antas ett robust regelverk på detta område. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att säkerställa fullständig tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter och korrekt kontroll av framtida export av europeisk övervakningsteknik och tillhörande tekniskt bistånd. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att samarbeta med regeringar i tredjeländer för att få ett slut på repressiv rättslig och lagstiftningsmässig praxis på områdena cybersäkerhet och terrorismbekämpning. Parlamentet uppmanar de relevanta myndigheterna att frige alla samvetsfångar, inbegripet journalister och medborgarjournalister, och att tillåta att ett fritt, oberoende och mångsidigt medielandskap utvecklas, vilket kommer att ligga i deras intresse när det gäller den egna stabiliteten och säkerheten på lång sikt. Parlamentet understryker vikten av att ta itu med desinformation och spridning av falska nyheter i regionen och uppmanar EU att vidta lämpliga åtgärder, särskilt genom att stödja oberoende medier och medborgarinitiativ för utbildning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU att ytterligare främja utvecklingen av ett starkt och oberoende civilsamhälle i regionen, särskilt genom kontakter med fackföreningar, kvinnoorganisationer och miljöorganisationer. Parlamentet noterar att EU har ett intresse av att samarbeta med lokala organisationer i det civila samhället för att bättre informera, utvärdera och diversifiera sin politik gentemot länderna i regionen. Parlamentet betonar att det krympande utrymmet för civilsamhället i flera länder utgör ett hot mot den regionala stabiliteten. Parlamentet beklagar djupt den kraftiga försämringen av föreningsfriheten och attackerna mot organisationer i det civila samhället, antingen genom rättsligt eller faktiskt förtryck och hot, i ett antal länder under det senaste årtiondet. Parlamentet upprepar med eftertryck att försvaret av grundläggande medborgerliga och politiska rättigheter och friheter är ett legitimt arbetsområde för det civila samhällets organisationer, även i Mellanöstern. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar allvaret i våldet mot kvinnor i regionen, särskilt i konfliktsituationer. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmana sina samtalspartner i regionen att öka kvinnors deltagande i förebyggande och lösning av konflikter, fredsförhandlingar, fredsbyggande, fredsbevarande åtgärder, humanitära insatser och återuppbyggnad efter konflikter. Parlamentet uppmanar i detta avseende EU att föregå med gott exempel och säkerställa rättvis representation av kvinnor i sina egna EU-delegationer och EU-uppdrag. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att införliva FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000) om kvinnor, fred och säkerhet i alla sina konfliktlösningsinsatser i Mellanöstern. Parlamentet upprepar sin begäran om att EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet ska genomföras fullt ut och prioriteras i alla aspekter av EU:s yttre åtgärder. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att eftertryckligen uppmana alla parter i konflikter i regionen att vidta särskilda åtgärder för att skydda kvinnor och flickor från könsrelaterat våld, särskilt våldtäkt och andra former av sexuella övergrepp, i väpnade konfliktsituationer. Parlamentet betonar vikten av att stödja lokala kvinnoorganisationer som ett medel för egenmakt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i regionen att under alla omständigheter upprätthålla det förbud mot tortyr som är inskrivet i FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som de flesta av länderna i regionen har undertecknat och ratificerat. Parlamentet kräver att dödsstraffet avskaffas i hela regionen. Parlamentet beklagar att det i det gemensamma meddelandet om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna inte infördes några människorättsgarantier för samarbetet mot terrorism med Gulfstaterna och insisterar på att sådana garantier ska tillämpas på allt eventuellt samarbete på detta område med länderna i Gulfstaterna och Mellanöstern. Parlamentet noterar med djup oro det ihållande mönstret i länderna i regionen att anta vagt utarbetade ”antiterrorismlagar” vars genomförande i praktiken leder till kriminalisering av legitima, fredliga protester. Parlamentet välkomnar genomförandet av bilaterala människorättsdialoger med arabiska gulfländer samt Israel, Jordanien och Libanon. Parlamentet betonar dock att sådana dialoger inte bör genomföras bara för sakens skull, utan syfta till att säkerställa konkreta åtaganden och resultat för specifika framsteg i fråga om mänskliga rättigheter i partnerländerna. Parlamentet betonar vidare att årliga människorättsdialoger inte bör vara det enda tillfället för människorättssamtal med respektive land. Parlamentet uppmanar EU:s och medlemsstaterna att upprepa de farhågor och formulera de rekommendationer som uttrycks i dialogerna under alla kontakter på hög nivå med deras motparter i medlemsstaterna i Gulfstaternas samarbetsråd. Parlamentet är djupt oroat över den stadiga försämringen av människorättssituationen i Saudiarabien, som återspeglas i det ökande antalet avrättningar under 2022 och domarna mot saudiska medborgare, såsom Salma al-Shehab, till 45 års fängelse för att ha använt sociala medier. Parlamentet är djupt oroat över bristen på meningsfull ansvarsskyldighet för mordet på Washington Post-journalisten Jamal Khashoggi. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar betydelsen av de mål för hållbar utveckling som fastställs i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, i egenskap av viktiga främjare av regional stabilitet. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare stärka samarbetet mellan EU och länderna i regionen för att uppfylla alla målen, särskilt dem som avser utmaningar vilka kräver globalt samarbete, såsom klimatförändringar, genom att fastställa tydliga strategier, tidsramar och mål på dessa områden. Parlamentet betonar att det bästa sättet för EU att främja säkerhet och stabilitet i regionen är att ta itu med de bakomliggande orsakerna. |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, regeringarna och parlamenten i alla medlemsstater, Arabförbundets generalsekreterare, generalsekreteraren för unionen för Medelhavsområdet och generalsekreteraren för Gulfstaternas samarbetsråd samt till regeringarna och parlamenten i deras medlemsstater. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

(2)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 167.

(3)  EUT C 404, 6.10.2021, s. 202.

(4)  Biträdande generalsekreterare för humanitära frågor och katastrofhjälpsamordnare, Martin Griffiths, FN:s flyktingkommissariat, Filippo Grandi, och administratören för FN:s utvecklingsprogram, Achim Steiner, Message from the United Nations Humanitarian, Refugees and Development chiefs on the situation in Syria and the region (inte översatt till svenska – om situationen i Syrien och regionen), den 10 maj 2022.

(5)  FN:s flyktingkommissariat, Syria emergency (inte översatt till svenska – om nödsituationen i Syrien), uppdaterad den 15 mars 2021.

(6)  FN:s flyktingkommissarie, Iraq Refugee Crisis Explained (inte översatt till svenska – om en förklarande redogörelse av flyktingkrisen i Irak), den 7 november 2019.

(7)  FN:s flyktingkommissariat, Yemen Crisis Explained (inte översatt till svenska – om en förklarande redogörelse av Jemenkrisen), den 14 juli 2022.

(8)  Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp.

(9)  Acemoglu, D. m.fl., ”Democracy Does Cause Growth”, Journal of Political Economy, vol. 127, nr 1, 2019, s. 47–100.

(10)  AlMezaini, K., Humanitarian Foreign Aid of Gulf States – Background and Orientations, Konrad Adenauer-stiftelsen, Policy Report No 20, januari 2021 (inte översatt till svenska – om bakgrund och inriktningar vad avser humanitärt utlandsbistånd från gulfstaterna).

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/36

---

P9_TA(2022)0409

Förebyggande, hantering och bättre behandling av diabetes i EU i samband med Världsdiabetesdagen

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om förebyggande, hantering och bättre behandling av diabetes i EU i samband med Världsdiabetesdagen (2022/2901(RSP))

(2023/C 167/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 168, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 168,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, särskilt delmål 3.4 i mål 3 för hållbar utveckling, om att genom förebyggande insatser och behandling minska det antal människor som dör i förtid av icke smittsamma sjukdomar med en tredjedel samt främja psykisk hälsa och välbefinnande, och delmål 3.8, om att åstadkomma allmän hälso- och sjukvård för alla, som även skyddar mot ekonomisk risk, tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård av god kvalitet liksom tillgång till säkra, effektiva och ekonomiskt överkomliga grundläggande läkemedel och vaccin av god kvalitet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, särskilt delmål 3.4 i mål 3 för hållbar utveckling, om att genom förebyggande insatser och behandling minska det antal människor som dör i förtid av icke smittsamma sjukdomar med en tredjedel samt främja psykisk hälsa och välbefinnande, och delmål 3.8, om att åstadkomma allmän hälso- och sjukvård för alla, som även skyddar mot ekonomisk risk, tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård av god kvalitet liksom tillgång till säkra, effektiva och ekonomiskt överkomliga grundläggande läkemedel och vaccin av god kvalitet (1),

| — | med beaktande av den globala övervakningsramen för förebyggande och kontroll av icke-överförbara sjukdomar, särskilt prioriteringen att stoppa ökningen av diabetes och fetma (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala övervakningsramen för förebyggande och kontroll av icke-överförbara sjukdomar, särskilt prioriteringen att stoppa ökningen av diabetes och fetma (2),

| — | med beaktande av rapporten från Världshälsoorganisationens (WHO) europeiska högnivåkonferens om icke-överförbara sjukdomar, som hölls i Asjchabad i Turkmenistan den 9–10 april 2019, Time to Deliver in Europe: meeting non-communicable disease targets to achieve the Sustainable Development Goals (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Världshälsoorganisationens (WHO) europeiska högnivåkonferens om icke-överförbara sjukdomar, som hölls i Asjchabad i Turkmenistan den 9–10 april 2019, Time to Deliver in Europe: meeting non-communicable disease targets to achieve the Sustainable Development Goals (3),

| — | med beaktande av WHO:s globala pakt mot diabetes (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s globala pakt mot diabetes (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om åtgärder mot diabetesepidemin i EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2012 om åtgärder mot diabetesepidemin i EU (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av parlamentets resolution av den 15 januari 2020 om denna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av parlamentets resolution av den 15 januari 2020 om denna (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381) och av parlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om denna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381) och av parlamentets resolution av den 20 oktober 2021 om denna (7),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2020En läkemedelsstrategi för Europa (COM(2020)0761) och av parlamentets resolution av den 24 november 2021 om denna (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2020En läkemedelsstrategi för Europa (COM(2020)0761) och av parlamentets resolution av den 24 november 2021 om denna (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 februari 2021Europas plan mot cancer (COM(2021)0044) och av parlamentets resolution av den 16 februari 2022 om att stärka Europa i kampen mot cancer – mot en övergripande och samordnad strategi (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 februari 2021Europas plan mot cancer (COM(2021)0044) och av parlamentets resolution av den 16 februari 2022 om att stärka Europa i kampen mot cancer – mot en övergripande och samordnad strategi (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 av den 24 mars 2021 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 av den 24 mars 2021 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 (10),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ett europeiskt hälsodataområde (COM(2022)0197), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ett europeiskt hälsodataområde (COM(2022)0197),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2282 av den 15 december 2021 om utvärdering av medicinsk teknik (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/2282 av den 15 december 2021 om utvärdering av medicinsk teknik (11),

| — | med beaktande av kommissionens initiativ ”Healthier Together” – EU:s initiativ för icke-smittsamma sjukdomar av den 20 juni 2022 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens initiativ ”Healthier Together” – EU:s initiativ för icke-smittsamma sjukdomar av den 20 juni 2022 (12),

| — | med beaktande av Världshälsoförsamlingens resolution av den 28 maj 2019 om att förbättra insynen på marknaderna för läkemedel, vaccin och andra hälso- och sjukvårdsprodukter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoförsamlingens resolution av den 28 maj 2019 om att förbättra insynen på marknaderna för läkemedel, vaccin och andra hälso- och sjukvårdsprodukter,

| — | med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (13),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Diabetes är en av de vanligaste icke-överförbara sjukdomarna. Över 33 miljoner människor i EU lever med diabetes. Detta antal förväntas öka till 38 miljoner fram till 2030 (14). |
| --- | --- |

A.

Diabetes är en av de vanligaste icke-överförbara sjukdomarna. Över 33 miljoner människor i EU lever med diabetes. Detta antal förväntas öka till 38 miljoner fram till 2030 (14).

| B. | Ungefär hälften av dem som lever med diabetes uppnår eller upprätthåller inte optimala blodsockermål (15), vilket leder till en ökad risk för diabetesrelaterade komplikationer som leder till försämrat välbefinnande och andra konsekvenser, däribland produktivitetsförluster och kostnader för samhället. Europa är den region i världen där flest barn och ungdomar lever med typ 1-diabetes (16). |
| --- | --- |

B.

Ungefär hälften av dem som lever med diabetes uppnår eller upprätthåller inte optimala blodsockermål (15), vilket leder till en ökad risk för diabetesrelaterade komplikationer som leder till försämrat välbefinnande och andra konsekvenser, däribland produktivitetsförluster och kostnader för samhället. Europa är den region i världen där flest barn och ungdomar lever med typ 1-diabetes (16).

| C. | Mer än 95 % av diabetiker har typ 2-diabetes, med riskfaktorer såsom vikt över hälsosamma nivåer, tobaksbruk, för lite motion och ohälsosam kost. Typ 2-diabetes blir allt vanligare bland barn och unga (17). |
| --- | --- |

C.

Mer än 95 % av diabetiker har typ 2-diabetes, med riskfaktorer såsom vikt över hälsosamma nivåer, tobaksbruk, för lite motion och ohälsosam kost. Typ 2-diabetes blir allt vanligare bland barn och unga (17).

| D. | Både typ 1- och typ 2-diabetes har visat sig ha en negativ inverkan på den förväntade livslängden (18). Diabetes har uppskattats vara den fjärde vanligaste dödsorsaken i Europa (19). |
| --- | --- |

D.

Både typ 1- och typ 2-diabetes har visat sig ha en negativ inverkan på den förväntade livslängden (18). Diabetes har uppskattats vara den fjärde vanligaste dödsorsaken i Europa (19).

| E. | Diabetes kan för närvarande inte botas. |
| --- | --- |

E.

Diabetes kan för närvarande inte botas.

| F. | Människor i alla åldrar och samhällsskikt kan drabbas av diabetes. |
| --- | --- |

F.

Människor i alla åldrar och samhällsskikt kan drabbas av diabetes.

| G. | Diabetes slår olika hårt mot olika socioekonomiska grupper, och socioekonomiska faktorer är avgörande för vilka konsekvenser sjukdomen får för människors liv. |
| --- | --- |

G.

Diabetes slår olika hårt mot olika socioekonomiska grupper, och socioekonomiska faktorer är avgörande för vilka konsekvenser sjukdomen får för människors liv.

| H. | Alla patienter har rätt till en optimal behandling, oavsett ekonomiska förutsättningar, kön, ålder eller nationalitet, och det finns ett akut behov av att säkerställa lika tillgång till säkra, effektiva och ekonomiskt överkomliga behandlingar inom EU. |
| --- | --- |

H.

Alla patienter har rätt till en optimal behandling, oavsett ekonomiska förutsättningar, kön, ålder eller nationalitet, och det finns ett akut behov av att säkerställa lika tillgång till säkra, effektiva och ekonomiskt överkomliga behandlingar inom EU.

| I. | EU-medborgarna dras alltjämt med ojämlikheter i fråga om förebyggande åtgärder. De är ojämlikt skyddade mot riskfaktorer, ojämlikt utbildade när det gäller hälsosamma beteenden och ojämlikt utrustade mot felaktig information. EU-medborgarna är även ojämlika när det gäller en snabb tillgång till överkomlig behandling och vård av god kvalitet, sett både mellan medlemsstaterna och mellan regionerna inom varje land. |
| --- | --- |

I.

EU-medborgarna dras alltjämt med ojämlikheter i fråga om förebyggande åtgärder. De är ojämlikt skyddade mot riskfaktorer, ojämlikt utbildade när det gäller hälsosamma beteenden och ojämlikt utrustade mot felaktig information. EU-medborgarna är även ojämlika när det gäller en snabb tillgång till överkomlig behandling och vård av god kvalitet, sett både mellan medlemsstaterna och mellan regionerna inom varje land.

| J. | Diabetes är en orsak till många hälsokomplikationer. Exempelvis utvecklar en tredjedel av dem som lever med diabetes diabetesretinopati (20) och en tredjedel hjärt-kärlsjukdomar (21). Fyra femtedelar av alla fall av terminal njursvikt förekommer bland människor med typ 2-diabetes och/eller högt blodtryck (22). Diabetes är en orsak till tidig dödlighet och funktionsnedsättning (blindhet, amputationer, hjärtsvikt). |
| --- | --- |

J.

Diabetes är en orsak till många hälsokomplikationer. Exempelvis utvecklar en tredjedel av dem som lever med diabetes diabetesretinopati (20) och en tredjedel hjärt-kärlsjukdomar (21). Fyra femtedelar av alla fall av terminal njursvikt förekommer bland människor med typ 2-diabetes och/eller högt blodtryck (22). Diabetes är en orsak till tidig dödlighet och funktionsnedsättning (blindhet, amputationer, hjärtsvikt).

| K. | Vissa former av typ 2-diabetes, graviditetsdiabetes, diabetesrelaterade komplikationer och andra konsekvenser av diabetes kan förebyggas genom strategier som riktar in sig på de riskfaktorer för sjukdomen som går att påverka, till exempel genom främjande av ett aktivt och tobaksfritt liv och tillgång till hälsosamma livsmedel samt politik som tar itu med de miljömässiga, kulturella och socioekonomiska bestämningsfaktorerna för hälsa och främjande av tidig diagnos och tidiga åtgärder. Diabetes diagnostiseras dock ofta för sent, och upp till en tredjedel av alla som lever med diabetes i EU vet för närvarande inte om att de är drabbade (23). |
| --- | --- |

K.

Vissa former av typ 2-diabetes, graviditetsdiabetes, diabetesrelaterade komplikationer och andra konsekvenser av diabetes kan förebyggas genom strategier som riktar in sig på de riskfaktorer för sjukdomen som går att påverka, till exempel genom främjande av ett aktivt och tobaksfritt liv och tillgång till hälsosamma livsmedel samt politik som tar itu med de miljömässiga, kulturella och socioekonomiska bestämningsfaktorerna för hälsa och främjande av tidig diagnos och tidiga åtgärder. Diabetes diagnostiseras dock ofta för sent, och upp till en tredjedel av alla som lever med diabetes i EU vet för närvarande inte om att de är drabbade (23).

| L. | Näringsvärdesmärkning på förpackningens framsida hjälper medborgarna att göra hälsosammare livsmedelsval och därigenom förhindra ohälsosam konsumtion av livsmedel med ett högt innehåll av salt, fett och socker och förebygga fetma, som är en av de främsta riskfaktorerna för att utveckla typ 2-diabetes. |
| --- | --- |

L.

Näringsvärdesmärkning på förpackningens framsida hjälper medborgarna att göra hälsosammare livsmedelsval och därigenom förhindra ohälsosam konsumtion av livsmedel med ett högt innehåll av salt, fett och socker och förebygga fetma, som är en av de främsta riskfaktorerna för att utveckla typ 2-diabetes.

| M. | Människor som lever med diabetes är bland de hårdast drabbade av covid-19, inte bara på grund av deras risk för att utveckla allvarliga former av sjukdomen utan också på grund av risken för komplikationer senare i livet till följd av störningarna i vården under pandemin (24). |
| --- | --- |

M.

Människor som lever med diabetes är bland de hårdast drabbade av covid-19, inte bara på grund av deras risk för att utveckla allvarliga former av sjukdomen utan också på grund av risken för komplikationer senare i livet till följd av störningarna i vården under pandemin (24).

| N. | Diabetes är en komplex och multifaktoriell sjukdom på grund av dess samspel med andra sjukdomar och med alla vårdnivåer. Förebyggande, behandling och hantering av sjukdomen kan ge en fingervisning om hälso- och sjukvårdssystemets kvalitet, effektivitet, resultat och resiliens. En effektiv hantering och behandling av diabetes leder också till bättre resultat för andra icke-överförbara sjukdomar och andra sjukdomar. |
| --- | --- |

N.

Diabetes är en komplex och multifaktoriell sjukdom på grund av dess samspel med andra sjukdomar och med alla vårdnivåer. Förebyggande, behandling och hantering av sjukdomen kan ge en fingervisning om hälso- och sjukvårdssystemets kvalitet, effektivitet, resultat och resiliens. En effektiv hantering och behandling av diabetes leder också till bättre resultat för andra icke-överförbara sjukdomar och andra sjukdomar.

| O. | 100 år efter insulinets upptäckt finns det fortfarande många ojämlikheter globalt och mellan och inom medlemsstaterna när det gäller tillgång till vård, utbildning, autonomi, läkemedel, verktyg för att övervaka blodsockernivåer, utrustning och teknik samt hälsoresultat (25). Det behövs fortfarande forskning för att tydligt identifiera individuella riskfaktorer för typ 1-diabetes, hjälpa till att fastställa hur man bäst möjliggör en tidigare diagnos av typ 1-diabetes och identifiera patienter som är kandidater för en immunologisk behandling i framtiden. Mer forskning, inbegripet beteendeforskning, behövs också för att förbättra och ytterligare fastställa de mest verkningsfulla insatserna för förebyggande och hantering av typ 2-diabetes. |
| --- | --- |

O.

100 år efter insulinets upptäckt finns det fortfarande många ojämlikheter globalt och mellan och inom medlemsstaterna när det gäller tillgång till vård, utbildning, autonomi, läkemedel, verktyg för att övervaka blodsockernivåer, utrustning och teknik samt hälsoresultat (25). Det behövs fortfarande forskning för att tydligt identifiera individuella riskfaktorer för typ 1-diabetes, hjälpa till att fastställa hur man bäst möjliggör en tidigare diagnos av typ 1-diabetes och identifiera patienter som är kandidater för en immunologisk behandling i framtiden. Mer forskning, inbegripet beteendeforskning, behövs också för att förbättra och ytterligare fastställa de mest verkningsfulla insatserna för förebyggande och hantering av typ 2-diabetes.

| P. | I alla medlemsstater står diabetes för omkring 9 % av hälso- och sjukvårdskostnaderna (26), och upp till 75 % av dessa kostnader kan vara kopplade till komplikationer som skulle kunna förebyggas (27). Förebyggande åtgärder är effektivare än alla botemedel när det gäller att minska incidensen, prevalensen och komplikationerna av vissa typer av diabetes, och är den mest kostnadseffektiva långsiktiga strategin för att bekämpa diabetes. |
| --- | --- |

P.

I alla medlemsstater står diabetes för omkring 9 % av hälso- och sjukvårdskostnaderna (26), och upp till 75 % av dessa kostnader kan vara kopplade till komplikationer som skulle kunna förebyggas (27). Förebyggande åtgärder är effektivare än alla botemedel när det gäller att minska incidensen, prevalensen och komplikationerna av vissa typer av diabetes, och är den mest kostnadseffektiva långsiktiga strategin för att bekämpa diabetes.

| Q. | Människor som lever med diabetes måste själva sköta sin sjukdom, med sporadiska insatser eller stöd från hälso- och sjukvårdspersonal några gånger om året. Bördan av diabetes för de enskilda och deras familjer är inte bara ekonomisk, utan medför också enorma psykosociala problem och försämrad livskvalitet. Innovationer på området självmätning av blodsockernivån underlättar en enklare och bättre reglering av blodsockernivån. Det är fördelaktigt att stödja en snabb tillgång till sådana innovationer för diabetespatienter, eftersom de hjälper patienterna att hantera sin diabetes på ett bra sätt och förhindrar därmed hälsokomplikationer och tillhörande hälsokostnader. |
| --- | --- |

Q.

Människor som lever med diabetes måste själva sköta sin sjukdom, med sporadiska insatser eller stöd från hälso- och sjukvårdspersonal några gånger om året. Bördan av diabetes för de enskilda och deras familjer är inte bara ekonomisk, utan medför också enorma psykosociala problem och försämrad livskvalitet. Innovationer på området självmätning av blodsockernivån underlättar en enklare och bättre reglering av blodsockernivån. Det är fördelaktigt att stödja en snabb tillgång till sådana innovationer för diabetespatienter, eftersom de hjälper patienterna att hantera sin diabetes på ett bra sätt och förhindrar därmed hälsokomplikationer och tillhörande hälsokostnader.

| R. | Det finns ingen rättslig EU-ram mot diskriminering av människor som lever med diabetes eller andra kroniska sjukdomar, och fördomar mot dessa människor är fortfarande vanligt förekommande i skolor, i samband med rekrytering, på arbetsplatser, i försäkringsavtal och i körkortsärenden i hela EU. De senaste årens utveckling när det gäller kunskapen om diabetes samt om behandling och teknik innebär att människor med diabetes kan ha en mycket mer exakt och kontinuerlig kontroll över sitt blodsocker, vilket gör det möjligt för dem att övervinna tidigare upplevda risker i sitt dagliga liv. |
| --- | --- |

R.

Det finns ingen rättslig EU-ram mot diskriminering av människor som lever med diabetes eller andra kroniska sjukdomar, och fördomar mot dessa människor är fortfarande vanligt förekommande i skolor, i samband med rekrytering, på arbetsplatser, i försäkringsavtal och i körkortsärenden i hela EU. De senaste årens utveckling när det gäller kunskapen om diabetes samt om behandling och teknik innebär att människor med diabetes kan ha en mycket mer exakt och kontinuerlig kontroll över sitt blodsocker, vilket gör det möjligt för dem att övervinna tidigare upplevda risker i sitt dagliga liv.

| S. | Det har visat sig att det är stor risk för att människor som lever med diabetes och andra icke-överförbara sjukdomar avbryter vården och utvecklar allvarligare symtom och komplikationer under humanitära nödsituationer. |
| --- | --- |

S.

Det har visat sig att det är stor risk för att människor som lever med diabetes och andra icke-överförbara sjukdomar avbryter vården och utvecklar allvarligare symtom och komplikationer under humanitära nödsituationer.

| T. | Flera EU-åtgärder har varit inriktade på diabetes, bland annat rådets slutsatser från 2006 om främjande av hälsosamma livsstilar och förebyggande av diabetes och parlamentets resolution av den 14 mars 2012 om åtgärder mot diabetesepidemin i EU. Det finns starka skäl att öka dessa insatser som svar på den ökande bördan av diabetes och det akuta behovet av att medlemsstaterna vidtar kraftfulla åtgärder, särskilt mot bakgrund av mervärdet av samordnade insatser på EU-nivå. ”Healthier Together” – EU:s initiativ för icke-smittsamma sjukdomar behandlar vissa av medlemsstaternas behov och krav som togs upp i parlamentets resolution från 2012, men saknar en tydlig ram för åtgärder i medlemsstaterna och har inga konkreta mål som skulle göra det möjligt att fastställa delmål och mäta framsteg. |
| --- | --- |

T.

Flera EU-åtgärder har varit inriktade på diabetes, bland annat rådets slutsatser från 2006 om främjande av hälsosamma livsstilar och förebyggande av diabetes och parlamentets resolution av den 14 mars 2012 om åtgärder mot diabetesepidemin i EU. Det finns starka skäl att öka dessa insatser som svar på den ökande bördan av diabetes och det akuta behovet av att medlemsstaterna vidtar kraftfulla åtgärder, särskilt mot bakgrund av mervärdet av samordnade insatser på EU-nivå. ”Healthier Together” – EU:s initiativ för icke-smittsamma sjukdomar behandlar vissa av medlemsstaternas behov och krav som togs upp i parlamentets resolution från 2012, men saknar en tydlig ram för åtgärder i medlemsstaterna och har inga konkreta mål som skulle göra det möjligt att fastställa delmål och mäta framsteg.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att allt fler människor lever med diabetes och uttrycker sin solidaritet med dem som lider av denna nedbrytande sjukdom och deras familjer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om de globala täckningsmål för diabetes för 2030 som antogs vid Världshälsoförsamlingens 75:e möte, inbegripet målet att 80 % av dem som lever med diabetes ska ha diagnostiserats; 80 % ska ha god kontroll över sin blodsockernivå; 80 % av människor med diagnostiserad diabetes ska ha god kontroll över sitt blodtryck; 60 % av diabetiker som är 40 år eller äldre ska få statiner; och 100 % av människor med typ 1-diabetes ska ha tillgång till kvalitetssäkrad egen insulin- och blodsockerövervakning till ett överkomligt pris. Parlamentet betonar att EU:s täckningsmål för 2030 bör vara ännu ambitiösare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet ser positivt på det gemensamma uttalandet från kommissionen och WHO:s regionkontor för Europa under den 70:e sessionen i WHO:s regionkommitté för Europa 2020, där de lovade att stärka sitt redan starka partnerskap och anpassa det till nya hälsoprioriteringar, inbegripet ett samlat grepp på icke-överförbara sjukdomar (28). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar utarbetandet av ”Healthier Together” – EU:s initiativ för icke-smittsamma sjukdomar och uppmanar medlemsstaterna att utnyttja den bästa praxis som beskrivs i dokumentet och den finansiering som görs tillgänglig genom olika EU-program. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att visa politiskt engagemang och sätta upp ambitiösa mål för att motverka ökningen av antalet européer med diabetes, minska ojämlikheten mellan EU-medborgarna och förbättra vården och livskvaliteten för diabetiker. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker i detta avseende att kommissionen fullfölja ”Healthier Together” – EU:s initiativ för icke-smittsamma sjukdomar, bland annat genom att samarbeta med medlemsstaterna för att ta fram och genomföra gemensamma, standardiserade kriterier och metoder för insamling av uppgifter om diabetes, och för att samla in, registrera, övervaka och hantera omfattande epidemiologiska uppgifter om diabetes samt ekonomiska uppgifter om kostnaderna för att förebygga och hantera diabetes i EU, inbegripet patienternas preferenser och patientgenererade uppgifter. Parlamentet betonar att främjande och utnyttjande av bästa praxis och stöd till forskning om kliniska interventioner och förebyggande program och deras ändamålsenlighet kommer att leda till bättre resultat inte bara för bekämpningen av diabetes utan även för alla andra komplikationer och samsjuklighet av diabetes. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta, genomföra och övervaka nationella diabetesplaner och diabetesstrategier med jämförbara delmål och mål, inbegripet en komponent för riskminskning och screening/tidiga åtgärder för att inrikta sig på bland annat socioekonomiska bestämningsfaktorer för hälsa och satsning på hälsofrämjande miljöer och hälsolitteracitet och digital kompetens. Där ingår också utbildning och upplysningskampanjer som riktar sig till både befolkningen i allmänhet och högriskgrupper i synnerhet (såsom människor med prediabetes) och som är utformade för att minska ojämlikheten och optimera hälso- och sjukvårdsresurserna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla EU:s åtgärder och dokument inom alla arbetsområden återspeglar den mest aktuella evidensen, särskilt när det gäller riskfaktorer som går att påverka och riskbegränsande åtgärder, och att de ger en korrekt bild av diabetes för att bekämpa stigmatisering och diskriminering. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att mer uppmärksamhet bör ägnas åt att förebygga alla icke-överförbara sjukdomar och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka, genomföra och utvärdera tillräckligt finansierade förebyggande planer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar den signifikanta ojämlikheten i hälsa inom EU, inbegripet inom förebyggandet av icke-överförbara sjukdomar. Parlamentet insisterar på behovet av att identifiera och ägna särskild uppmärksamhet åt utsatta, marginaliserade och socialt utestängda befolkningsgrupper och åt människor som bor i avlägsna områden (t.ex. i landsbygdsområden, isolerade områden eller de yttersta randområdena långt från vårdinrättningar) för att säkerställa deras tillgång till förebyggande tjänster. Parlamentet anser i detta avseende att förebyggande också måste säkerställas mot bakgrund av social rättvisa, vilket innebär att det behövs systematiska förändringar genom offentlig politik som omfattar hela befolkningen, vid sidan av förändringar i det individuella beteendet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa fortsatt tillgång för patienter till primär- och sekundärvård samt diabetesbehandlingar och diabetesteknik, inbegripet e-hälsoteknik såsom system för kontinuerlig glukosövervakning och nya system för insulintillförsel, och dessutom att hjälpa patienterna att skaffa sig och upprätthålla den kompetens och förståelse som krävs för att möjliggöra livslång egenvård. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att se icke-överförbara sjukdomar ur ett perspektiv som erkänner att människors, djurs och miljöns hälsa är nära kopplade till varandra och att alla åtgärder för att bekämpa icke-överförbara sjukdomar därför bör vara fast förankrade i One health-modellen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av EU:s lagstiftning och åtgärder på hälsoområdet, inbegripet direktivet om patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (29), de reviderade mandaten för EU:s folkhälsomyndigheter, förslaget till förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa (COM(2020)0727), direktivet om tobaksvaror (30), programmet EU4Health och läkemedelsstrategin, för att förebygga kroniska sjukdomar och hantera hälsorisker. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker den viktiga roll som en hälsosam livsmedelsmiljö spelar för att förebygga icke-överförbara sjukdomar och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att intensifiera sina åtgärder för att se till att de mest hälsosamma och hållbara livsmedlen också är de mest överkomliga. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker behovet av att ta sig an de riskfaktorer för icke-överförbara sjukdomar som går att påverka genom en politik som främjar ett aktivt och tobaksfritt liv, tillgång till hälsosamma livsmedel och fysisk aktivitet och som tar itu med de miljömässiga, kulturella och socioekonomiska faktorer som ligger bakom dålig hälsa. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att fetma betraktas som en primär riskfaktor för typ 2-diabetes. Parlamentet betonar den roll som en hälsosam kost spelar för att förebygga och hantera typ 2-diabetes. Parlamentet betonar att risken för individuell diabetes kan minskas genom ökad konsumtion av hållbart producerade växter och växtbaserade livsmedel, såsom färsk frukt och färska grönsaker, fullkorn och baljväxter (31). Parlamentet betonar dessutom behovet av att ta itu med överkonsumtionen av kött och överprocessade produkter samt produkter med högt innehåll av socker, salt och fett. Parlamentet gläder sig åt den kommande översynen av EU:s program för frukt, grönsaker och mjölk i skolan och EU:s politik för främjande av jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra och hjälpa konsumenterna att göra välgrundade, hälsosamma och hållbara val när det gäller livsmedelsprodukter genom att anta ett obligatoriskt och harmoniserat EU-system för näringsvärdesmärkning på förpackningens framsida som utvecklas på grundval av solida och oberoende vetenskapliga bevis. Parlamentet välkomnar inriktningen på hälsosam näring i EU:s barngaranti och efterlyser en ny EU-handlingsplan om barnfetma. Parlamentet stöder skatteåtgärder för att göra färska livsmedel (såsom frukt och grönsaker, baljväxter och fullkorn) mer överkomliga och tillgängliga på nationell nivå, särskilt för låginkomsttagare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda prispolitiska åtgärder, t.ex. differentierad mervärdesskatt, och marknadsreglering för att påverka efterfrågan på, tillgången till och överkomligheten av livsmedel och drycker med lågt innehåll av mättade fetter, transfetter, salt och socker. Parlamentet stöder medlemsstaterna i översynen av de relevanta bestämmelserna för att begränsa reklam för sötade drycker och bearbetade livsmedelsprodukter med högt innehåll av fett, salt och socker, inklusive reklam på sociala medier, och ser fram emot de aviserade lagstiftningsförslagen i detta avseende inom ramen för från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att tobak, skadlig alkoholkonsumtion och miljöföroreningar är vanliga riskfaktorer även för andra kroniska sjukdomar. Parlamentet upprepar sitt krav på att ett integrerat program för förebyggande av kroniska sjukdomar ska tas fram i nära samarbete med styrgruppen för främjande av hälsa, förebyggande av sjukdomar och hantering av icke-överförbara sjukdomar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar den europeiska gröna givens betydelse som en viktig bidragande faktor till förebyggande av sjukdomar i Europa genom att minska luft-, livsmedels-, vatten- och markföroreningar och kemisk exponering, och säkerställa tillgång till och information om hälsosamma livsmedel. Parlamentet förespråkar att en utvärdering av vilka effekter politiken får för incidensen av icke-överförbara sjukdomar integreras i från jord till bord-strategin, kemikaliestrategin för hållbarhet, nollföroreningsstrategin och strategin för en giftfri miljö. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja digitaliseringen av nationella hälso- och sjukvårdstjänster och införandet av nya verktyg och ny teknik som möjliggör effektivare datainsamling, övervakning och åtgärder för att förbättra egenvården, minska risken för diabetesrelaterade komplikationer och andra konsekvenser av diabetes samt förbättra livskvaliteten. Parlamentet betonar att varje digital omställning inom hälso- och sjukvården bör gå hand i hand med ökad digital hälsolitteracitet och att den ska vara användarvänlig och patientcentrerad samt främja förtroendet genom att säkerställa höga standarder för dataskydd och cybersäkerhet. Parlamentet betonar i detta avseende potentialen hos det europeiska hälsodataområdet för icke-överförbara sjukdomar, inbegripet diabetes. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med patientorganisationer och människor som lever med diabetes och andra kroniska sjukdomar på ett strukturerat sätt, och att uppmuntra utarbetandet av en gemensam uppsättning resultatåtgärder som är av störst betydelse för diabetiker. Dessa ska användas för lagstadgad bedömning och beslutsfattande om prissättning och ersättning samt under hela utarbetandet och genomförandet av relevanta strategier, inbegripet nationella diabetesplaner och informationsprogram. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att på ett transparent sätt ge ekonomiskt stöd till viktiga icke-statliga organisationer, inbegripet de som talar för och företräder patienter, konsumenter och hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över och vid behov påskynda sina nationella vårdmodeller med fokus på att sätta in personcentrerad och helintegrerad vård under hela vårdvägen, och i synnerhet inkludera förebyggande av sjukdomar, förebyggande av diabeteskomplikationer och stöd för psykisk hälsa. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kartlägga och ta itu med hinder för både humant insulin och insulinanaloger och att säkerställa överkomliga priser för både användare och nationella hälso- och sjukvårdssystem. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge konkret vägledning till medlemsstaterna för att säkerställa oavbruten behandling av personer som lever med diabetes i humanitära nödsituationer och framhåller behovet av att tillhandahålla diabetesvård inom ramen för humanitära insatser. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja kompetensutvecklingen inom primär- och närvården i alla medlemsstater och att säkerställa integrering och kontinuitet i vården med fokus på samarbete mellan yrkesverksamma inom tvärvetenskapliga vårdgrupper. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra samordningen av diabetesforskningen i Europa och mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskning om icke tillgodosedda kliniska behov i fråga om diabetes och dess olika former av samsjuklighet och komplikationer, med beaktande av behovet av att förbättra livskvaliteten för människor som lever med diabetes och andra kroniska sjukdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja produktionskapaciteten för kvalitetssäkrat insulin, injektionsutrustning och verktyg för övervakning av blodsockernivån för att förbättra konkurrensen och tillgången på nationell nivå och patienternas tillgång. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar vikten av spetskompetens inom medicinsk forskning och innovation i unionen och uppmanar kommissionen att bygga vidare på arbetet som gjorts inom Europas plan mot cancer i detta avseende. Parlamentet upprepar sin uppmaning i sin resolution av den 24 november 2021 om att stödja ytterligare forskning inom underrepresenterade befolkningsgrupper, såsom äldre, barn, kvinnor och patienter med samsjuklighet, inbegripet fetma både som en primär sjuklighet och som en kronisk sjukdom som leder till andra icke-överförbara sjukdomar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet är bekymrat över att frågan om tillgången till läkemedel och överkomliga läkemedelpriser fortfarande är en utmaning för de nationella hälso- och sjukvårdssystemen och att innovativa läkemedel är dyra eller inte ens har släppts ut på marknaden i vissa medlemsstater av kommersiella skäl. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att EU:s finansiering av biomedicinsk forskning och utveckling ges på villkor att investeringar är fullständigt transparenta och spårbara, att leverans till alla medlemsstater säkerställs och att bästa resultat för patienterna främjas, bland annat genom att säkerställa att de har tillgång till och råd med de tillverkade läkemedlen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet utvärdera och se över incitamentssystemet, att öka pristransparensen och peka ut de faktorer som lett till en inskränkning av överkomlig prissättning av läkemedel jämte patienternas tillgång till dessa. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att ta itu med de grundläggande orsakerna till läkemedelsbrist och föreslå hållbara lösningar som också främjar konkurrens avseende läkemedel med och utan patentskydd samt marknadsinträde i rätt tid för generiska läkemedel och biosimilarer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om garantier för att forskningsprioriteringarna drivs av patienternas behov och folkhälsobehoven och att offentliga medel investeras på ett transparent sätt som säkerställer tillgången till rimligt prissatta produkter som är ett resultat av dessa partnerskap och offentliga medel. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över den relevanta arbetsmiljö- och trafiksäkerhetslagstiftningen för att undvika ytterligare diskriminering av människor med diabetes. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa fortsatt finansiellt stöd till diabetes inom ramen för EU:s nuvarande och framtida ramprogram för forskning, inbegripet forskning om integrerade vårdmodeller, effektiva insatser för att förebygga och hantera diabetes och den digitala teknikens inverkan på egenvård för diabetespatienter och beteendeförändringar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  https://sdgs.un.org/goals

(2)  NCD Global Monitoring Framework (Världshälsoorganisationen)).

(3)  https://apps.who.int/iris/handle/10665/347381

(4)  https://www.who.int/initiatives/the-who-global-diabetes-compact

(5)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 47.

(6)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(7)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 2.

(8)  EUT C 224, 8.6.2022, s. 47.

(9)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 109.

(10)  EUT L 107, 26.3.2021, s. 1.

(11)  EUT L 458, 22.12.2021, s. 1.

(12)  https://health.ec.europa.eu/publications/eu-non-communicable-diseases-ncds-initiative-guidance-document_en

(13)  https://op.europa.eu/webpub/empl/european-pillar-of-social-rights/sv/index.html.

(14)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/health/diabetes_en

(15)  https://journals.sagepub.com/doi/full/10.1177/1479164116679775

(16)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(17)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/diabetes

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7673790/

(19)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/327971/9789289041904-eng.pdf

(20)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/26605370/

(21)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5994068/

(22)  https://idf.org/our-activities/care-prevention/diatetes-and-the-kidney.html

(23)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(24)  https://idf.org/our-network/regions-members/europe/covid-19.html

(25)  https://www.mepinterestgroupdiabetes.eu/wp-content/uploads/2021/03/MMD-BLEUPRINT-FOR-ACTION-ON-DIABETES.pdf

(26)  https://www.idf.org/our-network/regions-members/europe/europe-news/487:idf-europe-statement-on-the-eu-ncd-initiative-%E2%80%93-healthier-together%C2%A0.html

(27)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/17853332/

(28)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2020-11/2020_who_euro_cooperation_en_0.pdf

(29)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård. EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

(30)  EUT L 127, 29.4.2014, s. 1.

(31)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5466941

---

Torsdagen, 24 november 2022

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/43

---

P9_TA(2022)0417

Människorättssituationen i Afghanistan, särskilt försämringen av kvinnors rättigheter och attackerna mot utbildningsinstitutioner

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om människorättssituationen i Afghanistan, särskilt försämringen av kvinnors rättigheter och attackerna mot utbildningsinstitutioner (2022/2955(RSP))

(2023/C 167/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan, särskilt resolutionerna av den 16 september 2021 (1) och av den 7 april 2022 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan, särskilt resolutionerna av den 16 september 2021 (1) och av den 7 april 2022 (2),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 19 maj 2021 om skydd av de mänskliga rättigheterna och EU:s externa migrationspolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 19 maj 2021 om skydd av de mänskliga rättigheterna och EU:s externa migrationspolitik (3),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 november 2022 om kvinnor, fred och säkerhet och av den 15 september 2021 om Afghanistan, där man fastställde fem riktmärken för EU:s förbindelser med de talibanledda de facto-myndigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 november 2022 om kvinnor, fred och säkerhet och av den 15 september 2021 om Afghanistan, där man fastställde fem riktmärken för EU:s förbindelser med de talibanledda de facto-myndigheterna,

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Afghanistan,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om Afghanistan, inbegripet resolutionerna 2626 (2022), 2596 (2021), 2543 (2020) och 2513 (2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner om Afghanistan, inbegripet resolutionerna 2626 (2022), 2596 (2021), 2543 (2020) och 2513 (2020),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 10 november 2022 om situationen i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 10 november 2022 om situationen i Afghanistan,

| — | med beaktande av resolutionen av den 8 juli 2022 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna för kvinnor och flickor i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 8 juli 2022 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om situationen för de mänskliga rättigheterna för kvinnor och flickor i Afghanistan,

| — | med beaktande av rapporten av den 9 september 2022 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 9 september 2022 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Afghanistan,

| — | med beaktande av rapporten av den 20 juli 2022 från FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama) om människorättssituationen i Afghanistan under de 10 månader som gått sedan talibanernas maktövertagande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 20 juli 2022 från FN:s biståndsuppdrag i Afghanistan (Unama) om människorättssituationen i Afghanistan under de 10 månader som gått sedan talibanernas maktövertagande,

| — | med beaktande av talibanernas meddelande av den 7 september 2021 om bildandet av en övergångsregering i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talibanernas meddelande av den 7 september 2021 om bildandet av en övergångsregering i Afghanistan,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och FN:s konvention om barnets rättigheter, vilka båda har ratificerats av Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och FN:s konvention om barnets rättigheter, vilka båda har ratificerats av Afghanistan,

| — | med beaktande av konventionen angående flyktingars rättsliga ställning, som undertecknades i Genève den 28 juli 1951, och dess tilläggsprotokoll från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen angående flyktingars rättsliga ställning, som undertecknades i Genève den 28 juli 1951, och dess tilläggsprotokoll från 1967,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet av den 18 februari 2017 om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet av den 18 februari 2017 om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan,

| — | med beaktande av EU:s tematiska riktlinjer för människorättsförsvarare, för främjande och skydd av barnets rättigheter och för våld mot kvinnor och flickor och kampen mot alla former av diskriminering av dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s tematiska riktlinjer för människorättsförsvarare, för främjande och skydd av barnets rättigheter och för våld mot kvinnor och flickor och kampen mot alla former av diskriminering av dem,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Talibanerna tog makten i Afghanistan den 15 augusti 2021 efter det att Nato och de allierade dragit tillbaka sina trupper. De återinrättade Islamiska emiratet Afghanistan och utsåg en interimsregering med bara män, med flera medlemmar från talibanregimen 1996–2001, varav vissa är efterlysta för terrorism. EU håller fast vid sin fasta ståndpunkt när det gäller att inte erkänna talibanernas de facto-regering. |
| --- | --- |

A.

Talibanerna tog makten i Afghanistan den 15 augusti 2021 efter det att Nato och de allierade dragit tillbaka sina trupper. De återinrättade Islamiska emiratet Afghanistan och utsåg en interimsregering med bara män, med flera medlemmar från talibanregimen 1996–2001, varav vissa är efterlysta för terrorism. EU håller fast vid sin fasta ståndpunkt när det gäller att inte erkänna talibanernas de facto-regering.

| B. | Talibanerna omintetgör de framsteg som gjorts under de senaste 20 åren. De har återinrättat det tidigare ministeriet för främjande av dygder och förebyggande av laster och lagt ner ministeriet för kvinnofrågor, Afghanistans oberoende människorättskommission och andra lokala strukturer som gett stöd till kvinnor och flickor och upphävt tidigare tillämpade lagar till skydd för kvinnor och infört stränga begränsningar av kvinnors rättigheter. Talibanerna har uteslutit kvinnor från förvaltningen och har inte inkluderat kvinnor i sin nya icke erkända regering. |
| --- | --- |

B.

Talibanerna omintetgör de framsteg som gjorts under de senaste 20 åren. De har återinrättat det tidigare ministeriet för främjande av dygder och förebyggande av laster och lagt ner ministeriet för kvinnofrågor, Afghanistans oberoende människorättskommission och andra lokala strukturer som gett stöd till kvinnor och flickor och upphävt tidigare tillämpade lagar till skydd för kvinnor och infört stränga begränsningar av kvinnors rättigheter. Talibanerna har uteslutit kvinnor från förvaltningen och har inte inkluderat kvinnor i sin nya icke erkända regering.

| C. | Kvinnor och flickor har utsatts för allt större begränsningar av sina grundläggande rättigheter sedan talibanernas tog över makten, särskilt när det gäller tillgång till utbildning och sysselsättning samt fri rörlighet. Kvinnor har praktiskt taget utplånats från alla delar av det offentliga livet. |
| --- | --- |

C.

Kvinnor och flickor har utsatts för allt större begränsningar av sina grundläggande rättigheter sedan talibanernas tog över makten, särskilt när det gäller tillgång till utbildning och sysselsättning samt fri rörlighet. Kvinnor har praktiskt taget utplånats från alla delar av det offentliga livet.

| D. | Flickor över 12 år nekas skolgång i Afghanistan. De facto-myndigheterna i Afghanistan lovade den 15 januari 2022 att flickor i alla årskurser skulle få återvända till skolan igen när det nya läsåret börjar i mitten av mars 2022. Kvinnliga studenter är förbjudna att delta i skolundervisning från och med sjunde klass och uppåt. Detta är en kränkning av den grundläggande rätten till utbildning för alla barn enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Afghanska flickor och kvinnor har med stort mod hållit fredliga protester i landet och krävt att deras rätt till skolgång ska respekteras. Antalet barnäktenskap har ökat kraftigt. |
| --- | --- |

D.

Flickor över 12 år nekas skolgång i Afghanistan. De facto-myndigheterna i Afghanistan lovade den 15 januari 2022 att flickor i alla årskurser skulle få återvända till skolan igen när det nya läsåret börjar i mitten av mars 2022. Kvinnliga studenter är förbjudna att delta i skolundervisning från och med sjunde klass och uppåt. Detta är en kränkning av den grundläggande rätten till utbildning för alla barn enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Afghanska flickor och kvinnor har med stort mod hållit fredliga protester i landet och krävt att deras rätt till skolgång ska respekteras. Antalet barnäktenskap har ökat kraftigt.

| E. | Talibanerna har nyligen trappat upp sitt systematiska undertryckande av kvinnor och flickor under en våg av gripanden av människorättsförsvarare. Direktören för kvinnofängelset i Herat, Alia Azizi, har varit saknad sedan oktober 2021. Människorättsorganisationer misstänker att hon har fallit offer för ett påtvingat försvinnande. Den 3 november 2022 avbröt talibanerna en presskonferens där bildandet av den afghanska kvinnorörelsen för jämlikhet höll på att tillkännages och grep en kvinna, Zarifa Yaqobi, och fyra av hennes manliga kollegor. Den 11 november 2022 grep talibanerna den framträdande aktivisten Farhat Popalzai, en av grundarna av den spontana afghanska kvinnorörelsen. Den 13 november 2022 greps en annan kvinnorättsförsvarare, Humaira Yusuf, av talibanerna. |
| --- | --- |

E.

Talibanerna har nyligen trappat upp sitt systematiska undertryckande av kvinnor och flickor under en våg av gripanden av människorättsförsvarare. Direktören för kvinnofängelset i Herat, Alia Azizi, har varit saknad sedan oktober 2021. Människorättsorganisationer misstänker att hon har fallit offer för ett påtvingat försvinnande. Den 3 november 2022 avbröt talibanerna en presskonferens där bildandet av den afghanska kvinnorörelsen för jämlikhet höll på att tillkännages och grep en kvinna, Zarifa Yaqobi, och fyra av hennes manliga kollegor. Den 11 november 2022 grep talibanerna den framträdande aktivisten Farhat Popalzai, en av grundarna av den spontana afghanska kvinnorörelsen. Den 13 november 2022 greps en annan kvinnorättsförsvarare, Humaira Yusuf, av talibanerna.

| F. | Kränkningar av de mänskliga rättigheterna rapporteras dagligen, däribland gripanden, frihetsberövanden, bortföranden, tortyr, hot, utpressning, mord och angrepp på människorättsförsvarare och deras familjemedlemmar. Det råder fortfarande en total avsaknad av ansvarsskyldighet för sådana kränkningar. Talibanerna beordrade nyligen domare att fullt ut genomföra talibanernas tolkning av sharialagarna, vilket skulle kunna leda till grymma och omänskliga straff, och väcker farhågor kring ytterligare kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

Kränkningar av de mänskliga rättigheterna rapporteras dagligen, däribland gripanden, frihetsberövanden, bortföranden, tortyr, hot, utpressning, mord och angrepp på människorättsförsvarare och deras familjemedlemmar. Det råder fortfarande en total avsaknad av ansvarsskyldighet för sådana kränkningar. Talibanerna beordrade nyligen domare att fullt ut genomföra talibanernas tolkning av sharialagarna, vilket skulle kunna leda till grymma och omänskliga straff, och väcker farhågor kring ytterligare kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| G. | Talibanernas maktövertagande har lett till allt fler angrepp mot minoritetsgrupper, särskilt hazarer, hinduer, sikher och kristna. Sedan talibanernas maktövertagande har Islamiska staten i Khorasanprovinsen och andra aktörer genomfört ett stort antal attacker mot hazarerna, vilka främst utgörs av en shiitisk minoritet. Dessa attacker och den historiska förföljelsen av hazarerna skulle kunna utgöra brott mot mänskligheten. Sedan augusti 2021 har deras gudstjänstlokaler, utbildningscentrum och vårdinrättningar systematiskt attackerats och deras medlemmar har godtyckligt gripits, torterats, avrättats summariskt, avhysts, marginaliserats och i vissa fall tvingats fly från landet. Under 2021 och 2022 attackerades flera utbildningscentrum i det främst av hazarer bebodda distriktet Dasht-e Barchi i Kabul, särskilt utbildningscentrumen Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz och Kaaj. Attackerna ledde till att hundratals dödades och skadades. Talibanstyrkor öppnade enligt uppgift eld och använde fysiskt våld för att skingra demonstrationerna mot attackerna. |
| --- | --- |

G.

Talibanernas maktövertagande har lett till allt fler angrepp mot minoritetsgrupper, särskilt hazarer, hinduer, sikher och kristna. Sedan talibanernas maktövertagande har Islamiska staten i Khorasanprovinsen och andra aktörer genomfört ett stort antal attacker mot hazarerna, vilka främst utgörs av en shiitisk minoritet. Dessa attacker och den historiska förföljelsen av hazarerna skulle kunna utgöra brott mot mänskligheten. Sedan augusti 2021 har deras gudstjänstlokaler, utbildningscentrum och vårdinrättningar systematiskt attackerats och deras medlemmar har godtyckligt gripits, torterats, avrättats summariskt, avhysts, marginaliserats och i vissa fall tvingats fly från landet. Under 2021 och 2022 attackerades flera utbildningscentrum i det främst av hazarer bebodda distriktet Dasht-e Barchi i Kabul, särskilt utbildningscentrumen Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz och Kaaj. Attackerna ledde till att hundratals dödades och skadades. Talibanstyrkor öppnade enligt uppgift eld och använde fysiskt våld för att skingra demonstrationerna mot attackerna.

| H. | Den humanitära situationen i Afghanistan försämras snabbt och drabbar i oproportionerligt hög grad kvinnor och flickor. Den nya politik som införts av talibanregeringen har på ett avgörande sätt minskat kvinnors möjligheter att arbeta, även som biståndsarbetare, vilket också har haft en negativ inverkan på kvinnors möjligheter att få tillgång till humanitärt bistånd. Begränsningen av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden har ytterligare drivit in kvinnor i fattigdom och utsatt uppskattningsvis 850 000 flickor för risk för ekonomiskt och sexuellt utnyttjande samt barnäktenskap. Färre än en av fyra kvinnliga människorättsförsvarare som finns kvar i Afghanistan har rapporterat att de har tillgång till någon typ av humanitärt bistånd eller ekonomiskt och rättsligt bistånd. |
| --- | --- |

H.

Den humanitära situationen i Afghanistan försämras snabbt och drabbar i oproportionerligt hög grad kvinnor och flickor. Den nya politik som införts av talibanregeringen har på ett avgörande sätt minskat kvinnors möjligheter att arbeta, även som biståndsarbetare, vilket också har haft en negativ inverkan på kvinnors möjligheter att få tillgång till humanitärt bistånd. Begränsningen av kvinnors deltagande på arbetsmarknaden har ytterligare drivit in kvinnor i fattigdom och utsatt uppskattningsvis 850 000 flickor för risk för ekonomiskt och sexuellt utnyttjande samt barnäktenskap. Färre än en av fyra kvinnliga människorättsförsvarare som finns kvar i Afghanistan har rapporterat att de har tillgång till någon typ av humanitärt bistånd eller ekonomiskt och rättsligt bistånd.

| I. | Unama uppskattar att 59 % av befolkningen var i behov av humanitärt bistånd i juli 2022, vilket är en ökning med 6 miljoner människor jämfört med början av 2021. Under 2023 förväntas 28 miljoner människor behöva humanitärt bistånd, varav 13 miljoner är barn. FN:s världslivsmedelsprogram uppskattar att 18,9 miljoner afghaner står inför en akut livsmedelsbrist. 4,3 miljoner afghaner är internflyktingar och 5,6 miljoner har fördrivits till grannländerna. Framför allt Iran och Pakistan hyser en stor andel afghanska flyktingar, med sammanlagt 2,2 miljoner registrerade flyktingar från Afghanistan. |
| --- | --- |

I.

Unama uppskattar att 59 % av befolkningen var i behov av humanitärt bistånd i juli 2022, vilket är en ökning med 6 miljoner människor jämfört med början av 2021. Under 2023 förväntas 28 miljoner människor behöva humanitärt bistånd, varav 13 miljoner är barn. FN:s världslivsmedelsprogram uppskattar att 18,9 miljoner afghaner står inför en akut livsmedelsbrist. 4,3 miljoner afghaner är internflyktingar och 5,6 miljoner har fördrivits till grannländerna. Framför allt Iran och Pakistan hyser en stor andel afghanska flyktingar, med sammanlagt 2,2 miljoner registrerade flyktingar från Afghanistan.

| J. | En förödande jordbävning drabbade östra Afghanistan i juni 2022, där över 1 000 personer dödades och över 6 000 människor skadades. I augusti 2022 drabbades flera delar av Afghanistan av kraftiga skyfall som orsakade översvämningar, även plötsliga sådana, och jordskred som dödade över 180 och skadade över 250 personer enligt medierapporter. Jordbävningar, översvämningar, torka samt effekterna av covid-19-pandemin och stigande råvarupriser till följd av Rysslands invasion av Ukraina har förvärrat den redan svåra humanitära situationen. |
| --- | --- |

J.

En förödande jordbävning drabbade östra Afghanistan i juni 2022, där över 1 000 personer dödades och över 6 000 människor skadades. I augusti 2022 drabbades flera delar av Afghanistan av kraftiga skyfall som orsakade översvämningar, även plötsliga sådana, och jordskred som dödade över 180 och skadade över 250 personer enligt medierapporter. Jordbävningar, översvämningar, torka samt effekterna av covid-19-pandemin och stigande råvarupriser till följd av Rysslands invasion av Ukraina har förvärrat den redan svåra humanitära situationen.

| K. | EU lanserade ett humanitärt biståndspaket på 1 miljard euro för Afghanistan i oktober 2021 för att stödja utsatta afghaner som bor i landet och regionen. Inom ramen för dess nya paket för humanitärt bistånd på 210 miljoner euro i livsmedelsbistånd till de mest utsatta i världen planerar G20 ett bistånd på 75 miljoner euro till Afghanistan för att hantera den dramatiska situationen när det gäller livsmedelstrygghet. |
| --- | --- |

K.

EU lanserade ett humanitärt biståndspaket på 1 miljard euro för Afghanistan i oktober 2021 för att stödja utsatta afghaner som bor i landet och regionen. Inom ramen för dess nya paket för humanitärt bistånd på 210 miljoner euro i livsmedelsbistånd till de mest utsatta i världen planerar G20 ett bistånd på 75 miljoner euro till Afghanistan för att hantera den dramatiska situationen när det gäller livsmedelstrygghet.

| L. | Utrymmet för oberoende medier och det civila samhället har drastiskt krympt under talibanernas regim. Föreskrifter som utfärdats av olika talibanorgan har kraftigt begränsat journalistisk verksamhet och lett till fler godtyckliga gripanden av journalister. |
| --- | --- |

L.

Utrymmet för oberoende medier och det civila samhället har drastiskt krympt under talibanernas regim. Föreskrifter som utfärdats av olika talibanorgan har kraftigt begränsat journalistisk verksamhet och lett till fler godtyckliga gripanden av journalister.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt den fortsatta försämringen av den politiska, ekonomiska, humanitära, människorättsliga och säkerhetsmässiga situationen i Afghanistan, i synnerhet för kvinnor och flickor, sedan talibanernas maktövertagande i augusti 2021. Parlamentet upprepar sin orubbliga solidaritet med och sitt engagemang för det afghanska folket. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer den häpnadsväckande tillbakagången när det gäller kvinnors och flickors utövande av sina rättigheter under talibanerna, en situation som för närvarande kan klassas som könsapartheid. Parlamentet fördömer talibanernas ytterligare begränsningar av kvinnors rörelsefrihet. Parlamentet uppmanar de facto-myndigheterna i Afghanistan att säkerställa att alla könsrelaterade restriktioner mot kvinnor hävs och att de på nytt kan delta aktivt i det offentliga livet i Afghanistan. Parlamentet betonar att detta måste vara en viktig förutsättning för alla kontakter mellan det internationella samfundet och talibanerna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer det avskyvärda förbudet mot sekundärutbildning för flickor, vilket direkt strider mot deras universella rätt till utbildning. Parlamentet påminner om talibanernas löften om att kvinnors skulle få tillgång till utbildning igen. Parlamentet kräver därför att talibanerna nu håller fast vid sina egna åtaganden, upphäver förbudet och utan dröjsmål återupptar undervisningen och säkerställer att Unescos utbildningsmål uppnås. Parlamentet uppmanar med kraft EU att öka sitt stöd till afghanska grupper som arbetar med att försvara kvinnors och flickors rättigheter, inbegripet andra utbildningsalternativ för flickor, och att finansiera särskilda bistånds- och skyddsprogram, bland annat genom att finansiera stipendier och säkerställa ett snabbt utfärdande av viseringar till afghanska studenter och forskare som tilldelats EU-stipendier. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer de ständigt ökade angreppen mot människorättsförsvarare, journalister och andra aktörer i det civila samhället, hbtqi+-personer, dissidenter och domare samt det brutala förtrycket av fredliga protester och uttryck för avvikande åsikter i hela landet. Parlamentet fördömer gripandet av kvinno- och människorättsförsvarare, däribland Zarifa Yaqobi och hennes kollegor Farhat Popalzai och Humaira Yusuf. Parlamentet kräver att de omedelbart och villkorslöst friges. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att öka sitt politiska och ekonomiska stöd till afghanska kvinno- och människorättsförsvarare och att garantera deras säkerhet samt till kvinnor i exil genom att erbjuda högkvalitativa utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är bestört över de ökande attackerna mot och marginaliseringen av minoritetsgrupper, bland annat den senaste attacken på utbildningscentrumet Kaaj i Kabul. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med de anhöriga till offren och sin solidaritet med de överlevande. Parlamentet uppmanar de facto-myndigheterna att skipa rättvisa och ställa de ansvariga för dessa attacker till svars. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över situationen för hazarer, hinduer, sikher, kristna och andra minoriteter sedan talibanerna tog över makten, och över de systematiska angreppen mot dem och den bredare diskrimineringen av dem, inbegripet godtyckliga gripanden, tortyr och annan misshandel, summariska avrättningar och påtvingade försvinnanden. Parlamentet påminner om de facto-myndigheternas ansvar att förbjuda och förhindra diskriminering av alla etniska och religiösa samfund och att skydda deras gudstjänstlokaler och utbildningscentrum och vårdinrättningar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar djupt att tillgången till information har blivit allt svårare sedan talibanerna tog över makten, att journalistiskt oberoende har begränsats avsevärt och att det civila samhällets organisationer har utsatts för allt större påtryckningar från de facto-myndigheterna. Parlamentet uppmanar eftertryckligen talibanerna att skapa en gynnsam miljö för journalister, medier och det civila samhällets organisationer där de kan bedriva sin verksamhet utan hinder och rädsla för repressalier. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över den allt sämre humanitära situationen. Parlamentet uppmanar med kraft länderna att öka och samordna sitt humanitära bistånd med FN-organ och icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar de facto-myndigheterna att avlägsna alla restriktioner och hinder för tillhandahållandet av humanitärt bistånd och betonar att de organisationer som tillhandahåller detta bistånd måste ges tillträde på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att ta itu med de ekonomiska faktorerna bakom den pågående humanitära krisen genom att göra sitt yttersta för att öka det humanitära biståndet, vilket bör inkludera ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över klimatförändringarnas och miljöförstöringens förödande inverkan på Afghanistan, som av FN rankas som det sjätte mest drabbade landet i världen av klimatrelaterade hot. Parlamentet efterlyser brådskande åtgärder från det internationella samfundets sida för att hjälpa afghaner att ta itu med denna dramatiska situation, som i oproportionerligt hög grad drabbar utsatta grupper såsom kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar och stöder det arbete som utförs av FN:s uppdrag och FN:s särskilda rapportör om Afghanistan, eftersom det är mycket viktigt att övervaka och rapportera om människorättssituationen i landet. Parlamentet uppmanar EU och det internationella samfundet att öka sitt politiska och ekonomiska stöd för deras arbete. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar återupptagandet av Internationella brottmålsdomstolens utredning av brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser i Afghanistan. Parlamentet uppmanar EU att öka sitt stöd till informationsutbyte, forskning, övervakning och tillsyn för ökad ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att EU har en fast ståndpunkt avseende eventuella politiska förbindelser med talibanerna, utgående från fem tematiska riktmärken för förbindelserna som bygger på principen om upprätthållande av mänskliga rättigheter för alla och rättsstatsprincipen. Parlamentet understryker att alla dessa riktmärken tydligt har försämrats sedan den 15 augusti 2021, vilket betyder att ingen som helst legitimering av talibanregeringen kan rättfärdigas. Parlamentet påpekar att de nuvarande riktmärkena måste uppdateras i syfte att upprätta en långsiktig EU-strategi för Afghanistan mot bakgrund av den rådande situationen och talibanernas misslyckande att infria något av sina ursprungliga löften. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU att sträva efter att utöka förteckningen över riktade åtgärder mot den talibanska ledning som är ansvarig för den fortsatta försämringen av människorättssituationen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Parlamentet uppmanar de facto-myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder för att bekämpa våldet mot kvinnor och flickor, inbegripet tvångsäktenskap och våld i nära relationer, och att utan dröjsmål ställa förövarna till svars. Parlamentet uppmanar de facto-myndigheterna att på nytt öppna det landsomfattande stödsystemet för offer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader att öka sitt stöd till afghanska människorättsförsvarare och oberoende journalister, både i och utanför landet, bland annat genom att effektivisera vidarebosättning av dessa människorättsförsvarare i linje med EU:s riktlinjer i detta avseende. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet vill att det inrättas en representativ och vald regering som involverar kvinnor och minoriteter i beslutsprocessen på alla nivåer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar FN:s råd för mänskliga rättigheter att inrätta en kompletterande, fortlöpande mekanism för att utreda alla påstådda kränkningar av och brott mot människorättslagstiftningen som utgör brott enligt folkrätten, särskilt våld mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att det behövs fler internationella insatser för att stödja kvinnoledda dialoger mellan afghaner och nätverk av afghanska kvinnor både i och utanför landet. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att involvera Europaparlamentet och de andra EU-institutionerna ytterligare i forumet för afghanska kvinnliga ledare. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att säkerställa afghanska kvinnors deltagande i politiska dialoger om Afghanistan. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till EU:s särskilda sändebud för Afghanistan. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 133.

(2)  EUT C 434, 15.11.2022, s. 86.

(3)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 70.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/48

---

P9_TA(2022)0418

Det fortsatta förtrycket av den demokratiska oppositionen och det civila samhället i Belarus

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om det fortsatta förtrycket av den demokratiska oppositionen och det civila samhället i Belarus (2022/2956(RSP))

(2023/C 167/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Belarus,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av alla människorättskonventioner som Belarus är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och av alla människorättskonventioner som Belarus är part i,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 12 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möte den 12 oktober 2020,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 och 22 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 och 22 oktober 2021,

| — | med beaktande av de rapporter som utarbetats av internationella och oberoende belarusiska människorättsorganisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de rapporter som utarbetats av internationella och oberoende belarusiska människorättsorganisationer,

| — | med beaktande av rapporterna av den 4 maj 2021 och den 20 juli 2022 från Anaïs Marin, FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Belarus, till FN:s råd för mänskliga rättigheter och uppmaningen från FN:s experter den 10 oktober 2022 om att omedelbart frige en fängslad Nobelpristagare och andra människorättighetsförsvarare i Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna av den 4 maj 2021 och den 20 juli 2022 från Anaïs Marin, FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Belarus, till FN:s råd för mänskliga rättigheter och uppmaningen från FN:s experter den 10 oktober 2022 om att omedelbart frige en fängslad Nobelpristagare och andra människorättighetsförsvarare i Belarus,

| — | med beaktande av rapporten av den 4 mars 2022 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Belarus inför presidentvalet 2020 och dess efterdyningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 4 mars 2022 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Belarus inför presidentvalet 2020 och dess efterdyningar,

| — | med beaktande av G7-utrikesministrarnas uttalande av den 4 november 2022 om Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-utrikesministrarnas uttalande av den 4 november 2022 om Belarus,

| — | med beaktande av uttalandet av den 13 juli 2022 från representanten för mediefrihet vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om det ihållande fängslandet av journalister och mediearbetare i Belarus, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 13 juli 2022 från representanten för mediefrihet vid Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) om det ihållande fängslandet av journalister och mediearbetare i Belarus,

| — | med beaktande av uttalandet av den 7 oktober 2022 från Europeiska utrikestjänsten om ett domstolsavgörande mot oberoende medierepresentanter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 7 oktober 2022 från Europeiska utrikestjänsten om ett domstolsavgörande mot oberoende medierepresentanter,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den belarusiska regimens systematiska förtryck av det civila samhället och människorättsförsvarare syftar till att tysta alla återstående oberoende röster i Belarus. Man uppskattar att fler än 10 000 belarusier någon gång har frihetsberövats för att ha protesterat mot regimen. Människorättsförsvarare, oppositionspolitiker, företrädare för det civila samhället, konstnärer, oberoende journalister, fackföreningsledare och medlemmar och andra aktivister utsätts systematiskt för våldsamt förtryck och tvingas fly. |
| --- | --- |

A.

Den belarusiska regimens systematiska förtryck av det civila samhället och människorättsförsvarare syftar till att tysta alla återstående oberoende röster i Belarus. Man uppskattar att fler än 10 000 belarusier någon gång har frihetsberövats för att ha protesterat mot regimen. Människorättsförsvarare, oppositionspolitiker, företrädare för det civila samhället, konstnärer, oberoende journalister, fackföreningsledare och medlemmar och andra aktivister utsätts systematiskt för våldsamt förtryck och tvingas fly.

| B. | Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Belarus har trappats upp sedan augusti 2020, med mer än 1 400 politiska fångar i november 2022, däribland mottagaren av Nobels fredspris 2022 Ales Bjaljatski. Listan över fångar innehåller minderåriga, personer med funktionsnedsättning, pensionärer och svårt sjuka. Rättegångarna mot politiska fångar har fortsatt och domarna har avkunnats i en tidigare osedd omfattning. |
| --- | --- |

B.

Kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Belarus har trappats upp sedan augusti 2020, med mer än 1 400 politiska fångar i november 2022, däribland mottagaren av Nobels fredspris 2022 Ales Bjaljatski. Listan över fångar innehåller minderåriga, personer med funktionsnedsättning, pensionärer och svårt sjuka. Rättegångarna mot politiska fångar har fortsatt och domarna har avkunnats i en tidigare osedd omfattning.

| C. | Ett ständigt ökande antal tillslag mot den allmänt stödda prodemokratiska oppositionsrörelsen i Belarus har ägt rum. I oktober 2022 dömde den regionala domstolen i Hrodna den politiska aktivisten Mikalaj Autuchovitj till fängelse i 25 år för helt påhittade anklagelser om bland annat högförräderi. Detta är det längsta fängelsestraff som någonsin utdömts mot en motståndare till Lukasjenkaregimen. Autuchovitj, som hungerstrejkat under sommaren, har misshandlats och torterats allt sedan han fängslades. |
| --- | --- |

C.

Ett ständigt ökande antal tillslag mot den allmänt stödda prodemokratiska oppositionsrörelsen i Belarus har ägt rum. I oktober 2022 dömde den regionala domstolen i Hrodna den politiska aktivisten Mikalaj Autuchovitj till fängelse i 25 år för helt påhittade anklagelser om bland annat högförräderi. Detta är det längsta fängelsestraff som någonsin utdömts mot en motståndare till Lukasjenkaregimen. Autuchovitj, som hungerstrejkat under sommaren, har misshandlats och torterats allt sedan han fängslades.

| D. | Elva andra åtalade i målet kallas tillsammans med Autuchovitj för ”Autuchovitjs tolva” och har dömts till sammanlagt 169,5 års fängelse, nämligen Paval Sava, Halina Dzerbysj, Volha Majorava, Viktar Snehur, Uladzimer Hundar, Syarhey Razanovitj, Paval Razanovitj, Ljobov Razanovitj, Iryna Melcher, Anton Melcher och Iryna Haratjkina. Några av de frihetsberövade personerna placerades upprepade gånger i isoleringscell efter att deras familjer hade slagit larm om att fångvaktarna behandlat dem våldsamt och till och med torterat dem. |
| --- | --- |

D.

Elva andra åtalade i målet kallas tillsammans med Autuchovitj för ”Autuchovitjs tolva” och har dömts till sammanlagt 169,5 års fängelse, nämligen Paval Sava, Halina Dzerbysj, Volha Majorava, Viktar Snehur, Uladzimer Hundar, Syarhey Razanovitj, Paval Razanovitj, Ljobov Razanovitj, Iryna Melcher, Anton Melcher och Iryna Haratjkina. Några av de frihetsberövade personerna placerades upprepade gånger i isoleringscell efter att deras familjer hade slagit larm om att fångvaktarna behandlat dem våldsamt och till och med torterat dem.

| E. | Belarusiska domstolar har avkunnat många hundra orättvisa och godtyckliga domar i politiskt motiverade rättegångar i målet ”runddans”, där utfrågningar ofta hålls bakom stängda dörrar, utan vederbörlig rättsprocess och utan tillträde för EU-diplomater att följa förfarandena. |
| --- | --- |

E.

Belarusiska domstolar har avkunnat många hundra orättvisa och godtyckliga domar i politiskt motiverade rättegångar i målet ”runddans”, där utfrågningar ofta hålls bakom stängda dörrar, utan vederbörlig rättsprocess och utan tillträde för EU-diplomater att följa förfarandena.

| F. | Belarus undersökningskommitté har inlett särskilda förfaranden i den tilltalades utevaro mot ledare för den demokratiska belarusiska oppositionen och medlemmar av samordningsrådet, nämligen Svjatlana Tsichanouskaja, Pavel Latusjka, Volha Kavalkova, Maria Maroz, Siarhej Dyleuski, Dmitry Navosja, Valeria Zanemonskaja, Daniil Bogdanovitj, Janina Sazanovitj, Volha Vysotskaja, Aleksandra Gerasimova, Aliaksandr Opejki och Dmitry Solovjev. |
| --- | --- |

F.

Belarus undersökningskommitté har inlett särskilda förfaranden i den tilltalades utevaro mot ledare för den demokratiska belarusiska oppositionen och medlemmar av samordningsrådet, nämligen Svjatlana Tsichanouskaja, Pavel Latusjka, Volha Kavalkova, Maria Maroz, Siarhej Dyleuski, Dmitry Navosja, Valeria Zanemonskaja, Daniil Bogdanovitj, Janina Sazanovitj, Volha Vysotskaja, Aleksandra Gerasimova, Aliaksandr Opejki och Dmitry Solovjev.

| G. | Ledare och företrädare för de demokratiska oppositionspartierna, däribland Pavel Sevjarynets, Mikalaj Kazlou, Antanina Kavaleva, Aksana Aljaksejeva, Tatsiana och Dzmitry Kaneuski, Ihar Salavej, Pavel Spiryn, Uladzimir Niapomniasjtjych, Aljaksandr Agraitsovitj, Pavel Belavus, Andrej Kudzik, Mikolaj Siarhjenka, Ramuald Ulan, Aljaksandr Nahela, Andrej Kabanau, Artur Smaljakou, Andrej Asmalouski, Dziana Tjarnusjyna, Mikola Statkevitj, Siarhej Tsichanouski, Viktar Babaryka, Maryja Kalesnikava, Maksim Znak, Ihar Losik, Sergej Sparisj, fortsätter att sitta fängslade under omänskliga förhållanden. |
| --- | --- |

G.

Ledare och företrädare för de demokratiska oppositionspartierna, däribland Pavel Sevjarynets, Mikalaj Kazlou, Antanina Kavaleva, Aksana Aljaksejeva, Tatsiana och Dzmitry Kaneuski, Ihar Salavej, Pavel Spiryn, Uladzimir Niapomniasjtjych, Aljaksandr Agraitsovitj, Pavel Belavus, Andrej Kudzik, Mikolaj Siarhjenka, Ramuald Ulan, Aljaksandr Nahela, Andrej Kabanau, Artur Smaljakou, Andrej Asmalouski, Dziana Tjarnusjyna, Mikola Statkevitj, Siarhej Tsichanouski, Viktar Babaryka, Maryja Kalesnikava, Maksim Znak, Ihar Losik, Sergej Sparisj, fortsätter att sitta fängslade under omänskliga förhållanden.

| H. | Den belarusiska regimen utreder inte de tusentals rapporterna om polisbrutalitet. Den främjar och belönar i stället de ansvariga för dessa handlingar. Den utbredda straffriheten för kränkningar av de mänskliga rättigheterna befäster det belarusiska folkets desperata situation. Avsaknaden av rättsstatsprincipen hindrar deras rätt till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

H.

Den belarusiska regimen utreder inte de tusentals rapporterna om polisbrutalitet. Den främjar och belönar i stället de ansvariga för dessa handlingar. Den utbredda straffriheten för kränkningar av de mänskliga rättigheterna befäster det belarusiska folkets desperata situation. Avsaknaden av rättsstatsprincipen hindrar deras rätt till en rättvis rättegång.

| I. | Belarus är det enda landet i Europa som tillämpar dödsstraff, och nyligen meddelades att avrättningar av politiska motståndare till regimen skulle genomföras. I januari 2022 ändrades strafflagen i Belarus och gjordes till lag med Lukasjenkas underskrift i maj 2022 så att dödsstraffet utvidgas till ”försök till terroristhandlingar”, med det slutliga målet att göra politiska oliktänkande till måltavla och införa rättegångar i den tilltalades utevaro för ”extremism” eller ”terrorism”. |
| --- | --- |

I.

Belarus är det enda landet i Europa som tillämpar dödsstraff, och nyligen meddelades att avrättningar av politiska motståndare till regimen skulle genomföras. I januari 2022 ändrades strafflagen i Belarus och gjordes till lag med Lukasjenkas underskrift i maj 2022 så att dödsstraffet utvidgas till ”försök till terroristhandlingar”, med det slutliga målet att göra politiska oliktänkande till måltavla och införa rättegångar i den tilltalades utevaro för ”extremism” eller ”terrorism”.

| J. | Tortyr används fortfarande av Lukasjenkaregimen, och politiska fångar fortsätter att rapportera om försämrade hälsoförhållanden, förnedring och omänsklig och grym behandling. Lukasjenka har utökat sin kampanj mot människorättsaktivister och journalister och har fängslat Andrzej Poczobut, en framstående journalist och aktivist från den polska minoriteten i Belarus, som lades till på ”terroristlistan”. Den oacceptabla förföljelsen av polska och andra minoriteter har intensifierats, bland annat de belarusiska myndigheternas senaste beslut som syftar till att avskaffa utbildning på polska och litauiska, genomsökningar i polska ledares hus och förstörelse av polska kyrkogårdar och gravar som tillhör poeter, författare, rebeller och soldater i hemarmén. Myndigheterna hävde avtalet om att den romersk-katolska Heliga Simons och Helenas församling fritt skulle kunna använda den röda katolska kyrkan, och den blev sedan tvungen att avlägsna sin egendom från kyrkan. |
| --- | --- |

J.

Tortyr används fortfarande av Lukasjenkaregimen, och politiska fångar fortsätter att rapportera om försämrade hälsoförhållanden, förnedring och omänsklig och grym behandling. Lukasjenka har utökat sin kampanj mot människorättsaktivister och journalister och har fängslat Andrzej Poczobut, en framstående journalist och aktivist från den polska minoriteten i Belarus, som lades till på ”terroristlistan”. Den oacceptabla förföljelsen av polska och andra minoriteter har intensifierats, bland annat de belarusiska myndigheternas senaste beslut som syftar till att avskaffa utbildning på polska och litauiska, genomsökningar i polska ledares hus och förstörelse av polska kyrkogårdar och gravar som tillhör poeter, författare, rebeller och soldater i hemarmén. Myndigheterna hävde avtalet om att den romersk-katolska Heliga Simons och Helenas församling fritt skulle kunna använda den röda katolska kyrkan, och den blev sedan tvungen att avlägsna sin egendom från kyrkan.

| K. | Enligt den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Belarus utsätts universitetsstuderande för godtyckliga frihetsberövanden, oriktig avstängning och relegering från studier, vilket tydligt hotar deras akademiska frihet. |
| --- | --- |

K.

Enligt den särskilda rapportören om situationen för de mänskliga rättigheterna i Belarus utsätts universitetsstuderande för godtyckliga frihetsberövanden, oriktig avstängning och relegering från studier, vilket tydligt hotar deras akademiska frihet.

| L. | Belarus har frånträtt Århuskonventionen, som hade lett till stora framgångar när det gäller att stärka tillträdesrättigheter, hållbar utveckling och miljödemokrati. |
| --- | --- |

L.

Belarus har frånträtt Århuskonventionen, som hade lett till stora framgångar när det gäller att stärka tillträdesrättigheter, hållbar utveckling och miljödemokrati.

| M. | Myndigheterna tillgriper ofta övervakning, censur och desinformation på nätet och använder olika tekniker för att kontrollera befolkningen. Denna repressiva praxis utgör ytterligare ett steg i riktning mot digital auktoritarism och undertryckande av de digitala rättigheterna för människor i Belarus, vilket leder till eskalerande hot mot medborgarna och en krympning av det medborgerliga utrymmet. Yttrandefriheten existerar därför inte längre. |
| --- | --- |

M.

Myndigheterna tillgriper ofta övervakning, censur och desinformation på nätet och använder olika tekniker för att kontrollera befolkningen. Denna repressiva praxis utgör ytterligare ett steg i riktning mot digital auktoritarism och undertryckande av de digitala rättigheterna för människor i Belarus, vilket leder till eskalerande hot mot medborgarna och en krympning av det medborgerliga utrymmet. Yttrandefriheten existerar därför inte längre.

| N. | Den 14 november 2022 rapporterade oberoende medier om lagföringen av Irena Valius och Renata Dzemantjuk, ledare för Polackernas förbund i Belarus. |
| --- | --- |

N.

Den 14 november 2022 rapporterade oberoende medier om lagföringen av Irena Valius och Renata Dzemantjuk, ledare för Polackernas förbund i Belarus.

| O. | Lukasjenkaregimen i Belarus fortsätter att möjliggöra Rysslands orättfärdiga aggressionskrig mot Ukraina genom att tillåta Ryssland att använda belarusiskt territorium för militära attacker mot Ukraina. |
| --- | --- |

O.

Lukasjenkaregimen i Belarus fortsätter att möjliggöra Rysslands orättfärdiga aggressionskrig mot Ukraina genom att tillåta Ryssland att använda belarusiskt territorium för militära attacker mot Ukraina.

| P. | De belarusier som anslöt sig till antikrigsrörelsen är måltavla för repressiva åtgärder och administrativa gripanden eller åtal för brott, däribland advokaten Aleksander Danilevitj som nu står inför åtal i samband med undertecknandet av en offentlig framställning mot kriget i Ukraina, liksom tre belarusiska medborgare, Dzianis Dzikun, Dzmitry Ravitj och Aleh Maltjanau, som anklagas för terrorism efter sabotage av järnvägsinfrastruktur för att förhindra transport av rysk militär utrustning. |
| --- | --- |

P.

De belarusier som anslöt sig till antikrigsrörelsen är måltavla för repressiva åtgärder och administrativa gripanden eller åtal för brott, däribland advokaten Aleksander Danilevitj som nu står inför åtal i samband med undertecknandet av en offentlig framställning mot kriget i Ukraina, liksom tre belarusiska medborgare, Dzianis Dzikun, Dzmitry Ravitj och Aleh Maltjanau, som anklagas för terrorism efter sabotage av järnvägsinfrastruktur för att förhindra transport av rysk militär utrustning.

| Q. | Människorättscentrumet Vjasna är utsatt för en rad brottsutredningar och åtal har väckts mot bland annat Ales Bjaljatski, Valjantsin Stefanovitj, Uladzimir Labkovitj, Marfa Rabkova, Leanid Sudalenka, Tatsiana Lasitsa och Andrej Tjapjuk. |
| --- | --- |

Q.

Människorättscentrumet Vjasna är utsatt för en rad brottsutredningar och åtal har väckts mot bland annat Ales Bjaljatski, Valjantsin Stefanovitj, Uladzimir Labkovitj, Marfa Rabkova, Leanid Sudalenka, Tatsiana Lasitsa och Andrej Tjapjuk.

| R. | Mer än 600 icke-statliga organisationer har likviderats eller håller på att likvideras, inklusive praktiskt taget alla människorättsgrupper som arbetar i landet. Förföljelsen av oberoende fackföreningar pågår fortfarande, och deras ledare och aktivister, däribland Aljaksandr Jarasjuk, Henadz Fiadynitj, Siarhei Antusevitj, Michail Hromau, Iryna Bud-Husaim, Janina Malasj, Vasil Berasnieu, Zinaida Michniuk, Aljaksandr Misjuk, Ihar Povarau, Jauhen Hovar, Artsiom Zjernak och Daniil Tjeunakou, sitter fortfarande fängslade. I juli likviderade Belarus högsta domstol den belarusiska kongressen för demokratiska fackföreningar, som är en paraplyorganisation för oberoende fackföreningar, i syfte att stänga och därmed effektivt förbjuda alla oberoende fackföreningar. |
| --- | --- |

R.

Mer än 600 icke-statliga organisationer har likviderats eller håller på att likvideras, inklusive praktiskt taget alla människorättsgrupper som arbetar i landet. Förföljelsen av oberoende fackföreningar pågår fortfarande, och deras ledare och aktivister, däribland Aljaksandr Jarasjuk, Henadz Fiadynitj, Siarhei Antusevitj, Michail Hromau, Iryna Bud-Husaim, Janina Malasj, Vasil Berasnieu, Zinaida Michniuk, Aljaksandr Misjuk, Ihar Povarau, Jauhen Hovar, Artsiom Zjernak och Daniil Tjeunakou, sitter fortfarande fängslade. I juli likviderade Belarus högsta domstol den belarusiska kongressen för demokratiska fackföreningar, som är en paraplyorganisation för oberoende fackföreningar, i syfte att stänga och därmed effektivt förbjuda alla oberoende fackföreningar.

| S. | Journalister är fortfarande en av de grupper som regimen ansätter mest, däribland Katsiaryna Andrejeva, Iryna Slaunikava, Siarhei Satsuk, Ihar Losik, Ksenia Lutskina och Andrej Kuznetjyk. Den 6 oktober 2022 dömde den regionala domstolen i Minsk tre journalister från det förbjudna oberoende mediebolaget BelaPAN, nämligen chefredaktören Iryna Leusjyna, direktör Dzmitry Navazjylau, biträdande direktör Andrej Aljaksandrau, samt den oberoende journalisten Iryna Zlobina, till fängelsestraff på mellan fyra och 14 år. |
| --- | --- |

S.

Journalister är fortfarande en av de grupper som regimen ansätter mest, däribland Katsiaryna Andrejeva, Iryna Slaunikava, Siarhei Satsuk, Ihar Losik, Ksenia Lutskina och Andrej Kuznetjyk. Den 6 oktober 2022 dömde den regionala domstolen i Minsk tre journalister från det förbjudna oberoende mediebolaget BelaPAN, nämligen chefredaktören Iryna Leusjyna, direktör Dzmitry Navazjylau, biträdande direktör Andrej Aljaksandrau, samt den oberoende journalisten Iryna Zlobina, till fängelsestraff på mellan fyra och 14 år.

| T. | Friheten att delta i fredliga sammankomster kränks kontinuerligt. Inga oppositionella gatuprotester har godkänts sedan presidentvalet i augusti 2020. |
| --- | --- |

T.

Friheten att delta i fredliga sammankomster kränks kontinuerligt. Inga oppositionella gatuprotester har godkänts sedan presidentvalet i augusti 2020.

| U. | Lukasjenka fortsätter sin politik att förryska Belarus och verka för marginalisering och förstörelse av manifestationer av belarusernas nationella identitet, även när det gäller språk, utbildning och kultur, genom godtyckliga gripanden, frihetsberövanden och inte minst brutal behandling av kulturpersoner. |
| --- | --- |

U.

Lukasjenka fortsätter sin politik att förryska Belarus och verka för marginalisering och förstörelse av manifestationer av belarusernas nationella identitet, även när det gäller språk, utbildning och kultur, genom godtyckliga gripanden, frihetsberövanden och inte minst brutal behandling av kulturpersoner.

| 1. | Europaparlamentet fortsätter att kraftfullt uttrycka sin solidaritet med det belarusiska folket och med medlemmarna av den demokratiska oppositionen och det civila samhället, som fortsätter att stå upp för ett fritt, suveränt och demokratiskt Belarus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att EU och dess medlemsstater inte erkände resultatet av presidentvalet 2020 på grund av omfattande valfusk och riggning, och att man inte erkänner Aljaksandr Lukasjenka som Belarus president. Parlamentet efterlyser fortsatt stöd till den belarusiska demokratiska oppositionen och det oberoende civila samhället, inbegripet medlemmar av de europeiska politiska grupperna. Parlamentet välkomnar bildandet av Belarus förenade övergångsregering som leds av Svjatlana Tsichanouskaja, efter inrättandet av samordningsrådet och det nationella krishanteringsrådet. Parlamentet uppmanar de demokratiska oppositionskrafterna att upprätthålla och främja enighet, på grundval av målet om ett fritt, demokratiskt och oberoende Belarus. Parlamentet noterar att många belarusier ser Svjatlana Tsichanouskaja som vinnaren av presidentvalet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sitt orubbliga stöd till den belarusiska demokratiska oppositionen och det civila samhället och uppmanar dem att fortsätta att agera i det belarusiska folkets intresse och att utarbeta en plan för att reformera landet. Parlamentet noterar att Ukrainas seger kommer att påskynda de demokratiska förändringarna i Belarus. Parlamentet upprepar att det belarusiska folkets legitima krav på demokrati som bygger på mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, välstånd, suveränitet och säkerhet måste tillgodoses i enlighet med OSSE:s principer. Parlamentet upprepar sina tidigare krav på nya fria och rättvisa val under internationell övervakning av OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer skarpt de orättfärdiga och politiskt motiverade domar som avkunnats mot medlemmar av ”Autuchovitjs tolva” och mot de över 400 politiska fångar som hålls fängslade. Parlamentet kräver ett omedelbart slut på våldet och förtrycket samt ett villkorslöst frigivande av alla politiska fångar och alla personer som godtyckligt frihetsberövats, gripits eller dömts av politiskt motiverade skäl, och begär att alla anklagelser mot dem ska läggas ned. Parlamentet kräver också fullständig rehabilitering och ekonomisk ersättning för de skador som de åsamkats till följd av det illegitima frihetsberövandet. Parlamentet understryker under tiden behovet av information om var de befinner sig och om förhållandena under frihetsberövandet, samt att de har tillgång till advokater efter eget val och medicinskt stöd, och att de kan kommunicera med sina familjemedlemmar. Parlamentet kräver att Lukasjenkaregimen gör det möjligt att observera och övervaka rättegångarna mot alla politiska fångar, inbegripet demokratiaktivister, medlemmar av den demokratiska oppositionen, människorättsförsvarare, journalister och fackföreningsmedlemmar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer med eftertryck Belarus involvering i Rysslands orättfärdiga och oprovocerade aggressionskrig mot Ukraina. Parlamentet fördömer de nya insatserna av ryska väpnade styrkor i Belarus. Parlamentet fördömer de belarusiska ämbetsmännens stridslystna och hotbaserade retorik mot Ukraina. Parlamentet noterar att Lukasjenka och de som är associerade med honom också är ansvariga för krigsförbrytelserna i Ukraina och bör ställas till svars inför den internationella domstolen och Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och utrikestjänsten att samarbeta med internationella partner, såsom OSSE:s Moskvamekanism och FN:s råd för mänskliga rättigheter, samt med människorättsförsvarare och civilsamhället på plats för att se till att människorättskränkningar övervakas, dokumenteras och anmäls och att det därefter utkrävs ansvar samt rättvisa för offren. Parlamentet välkomnar och stöder inrättandet av den internationella ansvarsskyldighetsplattformen för Belarus. Parlamentet upprepar vikten av att fortsätta med Belarus diplomatiska isolering, minska EU:s och dess medlemsstaters diplomatiska närvaro i landet och fortsätta att isolera Belarus i internationella organisationer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de belarusiska myndigheterna att upphöra med alla former av förtryck, förföljelse, tortyr och misshandel av landets befolkning, inbegripet våld mot kvinnor och utsatta grupper och påtvingade försvinnanden. Parlamentet fortsätter att fördöma de omänskliga förhållandena under frihetsberövanden och de ständiga förödmjukelserna och de försämrade hälsoförhållandena för de politiska fångarna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker oro över att leverantörer till stora EU-baserade företag påstås använda sig av interners tvångsarbete i belarusiska straffkolonier. Parlamentet uppmanar alla EU-baserade företag att visa särskild aktsamhet och avsluta sina förbindelser med belarusiska leverantörer som använder tvångsarbete i sina leveranskedjor, undertrycker sina anställdas medborgerliga och politiska rättigheter eller öppet stöder den våldsamma regimen. Parlamentet uppmanar rådet att införa sanktioner mot belarusiska eller internationella företag som är verksamma i Belarus och som använder tvångsarbete i sina leveranskedjor, undertrycker sina anställdas medborgerliga och politiska rättigheter eller öppet stöder den våldsamma regimen. Parlamentet uppmanar med kraft Lukasjenkaregimen att upphöra med sin praxis att använda tvångsarbete i straffkolonier. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer Lukasjenkas ansträngningar för att undergräva belarusisk kultur, inbegripet minoritetskulturer, och förryska landet. Parlamentet uppmanar EU att stödja belarusiska oberoende kulturorganisationer såsom teatrar, körer, skolor, folkgrupper och konstnärer. Parlamentet beklagar djupt det belarusiska inrikesministeriets beslut att stämpla landets patriotiska motto ”Zjyve Belarus!” (”Länge leve Belarus!”) som ett nazistiskt motto. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer skarpt den ryska militärens användning av belarusiskt territorium för sin aggression mot Ukraina. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits av det belarusiska samhället för att motsätta sig användningen av Belarus territorium för att underlätta den ryska invasionen av Ukraina. Parlamentet uttrycker sitt stöd för Kastuś Kalinoŭski-regimentet och Pahonia-regementet, som stöder Ukraina i dess försvar mot det ryska anfallskriget. Parlamentet stöder den belarusiska demokratiska oppositionens och det civila samhällets ståndpunkt att Belarus bör erkännas som ett ockuperat eller de facto ockuperat territorium, och ansluter sig till dem i kravet på ett omedelbart tillbakadragande av ryska trupper från Belarus och Ukraina. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och kommissionen att förhindra kringgående av sanktioner och efterlyser en strikt återspegling av de sanktioner som utfärdats mot Ryssland mot Belarus och en korrekt tillämpning av dessa i samband med alla framtida sanktionsomgångar. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlagstiftarna och medlemsstaterna att fullborda den rättsliga ordning som möjliggör förverkande av tillgångar som frysts av EU, vilket också skulle göra det möjligt att konfiskera tillgångar som tillhör Lukasjenka, hans familj och den inre kretsen som möjliggör regimen, inbegripet domare, åklagare, propagandister, medlemmar av milisen, KGB och säkerhetspersonal som är inblandade i förtryck, domar, olagligt frihetsberövande och tortyr, och att kanalisera dessa resurser till stöd för deras offer och den belarusiska demokratiska oppositionen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar tilldelningen av Nobels fredspris 2022 till människorättsförsvararen, grundaren av människorättscentrumet Vjasna och 2020 års Sacharovpristagare Ales Bjaljatski. Parlamentet fördömer det pågående fängslandet av Ales Bjaljatski, Valjantsin Stefanovitj och Uladzimir Labchovitj för politiskt motiverade anklagelser om smuggling och finansiering av kollektiva åtgärder som kränker den allmänna ordningen, vilket medför ett fängelsestraff på upp till 12 år, och kräver att de omedelbart och villkorslöst friges. Parlamentet upprepar uppmaningen från ordföranden för den norska Nobelkommittén till Lukasjenkaregimen att se till att Ales Bjaljatski friges före utdelningen av Nobels fredspris den 10 december 2022. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en kontaktgrupp i Europarådet i samarbete med de belarusiska demokratiska krafterna och det civila samhället. Parlamentet uppmuntrar EU-institutionerna, medlemsstaterna och internationella organisationer att stärka det systematiska samarbetet med demokratiska företrädare för Belarus. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och medlemsstaternas, särskilt Polens och Litauens, stöd och skydd för belarusiska medborgare som tvingas fly från landet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätthålla sin solidaritet med människor som flyr från Belarus och uppmanar kommissionen att ytterligare stödja dessa insatser. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens övergripande plan för ekonomiskt stöd till ett demokratiskt Belarus, men begär att dessa medel omedelbart ska göras tillgängliga för att stödja det viktiga arbete som utförs av det civila samhället, oberoende medier, fackföreningar och den belarusiska oppositionen i exil samt av dem som flyr den förtryckande regimen. Parlamentet uppmanar de europeiska politiska partierna och stiftelserna att ge direkt stöd till sina belarusiska partimedlemmar och till oppositionen i stort. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare stödja oberoende nyhetsbyråer, särskilt nya medier såsom Nexta, som inte har fått något ekonomiskt stöd från EU trots att de har en bred publik i Belarus. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att bistå den demokratiska oppositionen, det civila samhället och människorättsförsvarare, företrädare för fackföreningar och oberoende medier i Belarus och utomlands för att förbereda landets framtida övergång till demokrati. Parlamentet lovordar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik för hans regelbundna inbjudningar till Svjatlana Tsichanouskaja till utrikesrådets möten, inbegripet till rundabordssamtalet den 14 november 2022. Parlamentet välkomnar i detta avseende inrättandet av uppdraget för ett demokratiskt Belarus i Bryssel. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta regler och förfaranden för att hantera fall där människorättsförsvarare och andra aktivister i det civila samhället fråntas sitt medborgarskap i Belarus, samt att stödja de belarusiska medborgare som är bosatta i EU och vars identitetshandlingar snart löper ut och som inte har någon möjlighet att förnya dem, eftersom de inte kan återvända till Belarus. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att undersöka ytterligare åtgärder, utöver sanktioner, och att utveckla en sammanhängande och övergripande långsiktig strategi gentemot Belarus, nära samordnad med likasinnade länder och internationella organisationer. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att inta en ledande roll i samordningen av en konsekvent politik med medlemsstaterna och andra EU-institutioner. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet fördömer Belarus beslut att frånträda Århuskonventionen, särskilt i samband med idrifttagningen av kärnkraftverket Astravets, då rekommendationerna från stresstesterna inte genomfördes fullt ut. Parlamentet beklagar djupt den bristfälliga efterlevnaden av de högsta föreskrifterna för kärnsäkerhet på kärnkraftverket Astravets. Parlamentet fördömer den belarusiska regimens brutala förföljelse av miljö- och människorättsförsvarare och icke-statliga organisationer som tar upp frågor om kärnsäkerhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, myndigheterna i Republiken Belarus och Ryska federationen, samt till företrädarna för den belarusiska demokratiska oppositionen. |
| --- | --- |

20.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/54

---

P9_TA(2022)0419

Tvångsförflyttningarna av människor som ett resultat av den eskalerande konflikten i östra Kongo

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om tvångsförflyttningarna av människor som ett resultat av den eskalerande konflikten i den östra delen av Demokratiska republiken Kongo (2022/2957(RSP))

(2023/C 167/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av rapporten av den 10 oktober 2022 från FN:s generalsekreterare om barn och väpnad konflikt i Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 10 oktober 2022 från FN:s generalsekreterare om barn och väpnad konflikt i Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (Cedaw),

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid och dess tilläggsprotokoll från 1977 och 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid och dess tilläggsprotokoll från 1977 och 2005,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen av den 10 december 1948 om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen av den 10 december 1948 om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 20 november 1989 om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av OHCHR-MONUSCO-rapporten från juli 2020 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt som begåtts av de allierade demokratiska styrkornas väpnade grupp och av medlemmar av försvars- och säkerhetsstyrkorna i territoriet Beni i provinsen Nordkivu och territorierna Irumu och Mambasa i provinsen Ituri, mellan den 1 januari 2019 och den 31 januari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OHCHR-MONUSCO-rapporten från juli 2020 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt som begåtts av de allierade demokratiska styrkornas väpnade grupp och av medlemmar av försvars- och säkerhetsstyrkorna i territoriet Beni i provinsen Nordkivu och territorierna Irumu och Mambasa i provinsen Ituri, mellan den 1 januari 2019 och den 31 januari 2020,

| — | med beaktande av uttalandet av den 4 juli 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om situationen i den östra delen av Demokratiska republiken Kongo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 4 juli 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, om situationen i den östra delen av Demokratiska republiken Kongo,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821 av den 17 maj 2017 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (2),

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Säkerhetssituationen i Demokratiska republiken Kongo fortsätter att försämras, särskilt i landets nordöstra del, på grund av väpnade utländska och inhemska grupper, däribland M23 med kopplingar till Rwanda. Vissa rebellgrupper har kopplingar till Uganda och Burundi, har rapporterats vara lojala mot IS och har varit inblandade i flera massakrer, vilket har lett till att tusentals civila fördrivits, och det finns uppgifter på att väpnade grupper har rekryterat barn och gjort sig skyldiga till omfattande sexuellt och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

A.

Säkerhetssituationen i Demokratiska republiken Kongo fortsätter att försämras, särskilt i landets nordöstra del, på grund av väpnade utländska och inhemska grupper, däribland M23 med kopplingar till Rwanda. Vissa rebellgrupper har kopplingar till Uganda och Burundi, har rapporterats vara lojala mot IS och har varit inblandade i flera massakrer, vilket har lett till att tusentals civila fördrivits, och det finns uppgifter på att väpnade grupper har rekryterat barn och gjort sig skyldiga till omfattande sexuellt och könsrelaterat våld.

| B. | Sedan den 20 oktober 2022 har M23:s framryckningar lett till att tusentals människor fördrivits från Rutshuru till Kanyaruchinya och Kibati, norr om staden Goma, och till Lubero, vilket har inneburit en ökning av de sex miljoner personer som redan är internflyktingar. |
| --- | --- |

B.

Sedan den 20 oktober 2022 har M23:s framryckningar lett till att tusentals människor fördrivits från Rutshuru till Kanyaruchinya och Kibati, norr om staden Goma, och till Lubero, vilket har inneburit en ökning av de sex miljoner personer som redan är internflyktingar.

| C. | Sedan den 20 oktober 2022 har uppskattningsvis 183 000 människor, främst kvinnor och barn, fördrivits, vilket betyder att det totala antalet civila i landets östra del uppgår till över 232 000. 2,4 miljoner kongolesiska barn under fem år lider av akut undernäring Många barn har separerats från sina föräldrar och vårdnadshavare i samband med att människor har flytt rebellattacker. Enligt uppskattning behöver 7,5 miljoner människor för närvarande hjälp och saknar tillgång till vatten och sanitetsanläggningar. |
| --- | --- |

C.

Sedan den 20 oktober 2022 har uppskattningsvis 183 000 människor, främst kvinnor och barn, fördrivits, vilket betyder att det totala antalet civila i landets östra del uppgår till över 232 000. 2,4 miljoner kongolesiska barn under fem år lider av akut undernäring Många barn har separerats från sina föräldrar och vårdnadshavare i samband med att människor har flytt rebellattacker. Enligt uppskattning behöver 7,5 miljoner människor för närvarande hjälp och saknar tillgång till vatten och sanitetsanläggningar.

| D. | Under två årtionden har Demokratiska republiken Kongos östra provinser, Ituri och Kivu, befunnit sig i en cyklisk konflikt präglad av massakrer på civila och våld som utförs av väpnade grupper, samtidigt som de statliga myndigheterna inte har lyckats ställa icke-statliga grupper till svars för tidigare brott. |
| --- | --- |

D.

Under två årtionden har Demokratiska republiken Kongos östra provinser, Ituri och Kivu, befunnit sig i en cyklisk konflikt präglad av massakrer på civila och våld som utförs av väpnade grupper, samtidigt som de statliga myndigheterna inte har lyckats ställa icke-statliga grupper till svars för tidigare brott.

| E. | I oktober 2022 rapporterades det att i den senaste konflikten med M23-rebeller har kongolesiska försvarsenheter och deras allierade gjort sig skyldiga till massiva kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Allvarliga övergrepp i form av barnarbete har också rapporterats. |
| --- | --- |

E.

I oktober 2022 rapporterades det att i den senaste konflikten med M23-rebeller har kongolesiska försvarsenheter och deras allierade gjort sig skyldiga till massiva kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Allvarliga övergrepp i form av barnarbete har också rapporterats.

| F. | Journalister som bevakar konflikten utsätts för allt fler trakasserier, hot och gripanden. |
| --- | --- |

F.

Journalister som bevakar konflikten utsätts för allt fler trakasserier, hot och gripanden.

| G. | Luandaprocessen, som stöds av Angola, syftar till att medla mellan Demokratiska republiken Kongo och Rwanda i den konflikt som pågår i östra Demokratiska republiken Kongo. Östafrikanska gemenskapen (EAC), i vilken Demokratiska republiken Kongo blev medlem i mars 2022, har inlett en tvåspårsprocess för att få ett slut på den instabila situationen i östra Kongo: politiska diskussioner med rebellgrupper som har uttryckt en vilja att sluta strida och lägga ned vapnen, i kombination med utplacering av en östafrikansk militär styrka. |
| --- | --- |

G.

Luandaprocessen, som stöds av Angola, syftar till att medla mellan Demokratiska republiken Kongo och Rwanda i den konflikt som pågår i östra Demokratiska republiken Kongo. Östafrikanska gemenskapen (EAC), i vilken Demokratiska republiken Kongo blev medlem i mars 2022, har inlett en tvåspårsprocess för att få ett slut på den instabila situationen i östra Kongo: politiska diskussioner med rebellgrupper som har uttryckt en vilja att sluta strida och lägga ned vapnen, i kombination med utplacering av en östafrikansk militär styrka.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över det upptrappade våldet och den alarmerande och försämrade humanitära situationen i Demokratiska republiken Kongo, som framför allt orsakas av väpnade konflikter i de östra provinserna. Parlamentet beklagar djupt förlusten av människoliv och uttrycker sin medkänsla med folket i Demokratiska republiken Kongo. Parlamentet beklagar djupt att konflikten har lett till att uppskattningsvis 27 miljoner kongoleser är i behov av humanitärt bistånd och att antalet internflyktingar i Demokratiska republiken Kongo stiger, med upp till sex miljoner som antas ha fördrivits hittills, däribland 515 000 flyktingar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU och andra internationella partner att tillhandahålla humanitärt bistånd till regionen. Parlamentet insisterar på att EU-finansierat humanitärt bistånd bör riktas till att hjälpa utsatta människor, såsom personer som överlevt sexuellt våld, och till att förbättra de sociala bestämningsfaktorerna för hälsa. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att öka sitt utvecklingsbistånd och humanitära bistånd till Demokratiska republiken Kongo för programperioden 2021–2027. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att tillåta och underlätta humanitärt tillträde för alla behövande, och att göra det möjligt för fördrivna personer att frivilligt och säkert återvända hem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer skarpt de väpnade gruppernas pågående brutala övergrepp. Parlamentet uppmanar den väpnade M23-gruppen att dra sig tillbaka från sina positioner och lägga ned vapnen, och uppmanar alla väpnade grupper i regionen att på nytt ansluta sig till den interkongolesiska dialogen (Nairobiprocessen) för att förbereda avväpning, demobilisering och återintegrering i samhället. Parlamentet uppmanar alla statliga aktörer i regionen att helt sluta samarbeta med M23 och andra väpnade grupper i regionen. Parlamentet uppmanar med kraft alla berörda regeringar att se till att en politisk lösning inte betyder amnesti för dem som gjort sig skyldiga till allvarliga internationella brott och att M23-befälhavare som har begått övergrepp inte får integreras i Demokratiska republiken Kongos väpnade styrkor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Rwanda att inte stödja M23-rebellerna. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att införa sanktioner mot förövare av människorättskränkningar i östra Demokratiska republiken Kongo genom den globala sanktionsmekanismen för mänskliga rättigheter. Parlamentet begär att sanktionerna mot högre M23-befälhavare ska upprätthållas och utvidgas till att omfatta de som nyligen gjort sig skyldiga till allvarliga övergrepp samt högre tjänstemän från hela regionen som är delaktiga i den väpnade gruppens övergrepp. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över alla de hot och kränkningar av de mänskliga rättigheterna som kvinnor och flickor utsätts för i väpnade konflikter, och erkänner att kvinnor och flickor är särskilt utsatta eftersom man ofta inriktar sig på just dem, och de löper större risk att utsättas för våld i konfliktsituationer och situationer efter konflikter, vilket hindrar dem från att delta i fredsprocesser. Parlamentet uppmanar med kraft det internationella samfundet att öka sina insatser för att utrota det gissel som sexuellt och könsrelaterat våld utgör i väpnade konflikter i östra Demokratiska republiken Kongo, att skydda offren, att sätta stopp för straffriheten för förövarna och att garantera överlevande tillgång till rättslig prövning, ersättning och gottgörelse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att vidta konkreta åtgärder för att stoppa det pågående våldet, särskilt genom att uppmuntra till dialog och icke-våldsamma lösningar, och genom att stödja den regionala medlingsprocessen, Luandaprocessen, som initierats av Angolas president João Lourenços. Parlamentet betonar att alla stater som är parter i Östafrikanska gemenskapen (EAC), Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC) och den internationella konferensen om området kring de stora sjöarna måste upprätthålla de principer som överenskommits av konklaven av östafrikanska statschefer och i Luandaprocessen. Parlamentet understryker med eftertryck behovet av gränsöverskridande samarbete i området kring de afrikanska stora sjöarna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av en formell prövningsmekanism som en del av allmänna insatser för att reformera säkerhetssektorn, i syfte att undersöka kandidater som ska avsättas och se till att säkerhetsstyrkorna agerar på ett sätt som är förenligt med internationella mänskliga rättigheter och allmängiltiga människorättsnormer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och EU:s medlemsstater att se till att den kommande EU-strategin för de afrikanska stora sjöarna på ett adekvat sätt återspeglar de många och allvarliga utmaningarna vad gäller mänskliga rättigheter och humanitära frågor på både landsnivå och regional nivå, särskilt i Demokratiska republiken Kongo. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de länder som gränsar till Demokratiska republiken Kongo att öka sina ansträngningar för att bekämpa smuggling av konfliktmineraler genom sina länder och den olagliga handeln med naturresurser som underblåser konflikten. Parlamentet betonar vikten av ytterligare insatser för att stoppa finansieringen av väpnade grupper som är inblandade i den olagliga handeln med naturresurser, även guld och produkter av vilda djur och växter. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma effekterna och effektiviteten av förordning (EU) 2017/821 i sin översyn av denna förordnings funktion och ändamålsenlighet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, Afrikanska unionen, AVS-EU-ministerrådet, den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen, FN:s generalsekreterare, Demokratiska republiken Kongos regering och parlament samt andra länder i Östafrikanska gemenskapen. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 130, 19.5.2017, s. 1.

(2)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/57

---

P9_TA(2022)0420

Den framtida europeiska finansiella arkitekturen för utveckling

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om den framtida europeiska finansiella arkitekturen för utveckling (2021/2252(INI))

(2023/C 167/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 30 januari 2008 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen Europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 30 januari 2008 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen Europeiskt samförstånd om humanitärt bistånd (1),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 30 april 2014 om verktygslådan för ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt för EU:s utvecklingssamarbete, med inbegripande av alla mänskliga rättigheter (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 30 april 2014 om verktygslådan för ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt för EU:s utvecklingssamarbete, med inbegripande av alla mänskliga rättigheter (SWD(2014)0152),

| — | med beaktande av FN:s resolution av den 21 oktober 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015 i New York, och av de 17 målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution av den 21 oktober 2015Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015 i New York, och av de 17 målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba den 13–16 juli 2015, och Addis Abeba-handlingsplanen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba den 13–16 juli 2015, och Addis Abeba-handlingsplanen,

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 30 juni 2017 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 30 juni 2017 från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid (2),

| — | med beaktande av rapporten från högnivågruppen av experter på europeisk finansiell arkitektur för utveckling från oktober 2019, Europe in the World – The future of the European Architecture for Development, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från högnivågruppen av experter på europeisk finansiell arkitektur för utveckling från oktober 2019, Europe in the World – The future of the European Architecture for Development,

| — | med beaktande av rådets genomförbarhetsstudie av den 14 april 2021 om alternativ för att stärka den framtida europeiska finansiella arkitekturen för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets genomförbarhetsstudie av den 14 april 2021 om alternativ för att stärka den framtida europeiska finansiella arkitekturen för utveckling,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 juni 2021 om förbättring av den europeiska finansiella arkitekturen för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 juni 2021 om förbättring av den europeiska finansiella arkitekturen för utveckling,

| — | med beaktande av kommissionens färdplan av den 24 mars 2022 för en förbättrad europeisk finansiell arkitektur för utveckling och 2021 års lägesrapport (COM(2022)0139), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens färdplan av den 24 mars 2022 för en förbättrad europeisk finansiell arkitektur för utveckling och 2021 års lägesrapport (COM(2022)0139),

| — | med beaktande av EIB:s och EBRD:s gemensamma rapport av den 25 november 2021 om åtgärder som vidtagits inom ramen för rådets slutsatser avseende Europeisk finansiell arkitektur för utveckling (EFAD), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s och EBRD:s gemensamma rapport av den 25 november 2021 om åtgärder som vidtagits inom ramen för rådets slutsatser avseende Europeisk finansiell arkitektur för utveckling (EFAD),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 7/2020 av den 11 september 2020 som åtföljer kommissionens rapport om genomförandet av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande nr 7/2020 av den 11 september 2020 som åtföljer kommissionens rapport om genomförandet av Europeiska fonden för hållbar utveckling (EFHU),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en ny EU-Afrika-strategi – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en ny EU-Afrika-strategi – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om genomföranderapporten om EU:s förvaltningsfonder och faciliteten för flyktingar i Turkiet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om genomföranderapporten om EU:s förvaltningsfonder och faciliteten för flyktingar i Turkiet (4),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 1 december 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Global Gateway (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 1 december 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Global Gateway (JOIN(2021)0030),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (5),

| — | med beaktande av det sjätte toppmötet mellan Europeiska unionen och Afrikanska unionen den 17–18 februari 2022 och det tillhörande slututtalandet A Joint Vision for 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjätte toppmötet mellan Europeiska unionen och Afrikanska unionen den 17–18 februari 2022 och det tillhörande slututtalandet A Joint Vision for 2030,

| — | med beaktande av artikel 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska investeringsbankens (EIB) stadga, som är fogad till fördragen, där det fastställs att EIB är Europeiska unionens finansieringsinstitution, uteslutande ägs av EU:s samtliga 27 medlemsstater och har till uppgift att bidra till genomförandet av EU:s utvecklingspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska investeringsbankens (EIB) stadga, som är fogad till fördragen, där det fastställs att EIB är Europeiska unionens finansieringsinstitution, uteslutande ägs av EU:s samtliga 27 medlemsstater och har till uppgift att bidra till genomförandet av EU:s utvecklingspolitik,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utrikesfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utrikesfrågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0270/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0270/2022), och av följande skäl:

| A. | Covid-19-pandemin har fördjupat det redan betydande finansieringsunderskottet för målen för hållbar utveckling och orsakat en total minskning av resurserna på 700 miljarder US-dollar, och samtidigt en ökning av behoven på 1 biljon US-dollar, vilket har orsakat en saxeffekt, så att det årliga finansieringsunderskottet för målen för hållbar utveckling i utvecklingsländerna, som före pandemin var 2,5 biljoner US-dollar, förväntas öka med 70 % efter covid-19-pandemin till 4,2 biljoner US-dollar (3,7 biljoner euro) (6). |
| --- | --- |

A.

Covid-19-pandemin har fördjupat det redan betydande finansieringsunderskottet för målen för hållbar utveckling och orsakat en total minskning av resurserna på 700 miljarder US-dollar, och samtidigt en ökning av behoven på 1 biljon US-dollar, vilket har orsakat en saxeffekt, så att det årliga finansieringsunderskottet för målen för hållbar utveckling i utvecklingsländerna, som före pandemin var 2,5 biljoner US-dollar, förväntas öka med 70 % efter covid-19-pandemin till 4,2 biljoner US-dollar (3,7 biljoner euro) (6).

| B. | Det finns ett årligt finansieringsunderskott på 148 miljarder US-dollar i låginkomstländer och lägre medelinkomstländer för att uppnå mål 4 för hållbar utveckling från och med nu fram till 2030. Ytterligare kostnader på grund av covid-19-relaterade skolstängningar riskerar att öka detta finansieringsunderskott med upp till en tredjedel. |
| --- | --- |

B.

Det finns ett årligt finansieringsunderskott på 148 miljarder US-dollar i låginkomstländer och lägre medelinkomstländer för att uppnå mål 4 för hållbar utveckling från och med nu fram till 2030. Ytterligare kostnader på grund av covid-19-relaterade skolstängningar riskerar att öka detta finansieringsunderskott med upp till en tredjedel.

| C. | Rysslands militära aggression i Ukraina har drastiskt förvärrat situationen för målen för hållbar utveckling i Ukraina och dess grannländer. Den nuvarande ryska militära aggressionen i Ukraina kommer att påverka genomförandet av målen för hållbar utveckling i hela världen, särskilt när det gäller kampen mot fattigdom och svält, vilket ökar risken för växande civil oro, konflikter och irreguljär migration. De förödande konsekvenserna av Putins illegala krig har i hög grad omdirigerat de redan knappa resurserna för utvecklingsbistånd. De långsiktiga konsekvenserna av detta krig är fortfarande okända. Den stora bristen på finansiering för målen för hållbar utveckling och konsekvenserna av covid-19-pandemin, som har varit förödande i alla utvecklingsländer, kräver ett extraordinärt varaktigt svar från alla EU-aktörer och en systemomfattande översyn av EFAD. |
| --- | --- |

C.

Rysslands militära aggression i Ukraina har drastiskt förvärrat situationen för målen för hållbar utveckling i Ukraina och dess grannländer. Den nuvarande ryska militära aggressionen i Ukraina kommer att påverka genomförandet av målen för hållbar utveckling i hela världen, särskilt när det gäller kampen mot fattigdom och svält, vilket ökar risken för växande civil oro, konflikter och irreguljär migration. De förödande konsekvenserna av Putins illegala krig har i hög grad omdirigerat de redan knappa resurserna för utvecklingsbistånd. De långsiktiga konsekvenserna av detta krig är fortfarande okända. Den stora bristen på finansiering för målen för hållbar utveckling och konsekvenserna av covid-19-pandemin, som har varit förödande i alla utvecklingsländer, kräver ett extraordinärt varaktigt svar från alla EU-aktörer och en systemomfattande översyn av EFAD.

| D. | EU:s nuvarande politiska och ekonomiska ledarskap och insatser är inte tillräckliga för att uppnå målen för hållbar utveckling och målen i Parisavtalet och ta itu med andra akuta globala utmaningar, särskilt förvärrade klimatförändringar, partnerländernas dramatiskt ökade skuldbörda, konsekvenserna av covid-19 och våldsamma konflikter, och därför krävs ett gemensamt engagemang på internationell nivå för att säkerställa att EFAD kan ta itu med dessa nya utmaningar. |
| --- | --- |

D.

EU:s nuvarande politiska och ekonomiska ledarskap och insatser är inte tillräckliga för att uppnå målen för hållbar utveckling och målen i Parisavtalet och ta itu med andra akuta globala utmaningar, särskilt förvärrade klimatförändringar, partnerländernas dramatiskt ökade skuldbörda, konsekvenserna av covid-19 och våldsamma konflikter, och därför krävs ett gemensamt engagemang på internationell nivå för att säkerställa att EFAD kan ta itu med dessa nya utmaningar.

| E. | För att faktiskt uppnå målen för hållbar utveckling och övervinna covid-19-pandemin finns det ett akut behov av politisk samstämmighet och nära samarbete mellan alla officiella institutioner för utvecklingsfinansiering, deras statliga aktieägare, EU:s institutioner och alla befintliga partner för att säkerställa att knappa offentliga medel används på det mest effektiva och ändamålsenliga sättet. En framgångsrik mobilisering av ytterligare kapital, både privat och offentligt, utöver det offentliga utvecklingsbiståndet och andra befintliga former av utvecklingsfinansiering är oerhört viktig och måste anpassas till utvecklingspolitiska mål, särskilt för att minska ojämlikhet och fattigdom som det första målet i Agenda 2030. |
| --- | --- |

E.

För att faktiskt uppnå målen för hållbar utveckling och övervinna covid-19-pandemin finns det ett akut behov av politisk samstämmighet och nära samarbete mellan alla officiella institutioner för utvecklingsfinansiering, deras statliga aktieägare, EU:s institutioner och alla befintliga partner för att säkerställa att knappa offentliga medel används på det mest effektiva och ändamålsenliga sättet. En framgångsrik mobilisering av ytterligare kapital, både privat och offentligt, utöver det offentliga utvecklingsbiståndet och andra befintliga former av utvecklingsfinansiering är oerhört viktig och måste anpassas till utvecklingspolitiska mål, särskilt för att minska ojämlikhet och fattigdom som det första målet i Agenda 2030.

| F. | Även med tanke på den hållbara utvecklingen i de södra delarna av världen är det av största vikt att världens energiflöden omorganiseras i framtiden och att den afrikanska kontinenten spelar en viktig roll. Att stärka sin roll när det gäller hållbar energiproduktion, energianvändning och energiexport innebär en möjlighet till framtidsorienterad och hållbar ekonomisk utveckling och skulle kunna förbättra levnadsvillkoren för den stora majoriteten av befolkningen. |
| --- | --- |

F.

Även med tanke på den hållbara utvecklingen i de södra delarna av världen är det av största vikt att världens energiflöden omorganiseras i framtiden och att den afrikanska kontinenten spelar en viktig roll. Att stärka sin roll när det gäller hållbar energiproduktion, energianvändning och energiexport innebär en möjlighet till framtidsorienterad och hållbar ekonomisk utveckling och skulle kunna förbättra levnadsvillkoren för den stora majoriteten av befolkningen.

| G. | Osäker livsmedelsförsörjning är ett betydande hinder för att uppnå målen för hållbar utveckling, särskilt i Afrika där två av tio människor är undernärda. Denna utmaning kommer bara att bli mer akut på grund av befolkningstillväxten. EU:s samarbete med partnerländerna måste ta itu med denna utmaning på ett effektivt och hållbart sätt. |
| --- | --- |

G.

Osäker livsmedelsförsörjning är ett betydande hinder för att uppnå målen för hållbar utveckling, särskilt i Afrika där två av tio människor är undernärda. Denna utmaning kommer bara att bli mer akut på grund av befolkningstillväxten. EU:s samarbete med partnerländerna måste ta itu med denna utmaning på ett effektivt och hållbart sätt.

| H. | EU:s institutioner och de 27 EU-medlemsstaterna utgör tillsammans den största givaren till utvecklingsländer, och står för ungefär 46 % av det totala offentliga utvecklingsbiståndet från alla som deltar i OECD:s offentliga utvecklingsbistånd till utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

H.

EU:s institutioner och de 27 EU-medlemsstaterna utgör tillsammans den största givaren till utvecklingsländer, och står för ungefär 46 % av det totala offentliga utvecklingsbiståndet från alla som deltar i OECD:s offentliga utvecklingsbistånd till utvecklingsländerna.

| I. | Införandet av Team Europe-strategin som EU:s globala svar på covid-19 kan bidra till att inrätta en gemensam strategisk samordningsram för EU:s externa insatser mot pandemin och andra större utmaningar, såsom konsekvenserna av Rysslands militära aggression i Ukraina, till stöd för partnerländerna. Denna strategi är en lovande process för att möjliggöra ytterligare samarbete mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna och europeiska bilaterala och multilaterala institutioner för utvecklingsfinansiering, EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), vilket kontinuerligt ökar EU:s kollektiva effektivitet och synlighet. |
| --- | --- |

I.

Införandet av Team Europe-strategin som EU:s globala svar på covid-19 kan bidra till att inrätta en gemensam strategisk samordningsram för EU:s externa insatser mot pandemin och andra större utmaningar, såsom konsekvenserna av Rysslands militära aggression i Ukraina, till stöd för partnerländerna. Denna strategi är en lovande process för att möjliggöra ytterligare samarbete mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna och europeiska bilaterala och multilaterala institutioner för utvecklingsfinansiering, EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), vilket kontinuerligt ökar EU:s kollektiva effektivitet och synlighet.

| J. | Ikraftträdandet av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (NDICI – Europa i världen), med en total budget på 79,5 miljarder euro, utgör en historisk förändring av EU:s externa politik och utvecklingspolitik och leder till rationalisering och konsolidering av EU:s utvecklingsutgifter samt ger ny drivkraft åt ett ökat samarbete mellan europeiska utvecklingsaktörer. Instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen innebär en väsentlig förändring av ramen för externa investeringar och sammanför blandfinansiering och garantier inom ramen för Europeiska fonden för hållbar utveckling plus EFHU+ – garantin för yttre åtgärder. EFHU+ utökar avsevärt den geografiska omfattningen och finansieringsramen jämfört med dess föregångare, EFHU, och kommer att kunna garantera insatser på upp till 53,4 miljarder euro genom garantin för yttre åtgärder. Principen att i första hand följa den politiska strategin är kärnan i instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen och utgör en övergång till ett samarbete som drivs av politiska mål och säkerställer att användningen av EU:s budgetgarantier omfattas av för programplaneringsprocessen. |
| --- | --- |

J.

Ikraftträdandet av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (NDICI – Europa i världen), med en total budget på 79,5 miljarder euro, utgör en historisk förändring av EU:s externa politik och utvecklingspolitik och leder till rationalisering och konsolidering av EU:s utvecklingsutgifter samt ger ny drivkraft åt ett ökat samarbete mellan europeiska utvecklingsaktörer. Instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen innebär en väsentlig förändring av ramen för externa investeringar och sammanför blandfinansiering och garantier inom ramen för Europeiska fonden för hållbar utveckling plus EFHU+ – garantin för yttre åtgärder. EFHU+ utökar avsevärt den geografiska omfattningen och finansieringsramen jämfört med dess föregångare, EFHU, och kommer att kunna garantera insatser på upp till 53,4 miljarder euro genom garantin för yttre åtgärder. Principen att i första hand följa den politiska strategin är kärnan i instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen och utgör en övergång till ett samarbete som drivs av politiska mål och säkerställer att användningen av EU:s budgetgarantier omfattas av för programplaneringsprocessen.

| K. | EFHU+, som inrättats inom ramen för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, tillhandahåller finansiering för blandfinansierings- och budgetgarantiinsatser, som ska genomföras av stödberättigade partner med ett öppet och samverkansinriktat arbetssätt. |
| --- | --- |

K.

EFHU+, som inrättats inom ramen för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, tillhandahåller finansiering för blandfinansierings- och budgetgarantiinsatser, som ska genomföras av stödberättigade partner med ett öppet och samverkansinriktat arbetssätt.

| L. | I artikel 36 i förordningen om instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen fastställs EIB:s särskilda roll inom ramen för instrumentet. |
| --- | --- |

L.

I artikel 36 i förordningen om instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen fastställs EIB:s särskilda roll inom ramen för instrumentet.

| M. | EU:s företag och finansinstitut som har varit verksamma i utvecklingsländerna under de senaste tio åren har i allt högre grad utsatts för illojal konkurrens från globala aktörer som verkar utanför det multilaterala utvecklingsfinansieringssystemet, vilket föreskriver en internationell uppsättning regler och bestämmelser, såsom särskilda krav för offentligt utvecklingsbistånd, statsstödda krediter, hållbar utlåning och skuldrelaterad hållbarhet, förbjudna exportsubventioner och internationella normer för att bekämpa mutor och korruption. |
| --- | --- |

M.

EU:s företag och finansinstitut som har varit verksamma i utvecklingsländerna under de senaste tio åren har i allt högre grad utsatts för illojal konkurrens från globala aktörer som verkar utanför det multilaterala utvecklingsfinansieringssystemet, vilket föreskriver en internationell uppsättning regler och bestämmelser, såsom särskilda krav för offentligt utvecklingsbistånd, statsstödda krediter, hållbar utlåning och skuldrelaterad hållbarhet, förbjudna exportsubventioner och internationella normer för att bekämpa mutor och korruption.

| N. | En välfungerande konsekvent politik för utveckling och stöd till mobilisering av inhemska intäkter är en integrerad del av en sund ekonomisk förvaltning och syftar till att öka biståndets effektivitet genom konkreta initiativ, såsom stöd till kampen mot korruption och utveckling av progressiva skattesystem samt bekämpning av skatteflykt och skatteundandragande. |
| --- | --- |

N.

En välfungerande konsekvent politik för utveckling och stöd till mobilisering av inhemska intäkter är en integrerad del av en sund ekonomisk förvaltning och syftar till att öka biståndets effektivitet genom konkreta initiativ, såsom stöd till kampen mot korruption och utveckling av progressiva skattesystem samt bekämpning av skatteflykt och skatteundandragande.

| O. | I den rapport från högnivågruppen av experter som offentliggjordes i oktober 2019 rekommenderade man bland annat att en europeisk bank för klimat och hållbar utveckling (ECSDB) skulle inrättas, något som medlemsstaterna omedelbart avfärdade som för dyrt och för långvarigt för att genomföra under den nya budgetperioden. I stället valde rådet ett alternativ till det som föreslogs av högnivågruppen av experter, som kallas Status Quo +, som inte i grunden förändrar befintliga strukturer utan kräver att de förbättras. Alternativet Status Quo+ innebär följande förbättringar utan extra kostnader för medlemsstaterna: förbättring av EIB:s närvaro på plats och en förändring av dess affärsmodell mot en som är mer inriktad mot en utvecklingsbank, gradvis utvidgning av EBRD:s verksamhetsområde till Afrika söder om Sahara och ökning av kapaciteten hos kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer. |
| --- | --- |

O.

I den rapport från högnivågruppen av experter som offentliggjordes i oktober 2019 rekommenderade man bland annat att en europeisk bank för klimat och hållbar utveckling (ECSDB) skulle inrättas, något som medlemsstaterna omedelbart avfärdade som för dyrt och för långvarigt för att genomföra under den nya budgetperioden. I stället valde rådet ett alternativ till det som föreslogs av högnivågruppen av experter, som kallas Status Quo +, som inte i grunden förändrar befintliga strukturer utan kräver att de förbättras. Alternativet Status Quo+ innebär följande förbättringar utan extra kostnader för medlemsstaterna: förbättring av EIB:s närvaro på plats och en förändring av dess affärsmodell mot en som är mer inriktad mot en utvecklingsbank, gradvis utvidgning av EBRD:s verksamhetsområde till Afrika söder om Sahara och ökning av kapaciteten hos kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer.

| P. | Medlemsstaterna har uppmanat europeiska utvecklingsbanker och institutioner för utvecklingsfinansiering att öka sitt samarbete och sin samordning, både sinsemellan och med andra multilaterala och internationella finansinstitutioner, med utgångspunkt i varje instituts styrkor och expertis, för att förbättra effektiviteten, synligheten och inverkan hos EFAD och främja ytterligare mobilisering av den privata sektorn, samtidigt som man fortsätter att komplettera och stödja den offentliga sektorns engagemang. |
| --- | --- |

P.

Medlemsstaterna har uppmanat europeiska utvecklingsbanker och institutioner för utvecklingsfinansiering att öka sitt samarbete och sin samordning, både sinsemellan och med andra multilaterala och internationella finansinstitutioner, med utgångspunkt i varje instituts styrkor och expertis, för att förbättra effektiviteten, synligheten och inverkan hos EFAD och främja ytterligare mobilisering av den privata sektorn, samtidigt som man fortsätter att komplettera och stödja den offentliga sektorns engagemang.

Principer och mål för den europeiska finansiella arkitekturen för utveckling

| 1. | Europaparlamentet noterar rådets slutsatser om att förbättra EFAD och kommissionens färdplan för en förbättrad europeisk finansiell arkitektur för utveckling och 2021 års lägesrapport av den 24 mars 2022 (COM(2022)0139). Parlamentet understryker den centrala roll som instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (NDICI – Europa i världen), Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+) och garantin för yttre åtgärder spelar för att tillhandahålla en strategisk ram för blandfinansiering, investeringar för riskminskning och garantier, och mobilisera resurser från den privata sektorn med stöd från EU:s budget, särskilt med tanke på den ökande geopolitiska och ekonomiska konkurrensen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EFAD bör tillhandahålla en effektiv, ändamålsenlig, sammanhängande och inkluderande arkitektur som stöds av principen att i första hand följa den politiska strategin som ryggraden i EFAD-strukturen och i linje med EU:s strategiska intressen och värderingar. Parlamentet insisterar på att alla genomförandepartner som ingår i EFAD och får tillgång till EU:s budgetmedel inom ramen för EFHU+ tillämpar hela skalan av EU:s standarder, politik och förfaranden avseende sociala normer, mänskliga rättigheter, upphandling, öppenhet, miljö och rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera, övervaka och rapportera om efterlevnaden av dessa EU-regler. Parlamentet betonar att EFAD, som observerar principen att i första hand följa den politiska strategin, bör vägledas av de principer och mål som fastställs i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, Parisavtalet och Addis Abeba-handlingsplanen och bör bidra till att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar att projekt som involverar EFAD-aktörer måste vara föremål för hållbarhetssäkring av klimatet, miljön och samhället i syfte att minimera eventuell negativ inverkan och maximera fördelarna när det gäller klimatmässiga, miljömässiga och sociala aspekter i överensstämmelse med EU:s och dess medlemsstaters åtaganden enligt artikel 2.1 c i Parisavtalet. Parlamentet insisterar med kraft på att insatser inom ramen för den nya EFAD ska bidra till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet insisterar vidare i detta sammanhang på att insatser som involverar EFAD-aktörer inte ska finansiera sektorer som förstärker klimatkrisen, utan i stället bidrar till omställningen till hållbar energiproduktion. Parlamentet påminner om att EU:s politiska engagemang bör ingå i dess fleråriga budgetram och till fullo återspeglas i dess nya europeiska finansiella arkitektur för utveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet insisterar bestämt på att EFAD måste stärka de strategiska partnerskapen mellan Europeiska unionen och dess globala utvecklingspartner. Parlamentet upprepar att sådana partnerskap alltid bör bygga på ömsesidig respekt och värdighet, gemensamma intressen och värderingar, särskilt mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan könen, miljöansvar, socialt ansvar och klimatansvar, hälsa och säkerhet, med syfte att minska ojämlikheter och fattigdom. Parlamentet upprepar att dessa partnerskap alltid bör inrättas i överensstämmelse med, och i ett försök att, uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet påpekar i detta avseende det flerdimensionella inflytandet från och stödet till Putins regim från den afrikanska kontinenten och uppmanar EU och dess medlemsstater att vända sig till dessa afrikanska partnerländer och etablera pålitliga partnerskap. Parlamentet uppmanar kommissionen att involvera det civila samhällets organisationer och icke-statliga organisationer, inbegripet lokala organisationer, i upprättandet och genomförandet av sådana partnerskap. Parlamentet understryker att en förutsättning för de partnerskapsprojekt som finansieras genom EFAD är att man säkerställer utveckling och finansiell additionalitet samt nationellt egenansvar och utvecklingseffektivitet. Parlamentet förespråkar EU:s politik och initiativ, som stöder samordning och samarbete mellan medlemsstaterna på området för utvecklingspolitik, och EU:s åtgärder, som kompletterar och stöder medlemsstaternas initiativ. Parlamentet betonar att fattigdomsutrotning (mål 1 för hållbar utveckling), främjande av god hälsa och välbefinnande (mål 3 för hållbar utveckling), säkerställande av tillgång till utbildning av god kvalitet för alla (mål 4 för hållbar utveckling), minskning av ojämlikhet (mål 10 för hållbar utveckling) och främjande av klimatåtgärder (mål 13 för hållbar utveckling), med särskilt fokus på de mest marginaliserade grupperna och på att ingen lämnas utanför, är särskilt akuta utmaningar i värld i dag. Parlamentet insisterar vidare på att fler åtgärder bör vidtas för att tillgodose investeringsbehoven för hållbara havsindustrier, eftersom mål 14 för hållbar utveckling om hav och marina resurser fortfarande är ett av de mest underfinansierade målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker kopplingen mellan humanitärt bistånd, utveckling, samarbete och fred. Parlamentet framhåller den roll som utveckling spelar för att förebygga konflikter, säkerställa varaktiga lösningar på konflikter och stärka krishantering. Parlamentet insisterar på vikten av att vidareutveckla en välanpassad tredelad förbindelse som fokuserar på en människocentrerad, strukturell och hållbar långsiktig återhämtning, i syfte att ta itu med komplexiteten i utdragna och förutsägbara kriser och våldsamma situationer. Parlamentet påminner om att utan fred och säkerhet är utveckling och fattigdomsutrotning inte möjligt, samtidigt som det utan utveckling och fattigdomsutrotning inte kan skapas hållbar fred, mänsklig eller statlig säkerhet. Parlamentet noterar vidare att brist på säkerhet förvärrar de redan befintliga sårbarheterna i utvecklingsländerna och ökar finansieringsunderskottet för att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet noterar att säkerhet, rättsstatsprincipen och motståndskraftiga institutioner är avgörande för investeringar och hållbar utveckling. Parlamentet noterar den verksamhet som bedrivs av lokala aktörer, inbegripet lokala myndigheter, organisationer i det civila samhället, arbetsmarknadens parter och trossamfund, när det gäller konfliktlösning och konflikthantering, vilket bidrar till fred och säkerhet. Parlamentet påminner om att offentligt utvecklingsbistånd alltid bör användas i överensstämmelse med internationellt överenskomna utvecklingsmål och NDICI – Europa i världen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar betydelsen av en gemensam enhetlig EU-strategi som stöds och godkänns av alla EU-medlemsstater, som är politiskt sparsam och skräddarsydd för partnerlandets särdrag och som skulle kunna vara effektiv när det gäller att främja en utvidgning av sociala trygghetssystem som är i linje med relevanta ILO-konventioner och av grundläggande offentliga tjänster i utvecklingsländerna. Parlamentet påpekar att en sådan EU-strategi skulle bidra till att göra socialt skydd till en av grunderna för det sociala kontraktet och bana väg för ökad motståndskraft. Parlamentet anser att blandfinansiering är ett alternativ i verktygslådan för utvecklingsfinansiering som skulle kunna komplettera offentliga investeringar vid budgetbegränsningar. Parlamentet begär att blandfinansieringsinsatser begränsas till områden där de kan tillföra ett mervärde till den lokala ekonomin, och efterlyser i detta sammanhang en noggrann bedömning, särskilt när det gäller de minst utvecklade länderna, i syfte att begränsa skuldbördan, skydda grundläggande offentliga tjänster såsom hälso- och sjukvård, utbildning och socialt skydd och inte öka befintliga ojämlikheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att samstämmighet mellan alla EU:s politikområden, strategier, initiativ och finansieringsinstrument, särskilt det nya instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, Team Europe-initiativet och den nya Global Gateway-strategin, samt nära anpassning till EU:s konsekventa politik för utveckling och konsekvent politik för hållbar utveckling är avgörande för att maximera EU:s globala svar på hållbar tillväxt, utveckling och fred. Parlamentet anser att EFAD bör förbättra EU:s synlighet och effekterna av dess utvecklingsfinansiering i världen, för att säkerställa att uppfattningen om EU:s roll i världen motsvarar omfattningen av dess stöd. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är mycket oroat över hur covid-19-pandemin har blottlagt de långvariga strukturella drivkrafterna bakom ojämlikhet i hälsa. Parlamentet anser att EFAD bör bidra till investeringar i motståndskraftiga offentliga hälso- och sjukvårdssystem, hälso- och sjukvård och hälso- och sjukvårdstjänster samt i forskning om och utveckling av ny medicinsk teknik samt i vacciner, behandlingar och fokus på sjukdomar som är återkommande i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar att man ska undersöka möjligheten att skapa en plattform för att dela innovation, utbildning, kunskap och expertis, som kan stödja partnerskap med flera berörda parter, främja offentlig-privat dialog och utforska innovativa affärslösningar för att påskynda hållbar utveckling. Parlamentet understryker den roll som offentliga och privata investeringar och offentlig-privata partnerskap spelar samt vikten av inhemsk mobilisering av resurser i partnerländerna och ett effektivare utnyttjande av EU-medel för att överbrygga det finansieringsunderskott på 2,5 biljoner US-dollar som fastställts för att uppnå målen för hållbar utveckling senast 2030, samtidigt som man stärker god samhällsstyrning och bekämpar korruption. |
| --- | --- |

7.

Utmaningar att ta itu med

| 8. | Europaparlamentet understryker att utvecklingsländer och utvecklade länder har ett delat ansvar för att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar att EU:s finansiella bidrag till hållbar utveckling i partnerländerna bör göra det möjligt för partnerländerna att bidra till sin egen ekonomiska och sociala utveckling och uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet understryker den avgörande betydelsen av inhemskt ägande i detta sammanhang. Parlamentet understryker att EFAD och EU:s efterlängtade strategi för målen för hållbar utveckling måste återspegla och underlätta en samordnad och konsekvent uppsättning interna och externa EU-strategier och EU-åtaganden, inbegripet genom en uppsättning redan befintliga utvecklingspolitiska verktyg. Parlamentet understryker att offentlig och privat finansiering måste anpassas till målen för hållbar utveckling och Parisavtalet. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att kommissionen ännu inte har utvecklat en integrerad och övergripande strategi för att genomföra målen för hållbar utveckling, vilket utgör en avsevärd utmaning för ambitionen att uppnå politisk samstämmighet, på grund av bristen på tydliga, mätbara och tidsbundna EU-övergripande delmål för alla mål för hållbar utveckling att rapportera om. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet anser att EFAD bör bygga på expertis och befintliga nätverk hos alla dess olika aktörer (dvs. EIB, EBRD, europeiska institutioner för utvecklingsfinansiering och andra). Parlamentet erkänner de framsteg och förbättringar som har gjorts när det gäller den framtida europeiska finansiella arkitekturen för utveckling sedan rådets slutsatser lades fram, men konstaterar att den nuvarande situationen fortfarande kännetecknas av bristande politisk styrning och samordning samt fragmentering, dubbelarbete och ofördelaktig konkurrens mellan ovannämnda aktörer. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser för bättre samordning och samarbete för att göra det nuvarande systemet mer effektivt, samarbetsinriktat och inriktat på att säkerställa en optimal resursanvändning som drar nytta av viktiga partners relevanta geografiska, sektoriella och finansiella expertis för att uppnå en bättre avkastning på EU-skattebetalarnas pengar och en starkare utvecklingseffekt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s institutionella struktur behöver stärkas och förbättras, dess ”utvecklingseffektivitetsunderskott” hanteras, den tunga byråkratiska samordningen minskas och den institutionella flexibiliteten stärkas, för att maximera EFAD:s potential och därmed öka utvecklingens inverkan. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för en effektiv ledning av Global Gateway-strategin, som måste drivas under den övergripande ledningen av kommissionens ordförande, och att i detta avseende nära samordna sina insatser med vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, rådet och Europaparlamentet. Parlamentet understryker att strategin bör vara förenlig med EFAD och att det inte är lämpligt att använda NDICI – Europas framväxande utmaningar och prioriteringar för finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla ytterligare information om sin beräkning av bruttosoliditetsgraden för investeringsinsatser när det gäller EU:s nyligen tillkännagivna Global Gateway. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är oroat över att huvuddragen i principen om konsekvent politik för hållbar utveckling systematiskt saknas i EU:s lagstiftningsinitiativ. Parlamentet betonar att det krävs ytterligare insatser för att fullt ut följa principerna för en konsekvent strategi för hållbar utveckling, i syfte att uppnå målen för biståndseffektivitet. Parlamentet insisterar på att mekanismer för att säkerställa en konsekvent politik för hållbar utveckling måste förankras i EFAD. Parlamentet efterlyser fler förhandskonsekvensbedömningar och inrättande av ett system för tidig varning för politiska inkonsekvenser vid EU:s delegationer. Parlamentet rekommenderar att en konsekvent strategi för hållbar utveckling bör användas mer systematiskt och effektivt av alla relevanta EU-institutioner och medlemsstater, även på högsta politiska nivå, och integreras i utformningen och genomförandet av all EU-politik för att säkerställa att den inte inverkar negativt på uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet påminner om att dessa mekanismer också bör genomföras av EIB, EBRD, institutioner för utvecklingsfinansiering och deras mellanhänder. Parlamentet betonar att en konsekvent politik för hållbar utveckling måste integreras särskilt i EU:s externa politik och hanteras för att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet erkänner kommissionens insatser för bättre lagstiftning i syfte att skapa långsiktiga hållbara investeringar som främjar människors hälsa och välbefinnande och skyddar de mänskliga rättigheterna. Parlamentet kräver att EFAD ska vara förenlig med kommande EU-lagstiftning om tillbörlig aktsamhet och säkerställa att företagen respekterar människorättsnormer och lagstiftningsmässig utveckling samt tillbörlig aktsamhet och internationella åtaganden om företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker att EFAD måste uppfylla de högsta standarderna för transparens och ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar EFAD-medlemmarna att stärka den tillbörliga aktsamheten i sin verksamhet, säkerställa meningsfulla samråd med lokalbefolkningen under hela projektets genomförande, vidareutveckla sin utvecklingsexpertis och särskilda kapacitet samt mänskliga resurser på plats, genomföra jämställdhetsintegrering och skydda de mänskliga rättigheterna i alla insatser, vara utrustade med solida mekanismer för ansvarsskyldighet för berörda samhällen och noga övervaka och rapportera om bristerna i sitt deltagande och sina mellanhänders roll i projekt som har en negativ inverkan på lokalbefolkningar i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet bekräftar att alla genomförandepartner och finansiella mellanhänder som deltar i projekt som är kopplade till EU-garantier eller finansieras genom EU:s budget fullt ut måste följa EU:s normer, politik, regler och förfaranden på det sociala, miljömässiga och skattemässiga området samt när det gäller öppenhet och bedrägeri- och korruptionsbekämpning. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att till fullo granska och regelbundet rapportera om transaktioner som stöds av garantier från EU:s budget, och att åtgärda eventuella brister i sina arbetsmetoder som för närvarande hindrar den från att göra detta. Parlamentet understryker vikten av att i god tid genomföra en oberoende utvärdering av EFHU+ och Team Europe-strategin för att bedöma deras effektivitet, resultat och utvecklingseffekt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar att Team Europe-strategin togs fram som ett svar på covid-19-pandemin. Parlamentet anser att Team Europe-strategin bör spela en nyckelroll för att ytterligare förbättra det strategiska samarbetet och den globala samordningen samt samstämmigheten och effektiviteten i utvecklingsinsatserna, särskilt på partnerlandsnivå samt unionsnivå och nationell nivå, inbegripet på regional nivå. Parlamentet förväntar sig starkare politisk inriktning och fokus samt starkare mekanismer för kommunikation och synlighet när det gäller EFHU +/NDICI – Europa i världen. Parlamentet insisterar vidare på ett lämpligt genomförande av Europaparlamentets granskningsmekanism för att möjliggöra demokratisk legitimitet för Team Europe-verksamheten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en kraftfull EU-politisk inriktning för utvecklingspolitiken och att samordna EFAD på ett sätt som skulle göra det möjligt att ytterligare anpassa verksamheten vid EU:s finansinstitut för utvecklingsfinansiering till den nya öppna, samarbetsinriktade, transparenta och inkluderande strukturen för att uppnå EU:s utvecklingspolitiska mål, stärka nära partnerskap med regionerna och bidra till deras utveckling. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att programplaneringen för NDICI – Europa i världen ger möjlighet att öka användningen av EU:s budgetgarantier, särskilt EFHU+. Parlamentet understryker att den framtida finansiella arkitekturen bör göra det möjligt för alla berörda aktörer inom utvecklingsfinansiering att delta, inbegripet små och medelstora aktörer samt utvecklingsbanker och intressenter utanför EU. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang stabila lika villkor när det gäller styrningen av EFHU+ och tillgången till EU-medel. Parlamentet betonar vikten av en lämplig ram för riskhantering, effektiv förvaltning och tillsyn över genomförandet av finansieringsinstrument för utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sina befintliga resurser i form av expertis på bankområdet och sin finansiella och tekniska kapacitet på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av kommissionens första färdplan för en förbättrad europeisk finansiell arkitektur för utveckling och 2021 års lägesrapport. Parlamentet påminner om att instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen kräver att kommissionen för rådet och Europaparlamentet offentliggör den tekniska bedömningsgruppens sammansättning, mandat och arbetsordning och säkerställer dess medlemmars opartiskhet och frånvaro av intressekonflikter. Parlamentet efterlyser med kraft att man inför liknande åtgärder för att säkerställa öppenhet och opartiskhet för högnivågruppen av experter, som kommer att ge kommissionen rekommendationer för att ytterligare påskynda flödet av privat kapital till låginkomstländer och medelinkomstländer. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att EFAD strävar efter att återställa det multilaterala systemet för utvecklingsfinansiering i syfte att bidra till att stoppa den ohållbara utlåningen i vissa länder som inte ingår i detta system, vilket inte bara hotar de lika villkoren för EU och andra länder som följer detta system, utan också dramatiskt ökar den redan höga utlandsskulden för många utvecklingsländer, som blev ännu mer sårbara till följd av covid-19-pandemin. Parlamentet betonar i detta sammanhang att Rysslands militära aggression i Ukraina ytterligare förvärrar skuldbördan i många utvecklingsländer. Parlamentet understryker att de minst utvecklade länderna inte kan genomföra målen för hållbar utveckling utan ekonomiskt stöd och efterlyser därför kraftfullt skuldlättnadsåtgärder i linje med hållbarhetsåtagandena. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att EU-taxonomin bör bidra till en omorientering av kapitalflödena till hållbara investeringar och införa hållbarhet bland de kriterier som ska beaktas för riskhantering. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidareutveckla EU:s taxonomi och uppmuntra institutioner för utvecklingsfinansiering på både EU-nivå och nationell nivå, liksom privata aktörer som är aktiva inom utveckling, att anpassa sin verksamhet, särskilt i utvecklingsländerna, till målen för hållbar utveckling och målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

20.

Europeiska och nationella finansinstitutioner

| 21. | Europaparlamentet bekräftar EIB:s särskilda roll inom EU och globalt, som fastställs i artikel 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och i artikel 36 i instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen. Parlamentet betonar EIB:s viktiga roll när det gäller att leverera EU-investeringar och partnerskap med kommissionen vid genomförandet av Global Gateway-strategin. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att EIB spelar en flaggskeppsroll i den europeiska gröna given och hållbar blå ekonomi i hög grad bidrar till EU:s ekonomiska svar på covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar EU att ytterligare maximera EIB:s potential som ett verktyg för att öka EU:s strategiska oberoende och främja dess utrikespolitiska intressen och prioriteringar i sina förbindelser med länder utanför EU. Parlamentet uppmanar EIB att förbättra sin politik, praxis och öppenhet, särskilt genom att genomföra rekommendationer från Europeiska ombudsmannen om att vidta flera öppenhetsåtgärder för att göra det lättare för allmänheten att se de potentiella miljökonsekvenserna av de projekt som EIB finansierar, i enlighet med ärendena 1065/2020/PB, 1251/2020/PB och 1252/2020/PB. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av EIB Global, som definieras av EIB som en särskild utvecklingsgren inom EIB-gruppen som har varit verksam sedan den 1 januari 2022. Parlamentet uppmanar EIB att stärka sin närvaro på fältet och samtidigt utnyttja eventuella synergier med utrikestjänsten, EU:s delegationer, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och andra institutioner för utvecklingsfinansiering. Parlamentet påpekar att bristen på information om hur EIB Global finansieras äventyrar dess mandat redan från början, även med tanke på denna nya enhets åtaganden när det gäller utvecklingsmål. Parlamentet efterlyser därför ett konkret och starkt utvecklingsmandat för den nya EIB Global. Parlamentet förväntar sig att denna nya struktur och dess rådgivande nämnd, dess mål och budgetbestämmelser, dess organisatoriska funktion och specifika mål samt dess samordningsmekanismer med andra finansiella utvecklingsinstitutioner ska vara helt transparenta, bland annat genom att proaktivt offentliggöra dokument, genom att säkerställa en meningsfull representation av mottagarländerna och genom regelbundna diskussioner med Europaparlamentet och en öppen dialog med berörda parter, särskilt organisationer i det civila samhället och lokala aktörer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar EIB att fortsätta att aktivt delta i utvecklingen av planering, övervakning och utvärdering på landsnivå, hand i hand med EU:s delegationer och genom samfinansiering med institutioner för utvecklingsfinansiering. Parlamentet efterlyser en starkare samordning mellan kommissionen samt Europeiska utrikestjänsten och EU:s delegationer för att underlätta diskussioner och samarbete med relevanta aktörer på fältet för att identifiera de projekt som bäst uppfyller målen för utvecklingseffektivitet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling att i högre grad komplettera varandra och ytterligare stärka sina affärsmodeller genom fler initiativ för ömsesidigt förtroende, eftersom behoven är större än deras gemensamma resurser. Parlamentet uppmanar EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling att samordna sitt arbete enligt olika utvecklingsbanor och klargöra sin arbetsfördelning för att hjälpa varje bank att fokusera på sina respektive kärnkompetenser och därigenom undvika dubbelarbete och prisunderskridande. Parlamentet konstaterar att det finns ett behov av att anpassa arbetsmetoderna och verktygen för EIB och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling till investeringsbehoven i Afrika, särskilt för att underlätta storskaliga investeringar, samtidigt som EU:s stöd till mindre omfattande lokala projekt bibehålls. Parlamentet påpekar att det är avgörande att europeiska investeringar åtföljs av en synlig närvaro för EU och en kontinuerlig politisk dialog. Parlamentet noterar att EFAD måste maximera fördelarna med olika strukturella bakgrunder och arbetssätt för befintliga europeiska utvecklingsbanker och finansinstitutioner för att öka effektiviteten i EU:s bidrag till hållbar utveckling. Parlamentet förväntar sig att EIB, EBRD och andra europeiska institutioner för utvecklingsfinansiering säkerställer och tillhandahåller dokumentation – i form av konsekvensbedömningar på förhand – för att alla projekt, särskilt blandfinansierade projekt, ska bidra till utvecklingsmålen, däribland de som gäller de minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar kommissionen, EIB, EBRD och europeiska institutioner för utvecklingsfinansiering att se till att deras grupper för rådgivning och tekniskt bistånd är utrustade för att främja jämställdhet och inkluderande utveckling. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna, EIB, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och övriga europeiska utvecklingsbanker och finansinstitut, inbegripet mindre utvecklingsfinansinstitut, att stärka sitt samarbete, särskilt inom ramen för NDICI – Europa i världen och dess mål, samt för att globalt uppnå målen i Agenda 2030, och att uppmuntra dem att slå samman resurser och finansiering samt att förbättra samordningen och kommunikationen i gemensamma projekt, genom att utnyttja sin respektive finansiella expertis. Parlamentet uppmanar kommissionen att spela en starkare roll när det gäller att tillhandahålla tekniskt stöd till projekt och hjälpa utvecklingsfinansinstitut och andra utvecklingsaktörer att samordna sig. Parlamentet efterlyser ett inkluderande förhållningssätt till medlemsstaternas utvecklingsbanker när det gäller tillgång till finansiering inom den europeiska finansiella arkitekturen för utveckling. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker vikten av att effektivare utnyttja synergier och bättre harmonisera initiativen från EBRD, EIB och andra institutioner för utvecklingsfinansiering som riktar sig till länder i EU:s grannskap, med särskild betoning på EU:s kandidatländer. Parlamentet påminner mot bakgrund av det pågående kriget i Ukraina att EU:s finansiering i grannskaps- och kandidatländer är en oundgänglig del av de reformer som behövs för att uppfylla anslutningskriterierna, i linje med EU:s utrikespolitiska intressen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar EIB att samarbeta närmare med Afrikanska utvecklingsbanken och att bedöma fördelarna med att inrätta ett gemensamt dotterbolag efter genomförandet av den pågående handlingsplanen för partnerskapet mellan EIB och Afrikanska utvecklingsbanken. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera till parlamentet om de åtgärder som vidtas härnäst. Parlamentet understryker behovet av att finansiera långsiktiga investeringar som främjar hållbar utveckling och att bygga vidare på det samarbete som hittills har skett, i syfte att utveckla ytterligare möjligheter till hållbar utveckling för den afrikanska kontinenten. Parlamentet uppmuntrar inrättandet av projekt- och rådgivningscentrum, som drivs gemensamt av EIB och Afrikanska utvecklingsbanken, för att skapa effektiva kontaktpunkter för rådgivning och initiering av projekt för lokala aktörer och bättre matcha utvecklingsbehoven på plats samt förbättra det lokala egenansvaret för gemensamma utvecklingsprojekt. Parlamentet efterlyser i detta avseende stöd till utvecklingen av den lokala privata sektorn i Afrika, särskilt genom att mer medel tillhandahålls afrikanska mikroföretag samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att lokalt egenansvar och en samarbetsinriktad och inkluderande strategi i allmänhet behövs och bör stödjas av en stark ram för systematiska lokala samråd med berörda parter och stödmottagare, så att en varaktig utvecklingseffekt ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur ramen för systematiska lokala samråd med berörda parter och stödmottagare skulle kunna förbättras ytterligare. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas institutioner för utvecklingsfinansiering att ytterligare utöka den ekonomiska integrationen för att stödja tillgången till hållbar finansiering för de mest behövande, inbegripet kvinnor, eftersom det bidrar till deras ekonomiska egenmakt. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EFAD att bidra till ett fullständigt genomförande av EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet. Parlamentet påminner om målet att minst 85 % av åtgärderna ska ha jämställdhet som huvudmål eller viktigt mål, varav minst 5 % bör ha jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt som huvudmål. Parlamentet efterlyser en skyldighet att vid alla insatser inom ramen för EFAD samla in könsuppdelade uppgifter och inbegripa såväl förhands- som efterhandsutvärderingar av könsspecifika konsekvenser. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar alla utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner att göra hållbara åtaganden och djärva investeringar i linje med de utvecklingspolitiska målen, i synnerhet att minska ojämlikheten och utrota fattigdomen, snarare än i fråga om avkastningar på investeringar. Parlamentet erkänner därför vikten av att uppmuntra mer riskfyllda investeringar i mer utmanande utvecklingsmiljöer, såsom instabila eller konfliktdrabbade länder, och missgynnade sektorer, såsom klimat, biologisk mångfald, utbildning och hälso- och sjukvård. Parlamentet understryker samtidigt behovet av att minimera alla därmed förknippade risker för EU-budgeten, såsom ökad efterfrågan på EU:s budgetgarantier, och att bevara EIB:s höga kreditvärdighet. Parlamentet uppmuntrar institutioner för utvecklingsfinansiering att ta större risker i sina investeringsprogram genom EFHU+, för att även nå de mest sårbara ekonomierna. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att spela en större roll för att säkerställa mätbara och kompletterande utvecklingseffekter utan att snedvrida den lokala marknaden eller konkurrera illojalt med lokala ekonomiska aktörer och bidra till att utveckla projektens utbudssida genom att ge stöd till projektförberedelse och hjälpa institutionerna för utvecklingsfinansiering att samordna sig, och samtidigt säkerställa integreringen av mindre institutioner för utvecklingsfinansiering. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet erkänner vikten av och potentialen hos medlemsstaternas utvecklingsbanker inom EFAD:s struktur. Parlamentet är dock oroat över den roll som spelas av mellanhänder som ingår partnerskap med institutioner för utvecklingsfinansiering, särskilt när det gäller rapporterade kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar den viktiga roll som utvecklingen av den lokala privata sektorn i Afrika söder om Sahara kan spela för att ge partnerländerna möjlighet att slå in på en väg mot hållbar utveckling. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen rapportera om Team Europe-initiativen på grundval av kvantitativa och kvalitativa indikatorer inom ramen för NDICI – Europa i världen, samtidigt som den utvärderar de resurser som mobiliseras, utvecklingsplanering och utvecklingseffekter, harmonisering och tillämpning av EU-standarder, EU-integrationsperspektivet och medlemsstaternas deltagande. Parlamentet insisterar på att sådan rapportering ska delas med parlamentet och offentliggöras. Parlamentet betonar att parlamentet har en nyckelroll att spela när det gäller att granska de politiska målen och de förväntade resultaten av Team Europe-initiativ både på allmän nivå och på projektnivå, säkerställa att Team Europe-initiativ fungerar parallellt med befintliga mekanismer och kompletterar snarare än ersätter de fleråriga vägledande programmen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet upprepar att institutionell kontroll och granskning av EU-medel främjar den demokratiska debatten och bidrar till att öka EU:s trovärdighet och öppenhet. Parlamentet framhåller sin viktiga roll och sin granskningsroll inom ramen för NDICI – Europa i världen i detta avseende. Parlamentet efterlyser skyldigheter som säkerställer lämplig synlighet för genomförandet av EFAD. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder på ett lämpligt sätt och i rätt tid i de fall då dessa skyldigheter inte uppfylls. Parlamentet uppmanar Europeiska revisionsrätten att genomföra regelbundna rapporter om genomförandet av EFAD, som kommer att offentliggöras och leda till politiska rekommendationer, bland annat om åtgärder som ska vidtas för förbättringar. Parlamentet beklagar bristen på information till allmänheten om EU:s roll när det gäller att erbjuda stöd till lokalsamhällena och uppmuntrar bättre kommunikation med allmänheten. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och institutionerna inom EFAD att främja transparens i sina upphandlingsförfaranden. Parlamentet påminner om att EU-företag bör kunna konkurrera på lika villkor med företag som är baserade i länder utanför EU. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att relevant, konsekvent och jämförbar information i rätt tid är avgörande för att mäta framsteg och faktiska resultat och för att fastställa om EU:s utvecklingsfinansiering har varit ändamålsenlig och kompletterar annan finansiering. Parlamentet beklagar att det saknas en enhetlig ram för rapportering och resultatmätning med jämförbara indikatorer för EFHU+. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en sådan ram för att göra det möjligt att harmonisera resultatförvaltningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att hålla parlamentet underrättat om innehållet i och genomförandet av denna ram. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet ser fram emot revisionsrättens särskilda rapport om programplanering av utvecklingsbistånd, som kommer att innehålla en bedömning av huruvida EU:s utvecklingsbistånd för 2021–2027 har fördelats enligt en väldefinierad strategi. Parlamentet betonar vikten av att bedöma additionaliteten hos blandfinansiering för att avgöra hur ändamålsenliga dessa instrument är när det gäller att uppnå utvecklingsresultat och politiska mål som bygger på EU:s värden. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att överväga att genomföra en sådan bedömning. |
| --- | --- |

37.

Utvecklingsfinansiering

| 38. | Europaparlamentet insisterar på att medlemsstaterna ska fullgöra sitt åtagande att avsätta 0,7 % av sin bruttonationalinkomst (BNI) till offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet är oroat över att det offentliga utvecklingsbiståndet från utvecklade ekonomier under 2020 i genomsnitt endast uppgick till 0,32 % av deras BNI, vilket är mindre än hälften av åtagandet på 0,7 %, vilket endast har uppnåtts av fyra medlemsstater. Parlamentet betonar att effekterna av Rysslands militära aggression i Ukraina på de offentliga utgifterna runt om i världen kommer att sätta ytterligare press på biståndsbudgetarna, som redan är låga. Parlamentet noterar att de medlemsstater som anslöt sig till EU efter 2002 åtog sig att sträva efter att öka sitt offentliga utvecklingsbistånd till 0,33 % av BNI. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som hittills gjorts av dessa och andra medlemsstater för att gradvis öka sina utgifter för offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet uppmuntrar dem att fortsätta på detta spår. Parlamentet understryker det offentliga utvecklingsbiståndets viktiga roll som katalysator för förändring och som drivkraft för mobilisering av andra resurser. Parlamentet anser att EU bör sträva efter att behålla sin ställning som världsledande inom offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet påminner om att minst 93 % av utgifterna inom ramen för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen ska uppfylla kriterierna för offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av EU:s åtagande att mobilisera resurser för klimatåtgärder och EIB:s samt andra EFAD-medlemmars roll för att göra framsteg på detta område. Parlamentet noterar rådets åtagande att styra EFAD mot att uppnå Agenda 2030 för hållbar utveckling, målen för hållbar utveckling och Parisavtalet i syfte att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC. Parlamentet påminner om det globala klimatutgiftsmålet på 30 % för NDICI — Europa i världen och målet att använda 7,5 % av BNP till biologisk mångfald senast 2024, i enlighet med den fleråriga budgetramen. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har gjort mer specifika åtaganden för klimatpolitiska mål i sin färdplan, och förväntar sig att detta åtgärdas i ett kommande programdokument. Parlamentet efterlyser ett förbud mot alla transaktioner som finansierar sektorer som bidrar till klimatkrisen, framför allt fossilbränsleindustrin. Parlamentet erkänner att EFAD bör vara inkluderande för alla regioner och partnerländer, men erkänner samtidigt att en betydande del av investeringarna går till västra Balkan och det östra och södra grannskapet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet erkänner den roll som kan spelas av lokala mikroföretag, små och medelstora företag, kooperativ, inklusive företagsmodeller och forskningsinstitut som motorer för tillväxt, sysselsättning och lokal innovation, vilket i sin tur kommer att bidra till att målen för hållbar utveckling uppnås. Parlamentet understryker behovet av att förenkla tillgången till finansiering, stärka delaktigheten och stödja mindre aktörer, bland annat genom att förbättra tillgången till relevanta offentligt tillgängliga data. Parlamentet betonar att lokala därför måste ha enkel tillgång till finansiella tjänster inom ramen för EFAD. Parlamentet konstaterar att EU:s politik måste uppmuntra samarbete mellan företag, särskilt små och medelstora företag, för att spela en aktiv roll i initiativ som bidrar till hållbar utveckling i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skapa en koppling mellan möjlig riskreducerande verksamhet och ekonomiskt stöd till tillgång till utbildning och yrkesutbildning, särskilt för att inrätta lämplig infrastruktur och utbildning för lärare inom ramen för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, i syfte att göra det lättare att uppnå mål 4 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet noterar den särskilda betydelsen av EU:s investeringar på området hållbart jordbruk, inbegripet agroekologiska metoder, där det saknas privata och offentliga investeringar. Parlamentet betonar att lokala jordbrukare, småbrukare och familjejordbruk måste ha tillgång till finansiella tjänster, särskilt mikrofinansiering. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet konstaterar att bristen på marknadstillträde på grund av konnektivitetsproblem är ett av de största hindren för livsmedelstrygghet i många regioner i Afrika. Parlamentet anser att EU-investeringar på detta område skulle kunna ha en stark inverkan. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet noterar den tvåpelarlösning för att ta itu med de skatteutmaningar som följer av digitaliseringen och globaliseringen av ekonomin, som medlemmarna i OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster har kommit överens om. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att säkerställa att den överenskomna globala minsta bolagsskattesatsen på 15 % för multinationella företag tillämpas effektivt. Parlamentet understryker att denna minimiskatt uppskattas generera omkring 150 miljarder US-dollar i ytterligare globala skatteintäkter årligen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja internationellt samarbete i skattefrågor för att bekämpa skatteundandragande, olagliga finansiella flöden och korruption i syfte att främja målmedveten och hållbar utvecklingsfinansiering som bidrar till att minska ojämlikhet och fattigdom. |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling samt FN. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUT C 25, 30.1.2008, s. 1.

(2)  EUT C 210, 30.6.2017, s. 1.

(3)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 80.

(4)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 88.

(5)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

(6)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/68

---

P9_TA(2022)0421

Resultatet av moderniseringen av energistadgefördraget

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om resultatet av moderniseringen av energistadgefördraget (2022/2934(RSP))

(2023/C 167/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av energistadgefördraget, som undertecknades 1994 och trädde i kraft 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av energistadgefördraget, som undertecknades 1994 och trädde i kraft 1998,

| — | med beaktande av den moderniseringsprocess för energistadgefördraget som inleddes 2017 och EU:s förslag till detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den moderniseringsprocess för energistadgefördraget som inleddes 2017 och EU:s förslag till detta,

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om den europeiska gröna given av den 11 december 2019 (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om den europeiska gröna given av den 11 december 2019 (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (1),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2021/1749 av den 28 september 2021 om energieffektivitet först: från princip till praktik (2), och de riktlinjer som bifogats detta dokument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation (EU) 2021/1749 av den 28 september 2021 om energieffektivitet först: från princip till praktik (2), och de riktlinjer som bifogats detta dokument,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (direktivet om förnybar energi) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (direktivet om förnybar energi) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av den 11 december 2018 om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av den 11 december 2018 om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (4),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis, särskilt dess yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 om frihandelsavtalet mellan EU och Republiken Singapore (5), dess dom av den 6 mars 2018 i mål C-284/16 (förhandsavgörandet om Slovakien mot Achmea BV) (6), dess yttrande 1/17 av den 30 april 2019 om det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan Kanada och EU och dess medlemsstater (7), dess dom av den 2 september 2021 i mål C-741/19 (förhandsavgörandet om Republiken Moldavien mot Komstroy LLC) (8) och dess dom av den 26 oktober 2021 i mål C-109/20 (förhandsbesked om Republiken Polen mot PL Holdings Sàrl) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis, särskilt dess yttrande 2/15 av den 16 maj 2017 om frihandelsavtalet mellan EU och Republiken Singapore (5), dess dom av den 6 mars 2018 i mål C-284/16 (förhandsavgörandet om Slovakien mot Achmea BV) (6), dess yttrande 1/17 av den 30 april 2019 om det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan Kanada och EU och dess medlemsstater (7), dess dom av den 2 september 2021 i mål C-741/19 (förhandsavgörandet om Republiken Moldavien mot Komstroy LLC) (8) och dess dom av den 26 oktober 2021 i mål C-109/20 (förhandsbesked om Republiken Polen mot PL Holdings Sàrl) (9),

| — | med beaktande av mandatet för arbetsgrupp III inom FN:s kommission för internationell handelsrätt (Uncitral) 2017 som består i att arbeta med en reform av tvistlösningen mellan investerare och stat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mandatet för arbetsgrupp III inom FN:s kommission för internationell handelsrätt (Uncitral) 2017 som består i att arbeta med en reform av tvistlösningen mellan investerare och stat,

| — | med beaktande av Italiens beslut att dra sig ur energistadgefördraget från den 1 januari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Italiens beslut att dra sig ur energistadgefördraget från den 1 januari 2016,

| — | med beaktande av det lagförslag om uppsägning av energistadgefördraget som antogs av den polska regeringen den 10 augusti 2022 och som hänvisades till det polska parlamentet den 25 augusti 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det lagförslag om uppsägning av energistadgefördraget som antogs av den polska regeringen den 10 augusti 2022 och som hänvisades till det polska parlamentet den 25 augusti 2022,

| — | med beaktande av tillkännagivandena från den spanska regeringen den 12 oktober 2022, den nederländska regeringen den 19 oktober 2022, den franska regeringen den 21 oktober 2022, den slovenska regeringen den 10 november 2022, den tyska regeringen den 11 november 2022 och den luxemburgska regeringen den 18 november 2022 om sin avsikt att dra sig ur energistadgefördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillkännagivandena från den spanska regeringen den 12 oktober 2022, den nederländska regeringen den 19 oktober 2022, den franska regeringen den 21 oktober 2022, den slovenska regeringen den 10 november 2022, den tyska regeringen den 11 november 2022 och den luxemburgska regeringen den 18 november 2022 om sin avsikt att dra sig ur energistadgefördraget,

| — | med beaktande av avtalet om upphävande av bilaterala investeringsavtal mellan Europeiska unionens medlemsstater, som undertecknades den 5 maj 2020 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om upphävande av bilaterala investeringsavtal mellan Europeiska unionens medlemsstater, som undertecknades den 5 maj 2020 (10),

| — | med beaktande av sina senaste resolutioner, särskilt resolutionerna av den 23 juni 2022 om framtiden för EU:s politik för internationella investeringar (11) och av den 20 oktober 2022 om FN:s klimatkonferens 2022 i Sharm el-Sheikh, Egypten (COP27) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina senaste resolutioner, särskilt resolutionerna av den 23 juni 2022 om framtiden för EU:s politik för internationella investeringar (11) och av den 20 oktober 2022 om FN:s klimatkonferens 2022 i Sharm el-Sheikh, Egypten (COP27) (12),

| — | med beaktande av att rådet inte lyckats uppnå kvalificerad majoritet för en modernisering av energistadgefördraget som grund för EU:s ståndpunkt vid energistadgekonferensens 33:e möte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att rådet inte lyckats uppnå kvalificerad majoritet för en modernisering av energistadgefördraget som grund för EU:s ståndpunkt vid energistadgekonferensens 33:e möte,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 oktober 2022 om ett avtal mellan medlemsstaterna, Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen om tolkning av energistadgefördraget (COM(2022)0523), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 oktober 2022 om ett avtal mellan medlemsstaterna, Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen om tolkning av energistadgefördraget (COM(2022)0523),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Energistadgefördraget är ett internationellt avtal. Fördraget undertecknades i december 1994 och trädde i kraft i april 1998. Det har undertecknats och ingåtts av 53 parter, däribland Europeiska unionen, Euratom och alla EU-medlemsstaterna utom Italien, som drog sig ur 2016. EU och dess medlemsstater utgör över hälften av de röstberättigade medlemmarna i energistadgefördraget. |
| --- | --- |

A.

Energistadgefördraget är ett internationellt avtal. Fördraget undertecknades i december 1994 och trädde i kraft i april 1998. Det har undertecknats och ingåtts av 53 parter, däribland Europeiska unionen, Euratom och alla EU-medlemsstaterna utom Italien, som drog sig ur 2016. EU och dess medlemsstater utgör över hälften av de röstberättigade medlemmarna i energistadgefördraget.

| B. | Det ursprungliga syftet med energistadgefördraget var att skapa ett forum för samarbete mellan öst och väst på områdena energi, investeringsskydd, handel och transitering. Energistadgefördragets bestämmelser om investeringsskydd har inte uppdaterats sedan 1990-talet och är föråldrade jämfört med de nya standarder som fastställs i EU:s reformerade strategi för investeringspolitiken. Det gjordes inget försök att integrera det brådskande behovet av att begränsa klimatförändringarna och fasa ut investeringar i fossila bränslen fram till 2018. |
| --- | --- |

B.

Det ursprungliga syftet med energistadgefördraget var att skapa ett forum för samarbete mellan öst och väst på områdena energi, investeringsskydd, handel och transitering. Energistadgefördragets bestämmelser om investeringsskydd har inte uppdaterats sedan 1990-talet och är föråldrade jämfört med de nya standarder som fastställs i EU:s reformerade strategi för investeringspolitiken. Det gjordes inget försök att integrera det brådskande behovet av att begränsa klimatförändringarna och fasa ut investeringar i fossila bränslen fram till 2018.

| C. | Medlemsstaterna har cirka 1 500 bilaterala investeringsavtal som ratificerades före Lissabonfördraget och fortfarande skyddar investeringar i fossila bränslen, inbegriper den gamla modellen för tvistlösning mellan investerare och stat och innehåller föråldrade bestämmelser och mekanismer som är oförenliga med EU:s värderingar och rättsprinciper. Inget av de nya, moderna internationella investeringsavtal som EU har förhandlat fram sedan Lissabonfördraget har trätt i kraft. |
| --- | --- |

C.

Medlemsstaterna har cirka 1 500 bilaterala investeringsavtal som ratificerades före Lissabonfördraget och fortfarande skyddar investeringar i fossila bränslen, inbegriper den gamla modellen för tvistlösning mellan investerare och stat och innehåller föråldrade bestämmelser och mekanismer som är oförenliga med EU:s värderingar och rättsprinciper. Inget av de nya, moderna internationella investeringsavtal som EU har förhandlat fram sedan Lissabonfördraget har trätt i kraft.

| D. | För att avvärja allvarliga klimatkriser och skydda vår energitrygghet kommer det att krävas en snabbare utfasning av fossila bränslen och en snabb omställning till förnybar energi. |
| --- | --- |

D.

För att avvärja allvarliga klimatkriser och skydda vår energitrygghet kommer det att krävas en snabbare utfasning av fossila bränslen och en snabb omställning till förnybar energi.

| E. | Den europeiska gröna given syftar till att möta de utmaningar som klimatförändringarna och miljöförstöringen innebär. All EU-politik måste bidra till detta mål, inbegripet investeringspolitiken. |
| --- | --- |

E.

Den europeiska gröna given syftar till att möta de utmaningar som klimatförändringarna och miljöförstöringen innebär. All EU-politik måste bidra till detta mål, inbegripet investeringspolitiken.

| F. | Den mellanstatliga panelen för klimatförändringar beskrev energistadgefördraget som ett allvarligt hinder för begränsningen av klimatförändringarna i sin rapport från 2022 om begränsning av klimatförändringarna, som offentliggjordes i april 2022. |
| --- | --- |

F.

Den mellanstatliga panelen för klimatförändringar beskrev energistadgefördraget som ett allvarligt hinder för begränsningen av klimatförändringarna i sin rapport från 2022 om begränsning av klimatförändringarna, som offentliggjordes i april 2022.

| G. | Energiomställningen kräver snabbare globala investeringar i ren energi och incitament för europeiska energiföretag att investera i förnybar energi. |
| --- | --- |

G.

Energiomställningen kräver snabbare globala investeringar i ren energi och incitament för europeiska energiföretag att investera i förnybar energi.

| H. | Mot bakgrund av de växande rättsliga och politiska invändningarna mot energistadgefördraget inleddes i november 2018 en moderniseringsprocess som drivs av EU och dess medlemsstater, med fokus på standarder för investeringsskydd, begränsning av skyddet för fossila bränslen och främjande av hållbar utveckling. Den 27 november 2018 godkände energistadgekonferensen förteckningen över punkter att modernisera. I juli 2019 gav rådet kommissionen mandat att förhandla om en modernisering av energistadgefördraget. I maj 2020 lade EU fram ett förslag om modernisering av energistadgefördraget. Den 15 februari 2021 lämnade EU in ett kompletterande förslag till energistadgesekretariatet för behandling av frågan om definitionen av ekonomisk verksamhet inom energisektorn, även känd som utfasning av fossila bränslen. |
| --- | --- |

H.

Mot bakgrund av de växande rättsliga och politiska invändningarna mot energistadgefördraget inleddes i november 2018 en moderniseringsprocess som drivs av EU och dess medlemsstater, med fokus på standarder för investeringsskydd, begränsning av skyddet för fossila bränslen och främjande av hållbar utveckling. Den 27 november 2018 godkände energistadgekonferensen förteckningen över punkter att modernisera. I juli 2019 gav rådet kommissionen mandat att förhandla om en modernisering av energistadgefördraget. I maj 2020 lade EU fram ett förslag om modernisering av energistadgefördraget. Den 15 februari 2021 lämnade EU in ett kompletterande förslag till energistadgesekretariatet för behandling av frågan om definitionen av ekonomisk verksamhet inom energisektorn, även känd som utfasning av fossila bränslen.

| I. | De avtalsslutande parterna nådde den 24 juni 2022 en principöverenskommelse om moderniseringen av energistadgefördraget. Ändringarna av fördraget omfattar ändringar av energistadgefördragets standarder för investeringsskydd och en hänvisning till ländernas rätt att vidta lagstiftningsåtgärder av skäl som miljöskydd eller klimatåtgärder. |
| --- | --- |

I.

De avtalsslutande parterna nådde den 24 juni 2022 en principöverenskommelse om moderniseringen av energistadgefördraget. Ändringarna av fördraget omfattar ändringar av energistadgefördragets standarder för investeringsskydd och en hänvisning till ländernas rätt att vidta lagstiftningsåtgärder av skäl som miljöskydd eller klimatåtgärder.

| J. | Lagtexten i det slutliga avtalet har ännu inte offentliggjorts formellt, vilket inte lever upp till transparensnivån i EU:s övriga handels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

J.

Lagtexten i det slutliga avtalet har ännu inte offentliggjorts formellt, vilket inte lever upp till transparensnivån i EU:s övriga handels- och investeringsavtal.

| K. | Sedan förhandlingarna avslutades har Tyskland, Frankrike, Spanien, Nederländerna, Polen, Slovenien och Luxemburg, som tillsammans representerar mer än 70 % av EU:s befolkning, meddelat sin avsikt att dra sig ur energistadgefördraget. Italien drog sig ur energistadgefördraget 2016. Andra medlemsstater överväger fortfarande möjligheten att dra sig ur energistadgefördraget. |
| --- | --- |

K.

Sedan förhandlingarna avslutades har Tyskland, Frankrike, Spanien, Nederländerna, Polen, Slovenien och Luxemburg, som tillsammans representerar mer än 70 % av EU:s befolkning, meddelat sin avsikt att dra sig ur energistadgefördraget. Italien drog sig ur energistadgefördraget 2016. Andra medlemsstater överväger fortfarande möjligheten att dra sig ur energistadgefördraget.

| L. | Rådet har inte lyckats nå kvalificerad majoritet för en modernisering av energistadgefördraget som grund för antagandet av moderniseringen vid energistadgekonferensen i november 2022. Som en följd av detta togs moderniseringen bort från energistadgekonferensens dagordning. |
| --- | --- |

L.

Rådet har inte lyckats nå kvalificerad majoritet för en modernisering av energistadgefördraget som grund för antagandet av moderniseringen vid energistadgekonferensen i november 2022. Som en följd av detta togs moderniseringen bort från energistadgekonferensens dagordning.

| M. | EU har ett röstantal som motsvarar det antal medlemsstater som är avtalsslutande parter. Endast om EU inte utövar sin rösträtt får medlemsstaterna utöva sin. Ratificeringen av de EU-medlemsstater som är parter i energistadgefördraget måste ske i enlighet med deras nationella ratificeringsregler och med fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

M.

EU har ett röstantal som motsvarar det antal medlemsstater som är avtalsslutande parter. Endast om EU inte utövar sin rösträtt får medlemsstaterna utöva sin. Ratificeringen av de EU-medlemsstater som är parter i energistadgefördraget måste ske i enlighet med deras nationella ratificeringsregler och med fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna.

| N. | Parlamentet måste godkänna moderniseringen av energistadgefördraget innan EU kan börja tillämpa det moderniserade fördraget provisoriskt, i enlighet med kommissionens politiska riktlinjer. Parlamentet måste godkänna EU:s utträde ur energistadgefördraget. |
| --- | --- |

N.

Parlamentet måste godkänna moderniseringen av energistadgefördraget innan EU kan börja tillämpa det moderniserade fördraget provisoriskt, i enlighet med kommissionens politiska riktlinjer. Parlamentet måste godkänna EU:s utträde ur energistadgefördraget.

| O. | Ett alarmerande antal investeringsärenden är inriktade på miljöåtgärder. Flera länder, däribland EU-medlemsstater, blir stämda i samband med klimatpolitiken, utfasningen av fossila bränslen eller den rättvisa omställningen. Energistadgefördraget är det mest omtvistade av alla investeringsskyddsavtal. Över 40 EU-interna skiljedomsförfaranden pågår för närvarande. Från och med den 1 juni 2022 har enligt energistadgans sekretariat minst 150 skiljedomsförfaranden inletts inom ramen för energistadgefördraget, varav en tredjedel gäller investeringar i fossila bränslen och 70 % är EU-interna skiljedomsförfaranden om investeringar på grundval av energistadgefördraget. |
| --- | --- |

O.

Ett alarmerande antal investeringsärenden är inriktade på miljöåtgärder. Flera länder, däribland EU-medlemsstater, blir stämda i samband med klimatpolitiken, utfasningen av fossila bränslen eller den rättvisa omställningen. Energistadgefördraget är det mest omtvistade av alla investeringsskyddsavtal. Över 40 EU-interna skiljedomsförfaranden pågår för närvarande. Från och med den 1 juni 2022 har enligt energistadgans sekretariat minst 150 skiljedomsförfaranden inletts inom ramen för energistadgefördraget, varav en tredjedel gäller investeringar i fossila bränslen och 70 % är EU-interna skiljedomsförfaranden om investeringar på grundval av energistadgefördraget.

| P. | Energistadgefördraget är för närvarande oförenligt med EU-fördragen, eftersom det gör det möjligt för investeringsdomstolar att tolka och tillämpa EU-rätten utan att införa nödvändiga skyddsåtgärder som bevarar EU:s lagstiftningsmässiga autonomi, och eftersom det inverkar negativt på EU-institutionernas verksamhet i enlighet med EU:s konstitutionella ram. |
| --- | --- |

P.

Energistadgefördraget är för närvarande oförenligt med EU-fördragen, eftersom det gör det möjligt för investeringsdomstolar att tolka och tillämpa EU-rätten utan att införa nödvändiga skyddsåtgärder som bevarar EU:s lagstiftningsmässiga autonomi, och eftersom det inverkar negativt på EU-institutionernas verksamhet i enlighet med EU:s konstitutionella ram.

| Q. | EU-domstolen slog i sin dom av den 6 mars 2018 i mål C-284/16 (förhandsavgörandet om Slovakien mot Achmea BV) fast att skiljedomsklausuler mellan investerare och staten i internationella avtal som ingåtts mellan EU:s medlemsstater strider mot EU-fördragen och, till följd av denna oförenlighet, inte kan tillämpas efter den dag då den sista av parterna i ett EU-internt bilateralt investeringsavtal blev en EU-medlemsstat. Med tillämpning av samma principer slog EU-domstolen fast i sin dom av den 2 september 2021 i mål C-741/19 (förhandsavgörandet om Republiken Moldavien mot Komstroy LLC) att artikel 26.2 c i energistadgefördraget ska tolkas så att den inte är tillämplig på tvister mellan en EU-medlemsstat och en investerare från en annan EU-medlemsstat rörande en investering som den senare gjort i den första EU-medlemsstaten. Det är väletablerat att EU-domstolens domar gäller med retroaktiv verkan (ex tunc). Skiljemännen har ignorerat EU-domstolens domar i sina överläggningar. |
| --- | --- |

Q.

EU-domstolen slog i sin dom av den 6 mars 2018 i mål C-284/16 (förhandsavgörandet om Slovakien mot Achmea BV) fast att skiljedomsklausuler mellan investerare och staten i internationella avtal som ingåtts mellan EU:s medlemsstater strider mot EU-fördragen och, till följd av denna oförenlighet, inte kan tillämpas efter den dag då den sista av parterna i ett EU-internt bilateralt investeringsavtal blev en EU-medlemsstat. Med tillämpning av samma principer slog EU-domstolen fast i sin dom av den 2 september 2021 i mål C-741/19 (förhandsavgörandet om Republiken Moldavien mot Komstroy LLC) att artikel 26.2 c i energistadgefördraget ska tolkas så att den inte är tillämplig på tvister mellan en EU-medlemsstat och en investerare från en annan EU-medlemsstat rörande en investering som den senare gjort i den första EU-medlemsstaten. Det är väletablerat att EU-domstolens domar gäller med retroaktiv verkan (ex tunc). Skiljemännen har ignorerat EU-domstolens domar i sina överläggningar.

| R. | EU har intagit en ledande roll när det gäller investeringspolitiska reformer. Sedan ikraftträdandet av Lissabonfördraget har EU, enligt Europaparlamentets krav och med dess stöd, antagit en reformerad investeringsskyddsmodell och beslutat att ersätta tvistlösning mellan investerare och stat med systemet för investeringsdomstolar, inlett förhandlingar om en multilateral investeringsdomstol, antagit lagstiftning för att reglera utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och antagit lagstiftning för granskning av ingående utländska direktinvesteringar. Denna utveckling utgör betydande steg i rätt riktning för en moderniserad och hållbar investeringspolitik. Dock är det mycket kvar att göra för fortsatta framsteg med denna reformagenda. |
| --- | --- |

R.

EU har intagit en ledande roll när det gäller investeringspolitiska reformer. Sedan ikraftträdandet av Lissabonfördraget har EU, enligt Europaparlamentets krav och med dess stöd, antagit en reformerad investeringsskyddsmodell och beslutat att ersätta tvistlösning mellan investerare och stat med systemet för investeringsdomstolar, inlett förhandlingar om en multilateral investeringsdomstol, antagit lagstiftning för att reglera utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden och antagit lagstiftning för granskning av ingående utländska direktinvesteringar. Denna utveckling utgör betydande steg i rätt riktning för en moderniserad och hållbar investeringspolitik. Dock är det mycket kvar att göra för fortsatta framsteg med denna reformagenda.

| S. | EU stöder de pågående förhandlingarna i Uncitrals arbetsgrupp III och inrättandet av den multilaterala investeringsdomstolen. |
| --- | --- |

S.

EU stöder de pågående förhandlingarna i Uncitrals arbetsgrupp III och inrättandet av den multilaterala investeringsdomstolen.

| 1. | Europaparlamentet erkänner att energistadgefördraget har kritiserats hårt eftersom det utgör ett hinder för övergången till förnybar energi och för skyddet av energitryggheten i EU och dess medlemsstater. Parlamentet anser att det nuvarande energistadgefördraget är ett föråldrat instrument som inte längre tjänar Europeiska unionens intresse, särskilt när det gäller målet att bli klimatneutralt senast 2050. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och dess medlemsstaters insatser för att driva på moderniseringen av energistadgefördraget. Parlamentet lovordar kommissionens förhandlingsinsatser för att anpassa energistadgefördraget till det mandat som den fick från rådet och för att bevara EU:s förmåga att ta fram offentliga politiska åtgärder som är förenliga med Parisavtalet, den europeiska gröna givens mål och Europaparlamentets prioriteringar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet erkänner att det moderniserade energistadgefördraget förhandlades fram efter november 2018 som svar på EU-medlemsstaternas starka efterfrågan. Parlamentet understryker att en ändring av energistadgefördraget kräver enhällighet bland alla avtalsslutande parter som röstar vid den årliga energistadgekonferensen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att många avtalsslutande parter, däribland industrialiserade höginkomstländer, inte verkar dela EU:s ambitionsnivå när det gäller att modernisera energistadgefördraget, begränsa klimatförändringarna, främja hållbar utveckling och stödja energiomställningen, trots att de alla också har undertecknat Parisavtalet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att den slutliga texten i det moderniserade energistadgefördraget införlivar delar av kommissionens förhandlingsmandat, inte överensstämmer med Parisavtalet, EU:s klimatlag och den europeiska gröna givens mål, inte uppfyller de mål som parlamentet fastställer i sin resolution av den 23 juni 2022 om framtiden för EU:s politik för internationella investeringar, såsom framför allt det omedelbara förbudet för investerare i fossila bränslen att stämma de avtalsslutande parterna för en politik som syftar till att fasa ut fossila bränslen i linje med deras åtaganden enligt Parisavtalet, den betydande förkortningen av tidsramen för utfasning av skyddet av befintliga investeringar i fossila bränslen och avskaffandet av mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat. Parlamentet har uttryckt ståndpunkten att EU och dess medlemsstater inte bör underteckna eller ratificera avtal om investeringsskydd som inbegriper mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat. Parlamentet påpekar att om den multilaterala investeringsdomstolen inrättas kan den vara direkt tillämplig på alla pågående bilaterala och multilaterala investeringsavtal, däribland energistadgefördraget, för de länder som anslutit sig till den. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och Förenade kungarikets avsikt att undanta investeringar i fossila bränslen från skyddet av energistadgefördraget. Parlamentet välkomnar att de flesta nya investeringar i fossila bränslen för EU och dess medlemsstater inte längre kommer att skyddas från och med den 15 augusti 2023. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att förslaget till moderniserat energistadgefördrag bibehåller skyddet för befintliga investeringar i fossila bränslen i minst tio år. Perioden på tio år skulle räknas från och med när det moderniserade energistadgefördraget träder i kraft och inledas den 15 augusti 2023 om EU, dess medlemsstater och övriga avtalsslutande parter kommer överens om att provisoriskt tillämpa avtalet, och att den annars inte skulle inledas förrän tre fjärdedelar av de avtalsslutande parterna ratificerat det, vilket skulle förlänga skyddet för investeringar i fossila bränslen med en period som ligger nära de 20 år som föreskrivs i tidsfristklausulen i energistadgefördraget. Parlamentet noterar att brytdatumet i det moderniserade energistadgefördraget är 2040, då inga investeringar i fossila bränslen längre kommer att skyddas om fördragsslutande parter väljer att tillämpa det ovannämnda undantaget. Parlamentet uttrycker stor oro över att denna tidsplan strider mot den nuvarande kunskapen om hur snabbt fossila bränslen behöver fasas ut för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC över förindustriella nivåer och att detta kommer att undergräva EU:s klimatmål. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt att energistadgefördraget omedelbart bör förbjuda investerare som investerar i fossila bränslen att stämma de avtalsslutande parterna för att de bedriver en politik för utfasning av fossila bränslen i linje med deras åtaganden enligt Parisavtalet. Parlamentet noterar att definitionen av befintliga investeringar omfattar projekt i prospekteringsfasen och deras potentiella framtida utvinning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att inom ramen för det moderniserade energistadgefördraget har de flesta avtalsslutande parter beslutat att behålla skyddet för investerare i fossila bränslen på obestämd tid. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att det moderniserade energistadgefördraget endast kan användas som grund för nya anspråk efter dess fullständiga ikraftträdande om värdmedlemsstaten och svarandestaterna båda provisoriskt tillämpar det moderniserade energistadgefördraget. Parlamentet beklagar djupt den bristande tydlighet som denna situation skapar, eftersom den leder till ett fragmenterat genomförande och förseningar och riskerar att förlänga tillämpningen av det icke-reformerade energistadgefördraget. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar införandet i det moderniserade energistadgefördraget av nya bestämmelser om hur fördraget ska tolkas, särskilt bestämmelser om rätten att reglera i syfte att uppnå legitima mål för den offentliga politiken, det brådskande behovet av att effektivt bekämpa klimatförändringarna, de avtalsslutande parternas rättigheter och skyldigheter enligt multilaterala miljö- och arbetsmarknadsavtal, inbegripet Parisavtalet, deras åtagande att främja energiinvesteringar på ett sätt som skulle bidra till hållbar utveckling och ansvarsfullt företagande. Parlamentet noterar införandet av en förlikningsbaserad mekanism för att lösa tvister som rör hållbar utveckling. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt att EU och dess medlemsstater inte bör underteckna eller ratificera avtal om investeringsskydd som inbegriper mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat. Parlamentet beklagar att det moderniserade energistadgefördraget bibehåller denna föråldrade tvistlösningsmekanism och betonar att det finns betydande belägg för att investeringsskiljemän ignorerar staternas avsikt att skydda sina offentliga politiska mål, särskilt när det gäller att fasa ut fossila bränslen eller skydda miljön. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet stöder de pågående förhandlingarna i Uncitrals arbetsgrupp III, där EU och dess medlemsstater arbetar för att inrätta en multilateral investeringsdomstol, som kan bli dess behöriga dömande organ för att lösa internationella investeringstvister. Parlamentet påpekar att om den multilaterala investeringsdomstolen inrättas skulle den att vara direkt tillämplig på alla pågående bilaterala och multilaterala investeringsavtal, däribland energistadgefördraget, för de länder som anslutit sig till dem. Parlamentet påminner om att systemet med den multilaterala investeringsdomstolen, i enlighet med artikel 30.3 i 1969 års Wienkonvention om traktaträtten, därför skulle ha företräde framför mekanismerna för tvistlösning mellan investerare och stat för länder som anslutit sig till den. Parlamentet uppmanar kommissionen att på ett framgångsrikt sätt, så snart som möjligt, slutföra förhandlingarna i Uncitrals arbetsgrupp III. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uttryckligen stödja att man i processen och resultaten avseende Uncitralprocessen inkluderar en mekanism genom vilken stater effektivt kan dra tillbaka sitt samtycke till tvistlösning mellan investerare och stat från sina fördrag eller avsluta sina fördrag. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är oroat över att den 20-åriga tidsfristklausulen för utträde förblir oförändrad i den moderniserade texten och beklagar att detta inte var en del av EU:s förhandlingsmandat, vilket innebär att de länder som fortfarande är parter i energistadgefördraget fortfarande inte har möjlighet att på ett enkelt sätt lämna fördraget om skiljemännen fortsätter att undergräva staternas regleringsförmåga. Parlamentet betonar att ett utträde ur energistadgefördraget skulle innebära att de avtalsslutande parterna som lämnar omfattas av energistadgefördragets 20-åriga tidsfristklausul, varigenom alla befintliga investeringar som inte omfattas av ett inbördes avtal skulle fortsätta att skyddas, enligt reglerna i det icke-moderniserade energistadgefördraget. Parlamentet välkomnar dock att skyddet omedelbart skulle upphöra efter utträdet för alla nya investeringar. Parlamentet noterar att enligt ett moderniserat energistadgefördrag skulle de flesta nya investeringar i fossila bränslen inte längre skyddas från och med den 15 augusti 2023. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar att det moderniserade energistadgefördraget inte tar upp den kritiska frågan om värderingsmetoder, vilket gör det möjligt att bevilja ersättning som är mycket större än de investerade beloppen. Parlamentet konstaterar att de föreslagna ändringarna av bestämmelserna om skadestånd skulle få liten inverkan, eftersom skiljemännen tenderar att tolka begreppet ”förlust” mycket brett, inbegripet förväntade framtida vinster. Parlamentet noterar att dessa metoder är mycket kontroversiella på grund av det mycket stora tolkningsutrymmet och bruket av mycket komplexa och spekulativa antaganden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar domstolens klargörande att bestämmelserna om tvistlösning mellan investerare och stat i energistadgefördraget inte är tillämpliga vid tvister inom EU, samt införandet i det moderniserade energistadgefördraget av principen att bestämmelser om tvistlösning mellan investerare och stat inte gäller för medlemmar i samma regionala organisation för ekonomisk integration. Parlamentet uttrycker dock oro över möjligheten att skiljemän fortfarande kan besluta att pröva tvister inom EU och att mål enligt regler som Internationella centralorganet för biläggande av investeringstvister fastställt fortfarande kan verkställas vid domstolar i tredjeländer. Parlamentet noterar med oro att Achmea-domen inte har avskräckt skiljemän från att upprepade gånger ignorera domen och avgöra tvister inom EU. Parlamentet välkomnar kommissionens utkast till inbördes avtal som klargör att energistadgefördraget och dess tidsfristklausul inte tillämpas, och aldrig har tillämpats, i ett EU-internt sammanhang. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att ratificera sådana avtal så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att vända sig till partnerländerna och föreslå ett andra avtal som gör det möjligt för de tredjelandsparter i energistadgeavtalet som är villiga att dra sig ur avtalet att neutralisera tidsfristklausulen på ömsesidig basis. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att det inte finns en kvalificerad majoritet bland EU:s medlemsstater för moderniseringen av energistadgefördraget, vilket har lett till att moderniseringsinsatserna har misslyckats. Parlamentet anser att varken EU eller dess medlemsstater kan förbli parter i det nuvarande energistadgefördraget på grund av dess oförenlighet med EU-rätten och EU:s politik. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att börja förbereda ett samordnat utträde ur energistadgefördraget och ett avtal som utesluter tillämpningen av tidsfristklausulen frivilligt mellan avtalsslutande parter. Parlamentet påminner om att EU endast kan ratificera det moderniserade energistadgefördraget med parlamentets slutliga godkännande, och att parlamentet kommer att överväga sina tidigare ståndpunkter och bristerna i moderniseringen om parlamentet ska godkänna det. Parlamentet kommer att stödja EU:s samordnade utträde från energistadgefördraget när parlamentet uppmanas att godkänna det. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att de polska, spanska, nederländska, franska, slovenska, tyska och luxemburgska regeringarna tillkännagivit sin avsikt att dra sig ur energistadgefördraget, och noterar att beslutet i de flesta fall har fattats på grundval av resultatet av moderniseringsprocessen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker behovet av att agera på ett samordnat sätt för att vara starkare i utträdesförhandlingarna, begränsa de negativa effekterna av tidsfristklausulen och faktiskt förhindra tvister inom EU. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att omedelbart inleda processen för ett samordnat EU-utträde från energistadgefördraget och uppmanar rådet att stödja ett sådant förslag. Parlamentet anser att detta är det bästa alternativet för att skapa rättslig förutsägbarhet i EU och förhindra att energistadgefördraget äventyrar EU:s klimat- och energitrygghetsambitioner ytterligare. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att kommissionen inte tillräckligt har förberett detta samordnade utträde eller delat med sig av någon information om det, trots flera krav från parlamentets sida sedan moderniseringsförhandlingarna inleddes, som ett alternativ om resultaten skulle vara otillfredsställande eller om moderniseringsprocessen skulle misslyckas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmärksammar bristen på samstämmighet mellan vissa medlemsstaters ståndpunkter om energistadgefördraget och deras bilaterala investeringsavtal som fortfarande skyddar investeringar i fossila bränslen och innehåller föråldrade bestämmelser som strider mot EU:s mål och värden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, energistadgefördragets sekretariat och regeringarna i de länder som är medlemmar i energistadgefördraget. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(2)  EUT L 350, 4.10.2021, s. 9.

(3)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

(4)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 210.

(5)  Yttrande av den 16 maj 2017, EU:C:2017:376.

(6)  Dom av den 6 mars 2018, Slovakien mot Achmea BV, C-284/16, EU:C:2018:158.

(7)  Yttrande av den 30 april 2019, EU:C:2019:341.

(8)  Dom av den 2 september 2021, Republiken Moldavien mot Komstroy LLC, C-741/19, EU:C:2021:655.

(9)  Dom av den 26 oktober 2021, Republiken Polen mot PL Holdings Sàrl, C-109/20, EU:C:2021:875.

(10)  EUT L 169, 29.5.2020, s. 1.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2022)0268.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2022)0373.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/74 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/74

---

P9_TA(2022)0422

Bedömning av Ungerns efterlevnad av de rättsstatliga villkoren enligt villkorlighetsförordningen och läget beträffande Ungerns återhämtnings- och resiliensplan

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om bedömning av Ungerns efterlevnad av de rättsstatliga villkoren enligt villkorlighetsförordningen och läget beträffande Ungerns återhämtnings- och resiliensplan (2022/2935(RSP))

(2023/C 167/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2, 4.3 och 7.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2, 4.3 och 7.1,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna samt protokollen till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna samt protokollen till denna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s och Europarådets internationella människorättsfördrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s och Europarådets internationella människorättsfördrag,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (3),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 3 juni 2021 i mål C-650/18 om ogillande av Ungerns talan mot parlamentets resolution av den 12 september 2018 om att fastställa huruvida det föreligger en klar risk för ett allvarligt åsidosättande av unionens värden av en medlemsstat (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 3 juni 2021 i mål C-650/18 om ogillande av Ungerns talan mot parlamentets resolution av den 12 september 2018 om att fastställa huruvida det föreligger en klar risk för ett allvarligt åsidosättande av unionens värden av en medlemsstat (4),

| — | med beaktande av landskapitlen om Ungern i kommissionens årliga rapporter om rättsstatsprincipen, särskilt från 2021 och 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av landskapitlen om Ungern i kommissionens årliga rapporter om rättsstatsprincipen, särskilt från 2021 och 2022,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 15 september 2022 om förslaget till rådets beslut om att enligt artikel 7.1 i EU-fördraget fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (5), av den 9 juni 2022 om rättsstatsprincipen och det potentiella godkännandet av Polens nationella återhämtningsplan (6), av den 5 maj 2022 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (7), av den 10 mars 2022 om rättsstatsprincipen och konsekvenserna av EU-domstolens dom (8), av den 8 juli 2021 om överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet (9), av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 15 september 2022 om förslaget till rådets beslut om att enligt artikel 7.1 i EU-fördraget fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (5), av den 9 juni 2022 om rättsstatsprincipen och det potentiella godkännandet av Polens nationella återhämtningsplan (6), av den 5 maj 2022 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (7), av den 10 mars 2022 om rättsstatsprincipen och konsekvenserna av EU-domstolens dom (8), av den 8 juli 2021 om överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet (9), av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om villkorlighet (10),

| — | med beaktande av det skriftliga meddelande som kommissionen skickade till den ungerska regeringen den 27 april 2022 i enlighet med artikel 6.1 i villkorlighetsförordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga meddelande som kommissionen skickade till den ungerska regeringen den 27 april 2022 i enlighet med artikel 6.1 i villkorlighetsförordningen,

| — | med beaktande av de korrigerande åtgärder som den ungerska regeringen lade fram för kommissionen genom en skrivelse av den 22 augusti 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de korrigerande åtgärder som den ungerska regeringen lade fram för kommissionen genom en skrivelse av den 22 augusti 2022,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 18 september 2022 om rådets genomförandebeslut om åtgärder för att skydda unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 18 september 2022 om rådets genomförandebeslut om åtgärder för att skydda unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatens principer i Ungern (COM(2022)0485),

| — | med beaktande av Ungerns rankning i World Justice Project 2022 State of Law Index (73:e plats av 140 länder och sist i EU, Europeiska frihandelssammanslutningen och Nordamerika), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ungerns rankning i World Justice Project 2022 State of Law Index (73:e plats av 140 länder och sist i EU, Europeiska frihandelssammanslutningen och Nordamerika),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt artikel 2 i EU-fördraget och såsom återspeglas i stadgan och fastslås i internationella människorättsfördrag. Dessa värden, som är gemensamma för medlemsstaterna och som medlemsstaterna av egen fri vilja ställt upp bakom, utgör grunden för de rättigheter som personer som lever i unionen åtnjuter. |
| --- | --- |

A.

Unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, enligt artikel 2 i EU-fördraget och såsom återspeglas i stadgan och fastslås i internationella människorättsfördrag. Dessa värden, som är gemensamma för medlemsstaterna och som medlemsstaterna av egen fri vilja ställt upp bakom, utgör grunden för de rättigheter som personer som lever i unionen åtnjuter.

| B. | Åtgärderna enligt villkorlighetsförordningen kan genomföras av kommissionen när överträdelser av rättsstatsprinciperna direkt påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen i unionen. |
| --- | --- |

B.

Åtgärderna enligt villkorlighetsförordningen kan genomföras av kommissionen när överträdelser av rättsstatsprinciperna direkt påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen i unionen.

| C. | Den 18 september 2022 lade kommissionen fram budgetskyddsåtgärder enligt villkorlighetsförordningen genom ett förslag till rådets genomförandebeslut som säkerställer skyddet av EU:s ekonomiska intressen mot överträdelser av rättsstatsprincipen i Ungern, med innehållande av 65 % av åtagandena för tre program inom sammanhållningspolitiken eller, i tillämpliga fall, godkännande av de tre programmen, samt ett förbud mot att ingå rättsliga åtaganden med allmännyttiga truster för program som genomförs genom direkt och indirekt förvaltning. |
| --- | --- |

C.

Den 18 september 2022 lade kommissionen fram budgetskyddsåtgärder enligt villkorlighetsförordningen genom ett förslag till rådets genomförandebeslut som säkerställer skyddet av EU:s ekonomiska intressen mot överträdelser av rättsstatsprincipen i Ungern, med innehållande av 65 % av åtagandena för tre program inom sammanhållningspolitiken eller, i tillämpliga fall, godkännande av de tre programmen, samt ett förbud mot att ingå rättsliga åtaganden med allmännyttiga truster för program som genomförs genom direkt och indirekt förvaltning.

| D. | De korrigerande åtgärder som vidtagits av den ungerska regeringen är inte tillräckliga för att bevisa att överträdelser av rättsstatsprincipen i Ungern inte längre påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, och de är inte heller tillräckliga för att avhjälpa de begränsade brister som kommissionen valde att ta itu med i utkastet till rådets genomförandebeslut, och inte ens ett fullständigt genomförande förefaller vara tillräckligt för att avhjälpa överträdelser av rättsstatsprincipen som påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av EU:s budget i Ungern. Dessa korrigerande åtgärder skulle inte avhjälpa andra överträdelser av rättsstatsprincipen i Ungern, utöver förordningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

D.

De korrigerande åtgärder som vidtagits av den ungerska regeringen är inte tillräckliga för att bevisa att överträdelser av rättsstatsprincipen i Ungern inte längre påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen, och de är inte heller tillräckliga för att avhjälpa de begränsade brister som kommissionen valde att ta itu med i utkastet till rådets genomförandebeslut, och inte ens ett fullständigt genomförande förefaller vara tillräckligt för att avhjälpa överträdelser av rättsstatsprincipen som påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av EU:s budget i Ungern. Dessa korrigerande åtgärder skulle inte avhjälpa andra överträdelser av rättsstatsprincipen i Ungern, utöver förordningens tillämpningsområde.

| E. | Ungern har beslutat att inte delta i det fördjupade samarbetet för att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten. |
| --- | --- |

E.

Ungern har beslutat att inte delta i det fördjupade samarbetet för att inrätta Europeiska åklagarmyndigheten.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att utlösa villkorlighetsförordningen i Ungerns fall, om än efter en lång försening och med ett alltför begränsat tillämpningsområde. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att de 17 åtgärder som förhandlats fram av kommissionen och den ungerska regeringen inte är tillräckliga för att hantera den befintliga systemrisken för EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin bedömning peka på den fortsatta risken och att bibehålla kravet på korrigerande åtgärder för att ge rådet skäl att med kvalificerad majoritet godkänna kommissionens förslag av den 18 september 2022 till rådets genomförandebeslut om åtgärder för att skydda unionsbudgeten mot överträdelser av rättsstatsprincipen i Ungern. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anta åtgärderna enligt villkorlighetsförordningen, i enlighet med kommissionens förslag av den 18 september 2022, och att upphäva de antagna åtgärderna först efter att ha konstaterat att villkoren för antagande inte längre är uppfyllda, och att de korrigerande åtgärder som den ungerska regeringen antagit alltså har haft en varaktig effekt i praktiken och i synnerhet att ingen försämring har registrerats för redan antagna åtgärder. Parlamentet betonar att om dessa åtgärder upphävs i framtiden bör unionen gå vidare med finansiell korrigering. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta omedelbara åtgärder enligt villkorlighetsförordningen när det gäller andra överträdelser av rättsstatsprincipen, i synnerhet vad gäller rättsväsendets oberoende och de andra grunder som lades fram i kommissionens skrivelse av den 19 november 2021 till Ungern. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att de ungerska myndigheterna fortsätter att missbruka EU:s enhällighetsregel för att blockera viktiga beslut i syfte att pressa kommissionen och rådet att frigöra EU-medel och därmed försena Ukrainas stödpaket på 18 miljarder euro och den globala minimiskattesatsen för företag. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att säkerställa att detta inte påverkar deras beslut om faciliteten för återhämtning och resiliens eller villkoren för rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att säkerställa att de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna av EU-medel inte berövas dessa medel i det fall att åtgärder vidtas inom ramen för mekanismen för villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen, i enlighet med artikel 5.4 och 5.5 i villkorlighetsförordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att hitta sätt att fördela EU-medel via lokala myndigheter och icke-statliga organisationer om den berörda regeringen inte samarbetar när det gäller brister i rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att syftet med faciliteten för återhämtning och resiliens är att främja återhämtning och resiliens i EU och dess medlemsstater, inbegripet Ungern. Parlamentet beklagar djupt att finansieringen från faciliteten för återhämtning och resiliens på grund av den ungerska regeringens åtgärder ännu inte har nått Ungerns befolkning och regioner, lokala myndigheter eller organisationer i det civila samhället, medan de 26 andra planerna för faciliteten för återhämtning och resiliens har godkänts. Parlamentet noterar att det finns en risk för missbruk av medel inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och upprepar sin uppmaning till kommissionen att avstå från att göra en positiv bedömning av Ungerns plan till dess att landet fullt ut har följt alla rekommendationer på rättsstatsområdet och till dess att landet har genomfört alla relevanta domar från Europeiska unionens domstol och Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet förväntar sig att kommissionen utesluter alla risker för att program inom ramen för sammanhållningspolitiken bidrar till missbruk av EU-medel eller överträdelser av rättsstatsprincipen innan den godkänner partnerskapsöverenskommelserna och de sammanhållningspolitiska programmen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar bristen på information som parlamentet har tillgång till om förhandlingarna mellan kommissionen och de ungerska myndigheterna. Parlamentet förväntar sig att kommissionen snabbt och regelbundet informerar parlamentet om relevant utveckling. Parlamentet noterar vikten av transparens även för EU-medborgare, inbegripet ungerska medborgare, för vilka enormt mycket står på spel. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(2)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(3)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

(4)  Dom av den 3 juni 2021, Ungern/parlamentet, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2022)0324.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2022)0240.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2022)0204.

(8)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 168.

(9)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 218.

(10)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 86.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/77

---

P9_TA(2022)0423

Skydd av djurhållning och stora rovdjur i Europa

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om skydd av djurhållning och stora rovdjur i Europa (2022/2952(RSP))

(2023/C 167/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 november 2017 om en handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (3),

| — | med beaktande av konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö (Bernkonventionen) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö (Bernkonventionen) (4),

| — | med beaktande av kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens program om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 12 oktober 2021Vägledningsdokument om strikt skydd av djurarter av gemenskapsintresse enligt habitatdirektivet (C(2021)7301), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 12 oktober 2021Vägledningsdokument om strikt skydd av djurarter av gemenskapsintresse enligt habitatdirektivet (C(2021)7301),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I många delar av Europa ökar utbredningen eller återkoloniseringen av vissa stora rovdjur, särskilt vargar och björnar som har varit borta från dessa områden under ganska lång tid, vilket gör att de kommer i konflikt med mänsklig verksamhet, i synnerhet extensivt bete av får och nötkreatur. Det finns betydande kostnader för nomadiserande boskapsskötare till följd av utarmning av deras besättningar och de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna och regionerna när det gäller åtgärder, och i vissa fall brist på sådana, för att stödja sina jordbrukare och offentliga medel som de ställer till deras förfogande för kompensation och anpassning. |
| --- | --- |

A.

I många delar av Europa ökar utbredningen eller återkoloniseringen av vissa stora rovdjur, särskilt vargar och björnar som har varit borta från dessa områden under ganska lång tid, vilket gör att de kommer i konflikt med mänsklig verksamhet, i synnerhet extensivt bete av får och nötkreatur. Det finns betydande kostnader för nomadiserande boskapsskötare till följd av utarmning av deras besättningar och de stora skillnaderna mellan medlemsstaterna och regionerna när det gäller åtgärder, och i vissa fall brist på sådana, för att stödja sina jordbrukare och offentliga medel som de ställer till deras förfogande för kompensation och anpassning.

| B. | Lagstiftningsåtgärder såsom habitatdirektivet och internationella fördrag såsom Bernkonventionen har bidragit till återhämtningen av stora rovdjur, däribland varg, brunbjörn, europeisk lo och järv. Antalet stora rovdjur på den europeiska kontinenten uppgick under 2012 till 9 000 europeiska loar, 17 000 brunbjörnar, 1 250 järvar och 12 000 vargar. Antalet vargar har ökat betydligt under de senaste 10 åren, upp till 17 000 enligt en bedömning som gjordes 2018 (5), medan antalet för andra arter är detsamma. På grundval av bästa tillgängliga uppgifter kommer det totala antalet vargar i EU-27 år 2022 sannolikt att ligga i storleksordningen 19 000 och kommer sannolikt att överstiga 21 500 i det geografiska Europa (6). De senaste tio åren har en ökning av vargpopulationen med över 25 procent rapporterats i Europa i en bedömning från 2022 av vargens (Canis lupus) bevarandestatus i Europa (7). Internationella naturvårdsunionen (IUCN) har klassificerat 3 av 9 vargpopulationer, 3 av 10 brunbjörnspopulationer och 3 av 11 europeiska lopopulationer i Europa som minst oroande. Båda järvpopulationerna i Europa är fortfarande hotade och den iberiska lon är fortfarande starkt hotad. |
| --- | --- |

B.

Lagstiftningsåtgärder såsom habitatdirektivet och internationella fördrag såsom Bernkonventionen har bidragit till återhämtningen av stora rovdjur, däribland varg, brunbjörn, europeisk lo och järv. Antalet stora rovdjur på den europeiska kontinenten uppgick under 2012 till 9 000 europeiska loar, 17 000 brunbjörnar, 1 250 järvar och 12 000 vargar. Antalet vargar har ökat betydligt under de senaste 10 åren, upp till 17 000 enligt en bedömning som gjordes 2018 (5), medan antalet för andra arter är detsamma. På grundval av bästa tillgängliga uppgifter kommer det totala antalet vargar i EU-27 år 2022 sannolikt att ligga i storleksordningen 19 000 och kommer sannolikt att överstiga 21 500 i det geografiska Europa (6). De senaste tio åren har en ökning av vargpopulationen med över 25 procent rapporterats i Europa i en bedömning från 2022 av vargens (Canis lupus) bevarandestatus i Europa (7). Internationella naturvårdsunionen (IUCN) har klassificerat 3 av 9 vargpopulationer, 3 av 10 brunbjörnspopulationer och 3 av 11 europeiska lopopulationer i Europa som minst oroande. Båda järvpopulationerna i Europa är fortfarande hotade och den iberiska lon är fortfarande starkt hotad.

| C. | Vargpopulationen har potential att öka exponentiellt med cirka 30 % per år. |
| --- | --- |

C.

Vargpopulationen har potential att öka exponentiellt med cirka 30 % per år.

| D. | De negativa effekterna av den växande vargstammens angrepp på boskap ökar. Vargar kommer allt oftare mycket nära människor, särskilt i tätbefolkade områden. |
| --- | --- |

D.

De negativa effekterna av den växande vargstammens angrepp på boskap ökar. Vargar kommer allt oftare mycket nära människor, särskilt i tätbefolkade områden.

| E. | Enbart i Österrike ökade antalet boskapsdjur som dödades av vargar med 230 % till 680 under 2021. En liknande utveckling när det gäller vargattacker kan också observeras i andra medlemsstater, där antalet dödade boskapsdjur uppgick till 11 849 i Frankrike, 3 959 i Tyskland, 616 i Tjeckien, 139 i Belgien och 98 i Sydtyrolen i Italien. |
| --- | --- |

E.

Enbart i Österrike ökade antalet boskapsdjur som dödades av vargar med 230 % till 680 under 2021. En liknande utveckling när det gäller vargattacker kan också observeras i andra medlemsstater, där antalet dödade boskapsdjur uppgick till 11 849 i Frankrike, 3 959 i Tyskland, 616 i Tjeckien, 139 i Belgien och 98 i Sydtyrolen i Italien.

| F. | Den snabba ökningen av vargpopulationen och av angrepp på boskap gör det svårt för nationella administratörer att agera effektivt och beslutsamt med de verktyg som för närvarande står till buds. |
| --- | --- |

F.

Den snabba ökningen av vargpopulationen och av angrepp på boskap gör det svårt för nationella administratörer att agera effektivt och beslutsamt med de verktyg som för närvarande står till buds.

| G. | Jordbrukarna som själva är drabbade av angrepp av stora rovdjur känner sig desperata, missförstådda och maktlösa. Angreppen av stora rovdjur har redan skördat mänskliga offer. |
| --- | --- |

G.

Jordbrukarna som själva är drabbade av angrepp av stora rovdjur känner sig desperata, missförstådda och maktlösa. Angreppen av stora rovdjur har redan skördat mänskliga offer.

| H. | De flesta populationer av stora rovdjur i Europa är gränsöverskridande. Enskilda populationer kan omfatta stora geografiska intervall mellan olika länder, inom och utanför EU, vilket leder till situationer där samma population i en region kan anses ha gynnsam bevarandestatus, medan den i en grannregion kan klassificeras som i behov av strikt skydd. |
| --- | --- |

H.

De flesta populationer av stora rovdjur i Europa är gränsöverskridande. Enskilda populationer kan omfatta stora geografiska intervall mellan olika länder, inom och utanför EU, vilket leder till situationer där samma population i en region kan anses ha gynnsam bevarandestatus, medan den i en grannregion kan klassificeras som i behov av strikt skydd.

| I. | Övervakningsmetoderna varierar kraftigt, vilket leder till att data om stora rovdjurs populationsnivåer är av ojämn kvalitet och kvantitet. |
| --- | --- |

I.

Övervakningsmetoderna varierar kraftigt, vilket leder till att data om stora rovdjurs populationsnivåer är av ojämn kvalitet och kvantitet.

| J. | Life-programmet har redan finansierat många projekt för att minska konflikter kopplade till vilda djur och främja långsiktig samexistens med stora rovdjur. Mellan 1992 och 2019 spenderades i genomsnitt 3,6 miljoner euro per år på projekt som var inriktade på åtgärder för att begränsa skador orsakade av stora rovdjur genom Life-programmet, och ytterligare 36 miljoner euro beviljades för pågående projekt som tillhandahåller kontextspecifik vägledning om effektiviteten hos begränsningsåtgärder såsom elektriska stängsel, herdar och användning av vakthundar för boskap i många olika regioner i EU. Det finns ett behov av ytterligare projekt i regioner och för stora rovdjursarter som ännu inte har hanterats. |
| --- | --- |

J.

Life-programmet har redan finansierat många projekt för att minska konflikter kopplade till vilda djur och främja långsiktig samexistens med stora rovdjur. Mellan 1992 och 2019 spenderades i genomsnitt 3,6 miljoner euro per år på projekt som var inriktade på åtgärder för att begränsa skador orsakade av stora rovdjur genom Life-programmet, och ytterligare 36 miljoner euro beviljades för pågående projekt som tillhandahåller kontextspecifik vägledning om effektiviteten hos begränsningsåtgärder såsom elektriska stängsel, herdar och användning av vakthundar för boskap i många olika regioner i EU. Det finns ett behov av ytterligare projekt i regioner och för stora rovdjursarter som ännu inte har hanterats.

| K. | Tama djur, särskilt i betesmarker och öppna betessystem, löper större risk för angrepp (beroende på vilka åtgärder som vidtagits och hur effektiva de är) på grund av den ökande förekomsten av stora rovdjur. Detta gäller särskilt i bergsområden och glesbefolkade områden där bete är nödvändigt för att bevara dessa prioriterade livsmiljöer. I vissa tätbefolkade områden med få naturliga bytesarter för stora rovdjur kan tamdjuren också utsättas för en större risk. |
| --- | --- |

K.

Tama djur, särskilt i betesmarker och öppna betessystem, löper större risk för angrepp (beroende på vilka åtgärder som vidtagits och hur effektiva de är) på grund av den ökande förekomsten av stora rovdjur. Detta gäller särskilt i bergsområden och glesbefolkade områden där bete är nödvändigt för att bevara dessa prioriterade livsmiljöer. I vissa tätbefolkade områden med få naturliga bytesarter för stora rovdjur kan tamdjuren också utsättas för en större risk.

| L. | Allmänhetens inställning till stora rovdjur varierar kraftigt mellan olika länder och bland olika intressegrupper, särskilt i regioner där stora rovdjur har varit frånvarande under längre tid. Rädslan för attacker och bristen på tillräckligt stöd från myndigheterna för att undvika skador kan leda till olagligt dödande av skyddade arter. |
| --- | --- |

L.

Allmänhetens inställning till stora rovdjur varierar kraftigt mellan olika länder och bland olika intressegrupper, särskilt i regioner där stora rovdjur har varit frånvarande under längre tid. Rädslan för attacker och bristen på tillräckligt stöd från myndigheterna för att undvika skador kan leda till olagligt dödande av skyddade arter.

| M. | Får- och getsektorerna, som är de mest sårbara för rovdjursangrepp från stora rovdjur, har av bredare socioekonomiska skäl redan utsatts för ekonomiska påfrestningar i flera årtionden. Denna känsliga sektor kan ge ett mervärde för miljön genom extensivt bete, genom att bidra till att bevara den biologiska mångfalden i öppna landskap i många områden med naturliga begränsningar eller låg bördighet, såsom alpängar, och genom att bidra till att bekämpa fenomen som erosion och skogsbränder. |
| --- | --- |

M.

Får- och getsektorerna, som är de mest sårbara för rovdjursangrepp från stora rovdjur, har av bredare socioekonomiska skäl redan utsatts för ekonomiska påfrestningar i flera årtionden. Denna känsliga sektor kan ge ett mervärde för miljön genom extensivt bete, genom att bidra till att bevara den biologiska mångfalden i öppna landskap i många områden med naturliga begränsningar eller låg bördighet, såsom alpängar, och genom att bidra till att bekämpa fenomen som erosion och skogsbränder.

| N. | Traditionella alpängar och ängsbetessystem överges i allt högre grad på grund av miljörelaterade, jordbruksrelaterade och socioekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

N.

Traditionella alpängar och ängsbetessystem överges i allt högre grad på grund av miljörelaterade, jordbruksrelaterade och socioekonomiska utmaningar.

| O. | Förebyggande åtgärder för att undvika konflikter när det gäller samexistens har av Life-projekt i vissa EU-regioner rapporterats som framgångsrika metoder för att minska skador orsakade av stora rovdjur. Dessa åtgärders ändamålsenlighet kan dock påverkas av geografiska och lokala förhållanden. Dessa åtgärder kan leda till en ökad arbetsinsats och ökade kostnader för jordbrukarna, särskilt i regioner dit stora rovdjur återvänder eller där de utökar sina revir. Förebyggande åtgärder för att undvika konflikter när det gäller samexistens kan kombineras för att öka effektiviteten. Ersättningsbetalningarna, som regleras på nationell nivå, skiljer sig åt inom EU och ger inte alltid full ersättning för den skada som uppkommit. |
| --- | --- |

O.

Förebyggande åtgärder för att undvika konflikter när det gäller samexistens har av Life-projekt i vissa EU-regioner rapporterats som framgångsrika metoder för att minska skador orsakade av stora rovdjur. Dessa åtgärders ändamålsenlighet kan dock påverkas av geografiska och lokala förhållanden. Dessa åtgärder kan leda till en ökad arbetsinsats och ökade kostnader för jordbrukarna, särskilt i regioner dit stora rovdjur återvänder eller där de utökar sina revir. Förebyggande åtgärder för att undvika konflikter när det gäller samexistens kan kombineras för att öka effektiviteten. Ersättningsbetalningarna, som regleras på nationell nivå, skiljer sig åt inom EU och ger inte alltid full ersättning för den skada som uppkommit.

| P. | Förlusten av och skadorna på tamdjur på grund av angrepp av stora rovdjur orsakar inte bara ekonomiska skador för jordbrukare och uppfödare, utan har också betydande känslomässiga konsekvenser för tamdjurens ägare. |
| --- | --- |

P.

Förlusten av och skadorna på tamdjur på grund av angrepp av stora rovdjur orsakar inte bara ekonomiska skador för jordbrukare och uppfödare, utan har också betydande känslomässiga konsekvenser för tamdjurens ägare.

| Q. | Traditionella uppfödningsmetoder som ger högt skydd av boskap mot rovdjur, såsom användning av herdar och vakthundar för boskap samt inhämtning nattetid för att säkerställa direkt och kontinuerlig övervakning av betesdjur, har använts i århundraden i Europa, men har gradvis övergetts på grund av betydligt färre rovdjursangrepp. Det kan visa sig svårt att fullt ut återgå till dessa gamla metoder i stor skala i vissa regioner på grund av förändrad markanvändning med en mer mångfunktionell strategi i jordbruksområdena, turismens ökade betydelse och det nuvarande socioekonomiska trycket som jordbruket står inför i EU, med betydande minskningar av antalet jordbrukare och lägre löner än genomsnittet. Innovativa lösningar måste hittas för att det moderna jordbruket ska kunna anpassas till vargarnas närvaro. |
| --- | --- |

Q.

Traditionella uppfödningsmetoder som ger högt skydd av boskap mot rovdjur, såsom användning av herdar och vakthundar för boskap samt inhämtning nattetid för att säkerställa direkt och kontinuerlig övervakning av betesdjur, har använts i århundraden i Europa, men har gradvis övergetts på grund av betydligt färre rovdjursangrepp. Det kan visa sig svårt att fullt ut återgå till dessa gamla metoder i stor skala i vissa regioner på grund av förändrad markanvändning med en mer mångfunktionell strategi i jordbruksområdena, turismens ökade betydelse och det nuvarande socioekonomiska trycket som jordbruket står inför i EU, med betydande minskningar av antalet jordbrukare och lägre löner än genomsnittet. Innovativa lösningar måste hittas för att det moderna jordbruket ska kunna anpassas till vargarnas närvaro.

| R. | Det behövs en konstruktiv samexistens mellan stora rovdjur och djurhållning, där å ena sidan bevarandestatusen för stora rovdjur kan fortsätta att utvecklas positivt, samtidigt som jordbrukarna å andra sidan skulle få verktyg och tillräcklig finansiering för att hantera och förhindra angrepp på produktionsdjur. Alla förvaltningsbeslut bör baseras på vetenskapliga belägg och solida fakta och ta hänsyn till ekologiska, sociala och ekonomiska perspektiv. Det kommer att behövas ytterligare diskussioner mellan berörda parter och jordbrukare i områden där stora rovdjur har varit frånvarande i årtionden, och ytterligare insatser kommer att behövas när det gäller utbyte av bästa praxis för att stödja införandet av förebyggande åtgärder och få tillgång till finansiering. Den ökade förekomsten av stora rovdjur kan ha positiva effekter på ekosystemens funktion och motståndskraft och bevarandet av biologisk mångfald och ekologiska processer och bland annat bidra till att reglera populationer av vilda hov- och klövdjur. Parlamentet betonar också att närvaron av stora rovdjur, särskilt i nationalparker, bidrar till skogarnas rekreationsvärde och ständigt ökande naturbaserad turism. |
| --- | --- |

R.

Det behövs en konstruktiv samexistens mellan stora rovdjur och djurhållning, där å ena sidan bevarandestatusen för stora rovdjur kan fortsätta att utvecklas positivt, samtidigt som jordbrukarna å andra sidan skulle få verktyg och tillräcklig finansiering för att hantera och förhindra angrepp på produktionsdjur. Alla förvaltningsbeslut bör baseras på vetenskapliga belägg och solida fakta och ta hänsyn till ekologiska, sociala och ekonomiska perspektiv. Det kommer att behövas ytterligare diskussioner mellan berörda parter och jordbrukare i områden där stora rovdjur har varit frånvarande i årtionden, och ytterligare insatser kommer att behövas när det gäller utbyte av bästa praxis för att stödja införandet av förebyggande åtgärder och få tillgång till finansiering. Den ökade förekomsten av stora rovdjur kan ha positiva effekter på ekosystemens funktion och motståndskraft och bevarandet av biologisk mångfald och ekologiska processer och bland annat bidra till att reglera populationer av vilda hov- och klövdjur. Parlamentet betonar också att närvaron av stora rovdjur, särskilt i nationalparker, bidrar till skogarnas rekreationsvärde och ständigt ökande naturbaserad turism.

| S. | I oktober 2021 utfärdade kommissionen nya riktlinjer om strikt skydd av djurarter enligt habitatdirektivet, inbegripet vargar, i syfte att hjälpa EU:s medlemsstater att förbättra genomförandet av habitatdirektivet på fältet, och särskilt att säkerställa ett fullständigt, tydligt och exakt införlivande av artikel 16 i direktivet. |
| --- | --- |

S.

I oktober 2021 utfärdade kommissionen nya riktlinjer om strikt skydd av djurarter enligt habitatdirektivet, inbegripet vargar, i syfte att hjälpa EU:s medlemsstater att förbättra genomförandet av habitatdirektivet på fältet, och särskilt att säkerställa ett fullständigt, tydligt och exakt införlivande av artikel 16 i direktivet.

| 1. | Europaparlamentet noterar de positiva resultaten av politiken för biologisk mångfald när det gäller återställande av stora rovdjursarter i EU och noterar deras inverkan på ekosystemens funktionssätt och motståndskraft, bevarandet av biologisk mångfald och ekologiska processer samt djurhållningen. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa en balanserad samexistens mellan människor, boskap och stora rovdjur, särskilt på landsbygden, och framhåller behovet att erkänna att förändringar i populationsnivåerna för vissa arter kan leda till ett antal miljörelaterade, jordbruksrelaterade och socioekonomiska utmaningar. Parlamentet konstaterar att artikel 2.3 i habitatdirektivet redan medger den flexibilitet som behövs för att effektivt hantera och hantera dessa synergier och avvägningar och anses vara ändamålsenlig. Parlamentet noterar att denna flexibilitet bör utforskas ytterligare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt den inverkan som angrepp av stora rovdjur har på djurens välbefinnande, inbegripet skador, spontan abort, minskad fertilitet, förlust av djur eller hela besättningar och dödsfall bland vakthundar, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att förhindra lidande och skador på boskap. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att bedöma framstegen med att uppnå gynnsam bevarandestatus för arter på grundval av vetenskapliga belägg, i syfte att korrekt bedöma och övervaka utbredningen och storleken på populationer av stora rovdjur, inbegripet deras effekter på naturen och den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar behovet av att ta hänsyn till arters stora gränsöverskridande rörlighet, eftersom bevarandestatusen för olika populationer av samma art kan variera mellan regionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare intensifiera det gränsöverskridande samarbetet och betonar att övervakningen bör samordnas med hjälp av en harmoniserad metodik, med beaktande av transnationella populationer och (bio)geografiska regioner, i tillämpliga fall. Parlamentet uppmanar kommissionen att avsätta medel för studier av biologisk mångfald, till exempel inom ramen för Horisont Europa, som syftar till att uppdatera kartorna över stora rovdjurs utbredning och täthet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna använder lämpliga övervakningsmetoder för var och en av de olika arterna av stora rovdjur så att det blir möjligt att sammanställa jämförbara och standardiserade uppgifter av hög kvalitet för en effektiv bedömning av populationsnivåerna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att punkten ”Förslag till ändring: nedflyttning av vargen (Canis lupus) från bilaga II till bilaga III till konventionen” har förts upp på dagordningen för det 42:a mötet i Bernkonventionens ständiga kommitté. Parlamentet betonar att vargens bevarandestatus på europeisk nivå motiverar att dess skyddsstatus sänks och följaktligen att den föreslagna ändringen antas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erkänner att angreppen av stora rovdjur ökar i hela Europa, och att de redan har skördat mänskliga offer och skapat negativa effekter för djuruppfödare. Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna också samlar in information och rapporterar om de skador som är resultatet av angrepp av stora rovdjur. Parlamentet betonar att god övervakning av skadeutvecklingen för djuruppfödare är en grundläggande förutsättning för en framgångsrik politik, men att medlemsstaterna ändå använder olika undersöknings- och övervakningsmetoder. Parlamentet understryker vikten av standardiserade rapporteringsformat och understryker att detta även bör gälla för övervakning av effektiviteten i programmen för skadebegränsning, inbegripet ersättning och förebyggande åtgärder. Parlamentet begär att resultaten av övervakningen och den använda metodiken ska göras tillgängliga för allmänheten i tid och på ett transparent sätt. Parlamentet betonar att kommissionen bör samordna uppgiftsinsamlingen och utföra analyserna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av att förbättra övervakningen av vilda djurs hälsa, särskilt när det gäller hybridisering mellan hund och varg, som bör upptäckas proaktivt i ett tidigt skede. Parlamentet efterlyser en standardiserad politik för identifiering av hybrider och en transparent strategi, inbegripet ett generaliserat gränsöverskridande utbyte av dna-prover från vargar mellan forskningsinstitutioner. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bistå regioner där det finns konflikter kring samexistens för att klargöra hur den flexibilitet som redan finns inom ramen för artikel 16.1 i habitatdirektivet kan utnyttjas på ett lämpligt och ansvarsfullt sätt. Parlamentet noterar kommissionens uppdaterade vägledningsdokument av den 12 oktober 2021 om strikt skydd av djurarter av gemenskapsintresse enligt habitatdirektivet (8). Parlamentet betonar att det är kommissionens ansvar att förtydliga de befintliga riktlinjerna och vid behov hålla sin vägledning uppdaterad, bland annat om tolkningen av artiklarna 12 och 16, och uppmuntrar medlemsstaterna att bättre utnyttja de befintliga riktlinjerna och agera på ett effektivt sätt för att förebygga, begränsa och kompensera för de skador som orsakas av stora rovdjur, med beaktande av gränsöverskridande populationer, och att inrätta ändamålsenliga rättsliga och institutionella ramar för att stödja jordbrukare och uppfödare så att denna samexistens möjliggörs. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål genomföra regelbundna bedömningar av vetenskapliga data för att göra det möjligt att anpassa skyddsstatusen för arter så snart den önskade bevarandestatusen har uppnåtts, i enlighet med artikel 19 i habitatdirektivet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att organisera möjligheter för olika intressenter, däribland aktörer på landsbygden, att diskutera stora rovdjurs påverkan. Parlamentet uppmanar dem att tillhandahålla information om praktiska lösningar och finansieringsmöjligheter för förebyggande åtgärder mot angrepp på boskap och att genomföra en tydlig informationskampanj. Parlamentet understryker vikten av att utveckla intressentplattformar om samexistens med stora rovdjur på EU-nivå samt nationell och lokal nivå, såsom EU-plattformen om samexistens mellan människor och stora rovdjur, och av att främja dialog, utbyte av erfarenheter och samarbete för att hantera konflikter mellan människor och skyddade arter. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja utarbetandet av samordnade strategier i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om hur närvaron av stora rovdjur i Europa påverkar bärkraften för djurhållningen, den biologiska mångfalden, landsbygdssamhällena och landsbygdsturismen, inbegripet generationsskiftet inom jordbruket, mot bakgrund av de socioekonomiska faktorer som påverkar bärkraften för djurhållningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utvärdera den inverkan som angrepp av stora rovdjur har på djurskyddet, liksom på djurböndernas välbefinnande, inkomsterna och högre arbetskrafts- och materialkostnader, även med beaktande av huruvida förebyggande åtgärder har vidtagits eller inte och hur effektiva de varit. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en gedigen och heltäckande bedömning av alla relevanta hot mot och påfrestningar på varje art av stora rovdjur och deras livsmiljöer på europeisk nivå och i varje medlemsstat, antingen på grund av naturliga orsaker eller på grund av faktorer orsakade av människan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att också kartlägga prioriterade kontaktområden för populationer av stora rovdjur och att identifiera de viktigaste ekologiska korridorerna, spridningshinder, vägsträckor med hög dödlighet och andra viktiga landskapselement som hänger samman med den fragmenterade utbredningen av stora rovdjur, i syfte att undvika fragmentering av livsmiljöer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att djurhållningsanläggningar i bergsområden, särskilt Alpregionen, är särskilt sårbara för ökande skador från stora rovdjur. Parlamentet påpekar att jordbruksföretag i dessa regioner ofta är små och har höga merkostnader och att de bör skyddas och uppmuntras eftersom de kan bidra till att bevara bergslandskap och värna den biologiska mångfalden i svårtillgängliga områden. Parlamentet påpekar att områden som artrika gräsmarker med stagg på silikatsubstrat i bergsområden och alpina och subalpina kalkgräsmarker är särskilt värda att bevara enligt habitatdirektivet. Parlamentet konstaterar att dessa livsmiljöer har skapats i närvaro av vilda rovdjur och påpekar att en avgörande faktor för bevarandet av dessa områden är extensivt bete, till exempel av nötkreatur och hästar eller hjordar som vaktas av herdar. Parlamentet uppmanar kommissionen att skydda och bevara traditionella jordbruksmetoder, såsom betesbruk, modellen med övervakat bete, den praxis för växling av betesområde som erkänns av Unesco samt djurbönders levnadssätt, genom konkreta lösningar. Parlamentet inser att vissa av dessa metoder kan omfattas av den föreslagna förteckningen över potentiella jordbruksmetoder som finansieras genom miljösystem. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna att de för närvarande tillgängliga förebyggande åtgärderna, däribland stängsel och vakthundar, som är framgångsrika i vissa EU-regioner, kan medföra ytterligare ekonomiska bördor och arbetsbördor för jordbrukarna, inte alltid stöds av EU-medel eller nationella medel och har en varierande grad av effektivitet och ändamålsenlighet beroende på de lokala förhållandena (9) (10). Parlamentet betonar i detta avseende att ekonomiskt stöd till förebyggande åtgärder bör åtföljas av rådgivningsstöd för att säkerställa ett heltäckande och skyndsamt genomförande av åtgärderna. Parlamentet framhåller att terrängens karaktär, de geografiska förhållandena, den historiska samexistensen med stora rovdjur och andra faktorer som ofta har avgörande betydelse för de berörda områdena, såsom turism, behöver beaktas vid genomförandet av förebyggande åtgärder och övervägandet av undantag. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i de fall där populationerna av stora rovdjur växer, erkänna vikten av att utarbeta och genomföra begränsningsstrategier proaktivt i enlighet med habitatdirektivet, på grundval av vetenskapliga belägg. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet bedöma framstegen med att uppnå bevarandestatus för arter på en nivå av biogeografiska regioner och/eller unionsomfattande populationer, och insisterar på att kommissionen utan dröjsmål utarbetar ett bedömningsförfarande för att göra det möjligt att ändra skyddsstatusen för populationer i vissa regioner så snart den önskade bevarandestatusen har uppnåtts, i enlighet med artikel 19 i habitatdirektivet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vetenskapligt identifiera och stödja de bästa genomförbara förebyggande åtgärderna för att minska angrepp och skador från stora rovdjurs predation på boskap, med beaktande av medlemsstaternas regionala och lokala särdrag, och att hjälpa djurbönder att ansöka om dessa förebyggande åtgärder, så att de framgångsrika strategierna kan bli fler och användas på bredare front. Parlamentet efterlyser också att de på ett effektivt sätt inkluderas i rådgivnings- och spridningstjänster. Parlamentet efterlyser en ökning av Life-finansieringen av projekt som syftar till att uppnå samexistens med stora rovdjur samtidigt som finansieringen för skydd av arter upprätthålls. Parlamentet efterlyser en prioritering av småskaliga projekt som syftar till att dela och utveckla bästa praxis om samexistens med stora rovdjur, och uppmanar kommissionen att fastställa lämpliga krav för att mäta och rapportera effektiviteten hos skadebegränsande åtgärder som undersöks i projekt som finansieras av EU, till exempel genom Life-programmet, och att då prioritera objektiva och kvantitativa bedömningsmetoder. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta och genomföra omfattande handlingsplaner för arter eller bevarande- och/eller förvaltningsplaner, om sådana saknas, med beaktande av befolkningstäthet, landskapsstrukturer, beteshållning, bevarandestatus, annan relevant mänsklig verksamhet samt populationer av vilda hov- och klövdjur. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet belyser behovet av regelbunden övervakning av populationer av stora rovdjur för att strategiskt planera bevarandeåtgärder, tillämpa förebyggande system för att minska konflikter samt utvärdera resultatet av alla åtgärder. Parlamentet påpekar att övervakningen bör baseras på en robust metodik, att den bör främja och underlätta olika intressenters deltagande och att dess resultat regelbundet bör kommuniceras till allmänheten och de viktigaste intressentgrupperna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att identifiera adekvata och långsiktiga finansieringsmöjligheter för lämpliga förebyggande åtgärder och tillräcklig ersättning till djurbönder, inte bara för eventuella förluster och kostnader till följd av angrepp av stora rovdjur, utan även för de begränsningsåtgärder som vidtagits, i syfte att säkerställa samexistens med stora rovdjur och hållbara djurhållningsmetoder. Parlamentet betonar att ersättningssystem, utformade på ett sådant sätt att djurhållning och närvaron av stora rovdjur inte innebär någon utebliven förtjänst för djurbönderna, bör täcka direkta och indirekta kostnader i samband med rovdjursangrepp och bör integreras med förebyggande åtgärder för största möjliga effektivitet. Parlamentet betonar vikten av att rättvist och heltäckande kompensera för alla förluster av produktionsdjur som orsakas av stora rovdjur, inbegripet hybridarter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och regionerna att förbättra tillgången till ekonomisk ersättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att det ökande antalet angrepp av stora rovdjur innebär att de resurser som avsätts för att skydda tamdjur och betala ut ersättning också ökar. Parlamentet beklagar att den ersättning som betalas ut till uppfödare efter ett angrepp varierar från medlemsstat till medlemsstat. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ändra sina jordbruksriktlinjer för att underlätta ersättning för skador orsakade av stora rovdjur i form av statligt stöd. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(2)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 38.

(3)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(4)  EGT L 38, 10.2.1982, s. 3.

(5)  IUCN:s rödlista över hotade arter, ‘Canis lupus (Grey Wof)‘, hämtad den 23 november 2022.

(6)  Large Carnivore Initiative for Europe – Specialist Group of the IUCN Species Survival Commission for the Standing Committee of the Convention on the Conservation of European Wildlife and Natural Habitats, ”Assessment of the conservation status of the Wolf (Canis lupus) in Europe”, den 2 september 2022.

(7)  Https://rm.coe.int/inf45e-2022-wolf-assessment-bern-convention-2791-5979-4182-1-2/1680a7fa47 Som ovan, s. 2.

(8)  Kommissionens tillkännagivande av den 12 oktober 2021”Guidance document on the strict protection of animal species of Community interest under the Habitats Directive” (C(2021)7301).

(9)  Cortés, Y. et al.,”A decade of use of damage prevention measures in Spain and Portugal”, Carnivore Damage Prevention News, 2020.

(10)  Oliveira, T. et al.,”The contribution of the LIFE program to mitigating damages caused by large carnivores in Europe”, Global Ecology and Conservation, Vol.31, 2021.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/83

---

P9_TA(2022)0424

Arvet från Europaåret för ungdomar 2022

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om arvet från Europaåret för ungdomar 2022 (2022/2953(RSP))

(2023/C 167/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 165.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 165.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 165.4 och 166.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 165.4 och 166.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (2),

| — | med beaktande av Bratislavafärdplanen av den 16 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bratislavafärdplanen av den 16 september 2016,

| — | med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romförklaringen av den 25 mars 2017,

| — | med beaktande av handlingsplanen av den 4 mars 2021 för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen av den 4 mars 2021 för den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av Europarådets rekommendation CM/Rec(2017)4 av den 31 maj 2017 om ungdomsarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rekommendation CM/Rec(2017)4 av den 31 maj 2017 om ungdomsarbete,

| — | med beaktande av Europarådets strategi för ungdomssektorn 2030 av den 23 januari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets strategi för ungdomssektorn 2030 av den 23 januari 2020,

| — | med beaktande av Europarådets reviderade europeiska stadga om ungdomars deltagande i kommunala och regionala angelägenheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets reviderade europeiska stadga om ungdomars deltagande i kommunala och regionala angelägenheter,

| — | med beaktande av Europarådets rekommendation CM/Rec(2019)4 om stödjande av unga flyktingar i övergången till vuxenlivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rekommendation CM/Rec(2019)4 om stödjande av unga flyktingar i övergången till vuxenlivet,

| — | med beaktande av resolutionen från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från Europeiska unionens råd och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet: Europeiska unionens ungdomsstrategi 2019–2027 (3),

| — | med beaktande av kommissionens handlingsplan för det europeiska utbildningsområdet av den 30 september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handlingsplan för det europeiska utbildningsområdet av den 30 september 2020,

| — | med beaktande av kommissionens handlingsplan för digital utbildning 2021–2027, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens handlingsplan för digital utbildning 2021–2027,

| — | med beaktande av sin resolution om utformning av politiken för digital utbildning av den 25 mars 2021 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution om utformning av politiken för digital utbildning av den 25 mars 2021 (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2017 om smart ungdomsarbete (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2017 om smart ungdomsarbete (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om ungdomar och arbetets framtid av den 5 juni 2019 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om ungdomar och arbetets framtid av den 5 juni 2019 (6),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om digitalt ungdomsarbete av den 3 oktober 2019 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om digitalt ungdomsarbete av den 3 oktober 2019 (7),

| — | med beaktande av resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramen för inrättandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete (8) och dess genomförande genom den så kallade ”Bonn-processen”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, om ramen för inrättandet av en europeisk agenda för ungdomsarbete (8) och dess genomförande genom den så kallade ”Bonn-processen”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om ungdomsgarantin (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om ungdomsgarantin (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om hur covid-19 påverkar ungdomar och idrott (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om hur covid-19 påverkar ungdomar och idrott (11),

| — | med beaktande av kommissionens ordförandes tal om tillståndet i unionen den 15 september 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ordförandes tal om tillståndet i unionen den 15 september 2021,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 oktober 2022 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 oktober 2022 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (12),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s ungdomstest, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s ungdomstest,

| — | med beaktande av konferensen om Europas framtids slutsatser om utbildning och ungdomsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konferensen om Europas framtids slutsatser om utbildning och ungdomsfrågor,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europaåret för ungdomar (året) tillkännagavs av kommissionens ordförande Ursula von der Leyen i hennes tal om tillståndet i unionen den 15 september 2021, där hon betonade unga européers betydelse för uppbyggnaden av en bättre framtid – grönare och mer inkluderande, hållbar och digital – och vikten av att ge dem ökade och bättre möjligheter genom att göra deras röster hörda och sätta dem i rampljuset efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

A.

Europaåret för ungdomar (året) tillkännagavs av kommissionens ordförande Ursula von der Leyen i hennes tal om tillståndet i unionen den 15 september 2021, där hon betonade unga européers betydelse för uppbyggnaden av en bättre framtid – grönare och mer inkluderande, hållbar och digital – och vikten av att ge dem ökade och bättre möjligheter genom att göra deras röster hörda och sätta dem i rampljuset efter covid-19-pandemin.

| B. | Året utformades för att uppnå de fyra allmänna målen, nämligen att förnya de positiva perspektiven för ungdomar och hjälpa dem att övervinna pandemins effekter på deras liv, att stödja och ge ungdomar möjlighet att bli aktiva och engagerade medborgare, att bättre informera unga generationer om de möjligheter som finns tillgängliga för dem från offentlig politik på EU-nivå, nationell, regional och lokal nivå och att integrera ungdomspolitiken inom alla relevanta EU-politikområden. |
| --- | --- |

B.

Året utformades för att uppnå de fyra allmänna målen, nämligen att förnya de positiva perspektiven för ungdomar och hjälpa dem att övervinna pandemins effekter på deras liv, att stödja och ge ungdomar möjlighet att bli aktiva och engagerade medborgare, att bättre informera unga generationer om de möjligheter som finns tillgängliga för dem från offentlig politik på EU-nivå, nationell, regional och lokal nivå och att integrera ungdomspolitiken inom alla relevanta EU-politikområden.

| C. | Dessa mål bygger på ett antal redan befintliga EU-politiska initiativ, från den europeiska ungdomsgarantin till den europeiska ungdomsstrategin och dess EU-ungdomsdialog, den europeiska agendan för ungdomsarbete och utsikterna för ett europeiskt utbildningsområde, bland annat. Denna politik har identifierat välbehövliga och brådskande mål för att effektivt förbättra levnads-, lärande- och arbetsvillkoren för alla ungdomar, men uppnåendet av dem är fortfarande i hög grad splittrat och ofullständigt. Året förväntas därför fungera som en accelerator för att till fullo genomföra denna politik, tack vare en samordnad strategi, en solid metod och process, och ge unga människor ökade och bättre möjligheter att vara delaktiga som förändringsaktörer i samhället. |
| --- | --- |

C.

Dessa mål bygger på ett antal redan befintliga EU-politiska initiativ, från den europeiska ungdomsgarantin till den europeiska ungdomsstrategin och dess EU-ungdomsdialog, den europeiska agendan för ungdomsarbete och utsikterna för ett europeiskt utbildningsområde, bland annat. Denna politik har identifierat välbehövliga och brådskande mål för att effektivt förbättra levnads-, lärande- och arbetsvillkoren för alla ungdomar, men uppnåendet av dem är fortfarande i hög grad splittrat och ofullständigt. Året förväntas därför fungera som en accelerator för att till fullo genomföra denna politik, tack vare en samordnad strategi, en solid metod och process, och ge unga människor ökade och bättre möjligheter att vara delaktiga som förändringsaktörer i samhället.

| D. | Ungdomars vanligaste förväntningar på året när det gäller demokrati är att beslutsfattarna ska lyssna mer på deras krav och agera utifrån dem (72 %) och stödja deras personliga, sociala och yrkesmässiga utveckling (71 %) (13). |
| --- | --- |

D.

Ungdomars vanligaste förväntningar på året när det gäller demokrati är att beslutsfattarna ska lyssna mer på deras krav och agera utifrån dem (72 %) och stödja deras personliga, sociala och yrkesmässiga utveckling (71 %) (13).

| E. | Ungdomsorganisationerna hör till de viktigaste instrumenten för ungdomars delaktighet i det offentliga livet och för deras tillgång till utvecklingsmöjligheter genom rörlighet och icke-formella och informella lärandemöjligheter. Det medborgerliga utrymmet för många ungdomsorganisationer krymper i flera EU-medlemsstater (14). |
| --- | --- |

E.

Ungdomsorganisationerna hör till de viktigaste instrumenten för ungdomars delaktighet i det offentliga livet och för deras tillgång till utvecklingsmöjligheter genom rörlighet och icke-formella och informella lärandemöjligheter. Det medborgerliga utrymmet för många ungdomsorganisationer krymper i flera EU-medlemsstater (14).

| F. | Skillnaderna kvarstår mellan och inom medlemsstaterna, med en ofta negativ inverkan på ungdomar med sämre möjligheter från landsbygden eller avlägsna områden och ungdomar från alla typer av minoriteter sett till möjligheter till utbildning, kompetensutveckling och arbete. Alltför många ungdomar i Europa har otrygga levnadsförhållanden och tvingas ta stora ekonomiska risker för att kunna fortsätta sina studier och skaffa sig de färdigheter och erfarenheter de behöver för att få en bra start på sitt arbetsliv. |
| --- | --- |

F.

Skillnaderna kvarstår mellan och inom medlemsstaterna, med en ofta negativ inverkan på ungdomar med sämre möjligheter från landsbygden eller avlägsna områden och ungdomar från alla typer av minoriteter sett till möjligheter till utbildning, kompetensutveckling och arbete. Alltför många ungdomar i Europa har otrygga levnadsförhållanden och tvingas ta stora ekonomiska risker för att kunna fortsätta sina studier och skaffa sig de färdigheter och erfarenheter de behöver för att få en bra start på sitt arbetsliv.

| G. | Ungdomar hör till dem som drabbats värst av de ekonomiska, psykologiska och sociala bieffekterna av covid-19-pandemin och de ekonomiska och politiska spänningar som följer av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, bland annat högre räkningar som en konsekvens av den förödande energikrisen och de dystra utsikterna som orsakas av den ökande miljöförstöringen, som äventyrar deras fysiska och psykiska välbefinnande. |
| --- | --- |

G.

Ungdomar hör till dem som drabbats värst av de ekonomiska, psykologiska och sociala bieffekterna av covid-19-pandemin och de ekonomiska och politiska spänningar som följer av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, bland annat högre räkningar som en konsekvens av den förödande energikrisen och de dystra utsikterna som orsakas av den ökande miljöförstöringen, som äventyrar deras fysiska och psykiska välbefinnande.

| H. | De befintliga verktygen och resurserna för ungdomar och deras deltagande i beslutsfattande görs ofta inte tillgängliga och synliga för alla, varför många ungdomar och ungdomsledda organisationer inte är medvetna om att de finns, eller så rådfrågar eller involverar beslutsfattarna inte ungdomarna i tillräcklig utsträckning i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

H.

De befintliga verktygen och resurserna för ungdomar och deras deltagande i beslutsfattande görs ofta inte tillgängliga och synliga för alla, varför många ungdomar och ungdomsledda organisationer inte är medvetna om att de finns, eller så rådfrågar eller involverar beslutsfattarna inte ungdomarna i tillräcklig utsträckning i beslutsfattandet.

| I. | I detta avseende bör årets framgång bedömas mot bakgrund av inte bara antalet anordnade evenemang eller deras närvaro, utan också de mekanismer och den politik som har satts igång eller utvecklats för att påverka ungas ställning och roll i samhället på ett positivt sätt. |
| --- | --- |

I.

I detta avseende bör årets framgång bedömas mot bakgrund av inte bara antalet anordnade evenemang eller deras närvaro, utan också de mekanismer och den politik som har satts igång eller utvecklats för att påverka ungas ställning och roll i samhället på ett positivt sätt.

| J. | Det extremt hastiga antagandet av beslutet har visat sig vara en stor utmaning för EU-institutionerna och intressenterna när det gäller att förbereda året på ett adekvat sätt, i syfte att uppnå de uppsatta målen. Detta är desto mer beklagligt med tanke på de trängande behoven av att förbättra ungdomarnas liv i Europa. Under dessa omständigheter fanns det inte tillräckligt med tid för att genomföra ett meningsfullt och verkningsfullt år. Lärdomar bör dras av denna erfarenhet inför kommande Europaår. |
| --- | --- |

J.

Det extremt hastiga antagandet av beslutet har visat sig vara en stor utmaning för EU-institutionerna och intressenterna när det gäller att förbereda året på ett adekvat sätt, i syfte att uppnå de uppsatta målen. Detta är desto mer beklagligt med tanke på de trängande behoven av att förbättra ungdomarnas liv i Europa. Under dessa omständigheter fanns det inte tillräckligt med tid för att genomföra ett meningsfullt och verkningsfullt år. Lärdomar bör dras av denna erfarenhet inför kommande Europaår.

| K. | Året närmar sig redan sitt slut och förberedelser pågår för att trygga en bestående effekt av det. |
| --- | --- |

K.

Året närmar sig redan sitt slut och förberedelser pågår för att trygga en bestående effekt av det.

Villkor för upprättande och genomförande av Europaår

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Europaåret för ungdomar 2022 som en del av EU:s starka engagemang för unga och framtida generationer. Parlamentet betonar att ungdomarna är de som påverkades mest av hälsoåtgärderna under covid-19-pandemin, vilka inverkade på deras tillgång till ett socialt och kulturellt liv och skadade deras tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet finner omständigheterna kring årets inledande djupt beklagliga, särskilt den förhastade tidsperioden för antagandet av förordningen, som försenade genomförandet och finansieringen av många projekt. Parlamentet beklagar dessutom att detta påverkade kommunikationen om året i medlemsstaterna och till ungdomsorganisationer och ungdomarna själva. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att förlänga året till nästa Europadag den 9 maj 2023, utan att det påverkar inledandet av Europaåret för kompetens. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet finner det beklagligt att beslut om framtida Europaår fortfarande kan bli föremål för sena tillkännagivanden, och uppmanar kommissionen att göra de relevanta institutionerna och de berörda delarna av civilsamhället fullt delaktiga i god tid före startdatumet för alla framtida Europaår, så att de får största möjliga inflytande. Parlamentet framhåller att det inte får bli en ny norm att Europaåren tillkännages bara några månader innan deras planerade start, eftersom detta riskerar att försvaga hela projektet. Parlamentet uppmanar kommissionen att alla berörda parter framöver får möjlighet att förbereda de respektive Europaåren i god tid. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar den interinstitutionella slutkonferensen om året med titeln ”Hävda framtiden”, som ska hållas den 6 december 2022. Parlamentet välkomnar också att innehållet föreslagits och samorganiseras av ungdomar. Parlamentet konstaterar att de utvalda ämnena fokuserar på ett inkluderande Europa genom utbildning, ett digitalt Europa genom utbildning, europeiskt välbefinnande genom integration av psykisk hälsovård och europeiskt välbefinnande genom tillgänglig psykisk hälsovård. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att inkludera och återspegla dessa ämnen och slutsatser i årets resultat. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett meddelande som följer upp året i syfte att uppnå dess fyra mål, ge stöd till nya initiativ och tillåta dem växa, för att uppnå en fullständig integrering av EU:s ungdomspolitik inom alla politikområden och lansera en utvärdering och rapportera tillbaka till parlamentet om årets konkreta bidrag till genomförandet av EU:s ungdomsstrategi 2019–2027 och EU:s agenda om ungdomsarbete. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att ett påtagligt och konkret resultat bör bestå å ena sidan av genomförandet av en metod för hur man involverar och lyssnar på ungdomar i hela EU och å andra sidan av genomförandet av ny europeisk och nationell politik som direkt härrör från årets resultat. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det ekonomiska bidraget och de initiativ som tagits av kommissionens olika generaldirektorat. Parlamentet konstaterar dock att vissa av de beskrivna aktiviteterna skulle ha ägt rum ändå eller ha lite att göra med årets mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att klargöra vilka projekt som nyligen skapats inom ramen för året och vilka som redan existerade och har märkts om på nytt för året. Parlamentet insisterar på att ha en tydlig bild av den exakta finansieringen av året från kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

Säkerställande av en meningsfull delaktighet av ungdomar och engagemang i politik- och beslutsfattande

| 8. | Europaparlamentet framhåller att en tredjedel av deltagarna i konferensen om Europas framtids medborgarpanel var ungdomar mellan 16 och 25 år. Parlamentet stöder de förslag som lades fram av konferensen för Europas framtids plenarmöte den 9 maj 2022, särskilt de som direkt eller indirekt efterlyste främjandet av politik som fokuserar på ungdomar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta ett fullfjädrat ”EU-ungdomstest” för att säkerställa ungdomars meningsfulla engagemang, deltagande och åtagande i utarbetandet av all EU-politik, upprätta en systematisk konsekvensbedömning av dess förslag för att säkerställa att de främjar och reflekterar ungdomars behov och att vidta begränsningsåtgärder om de har en negativ inverkan. Parlamentet anser att en sådan process är nödvändig för att ta hänsyn till ungdomars åsikter, förbättra den positiva effekten av EU:s politik på dem och göra dem tydligt synliga för dem, eftersom nästa generation är direkt berörda av den politik som utformas i dag. Parlamentet betonar att EU:s ungdomstest inte bara får bli en byråkratisk checklista, utan det bör engagera människor på ett holistiskt sätt för att uppnå sitt mål. Parlamentet anser att testets resultat bör informera och kopplas till redan befintliga processer som EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet föreslår en uppföljning av året med regelbunden strukturerad dialog med ungdomar i utskottet för kultur och utbildning, med tanke att föreslå en demokratisk plattform för ett öppet och inkluderande deltagande av ungdomar i beslutsprocessen på EU-nivå. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet upprepar sin begäran till kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och distribuera moduler för globalt medborgarskap och EU-medborgarskap i nationella läroplaner och erfarenheter av utbildningsrörlighet för att bidra till ett mer aktivt och deltagande medborgarskap, ett politiskt system som omfattar ungdomar och att bekämpa rasism i all dess former, diskriminering och könsbaserat våld, i syfte att avskaffa fördomar och bygga inkluderande samhällen fria från strukturell rasism som främjar tolerans, mångfald och jämställdhet; Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla de nödvändiga verktygen och möjligheterna för lärare att aktivt engagera sig i att skapa en gemensam EU-ram för utbildning i medborgarskap, till exempel genom Erasmus+ lärandeakademier eller Jean Monnet-lärarutbildning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet ser en stor potential i att ha decentraliserade evenemang för att föra EU närmare ungdomar och föreslår att man inrättar en årlig EU-festival för kultur och idéer som främjar lokala debatter och kulturaktiviteter om alla aktuella frågor om ungdomars val kring det symboliska datumet den 9 maj. |
| --- | --- |

12.

Intensifiering av åtgärder för ungdomars välbefinnande

| 13. | Europaparlamentet understryker kopplingen mellan ungdomars välbefinnande och lärande och arbetsmöjligheter och kompetens, liksom levnadsstandard, som finns tillgängliga för dem i sitt bosättningsland. Parlamentet noterar med oro att ungdomar upplever ökande oro och psykisk ångest orsakad av bland annat effekterna av covid-19-pandemin, Rysslands anfallskrig mot Ukraina, de ökade levnadskostnaderna och energifattigdomen och klimatkrisen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta en europeisk plan för skydd av psykisk hälsa inom utbildning, inklusive informellt och icke-formellt lärande, för att ta hand om vår yngre generations välbefinnande i alla dess former. Parlamentet insisterar på vikten av att tillhandahålla regelbundet psykologiskt stöd till studerande, lärare och utbildare som en del av utbildningssystemet. Parlamentet uppmuntrar intensifiering av förbindelserna mellan utbildningsinstitutioner och kultur-, ungdoms- och idrottsorganisationer samt nätverk av psykologiska rådgivare för att tillhandahålla aktiviteter utanför läroplanen för att öka ungdomarnas sociala engagemang. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet ser med oro på de allvarliga effekterna av inflation, stigande bostadspriser och priser för allmännyttiga tjänster och bristen på boende i vissa bestämmelseländer på ungdomars rörlighet, vilket särskilt hindrar de med färre möjligheter. Parlamentet framhåller vikten av att se till att EU-programmen ger tillräckligt ekonomiskt stöd till ungdomar och ungdomsledda organisationer för att genomföra rörlighetserfarenheter, vare sig det är i inlärnings-, utbildnings- eller solidaritetssyfte. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen och medlemsstaterna att noggrant anpassa nivån på det ekonomiska stöd som ges till ungdomar för rörlighetserfarenheter för att säkerställa den socialt inkluderande dimensionen av EU-programmen. |
| --- | --- |

15.

Bekämpa otrygghet bland unga och ge en bra start på arbetslivet

| 16. | Europaparlamentet upprepar sina uppmaningar till medlemsstaterna att genomföra barngarantin för att säkerställa att alla barn i nöd har tillgång till gratis och faktisk barnomsorg, utbildning av hög kvalitet, inklusive skolbaserade aktiviteter, hälsovård och effektiv tillgång till hälsosam kost och anständigt boende. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att genomföra den förstärkta ungdomsgarantin för att säkerställa att varje ung person får erbjudande om högkvalitativ sysselsättning, fortsatt utbildning, lärlings- och praktikplatser i enlighet med sina behov. Parlamentet välkomnar kommissionens åtgärder för att underlätta utbytet av god praxis och samordningen av nationella handlingsplaner i detta avseende, och uppmuntrar den att fortsätta ansträngningarna tills målen till fullo har uppnåtts. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet insisterar på ungdomsarbetets viktiga roll för att ta itu med de utmaningar som ungdomar står inför, särskilt när det gäller dess bidrag till personlig utveckling, välbefinnande och självförverkligande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre erkänna värdet av ungdomsarbete och att på ett hållbart sätt återuppbygga och stärka ungdomsarbetets strukturer där det behövs. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå en gemensam rättslig ram för att säkerställa skälig ersättning för praktikplatser och lärlingsutbildningar. Parlamentet insisterar på att anständiga arbetsvillkor och skälig ersättning bör garanteras för alla praktikanter för att undvika exploaterande beteenden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att övergången från skola till arbete i hög grad beror på erkännandet av ungdomars betyg, kvalifikationer eller studieperioder som erhållits utomlands. Parlamentet beklagar att det kvarstår hinder inom detta område och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra ett sådant erkännande automatiskt, särskilt genom att utnyttja de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att även validera och erkänna de kompetenser och färdigheter som erhållits genom icke-formellt och informellt lärande och ungdomsarbete vid sidan av formell utbildning i hela unionen och utanför EU. Parlamentet upprepar att detta inte bör undergräva rätten till högkvalitativ högre utbildning. |
| --- | --- |

19.

Investeringar i den unga generationen genom utbildning

| 20. | Europaparlamentet framhåller att investeringar i möjligheter till utbildning för ungdomar har en direkt inverkan inte bara på ungdomars framtida liv som individer, utan också på den ekonomiska hälsan och sammanhållningen i samhället som helhet. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med de utmaningar ungdomar som diskrimineras eller har färre möjligheter står inför när det gäller att få tillgång till olika nivåer av formella, informella och icke-formella utbildningsramar, bland annat unga kvinnor, unga medlemmar av hbtqi-gemenskaperna, unga invandrare, unga asylsökande och flyktingar och studerande med funktionsnedsättningar. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att avsevärt öka de offentliga utgifterna för utbildning, inklusive digital utbildning, yrkesutbildning och fortbildning, kompetensutveckling och omskolning. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja gemensamma indikatorer för att bedöma effekterna av investeringar, inklusive NextGenerationEU, och reformer för att främja en särskild ungdoms- och utbildningspolitik. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att till fullo genomföra det europeiska området för utbildning senast 2025. Parlamentet välkomnar därför de framsteg som redan hade uppnåtts i vissa medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de lämpliga åtgärder som behövs för att stärka sin digitala infrastruktur, anslutningsmöjligheter och utbildningsplaner och att på lämpligt sätt utbilda lärare och utbildare och att tillhandahålla riktlinjer för att främja digital läskunnighet för att förbättra nya undervisningsmetoder och utrusta ungdomar att effektivt få tillgång till information, avslöja desinformation och ta itu med våld på nätet såsom uppvigling till hat, rasism, sexuella övergrepp på barn, könsbaserat våld, nätmobbning och s.k. ”ghosting”. Parlamentet påminner om den befintliga klyftan mellan könen inom vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap, konst och matematik (STEAM) och behovet av korrigerande åtgärder för att minska denna klyfta. Parlamentet ser fram emot kommissionens halvtidsöversyn av handlingsplanen för digital utbildning (2012–2027). |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT C 202, 7.6.2016, s. 47.

(2)  EUT L 462, 28.12.2021, s. 1.

(3)  EUT C 456, 18.12.2018, s. 1.

(4)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 2.

(5)  EUT C 418, 7.12.2017, s. 2.

(6)  EUT C 189, 5.6.2019, s. 28.

(7)  EUT C 414, 10.12.2019, s. 2.

(8)  EUT C 415, 1.12.2020, s. 1.

(9)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 101.

(10)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 75.

(11)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 82.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2022)0359.

(13)  2022 års Eurobarometer om ungdomar och demokrati under Europaåret för ungdomar, offentliggjord den 6 maj 2022.

(14)  Shrinking space for civil society: its impact on young people and their organisations

Resolution on Combating shrinking space with expanding opportunities for youth organisations, national youth councils and international non-governmental youth organisations

Voicify: Part of Europe

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/89

---

P9_TA(2022)0425

Förbättring av EU:s lagstiftning om innehav av exotiska husdjur i Europeiska unionen genom en positivlista i EU

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om förbättring av EU:s lagstiftning om vilda och exotiska djur som ska hållas som sällskapsdjur i Europeiska unionen genom en positivlista för EU (2022/2809(RSP))

(2023/C 167/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av framställningarna nr 0697/2020, nr 0744/2020 och nr 0786/2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framställningarna nr 0697/2020, nr 0744/2020 och nr 0786/2020,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 114, 191 och 192, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 114, 191 och 192,

| — | med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites),

| — | med beaktande av kodexarna för land- och vattenlevande djur från Världsorganisationen för djurhälsa (WOAH, tidigare OIE), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kodexarna för land- och vattenlevande djur från Världsorganisationen för djurhälsa (WOAH, tidigare OIE),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur och Europarådets resolution om hållande av vilda djur som sällskapsdjur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd av sällskapsdjur och Europarådets resolution om hållande av vilda djur som sällskapsdjur,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om att skydda EU:s inre marknad och konsumenternas rättigheter mot de negativa följderna av olaglig handel med sällskapsdjur (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om att skydda EU:s inre marknad och konsumenternas rättigheter mot de negativa följderna av olaglig handel med sällskapsdjur (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om EU:s strategiska mål för det sjuttonde mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) i Johannesburg (Sydafrika) den 24 september–5 oktober 2016 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om EU:s strategiska mål för det sjuttonde mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) i Johannesburg (Sydafrika) den 24 september–5 oktober 2016 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 november 2016 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 november 2016 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020, EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelade av den 26 februari 2016, EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (COM(2016)0087) och rådets slutsatser av den 20 juni 2016 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelade av den 26 februari 2016, EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter (COM(2016)0087) och rådets slutsatser av den 20 juni 2016 om EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (5) och kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 av den 4 maj 2006 om närmare föreskrifter för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (5) och kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 av den 4 maj 2006 om närmare föreskrifter för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (”djurhälsolag”) (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (8) (förordningen om invasiva arter), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (8) (förordningen om invasiva arter),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av den 12 juni 2013 om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 576/2013 av den 12 juni 2013 om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003 (9),

| — | med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 227.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Utskottet för framställningar har mottagit framställningarna nr 0697/2020, 0744/2020 och 0786/2020, som uttrycker oro över djurs hälsa och välbefinnande i samband med handeln med vilda och exotiska djur i EU och kräver att en EU-omfattande positivlista antas där det definieras vilka djur som kan hållas som sällskapsdjur. |
| --- | --- |

A.

Utskottet för framställningar har mottagit framställningarna nr 0697/2020, 0744/2020 och 0786/2020, som uttrycker oro över djurs hälsa och välbefinnande i samband med handeln med vilda och exotiska djur i EU och kräver att en EU-omfattande positivlista antas där det definieras vilka djur som kan hållas som sällskapsdjur.

| B. | Biologisk mångfald utgör en integrerad del av världsarvet. One Health-principen återspeglar det faktum att människors hälsa, djur och miljön är sammankopplade. Den nuvarande informationen har visat att covid-19-pandemin kan ha härstammat från djur (10), vilket visar att handeln med exotiska djur måste uppmärksammas mer, eftersom den medför stora hälsorisker för hela befolkningen. |
| --- | --- |

B.

Biologisk mångfald utgör en integrerad del av världsarvet. One Health-principen återspeglar det faktum att människors hälsa, djur och miljön är sammankopplade. Den nuvarande informationen har visat att covid-19-pandemin kan ha härstammat från djur (10), vilket visar att handeln med exotiska djur måste uppmärksammas mer, eftersom den medför stora hälsorisker för hela befolkningen.

| C. | 70 % av de patogener som orsakar sjukdomar hos människor har animaliskt ursprung och dessa sjukdomar, så kallade zoonoser, kan överföras av tamdjur eller vilda djur (11). Genom handeln med vilda djur och växter ökar kontakterna mellan människor och vilda djur och växter och detta är en viktig faktor för att spridningseffekter ska uppkomma, vilket medför att virussjukdomar sprids till människor, även nya sådana. |
| --- | --- |

C.

70 % av de patogener som orsakar sjukdomar hos människor har animaliskt ursprung och dessa sjukdomar, så kallade zoonoser, kan överföras av tamdjur eller vilda djur (11). Genom handeln med vilda djur och växter ökar kontakterna mellan människor och vilda djur och växter och detta är en viktig faktor för att spridningseffekter ska uppkomma, vilket medför att virussjukdomar sprids till människor, även nya sådana.

| D. | Enligt uppskattningar hålls mer än 100 miljoner djur som sällskapsdjur i Europa, däribland små däggdjur, fåglar, reptiler, fiskar och groddjur (12). Många av dessa arter har fångats i naturen och detta medför att de naturliga populationerna utarmas. |
| --- | --- |

D.

Enligt uppskattningar hålls mer än 100 miljoner djur som sällskapsdjur i Europa, däribland små däggdjur, fåglar, reptiler, fiskar och groddjur (12). Många av dessa arter har fångats i naturen och detta medför att de naturliga populationerna utarmas.

| E. | Vilda arter har särskilda behov och lider svårt när de fångas, transporteras och placeras i fångenskap. Enligt aktuella uppgifter dör ett stort antal vilda och exotiska djur under det första året när de har blivit sällskapsdjur, och de allra flesta dukar under av kvävning, sjukdom, svält och uttorkning under transporten, vilket också rapporteras av FN:s miljöprogram. |
| --- | --- |

E.

Vilda arter har särskilda behov och lider svårt när de fångas, transporteras och placeras i fångenskap. Enligt aktuella uppgifter dör ett stort antal vilda och exotiska djur under det första året när de har blivit sällskapsdjur, och de allra flesta dukar under av kvävning, sjukdom, svält och uttorkning under transporten, vilket också rapporteras av FN:s miljöprogram.

| F. | Det finns ett akut behov av att öka allmänhetens medvetenhet med avseende på välbefinnandet från vilda och exotiska djur som ska hållas som sällskapsdjur, bland annat om de oroväckande nivåerna när det gäller hälso- och beteendeproblem samt veterinära problem. |
| --- | --- |

F.

Det finns ett akut behov av att öka allmänhetens medvetenhet med avseende på välbefinnandet från vilda och exotiska djur som ska hållas som sällskapsdjur, bland annat om de oroväckande nivåerna när det gäller hälso- och beteendeproblem samt veterinära problem.

| G. | Enligt Internationella naturskyddsunionen (IUCN) löper en av fyra däggdjursarter och en av åtta fågelarter stor risk att utrotas, medan en tredjedel av groddjuren är hotade. Väldokumenterad bevisning bekräftar att handeln med exotiska sällskapsdjur är ett av de största hoten mot dessa arters överlevnad. |
| --- | --- |

G.

Enligt Internationella naturskyddsunionen (IUCN) löper en av fyra däggdjursarter och en av åtta fågelarter stor risk att utrotas, medan en tredjedel av groddjuren är hotade. Väldokumenterad bevisning bekräftar att handeln med exotiska sällskapsdjur är ett av de största hoten mot dessa arters överlevnad.

| H. | Invasiva främmande arter är en av de fem vanligaste orsakerna till förlust av biologisk mångfald både i Europa och i världen. Kommissionen har beräknat att kostnaderna för att kontrollera och hantera de skador som orsakas av invasiva arter i EU uppgår till 12 miljarder euro per år. Ett antal medlemsstater har, i strid med EU-lagstiftningen, fortfarande inte inrättat ett fullt fungerande övervaknings- och kontrollsystem för att övervaka invasiva främmande arter av unionsbetydelse, vilket har fått kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot dem. |
| --- | --- |

H.

Invasiva främmande arter är en av de fem vanligaste orsakerna till förlust av biologisk mångfald både i Europa och i världen. Kommissionen har beräknat att kostnaderna för att kontrollera och hantera de skador som orsakas av invasiva arter i EU uppgår till 12 miljarder euro per år. Ett antal medlemsstater har, i strid med EU-lagstiftningen, fortfarande inte inrättat ett fullt fungerande övervaknings- och kontrollsystem för att övervaka invasiva främmande arter av unionsbetydelse, vilket har fått kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot dem.

| I. | Många vilda och exotiska djur som hålls som sällskapsdjur utgör ett allvarligt hot mot människors säkerhet på grund av deras naturliga beteende och uppvisar aggressiva eller rovlystna egenskaper som förvärras av den stress de utsätts för i fångenskap. |
| --- | --- |

I.

Många vilda och exotiska djur som hålls som sällskapsdjur utgör ett allvarligt hot mot människors säkerhet på grund av deras naturliga beteende och uppvisar aggressiva eller rovlystna egenskaper som förvärras av den stress de utsätts för i fångenskap.

| J. | De nationella bestämmelser som inför begränsningar för hållande av exotiska sällskapsdjur varierar kraftigt mellan medlemsstaterna och i vissa fall är motsägelsefulla, vilket gör det oerhört svårt för medlemsstaterna att föra en enhetlig politik i denna fråga på EU-nivå. Vidare finns det luckor i den nuvarande nationella lagstiftningen om exotiska sällskapsdjur (13). Genom denna lagstiftning kan antingen hållandet av vissa djurarter förbjudas (en negativ eller en svart lista) eller endast vissa arter få hållas (en positiv eller vit lista). Det vanligaste systemet för att reglera hållandet av exotiska sällskapsdjur är en negativ lista. |
| --- | --- |

J.

De nationella bestämmelser som inför begränsningar för hållande av exotiska sällskapsdjur varierar kraftigt mellan medlemsstaterna och i vissa fall är motsägelsefulla, vilket gör det oerhört svårt för medlemsstaterna att föra en enhetlig politik i denna fråga på EU-nivå. Vidare finns det luckor i den nuvarande nationella lagstiftningen om exotiska sällskapsdjur (13). Genom denna lagstiftning kan antingen hållandet av vissa djurarter förbjudas (en negativ eller en svart lista) eller endast vissa arter få hållas (en positiv eller vit lista). Det vanligaste systemet för att reglera hållandet av exotiska sällskapsdjur är en negativ lista.

| K. | Den nuvarande situationen gör att befintliga hinder vidmakthålls, att unionens inre marknad blir fragmenterad och skapar allvarliga skillnader mellan de medlemsstater som har en positiv lista i sin lagstiftning och de som inte har det. Även positiva listor skiljer sig åt mellan vissa medlemsstater och andra, bland annat i frågor såsom upptagande av arter, olika skyddsnivåer eller skillnader när det gäller hur riskbedömningen har genomförts. |
| --- | --- |

K.

Den nuvarande situationen gör att befintliga hinder vidmakthålls, att unionens inre marknad blir fragmenterad och skapar allvarliga skillnader mellan de medlemsstater som har en positiv lista i sin lagstiftning och de som inte har det. Även positiva listor skiljer sig åt mellan vissa medlemsstater och andra, bland annat i frågor såsom upptagande av arter, olika skyddsnivåer eller skillnader när det gäller hur riskbedömningen har genomförts.

| L. | Tillvägagångssättet med en negativ lista har en reaktiv karaktär och är minst försiktigt, eftersom alla djur som inte finns med på en negativ lista automatiskt får hållas, vilket innebär att listan måste vara ganska lång. Vilka arter som är föremål för handel förändras ständigt på grund av aktuella trender, vilket innebär att alla negativa listor behöver uppdateras regelbundet. |
| --- | --- |

L.

Tillvägagångssättet med en negativ lista har en reaktiv karaktär och är minst försiktigt, eftersom alla djur som inte finns med på en negativ lista automatiskt får hållas, vilket innebär att listan måste vara ganska lång. Vilka arter som är föremål för handel förändras ständigt på grund av aktuella trender, vilket innebär att alla negativa listor behöver uppdateras regelbundet.

| M. | Forskare har med oro framhållit att EU:s förteckning över förbjudna invasiva främmande arter, som ingår i förordningen om invasiva främmande arter, inte räcker till för att möta det hot som invasiva främmande arter medför för EU:s biologiska mångfald. |
| --- | --- |

M.

Forskare har med oro framhållit att EU:s förteckning över förbjudna invasiva främmande arter, som ingår i förordningen om invasiva främmande arter, inte räcker till för att möta det hot som invasiva främmande arter medför för EU:s biologiska mångfald.

| N. | Avsaknaden av en EU-omfattande positivlista över djur som får hållas som sällskapsdjur undergräver både människors och djurs välbefinnande och hälsa och utgör ett hot mot den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

N.

Avsaknaden av en EU-omfattande positivlista över djur som får hållas som sällskapsdjur undergräver både människors och djurs välbefinnande och hälsa och utgör ett hot mot den biologiska mångfalden.

| O. | Det krävs tillräcklig medvetenhet om ansvarsfull djurhållning för att göra en positivlista mer effektiv och förbättra välbefinnandet både för sällskapsdjuret och för dess ägare. |
| --- | --- |

O.

Det krävs tillräcklig medvetenhet om ansvarsfull djurhållning för att göra en positivlista mer effektiv och förbättra välbefinnandet både för sällskapsdjuret och för dess ägare.

| P. | 19 medlemsstater har stött ståndpunktsdokumentet om en ny EU-rättslig ram för en positivlista för EU för hållande av sällskapsdjur på Cyperns, Litauens, Luxemburgs och Maltas vägnar, som lades fram vid rådets (jordbruk och fiske) möte den 24 maj 2022. |
| --- | --- |

P.

19 medlemsstater har stött ståndpunktsdokumentet om en ny EU-rättslig ram för en positivlista för EU för hållande av sällskapsdjur på Cyperns, Litauens, Luxemburgs och Maltas vägnar, som lades fram vid rådets (jordbruk och fiske) möte den 24 maj 2022.

| 1. | Europaparlamentet upprepar att förebyggande bör ges högsta prioritet, eftersom det utgör den mest kostnadseffektiva, humana och miljömässigt önskvärda åtgärden. Parlamentet påpekar att EU måste utnyttja möjligheten att införliva de lärdomar som har dragits av covid-19-pandemin i sin politik. Parlamentet understryker kommissionens viktiga roll för att samordna och stödja One Health-strategin i EU. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att handeln med exotiska djur kan utgöra en fara, inte bara för djurens välbefinnande, utan även för människors hälsa på grund av risken för zoonoser och att EU därför måste anta sammanhängande lagstiftning som förhindrar dessa typer av potentiella sjukdomar som kan leda till folkhälsoproblem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att det redan har visat sig att handeln med exotiska vilda djur och växter kan medföra minskad biologisk mångfald, både i den livsmiljö som arten härstammar från och i unionens ekosystem. Parlamentet betonar att EU:s handelspolitik måste säkerställa att praxis inom handeln med sällskapsdjur inte äventyrar vilda och exotiska djurs välbefinnande eller bidrar till förlust av biologisk mångfald, samt att hållandet av sådana djur som sällskapsdjur inte äventyrar djurets eller ägarens välbefinnande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att medlemsstaternas nuvarande bestämmelser om handel med och hållande av vilda och exotiska djur är fragmenterade och inte överensstämmer samt ofta inte omfattar hela djurriket eftersom de huvudsakligen omfattar däggdjur och samtidigt inte tar hänsyn till de stora grupper av fåglar, reptiler, groddjur, insekter och akvariefiskar som för närvarande är vanliga inom handeln med sällskapsdjur, samt över det faktum att dessa djur, om de släpps ut i naturen, kan utgöra en fara för inhemska arter och ekosystem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att motstridig lagstiftning försvårar insamlingen av korrekta uppgifter. Parlamentet understryker att de EU-databaser som är utformade för att spåra införseln av djur i medlemsstaterna och handeln med djur mellan dem inte registrerar var djuren kommer från, och Cites omfattar i sig endast den relativt blygsamma andel djurarter som förtecknas i konventionens bilagor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att flera europeiska länder redan har infört positivlistor, baserade på flera kriterier såsom djurskydd, miljö, människors hälsa, djurhållning och krav på inkvartering samt försiktighetsprincipen. Parlamentet välkomnar också att flera andra länder håller på att utarbeta positivlistor eller bedriver forskning om positivlistor. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att den nuvarande EU-lagstiftningen inte räcker till för att ta itu med djurskydd, folkhälsa och säkerhet samt de invasiva risker som är knutna till handel med och hållandet av vilda och exotiska djur som sällskapsdjur. Parlamentet betonar att EU:s djurhälsolag inte är utformad för att hantera handel med exotiska sällskapsdjur och att ingen av EU:s rättsakter om djurskydd reglerar välbefinnandet från djur som hålls och handlas som sällskapsdjur inom EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att en positivlista tenderar att vara en kortare, avgränsad förteckning med en förebyggande karaktär som ger klarhet om vilka arter som får hållas i ett land. Parlamentet påpekar att en positivlista också är mycket lättare att uppdatera än en negativ förteckning, eftersom alla arter som inte finns med i listan på förhand inte får hållas, vilket bidrar till att förenkla lagstiftningen på EU-nivå och minska de administrativa kostnaderna. Parlamentet betonar att forskningen om tillvägagångssätt med positiva listor visar att de är effektiva när det gäller att minska handeln med vilda och exotiska djur och öka allmänhetens medvetenhet (14). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet tagit hänsyn till fördelarna med en europeisk positivlista som skulle reglera handeln med vilda och exotiska djur och begränsa hållandet som sällskapsdjur, såsom de framförts i de framställningar som mottagits av utskottet för framställningar. Parlamentet noterar uppmaningen från vissa medlemsstater att en EU-omfattande positivlista med lämpligt djurskydd ska upprättas. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att göra en konsekvensbedömning avseende mervärdet och möjligheten att upprätta en sådan lista, med hjälp av en uppsättning vetenskapligt baserade kriterier för att fastställa vilka arter som är lämpliga som sällskapsdjur. Dessutom krävs en noggrann analys av de olika kriterier som redan används i nationella positivlistor, i syfte att fastställa vilka som är mest effektiva och eventuellt kan användas i en EU-omfattande positivlista baserad på medlemsstaternas bästa praxis, befintliga erfarenheter och lärdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda en undersökning för att analysera denna fråga inom ramen för det strikta och snabba genomförandet av EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att det är av yttersta vikt för att människors hälsa och miljön ska kunna skyddas i alla medlemsstater att effektiva handlingsplaner upprättas och genomförs omgående för att hantera de mest invasiva främmande arterna av unionsbetydelse och att inrättandet av fullt fungerande strukturer säkerställs i enlighet med förordning (EU) nr 1143/2014, i syfte att genomföra lämpliga kontroller för att förhindra oavsiktligt och avsiktligt införande och spridning av invasiva främmande arter i unionen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att hållandet av sällskapsdjur inte regleras på EU-nivå utan på nationell nivå och att vissa medlemsstater har upprättat positivlistor för djurarter. Parlamentet betonar att den internationella handeln med vilda djur och växter och den motsvarande lagstiftningen för att reglera den bör baseras på vetenskapliga bevis. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att översynen av EU:s handlingsplan för att förhindra olaglig handel med vilda djur och växter bör leda till ökad medvetenhet om olaglig handel, genom positiv inverkan på djurens välbefinnande, och om exotiska och vilda djur som kan hållas som sällskapsdjur i EU. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att de djur som ingår i en positivlista inte får utgöra en särskild fara för människors hälsa samt måste vara lätta att hantera och hållas under förhållanden där deras grundläggande fysiologiska, etologiska och ekologiska behov respekteras. Parlamentet understryker att inga exotiska och vilda djurarter bör upptas i listan om det finns tydliga indikationer på att de, om de flyr eller släpps ut i naturen, skulle kunna överleva och därmed utgöra en risk för inhemska ekosystem, och därigenom förändrar de inhemska arternas tillvaro genom att bli invasiva arter, när de en gång har släppts ut i den naturliga miljön. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(2)  EUT C 294, 23.7.2021, s. 40.

(3)  EUT C 204, 13.6.2018, s. 136.

(4)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 117.

(5)  EGT L 61, 3.3.1997, s. 1.

(6)  EUT L 166, 19.6.2006, s. 1.

(7)  EUT L 84, 31.3.2016, s. 1.

(8)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 35.

(9)  EUT L 178, 28.6.2013, s. 1.

(10)  Briefing, ”Coronavirus and the trade in wildlife”, Europaparlamentet, Generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys, 4 maj 2020.

(11)  WOAH, The ”One Health” Concept, 14 januari 2013.

(12)  Europeiska unionens råd, Position paper on a new EU legislative framework for an EU Positive List for the keeping of companion animals on behalf of Cyprus, Lithuania, Luxembourg and Malta, 16 maj 2022.

(13)  Såsom framgår av studien Analysis of national legislation related to the keeping and sale of exotic pets in Europe, som offentliggjordes i juni 2020 av Eurogroup For Animals.

(14)  World Animal Protection, Think positive – An overview of national and international Positive Lists, september 2020.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/94 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/94

---

P9_TA(2022)0426

Mänskliga rättigheter i Egypten

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om mänskliga rättigheter i Egypten (2022/2962(RSP))

(2023/C 167/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten,

| — | med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Egypten,

| — | med beaktande av EU:s grannskapspolitik och det gemensamma meddelandet av den 9 februari 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s grannskapspolitik och det gemensamma meddelandet av den 9 februari 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet (JOIN(2021)0002),

| — | med beaktande av det 13:e interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Egypten som hölls den 29 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 13:e interparlamentariska sammanträdet mellan EU och Egypten som hölls den 29 september 2022,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet mellan EU, Egypten och Israel om samarbete i samband med handel, transport och export av naturgas till Europeiska unionen, som undertecknades i Kairo den 15 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet mellan EU, Egypten och Israel om samarbete i samband med handel, transport och export av naturgas till Europeiska unionen, som undertecknades i Kairo den 15 juni 2022,

| — | med beaktande av det senaste uttalandet från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det senaste uttalandet från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om Egypten,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering om Egypten 2019–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering om Egypten 2019–2020,

| — | med beaktande av uttalandet av den 8 november 2022 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter som uppmanar till omedelbar frigivning av Alaa Abdel Fattah, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 8 november 2022 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter som uppmanar till omedelbar frigivning av Alaa Abdel Fattah,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet, om människorättsförsvarare, om våld mot kvinnor och flickor och om hbti-personers rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr, om yttrandefrihet, om människorättsförsvarare, om våld mot kvinnor och flickor och om hbti-personers rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter samt den arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som alla har ratificerats av Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter samt den arabiska stadgan om mänskliga rättigheter, som alla har ratificerats av Egypten,

| — | med beaktande av Egyptens konstitution, särskilt artikel 52 om förbudet mot alla former av tortyr, artikel 73 om mötesfrihet och artikel 93 om den internationella människorättslagstiftningens bindande karaktär, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Egyptens konstitution, särskilt artikel 52 om förbudet mot alla former av tortyr, artikel 73 om mötesfrihet och artikel 93 om den internationella människorättslagstiftningens bindande karaktär,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Egypten stod värd för den 27:e partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP27) i Sharm El Sheikh. Detta internationella evenemang har satt fokus på Egyptens inhemska förtryck av fredliga och legitima röster i det civila samhället. |
| --- | --- |

A.

Egypten stod värd för den 27:e partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP27) i Sharm El Sheikh. Detta internationella evenemang har satt fokus på Egyptens inhemska förtryck av fredliga och legitima röster i det civila samhället.

| B. | 2021 lanserade Egypten sin nationella strategi för mänskliga rättigheter och sin nationella dialog, vilka officiellt syftade till att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna och skapa en mer inkluderande politisk miljö. I april 2022 inrättades den egyptiska kommittén för presidentbenådning, som har till uppgift att genomföra utredningar med civilsamhällesorganisationer av fall där fångars situation inte uppfyller internationella människorättsnormer. Kommittén har förbisett tidigare och pågående allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och sedan lanseringen av den nationella människorättsstrategin och Egyptens nationella dialog har det inte skett några väsentliga förändringar. Underkommittén för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati samt internationella och regionala frågor, som härrör från associeringsavtalet mellan Egypten och EU, fungerar som den huvudsakliga institutionella ramen för de båda parternas diskussioner om människorättsfrågor. Nästa sammanträde i denna underkommitté ska hållas den 8 december 2022 i Kairo. |
| --- | --- |

B.

2021 lanserade Egypten sin nationella strategi för mänskliga rättigheter och sin nationella dialog, vilka officiellt syftade till att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna och skapa en mer inkluderande politisk miljö. I april 2022 inrättades den egyptiska kommittén för presidentbenådning, som har till uppgift att genomföra utredningar med civilsamhällesorganisationer av fall där fångars situation inte uppfyller internationella människorättsnormer. Kommittén har förbisett tidigare och pågående allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och sedan lanseringen av den nationella människorättsstrategin och Egyptens nationella dialog har det inte skett några väsentliga förändringar. Underkommittén för politiska frågor, mänskliga rättigheter och demokrati samt internationella och regionala frågor, som härrör från associeringsavtalet mellan Egypten och EU, fungerar som den huvudsakliga institutionella ramen för de båda parternas diskussioner om människorättsfrågor. Nästa sammanträde i denna underkommitté ska hållas den 8 december 2022 i Kairo.

| C. | Egypten gjorde inga förändringar i relevant lagstiftning innan landet stod värd för COP27, inte heller vad gäller rätten till yttrandefrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster eller föreningsfrihet och mediefrihet, trots att tillhandahållandet av utrymme för det civila samhället är ett gemensamt åtagande som ingår i prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten och fastställs i Egyptens konstitution. Det undantagstillstånd som har tillämpats sedan 2017 har inte hävts. Massrättegångar och massfängslanden fortsätter, med militära domstolar och specialdomstolar för statens säkerhet som prövar tiotusentals civila. Den 8 juli 2021 uttryckte FN:s särskilda rapportörer om rätten till mötes- och föreningsfrihet, om människorättsförsvarare och om skydd av de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism gemensamt sin oro över Egyptens lag om icke-statliga organisationer från 2019, landets lag om bekämpning av it-brottslighet från 2018, om terroristenheter från 2015 och om offentliga möten och fredliga demonstrationer från 2013. Enligt den egyptiska kommittén för rättigheter och friheter, frihetsberövade den egyptiska regeringen nästan 734 personer i 18 provinser mellan den 1 oktober och den 14 november 2022. |
| --- | --- |

C.

Egypten gjorde inga förändringar i relevant lagstiftning innan landet stod värd för COP27, inte heller vad gäller rätten till yttrandefrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster eller föreningsfrihet och mediefrihet, trots att tillhandahållandet av utrymme för det civila samhället är ett gemensamt åtagande som ingår i prioriteringarna för partnerskapet EU–Egypten och fastställs i Egyptens konstitution. Det undantagstillstånd som har tillämpats sedan 2017 har inte hävts. Massrättegångar och massfängslanden fortsätter, med militära domstolar och specialdomstolar för statens säkerhet som prövar tiotusentals civila. Den 8 juli 2021 uttryckte FN:s särskilda rapportörer om rätten till mötes- och föreningsfrihet, om människorättsförsvarare och om skydd av de mänskliga rättigheterna i kampen mot terrorism gemensamt sin oro över Egyptens lag om icke-statliga organisationer från 2019, landets lag om bekämpning av it-brottslighet från 2018, om terroristenheter från 2015 och om offentliga möten och fredliga demonstrationer från 2013. Enligt den egyptiska kommittén för rättigheter och friheter, frihetsberövade den egyptiska regeringen nästan 734 personer i 18 provinser mellan den 1 oktober och den 14 november 2022.

| D. | I november 2022 avbröt människorättsförsvararen Alaa Abdel-Fattah, som under större delen av det senaste årtiondet suttit godtyckligt frihetsberövad på oklara grunder, den hungerstrejk som han inledde i april 2022, efter att ha varit nära döden i sin fängelsecell. Sedan COP27 inleddes har han också slutat att dricka vatten. Alaa har fortfarande inte haft någon konsulär tillgång till brittiska diplomater och hans advokat har inte fått besöka honom. Alaas familj har tidigare, efter internationella påtryckningar, sporadiskt tillåtits besöka honom. |
| --- | --- |

D.

I november 2022 avbröt människorättsförsvararen Alaa Abdel-Fattah, som under större delen av det senaste årtiondet suttit godtyckligt frihetsberövad på oklara grunder, den hungerstrejk som han inledde i april 2022, efter att ha varit nära döden i sin fängelsecell. Sedan COP27 inleddes har han också slutat att dricka vatten. Alaa har fortfarande inte haft någon konsulär tillgång till brittiska diplomater och hans advokat har inte fått besöka honom. Alaas familj har tidigare, efter internationella påtryckningar, sporadiskt tillåtits besöka honom.

| E. | Egyptens regering uteslöt oberoende människorättsgrupper från att delta i COP27 genom en hemlig, regeringskontrollerad registreringsprocess där grupper som är kritiska mot den egyptiska regeringen valdes bort, genom onödiga inskränkningar i friheten att delta i fredliga sammankomster utanför den byggnad där COP27 ägde rum, och genom ogrundade förseningar i utfärdandet av viseringar till personer som kom från länder utanför Egypten. Det var endast vissa oberoende människorättsgrupper och människorättsförsvararen Sanaa Seif som kunde delta tack vare hjälp från internationella organisationer. |
| --- | --- |

E.

Egyptens regering uteslöt oberoende människorättsgrupper från att delta i COP27 genom en hemlig, regeringskontrollerad registreringsprocess där grupper som är kritiska mot den egyptiska regeringen valdes bort, genom onödiga inskränkningar i friheten att delta i fredliga sammankomster utanför den byggnad där COP27 ägde rum, och genom ogrundade förseningar i utfärdandet av viseringar till personer som kom från länder utanför Egypten. Det var endast vissa oberoende människorättsgrupper och människorättsförsvararen Sanaa Seif som kunde delta tack vare hjälp från internationella organisationer.

| F. | Kvinnorättsförsvarare, hbtiq+-personer och försvarare av koptiska rättigheter fortsätter att trakasseras, hotas, gripas och frihetsberövas, såsom Patrick George Zaki, som fortfarande har reseförbud och står inför rätta vid en specialdomstol för statens säkerhet, efter att ha kritiserat regeringens politik gentemot koptiska kristna, och även de kvinnliga influerarna Haneen Hossam och Mawada Al Adham som 2020 dömdes till tre respektive två års fängelse på konstruerade moraliska grunder efter att ha dansat i videoklipp på TikTok. |
| --- | --- |

F.

Kvinnorättsförsvarare, hbtiq+-personer och försvarare av koptiska rättigheter fortsätter att trakasseras, hotas, gripas och frihetsberövas, såsom Patrick George Zaki, som fortfarande har reseförbud och står inför rätta vid en specialdomstol för statens säkerhet, efter att ha kritiserat regeringens politik gentemot koptiska kristna, och även de kvinnliga influerarna Haneen Hossam och Mawada Al Adham som 2020 dömdes till tre respektive två års fängelse på konstruerade moraliska grunder efter att ha dansat i videoklipp på TikTok.

| G. | Vid det nionde mötet i EU:s och Egyptens associeringsråd den 20 juni 2022 och i prioriteringarna för partnerskapet 2021–2027 som antogs den 19 juni 2022 upprepade båda parter sitt åtagande att främja demokrati, grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, jämställdhet och lika möjligheter. |
| --- | --- |

G.

Vid det nionde mötet i EU:s och Egyptens associeringsråd den 20 juni 2022 och i prioriteringarna för partnerskapet 2021–2027 som antogs den 19 juni 2022 upprepade båda parter sitt åtagande att främja demokrati, grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, jämställdhet och lika möjligheter.

| H. | Egypten är en mångårig strategisk partner för EU med gemensamma mål för att skapa stabilitet, fred och välstånd i Medelhavsområdet och Mellanöstern, och spelar en viktig roll för stabiliteten i regionen. EU är Egyptens största ekonomiska partner och landets främsta källa till utländska investeringar. I juni 2022 antog EU och Egypten prioriteringar för partnerskap på många områden, bland annat säkerhet, bekämpning av terrorism och reform av rättsväsendet. Egyptens ställde sig bakom FN:s resolution där Rysslands annektering av ukrainska regioner fördöms, och fortsätter att stödja EU:s insatser och internationella insatser för att få ett slut på Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Egypten har undertecknat ett samförståndsavtal mellan Egypten, EU och Israel för att minska gasimporten från Ryssland till följd av landets aggression mot Ukraina. Kommissionen har anslagit 100 miljoner euro till Egypten från faciliteten för livsmedel och resiliens för att hjälpa landet att komma till rätta med den livsmedelsbrist som anfallskriget mot Ukraina orsakat. |
| --- | --- |

H.

Egypten är en mångårig strategisk partner för EU med gemensamma mål för att skapa stabilitet, fred och välstånd i Medelhavsområdet och Mellanöstern, och spelar en viktig roll för stabiliteten i regionen. EU är Egyptens största ekonomiska partner och landets främsta källa till utländska investeringar. I juni 2022 antog EU och Egypten prioriteringar för partnerskap på många områden, bland annat säkerhet, bekämpning av terrorism och reform av rättsväsendet. Egyptens ställde sig bakom FN:s resolution där Rysslands annektering av ukrainska regioner fördöms, och fortsätter att stödja EU:s insatser och internationella insatser för att få ett slut på Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Egypten har undertecknat ett samförståndsavtal mellan Egypten, EU och Israel för att minska gasimporten från Ryssland till följd av landets aggression mot Ukraina. Kommissionen har anslagit 100 miljoner euro till Egypten från faciliteten för livsmedel och resiliens för att hjälpa landet att komma till rätta med den livsmedelsbrist som anfallskriget mot Ukraina orsakat.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt den fortsatta bristen på grundläggande politiska rättigheter och friheter i Egypten, även i samband med COP27 i Sharm el-Sheikh 2022. Parlamentet beklagar att COP27 inte ledde till en förbättrad människorättssituation. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag egyptiska myndigheters censur, trakasserier och hot mot företrädare för det civila samhället i Egypten, till och med i FN:s internationella lokaler, och även den nya våg av gripanden och frihetsberövanden som ägt rum i samband med COP27. Parlamentet uttrycker sitt stöd för Tysklands regering, som den 13 november 2022 lämnade in ett klagomål mot egyptiska myndigheter på grund av den överdrivna säkerhetsövervakningen av deltagare i den tyska paviljongen vid COP27. Parlamentet beklagar djupt att oberoende egyptiska icke-statliga organisationer nekades engångsregistrering vid COP27 och att bara en handfull lyckades delta, och endast tack vare att internationella organisationer gav dem sina egna passerkort. Parlamentet beklagar djupt att egyptiska myndigheter valde ut organisationer i det civila samhället som inte kritiserar myndigheterna. Parlamentet understryker att lokalsamhällen och icke-statliga organisationer från Sinai, i egenskap av legitima intressenter, borde ha tillåtits delta i COP27 eftersom det hölls i Sinai. Parlamentet beklagar djupt den hemliga process som Egypten använt för att med hjälp av icke offentliggjorda urvalskriterier utesluta kritiska icke-statliga människorättsorganisationer. Parlamentet uppmanar med kraft de egyptiska myndigheterna att inte vidta några motåtgärder mot de egyptiska människorättsförsvarare och aktivister som offentligt uttryckte sin oro över Egyptens kränkningar av de mänskliga rättigheterna under COP27. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer skarpt det fortsatta godtyckliga frihetsberövandet, också före rättegång, av tiotusentals samvetsfångar i Egypten, varav många hålls inlåsta under omänskliga förhållanden utan tillgång till en rättvis rättegång eller grundläggande rättigheter, vilket Egyptens politiska fängelser i Wadi Natroun och Badr är exempel på. Parlamentet noterar att en begränsad del av Egyptens politiska fångar frigavs eller benådades av den egyptiska kommittén för presidentbenådning i april 2022, då mellan 800 och 1 000 fångar släpptes från godtycklig häktning i avvaktan på rättegång. Parlamentet framhåller att ännu fler egyptier gripits och godtyckligt frihetsberövats sedan dess, enligt egyptiska icke-statliga organisationer och Amnesty International. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de egyptiska myndigheterna att omedelbart frige Mohamed ”Oxygen” Ibrahim, Mohamed Adel, Alaa Abdel Fattah och de tre advokater som är 2020 års mottagare av människorättspriset från Rådet för advokatsamfunden i Europeiska unionen, Ibrahim Metwally Hegazy, Mohamed El Baqer och Hoda Abdelmoniem, samt Ezzat Ghoneim, Ahmed Amasha, Abdel Moneim Aboul Fotouh, Mohamed El Kassas, Ziad Abu El Fadl, Aisha El Shater, Mohamed Abo Houraira, Manal Agrama, Marwa Arafa, Hala Fahmy, Safaa El Korbagy, Tawfik Ghanim, Seif Thabit, Safwan Thabit, Sherif al Rouby, Anas El-Beltagy, Ahmed Douma, Mohamed Adel Fahmy, Nermin Hussein, Haneen Hossam, Mawadda el-Adham, Ismail Iskandarani, Seif Fateen, Hisham Genena, Omar Mohammed Ali, Aymen Moussa, Omar el Hout, Ahmed Moussa Abd El Khaleq och Ahmed Fayez, bland många andra som är frihetsberövade på felaktiga grunder. Parlamentet betonar att dessa kvinnor och män är egyptiska människorättsförsvarare, journalister, fredliga aktivister, politiker, kvinnliga influerare samt affärsmän som vägrade att sälja sina tillgångar till militären. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att häva reseförbuden för Patrick George Zaki och Mahinour Al Masry. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de egyptiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige den fredliga, brittisk-egyptiska aktivisten och människorättsförsvararen Alaa Abdel-Fattah, mottagare av priser från Deutsche Welle och Reportrar utan gränser, som godtyckligt har frihetsberövats under större delen av det senaste årtiondet på oklara grunder, för hans fredliga och legitima krav på fler rättigheter och friheter och som långt ifrån är ett isolerat fall, och att omedelbart låta honom avresa till Storbritannien. Parlamentet betonar att både Tysklands förbundskansler, Olaf Scholz, och Frankrikes president, Emmanuel Macron, har begärt att han ska friges. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer återigen i skarpast möjliga ordalag den utbredda användningen av tortyr inom Egyptens säkerhetsapparat. Parlamentet påminner om att revolutionen i Egypten den 25 januari 2011 började med allmänhetens kraftiga protester mot straffrihet för polisen efter att bland andra bloggaren Khaled Said torterats och dödats. Parlamentet uppmanar med kraft Egypten att fullt ut samarbeta med de italienska myndigheternas utredning av mordet på den italienska doktoranden Giulio Regeni, som torterades till döds av säkerhetstjänstemän 2016. Parlamentet upprepar särskilt sin uppmaning att underrätta general Tariq Sabir, överste Athar Kamel Mohamed Ibrahim, överste Uhsam Helmi och major Magdi Ibrahim Abdelal Sharif om det rättsliga förfarandet mot dem i Italien. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag tortyren av ekonomen Ayman Hadhoud, som avled den 5 mars 2022 efter att ha förts bort under tvång och frihetsberövats av säkerhetstjänstemän, på grund av att han kritiserat den ekonomiska politiken, och beklagar djupt avsaknaden av en oberoende och trovärdig utredning från Egyptens allmänna åklagares sida. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Egypten att frige alla 21 journalister som för närvarande sitter fängslade för att ha gjort sitt jobb, vilket har dokumenterats av Reportrar utan gränser och av kommittén för skydd av journalister. Parlamentet understryker att alla egyptier har rätt att få tillgång till information utan att den censureras av regeringen. Parlamentet noterar beslutet, som fattades under påtryckningar i början av COP27-konferensen, att ge tillgång till vissa webbplatser tillhörande icke-statliga människorättsorganisationer och oberoende tidningar såsom Medium, Mada Masr och Human Rights Watch. Parlamentet betonar dock att sådana webbplatser alltid bör vara tillgängliga för egyptier också efter konferensen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar därför med kraft egyptiska myndigheter att frige alla journalister som i november 2022 sitter frihetsberövade: Khaled Abdelwahab Radwan, Ahmed Fayez, Alaa Abdelfattah, Ismail Alexandrani, Mohamed Ibrahim (alias Mohamed Oxygen), Ahmed Allaam, Hamdi al-Zaeem, Tawfik Ghanem, Rabie al-Sheikh, Adallah Shusha, Khaled Sahloob, Bahaa al-Din Ibrahim Nemat Allah, Hisham Abdel Aziz, Mohamed Said Fahmy, Badr Mohamed Badr, Raouf Ebeid, Mostafa Saad, Mohamed Mostafa Moussa, Mahmoud Saad Diab och Amr Shnin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att sätta stopp för diskrimineringen och garantera alla egyptier faktisk likhet inför lagen och jämlikhet i praktiken, i enlighet med konstitutionen, oavsett tro eller övertygelse. Parlamentet pekar på den långvariga diskrimineringen av minoriteter, såsom den koptiska minoriteten och bahaierna. Parlamentet uppmanar Egypten att se över sina hädelselagar för att säkerställa skydd av samvetsfriheten och religiösa minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Egypten att respektera grundläggande internationella normer för föreningsfrihet och att upphäva sin repressiva lag om icke-statliga organisationer, 149/2019, som innebär att all verksamhet underkastas regeringskontroll. Parlamentet delar den oro som uttryckts av FN:s människorättsexperter rörande Egyptens rättsliga arsenal för att inskränka föreningsfriheten, yttrandefriheten, pressfriheten och rätten att delta i fredliga sammankomster under förevändning att bekämpa terrorism. Parlamentet uppmanar med kraft Egypten att också ändra eller upphäva 2018 års lag om bekämpning av it-brottslighet, 2015 års lag om terroristenheter och 2013 års lag om offentliga möten och fredliga demonstrationer. Parlamentet uppmanar än en gång egyptiska myndigheter att avsluta ärende 173/2011, det så kallade målet om utländsk finansiering, och att häva alla reseförbud och frysningar av tillgångar för 31 anställda vid icke-statliga människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar det egyptiska parlamentet att påskynda antagandet av en heltäckande lag om våld mot kvinnor, i synnerhet hedersmord. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att på nytt visa att de motsätter sig kvinnlig könsstympning och att effektivt lagföra dem som fortsätter att tillämpa denna metod. Parlamentet rekommenderar de egyptiska myndigheterna att stärka sitt samarbete med EU för att hitta nya sätt att ytterligare skydda kvinnor mot sexuella övergrepp och könsrelaterat våld. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag könsrelaterade mord. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att upphöra med gripanden och åtal för sexuella förbindelser mellan samtyckande vuxna, inbegripet samkönade relationer eller relationer grundade på könsuttryck, och att omedelbart frige hbtqi+-personer som fortfarande hålls godtyckligt frihetsberövade, ofta under omänskliga förhållanden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de lagändringar som Egypten har infört på senare tid i fråga om barnarbete och barnäktenskap. Parlamentet uppmanar dock de egyptiska myndigheterna att ytterligare stärka genomförandet av lagen om barnäktenskap och att stärka skolsystemen samt uppmanar de offentliga barnavårdsmyndigheter som förebygger och hanterar övergrepp mot barn att ytterligare skydda barn mot sådana övergrepp. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Egypten att avskaffa dödsstraffet och att utfärda ett omedelbart moratorium för dess tillämpning. Parlamentet beklagar djupt att Egypten under det senaste årtiondet har utvecklats till en av världens värsta utövare av dödsstraff, även när det har rört sig om unga gärningsmän. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU:s samtliga medlemsstater och till EU:s delegation att närvara vid rättegångar mot egyptiska och utländska människorättsförsvarare, journalister och fackföreningsmedlemmar och att besöka dem när de sitter frihetsberövade. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s medlemsstater att i FN:s råd för mänskliga rättigheter stödja en övervaknings- och rapporteringsmekanism för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Egypten. Parlamentet upprepar att EU bör integrera människorättsfrågor i alla sina diskussioner på hög nivå med egyptiska tjänstemän, inbegripet associeringsrådet EU-Egypten. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att betona kopplingen mellan demokratisk utveckling och tillväxt. Parlamentet uppmanar FN att fastställa kriterier för värdländerna med avseende på civilsamhällets tillträde och yttrandefriheten vid framtida COP-konferenser och liknande FN-konferenser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på en djupgående och omfattande översyn av EU:s förbindelser med Egypten mot bakgrund av de mycket begränsade framstegen i fråga om situationen för de mänskliga rättigheterna i Egypten och landets våldsamma ingripanden mot avvikande åsikter, trots fortsatt stöd från europeiska partner. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att inta en fast offentlig ståndpunkt när det gäller kravet på att Egypten ska frige politiska fångar, göra konkreta framsteg i fråga om mänskliga rättigheter, stoppa och utreda tortyr och överge det omfattande missbruket av frihetsberövande före rättegång och reseförbud för att slå ned på reella eller uppfattade avvikande åsikter, som nödvändiga villkor för att förbättra EU:s förbindelser och samarbete med Egypten. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU:s medlemsstater att överväga att anta riktade sanktioner mot de huvudansvariga för det brutala förtrycket i landet. Parlamentet efterlyser mer insyn i alla former av ekonomiskt stöd eller utbildning som EU, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Europeiska investeringsbanken tillhandahåller Egypten. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU:s samtliga medlemsstater att fullt ut följa rådets slutsatser av den 21 augusti 2013 om upphävande av exportlicenser för all utrustning som används för internt förtryck, inbegripet övervakningsteknik som används för att spåra avvikande åsikter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Arabrepubliken Egyptens regering. |
| --- | --- |

19.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/99

---

P9_TA(2022)0427

Människorättssituationen i samband med fotbolls-VM i Qatar

Europaparlamentets resolution av den 24 november 2022 om människorättssituationen i samband med fotbolls-VM i Qatar (2022/2948(RSP))

(2023/C 167/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2022 om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 juni 2022 om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 18 maj 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna (JOIN(2022)0013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 18 maj 2022 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen om ett strategiskt partnerskap med Gulfstaterna (JOIN(2022)0013),

| — | med beaktande av den fjärde människorättsdialogen mellan EU och Qatar som hölls i Bryssel den 12 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde människorättsdialogen mellan EU och Qatar som hölls i Bryssel den 12 september 2022,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan EU och Qatar av den 7 mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan EU och Qatar av den 7 mars 2018,

| — | med beaktande av den internationella konventionen av den 18 december 1990 om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen av den 18 december 1990 om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar,

| — | med beaktande av Internationella fotbollsförbundets (Fifa) beslut den 2 december 2010 om att arrangera fotbolls-VM 2022 i Qatar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella fotbollsförbundets (Fifa) beslut den 2 december 2010 om att arrangera fotbolls-VM 2022 i Qatar,

| — | med beaktande av lagarna nr 17, 18 och 19 som antogs av Qatars regering 2020 om fri rörlighet och minimilön för migrerande arbetstagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lagarna nr 17, 18 och 19 som antogs av Qatars regering 2020 om fri rörlighet och minimilön för migrerande arbetstagare,

| — | med beaktande av rapporten Qatar: Security Forces Arrest, Abuse LGBT People, offentliggjord av Human Rights Watch den 24 oktober 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Qatar: Security Forces Arrest, Abuse LGBT People, offentliggjord av Human Rights Watch den 24 oktober 2022,

| — | med beaktande av artikel 285 i Qatars strafflag och lag nr 17 från 2002 om skydd av samhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 285 i Qatars strafflag och lag nr 17 från 2002 om skydd av samhället,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning från 1984,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet,

| — | med beaktande av lägesrapporten av den 31 oktober 2022 om programmet för tekniskt samarbete mellan Qatars regering och Internationella arbetsorganisationen (ILO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten av den 31 oktober 2022 om programmet för tekniskt samarbete mellan Qatars regering och Internationella arbetsorganisationen (ILO),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Qatar ratificerade den 21 maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Qatar ratificerade den 21 maj 2018,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Qatar, särskilt resolutionen av den 21 november 2013 med titeln Qatar: situationen för migrerande arbetstagare (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Qatar, särskilt resolutionen av den 21 november 2013 med titeln Qatar: situationen för migrerande arbetstagare (1),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Qatar är det första landet i regionen som står värd för fotbolls-VM. Fifa beslutade 2010 att tilldela Qatar värdskapet för VM utan att ha gjort någon granskning av skyldigheten att iaktta tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter eller ställa villkor för skydd av migrerande arbetstagare. Qatar tilldelades värdskapet för fotbolls-VM, men det förekom trovärdiga anklagelser om mutor och korruption som ledde till rättsliga utredningar. |
| --- | --- |

A.

Qatar är det första landet i regionen som står värd för fotbolls-VM. Fifa beslutade 2010 att tilldela Qatar värdskapet för VM utan att ha gjort någon granskning av skyldigheten att iaktta tillbörlig aktsamhet i fråga om mänskliga rättigheter eller ställa villkor för skydd av migrerande arbetstagare. Qatar tilldelades värdskapet för fotbolls-VM, men det förekom trovärdiga anklagelser om mutor och korruption som ledde till rättsliga utredningar.

| B. | Enligt uppskattningar bor det i Qatar mer än 2 miljoner utlänningar som utgör ca 94 % av landets arbetskraft. De migrerande arbetstagarna är till största delen sysselsatta inom byggnads- och tjänstesektorn eller i hushåll. Det har rapporterats att arbetstagarnas rättigheter har kränkts inom dessa sektorer. Med tanke på den stora förekomsten av personer med utländsk bakgrund har Qatar den största andelen migrerande arbetstagare i förhållande till den inhemska befolkningen i hela världen. |
| --- | --- |

B.

Enligt uppskattningar bor det i Qatar mer än 2 miljoner utlänningar som utgör ca 94 % av landets arbetskraft. De migrerande arbetstagarna är till största delen sysselsatta inom byggnads- och tjänstesektorn eller i hushåll. Det har rapporterats att arbetstagarnas rättigheter har kränkts inom dessa sektorer. Med tanke på den stora förekomsten av personer med utländsk bakgrund har Qatar den största andelen migrerande arbetstagare i förhållande till den inhemska befolkningen i hela världen.

| C. | För att arbeta i Qatar tvingades många arbetstagare skuldsätta sig av rekryteringsföretag som krävde dem på olagliga avgifter, och många av dem råkade ut för innehållna löner och utsattes för hårda arbetsvillkor i extrem hetta som utsatte dem för risk för sjukdom, skada och dödsfall. |
| --- | --- |

C.

För att arbeta i Qatar tvingades många arbetstagare skuldsätta sig av rekryteringsföretag som krävde dem på olagliga avgifter, och många av dem råkade ut för innehållna löner och utsattes för hårda arbetsvillkor i extrem hetta som utsatte dem för risk för sjukdom, skada och dödsfall.

| D. | Det finns uppgifter om att tusentals migrerande arbetstagare omkom och många fler skadades under byggnadsarbetena inför VM i Qatar. |
| --- | --- |

D.

Det finns uppgifter om att tusentals migrerande arbetstagare omkom och många fler skadades under byggnadsarbetena inför VM i Qatar.

| E. | Enligt ILO har vissa europeiska företag vägrat att delta i de gemensamma kommittéer som syftar till att sammanföra företrädare för ledning och arbetstagare för att diskutera, förebygga och lösa konflikter på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

E.

Enligt ILO har vissa europeiska företag vägrat att delta i de gemensamma kommittéer som syftar till att sammanföra företrädare för ledning och arbetstagare för att diskutera, förebygga och lösa konflikter på arbetsplatsen.

| F. | Före de reformer som genomförts i Qatar lämnade Internationella fackliga samorganisationen (IFS) 2014 in ett klagomål mot Qatar till Internationella arbetsorganisationen (ILO) om dess bristande efterlevnad av konventionen angående tvångs- eller obligatoriskt arbete från 1930 och konventionen om yrkesinspektion från 1947. Enligt IFS har lagarna i Qatar ändrats och landet fortsätter att göra framsteg när det gäller att genomföra dessa ändringar. |
| --- | --- |

F.

Före de reformer som genomförts i Qatar lämnade Internationella fackliga samorganisationen (IFS) 2014 in ett klagomål mot Qatar till Internationella arbetsorganisationen (ILO) om dess bristande efterlevnad av konventionen angående tvångs- eller obligatoriskt arbete från 1930 och konventionen om yrkesinspektion från 1947. Enligt IFS har lagarna i Qatar ändrats och landet fortsätter att göra framsteg när det gäller att genomföra dessa ändringar.

| G. | Qatar är det första landet i Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) som har öppnat ett ILO-projektkontor. Qatar har undertecknat ett antal partnerskap med ILO, FN-organisationer och EU-medlemsstater, såsom ett samförståndsavtal med Sverige i januari 2020 och med Frankrike i mars 2022, för att förbättra arbetstagarnas rättigheter. ILO har noterat påtagliga framsteg under de senaste fem åren som lett fram till fotbolls-VM 2022, särskilt när det gäller hanteringen av arbetskraftsmigrationen, tillämpningen av arbetsrätten och tillgången till rättslig prövning samt stärkandet av arbetstagarnas röst och den sociala dialogen. Enligt ILO är det fortfarande inte lagligt för migrerande arbetstagare att ansluta sig till och bilda fackföreningar. |
| --- | --- |

G.

Qatar är det första landet i Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) som har öppnat ett ILO-projektkontor. Qatar har undertecknat ett antal partnerskap med ILO, FN-organisationer och EU-medlemsstater, såsom ett samförståndsavtal med Sverige i januari 2020 och med Frankrike i mars 2022, för att förbättra arbetstagarnas rättigheter. ILO har noterat påtagliga framsteg under de senaste fem åren som lett fram till fotbolls-VM 2022, särskilt när det gäller hanteringen av arbetskraftsmigrationen, tillämpningen av arbetsrätten och tillgången till rättslig prövning samt stärkandet av arbetstagarnas röst och den sociala dialogen. Enligt ILO är det fortfarande inte lagligt för migrerande arbetstagare att ansluta sig till och bilda fackföreningar.

| H. | Tidigare behövde arbetstagare i Qatar tillstånd från sina arbetsgivare för att byta jobb eller lämna landet. Dessa krav utgjorde de mest problematiska inslagen i sponsorsystemet kafala, eftersom de gjorde arbetstagarna alltför beroende av sina arbetsgivare och därmed skapade möjligheter till utnyttjande och tvångsarbete. Som en följd av dessa ändringar har arbetsmarknadsministeriet godkänt omkring 420 000 ansökningar från migrerande arbetstagare om att byta jobb under de två år som gått sedan dessa reformer infördes. Många arbetstagare stöter dock fortfarande på hinder när de vill lämna sitt arbete och börja på ett nytt, såsom repressalier från sina arbetsgivare. |
| --- | --- |

H.

Tidigare behövde arbetstagare i Qatar tillstånd från sina arbetsgivare för att byta jobb eller lämna landet. Dessa krav utgjorde de mest problematiska inslagen i sponsorsystemet kafala, eftersom de gjorde arbetstagarna alltför beroende av sina arbetsgivare och därmed skapade möjligheter till utnyttjande och tvångsarbete. Som en följd av dessa ändringar har arbetsmarknadsministeriet godkänt omkring 420 000 ansökningar från migrerande arbetstagare om att byta jobb under de två år som gått sedan dessa reformer infördes. Många arbetstagare stöter dock fortfarande på hinder när de vill lämna sitt arbete och börja på ett nytt, såsom repressalier från sina arbetsgivare.

| I. | I mars 2021 blev Qatar det första landet i Gulfregionen som införde en icke-diskriminerande minimilön som gäller för alla arbetstagare, av alla nationaliteter, inom alla sektorer, inklusive hushållsarbete. Enligt ILO har lönerna för sammanlagt 13 % av arbetskraften – 280 000 personer – ökat till den nya minimitröskeln efter det att den nya lagstiftningen infördes. |
| --- | --- |

I.

I mars 2021 blev Qatar det första landet i Gulfregionen som införde en icke-diskriminerande minimilön som gäller för alla arbetstagare, av alla nationaliteter, inom alla sektorer, inklusive hushållsarbete. Enligt ILO har lönerna för sammanlagt 13 % av arbetskraften – 280 000 personer – ökat till den nya minimitröskeln efter det att den nya lagstiftningen infördes.

| J. | Den nya lagstiftningen ger arbetstagarna i Qatar ett bättre skydd mot värmestress. |
| --- | --- |

J.

Den nya lagstiftningen ger arbetstagarna i Qatar ett bättre skydd mot värmestress.

| K. | Qatar har vidtagit åtgärder för att förbättra arbetstagarnas tillgång till rättslig prövning genom att inrätta en ny onlineplattform där arbetstagare kan lämna in klagomål och genom att inrätta nya arbetsdomstolar för att lösa tvister. |
| --- | --- |

K.

Qatar har vidtagit åtgärder för att förbättra arbetstagarnas tillgång till rättslig prövning genom att inrätta en ny onlineplattform där arbetstagare kan lämna in klagomål och genom att inrätta nya arbetsdomstolar för att lösa tvister.

| L. | Enligt uppgift utsätts dock utländska arbetstagare i Qatar och andra GCC-länder fortfarande för vissa former av diskriminering, såsom godtyckliga löneavdrag och utebliven betalning av löner och innehållande av resehandlingar. |
| --- | --- |

L.

Enligt uppgift utsätts dock utländska arbetstagare i Qatar och andra GCC-länder fortfarande för vissa former av diskriminering, såsom godtyckliga löneavdrag och utebliven betalning av löner och innehållande av resehandlingar.

| M. | Enligt artikel 285 i Qatars strafflag bestraffas sexuella relationer utanför äktenskapet, inklusive samkönade relationer, med upp till sju års fängelse. Godtyckliga gripanden av hbtq+-personer har enligt uppgift baserats på lag nr 17 från 2002 om skydd av samhället, som enligt Human Rights Watch tillåter tillfälligt frihetsberövande utan åtal eller rättegång i upp till sex månader om ”det finns välgrundade skäl att anta att den tilltalade kan ha begått ett brott”, inklusive ”brott mot den allmänna moralen”, vilket leder till att hbtq+-personer ofta trakasseras. En av Fifas VM-ambassadörer från Qatar delade ett öppet homofobiskt uttalande. Sju fotbollsförbund, även i Europa, har beslutat att deras spelare kan bära en regnbågsfärgad ”OneLove”-armbindel. Fifa beslutade dock att spelare kan varnas eller utvisas för att visa denna armbindel, eftersom den betraktas som ett politiskt ställningstagande. |
| --- | --- |

M.

Enligt artikel 285 i Qatars strafflag bestraffas sexuella relationer utanför äktenskapet, inklusive samkönade relationer, med upp till sju års fängelse. Godtyckliga gripanden av hbtq+-personer har enligt uppgift baserats på lag nr 17 från 2002 om skydd av samhället, som enligt Human Rights Watch tillåter tillfälligt frihetsberövande utan åtal eller rättegång i upp till sex månader om ”det finns välgrundade skäl att anta att den tilltalade kan ha begått ett brott”, inklusive ”brott mot den allmänna moralen”, vilket leder till att hbtq+-personer ofta trakasseras. En av Fifas VM-ambassadörer från Qatar delade ett öppet homofobiskt uttalande. Sju fotbollsförbund, även i Europa, har beslutat att deras spelare kan bära en regnbågsfärgad ”OneLove”-armbindel. Fifa beslutade dock att spelare kan varnas eller utvisas för att visa denna armbindel, eftersom den betraktas som ett politiskt ställningstagande.

| N. | År 2016 anslöt sig Fifa till FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, vilket tvingar Fifa att avhålla sig från inblandning i mänskliga rättigheter och avhjälpa de negativa effekterna av sin verksamhet på människorättsområdet. |
| --- | --- |

N.

År 2016 anslöt sig Fifa till FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, vilket tvingar Fifa att avhålla sig från inblandning i mänskliga rättigheter och avhjälpa de negativa effekterna av sin verksamhet på människorättsområdet.

| O. | I en tid av osäkerhet och stora utmaningar för den regelbaserade världsordningen både i Europa och i Gulfregionen, och då världen står inför konsekvenserna av Rysslands anfall mot Ukraina och covid-19-pandemin samt det akuta behovet av den gröna och den digitala omställningen, har EU mycket att vinna på ett starkare och mer strategiskt partnerskap med Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) och dess medlemsstater, inbegripet Qatar. Under 2021 återupprättades de diplomatiska förbindelserna mellan Qatar och Saudiarabien, Förenade Arabemiraten, Bahrain och Egypten. |
| --- | --- |

O.

I en tid av osäkerhet och stora utmaningar för den regelbaserade världsordningen både i Europa och i Gulfregionen, och då världen står inför konsekvenserna av Rysslands anfall mot Ukraina och covid-19-pandemin samt det akuta behovet av den gröna och den digitala omställningen, har EU mycket att vinna på ett starkare och mer strategiskt partnerskap med Gulfstaternas samarbetsråd (GCC) och dess medlemsstater, inbegripet Qatar. Under 2021 återupprättades de diplomatiska förbindelserna mellan Qatar och Saudiarabien, Förenade Arabemiraten, Bahrain och Egypten.

| P. | Samarbetsavtalet mellan EU och Qatar, som undertecknades 2018, utgör en ram för politiska och sektoriella samråd på områden av gemensamt intresse. Qatar är en viktig partner till EU, och förbindelserna spänner över en mängd viktiga områden. Qatar har en nyckelroll att spela i genomförandet av den europeiska strategin för energitrygghet. Samarbetet mellan EU och Qatar har intensifierats avsevärt, vilket har lett till att det öppnades en EU-delegation i Doha 2022. Qatar var medförslagsställare till en resolution från FN:s generalförsamling i februari 2022 där Ryssland uppmanades att lämna Ukraina, och Qatar röstade för resolutioner som fördömde den ryska invasionen av Ukraina. |
| --- | --- |

P.

Samarbetsavtalet mellan EU och Qatar, som undertecknades 2018, utgör en ram för politiska och sektoriella samråd på områden av gemensamt intresse. Qatar är en viktig partner till EU, och förbindelserna spänner över en mängd viktiga områden. Qatar har en nyckelroll att spela i genomförandet av den europeiska strategin för energitrygghet. Samarbetet mellan EU och Qatar har intensifierats avsevärt, vilket har lett till att det öppnades en EU-delegation i Doha 2022. Qatar var medförslagsställare till en resolution från FN:s generalförsamling i februari 2022 där Ryssland uppmanades att lämna Ukraina, och Qatar röstade för resolutioner som fördömde den ryska invasionen av Ukraina.

| Q. | Den fjärde människorättsdialogen mellan EU och Qatar hölls den 12 september 2022. Människorättsdialogen är ett avgörande tillfälle för engagemang för att främja mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

Q.

Den fjärde människorättsdialogen mellan EU och Qatar hölls den 12 september 2022. Människorättsdialogen är ett avgörande tillfälle för engagemang för att främja mänskliga rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att tusentals migrerande arbetstagare dödats eller skadats i samband med förberedelserna inför fotbolls-VM. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med deras anhöriga och kräver att ansvar utkrävs. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Qatar att fullt ut genomföra sin nya lagstiftning som skyddar arbetstagarnas rättigheter och att avveckla de återstående delarna av sponsorsystemet kafala, såsom påföljder för avvikande arbetstagare. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att EU är fast beslutet att stödja de mänskliga rättigheterna i sina förbindelser med Qatar, inte minst när det gäller frågor som kommit upp i samband med fotbolls-VM. Parlamentet är oroat över rapporterna om att hundratusentals migrerande arbetstagare fortfarande utsätts för diskriminerande lagar och praxis i Qatar. Parlamentet beklagar djupt bristen på transparens och den tydliga avsaknad av ansvarsfull riskbedömning som präglade tilldelningen av fotbolls-VM till Qatar 2010. Parlamentet påminner om sin långvariga uppfattning att korruptionen inom Fifa är okontrollerad, systeminbyggd och djupt rotad. Trots reformförsöken, till exempel införandet av människorättskrav, anser parlamentet alltjämt att organisationen allvarligt har skadat världsfotbollens image och integritet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen offentliga myndigheter, idrottsförbund och idrottsorganisationer att upprätthålla universella värden såsom mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen när de tilldelar värdskapet för större idrottsevenemang och när de väljer sponsorer. Parlamentet efterlyser tydliga kriterier och en stadga med starka värderingar i detta avseende. Parlamentet begär att man inför värdskapet för sådana större idrottsevenemang särskilt uppmärksammar skyddet av arbetstagarnas rättigheter, jämlikhet och icke-diskriminering och upprättar oberoende och trovärdiga miljökonsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater, särskilt stater med stora nationella fotbollsligor, såsom Tyskland, Frankrike, Italien och Spanien, att utöva påtryckningar på Uefa och Fifa för att få Fifa att inleda grundläggande reformer, vilket även innebär införande av demokratiska och transparenta förfaranden för tilldelning av fotbolls-VM och ett strikt genomförande av människorätts- och hållbarhetskriterier för värdländer. Parlamentet begär omedelbart att kränkningar av de grundläggande rättigheterna och de mänskliga rättigheterna, särskilt uppenbart systematiskt könsrelaterat våld, ska bli ett bindande uteslutningskriterium för tilldelning av internationella idrottsevenemang i syfte att skydda idrottare och supportrar och sätta stopp för ”sportswashing”. Parlamentet efterlyser fortsatta utredningar av och åtal för tilldelningar av fotbolls-VM som fläckats av korruption. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att tillåta tillgång till arkiverad information om tilldelningen av fotbolls-VM 2022. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erkänner de migrerande arbetstagarnas viktiga bidrag till Qatars ekonomi och fotbolls-VM 2022. Parlamentet uppmanar med kraft de qatariska myndigheterna att genomföra en fullständig utredning av dödsfallen bland migrerande arbetstagare, intyga att de migrerande arbetstagare har dött och tillhandahålla ersättning till familjer i de fall där arbetstagare avlidit på grund av sina arbetsvillkor. Parlamentet stöder Qatars insatser för att förbättra dessa arbetstagares arbetsvillkor respektera deras och rättigheter, vilket är något som världssamfundet har uppmärksammat. Parlamentet efterlyser ett fullständigt genomförande av de antagna reformerna. Parlamentet välkomnar Qatars samarbete med ILO. Parlamentet uppmanar Qatar att fortsätta att samarbeta med ILO om reformer. Parlamentet understryker att företagen, även de europeiska företagen, har ett ansvar för att respektera arbetstagarnas rättigheter och respektera samma krav på tillbörlig aktsamhet som dem som finns i EU. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet erkänner dock att ILO och IFS anser att de reformer som genomförts i Qatar utgör ett föregångsexempel för Gulfregionen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna har rättsliga vägar att söka rättvisa och ställa EU-baserade företag till svars enligt befintliga lagar om tillbörlig aktsamhet i vissa medlemsstater. Parlamentet noterar det pågående arbetet på EU-nivå med direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet, som ytterligare kommer att utöka sådana rättsliga vägar. Parlamentet anser att de berörda företagen har underlåtit att till fullo uppfylla sina skyldigheter enligt direktiv 2014/95/EU (2) och de skyldigheter som följer av internationellt erkända människorättskonventioner. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer skarpt europeiska företags medverkan till de kränkningar av migrerande arbetstagares rättigheter som de har förorsakat, bidragit till eller dragit fördel av, särskilt inom bygg- och finanssektorn, under förberedelserna inför fotbolls-VM 2022. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet ser positivt på att Qatars regering enligt ILO har återbetalat 320 miljoner US-dollar till offer för lönekränkningar genom stöd- och försäkringsfonden för arbetstagare. Parlamentet beklagar dock att fonden togs i bruk först 2018, vilket ledde till att miljontals arbetstagare och deras familjer uteslöts från dess tillämpning. Parlamentet uppmanar med kraft Qatar att göra en grundlig översyn av sina standarder för insamling och utredning av uppgifter, när det gäller arbetsrelaterade skador eller dödsfall. Parlamentet begär att fonden utvidgas till att omfatta alla offer sedan byggarbetena inför fotbolls-VM 2022 inleddes, och att den även omfattar alla dödsfall och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna som drabbat arbetstagare i samband med förberedelserna inför fotbolls-VM, såsom innehållna löner, skador och alla outredda dödsfall där inga skadestånd betalats ut. Parlamentet uppmanar Fifa att bidra till ett omfattande åtgärdsprogram där arbetstagarnas familjer kompenseras för de arbetsvillkor som de har drabbats av. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar de reformer som de qatariska myndigheterna har genomfört i samråd med ILO för att ta itu med styrningen av arbetskraftsmigration, säkerställa efterlevnad av arbetsrätten och möjliggöra tillgång till rättslig prövning samt stärka arbetstagarnas röst och den sociala dialogen. Parlamentet noterar att dessa förändringar redan har förbättrat arbets- och levnadsvillkoren för hundratusentals arbetstagare. Parlamentet beklagar dock att många arbetstagare fortfarande inte drar nytta av dessa reformer eftersom de stöter på hinder när de försöker få tillgång till dessa förbättringar och repressalier från sina arbetsgivare. Parlamentet noterar sin oro över dokumenterade och upprepade påståenden om att migrerande hushållsarbetare utsätts för övergrepp och utnyttjande. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Qatar att avskaffa all lagstiftning som tillåter företag att ta ut rekryteringsavgifter för utländska arbetstagare. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar Qatars nya lagstiftning i fråga om värme på byggarbetsplatser. Parlamentet uppmanar alla GCC-länder att anta liknande lagstiftning och att genomföra den fullt ut. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Qatar att ratificera FN:s internationella konvention om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Qatar att i samarbete med ILO se till att alla arbetstagare och arbetsgivare kan dra nytta av kafala-reformerna om arbetskraftens rörlighet, att effektivisera tillgången till rättslig prövning och återbäringen av utestående löner och att fullt ut genomföra lagen om hushållsarbetstagares rättigheter. Parlamentet välkomnar i detta avseende att över 420 000 arbetstagare har bytt jobb i Qatar och att över 300 000 har gynnats av införandet av minimilönen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att föreningsrätten och rätten att organisera sig ska erkännas för alla arbetstagare, inklusive migrerande arbetstagare. Parlamentet uppmanar Qatars regering att se till att arbetstagare har rätt att fritt bilda föreningar utan repressalier och rätt till en trygg och säker tillgång till rättslig prövning, inklusive rätt att gå med i och bilda fackföreningar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar EU:s fortsatta diskussioner om mänskliga rättigheter med Qatar, även genom människorättsdialogen mellan EU och Qatar, som bör intensifieras, bland annat genom att stärka den institutionella strukturen för samarbete mellan EU och Qatar. Parlamentet betonar att den nationella kommittén för mänskliga rättigheter i Qatar har etablerat regelbundna kontakter med EU-institutionerna och att Qatar har bjudit in EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter att besöka landet. Parlamentet understryker att migrerande arbetstagares rättigheter, arbetsmarknadsreformer, kvinnors rättigheter och yttrandefrihet är återkommande frågor. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU:s delegation i Qatar att noga övervaka Qatars sociala reformer, och att särskilt uppmärksamma hur landets lagstiftning genomförs i praktiken, även av europeiska företag i Qatar. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att regelbundet informera parlamentet om framstegen med dessa reformer. Parlamentet välkomnar i detta avseende uttalandena från Qatars arbetsmarknadsminister Ali Bin Samikh Al Marri till Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter om de pågående reformerna och de återstående luckor som måste åtgärdas, och noterar hans åtagande att kompensera ”alla arbetstagare eller deras familjer som inte har fått vad de har rätt till”. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar de qatariska myndigheterna att fortsätta sina ansträngningar för att se till att den nationella kommittén för mänskliga rättigheter fullt ut följer principerna om nationella institutioners status för främjande och skydd av mänskliga rättigheter och att kommittén kan utföra sitt uppdrag fullt ut, effektivt och oberoende, bland annat genom att främja mångfald bland sina medlemmar och sin personal. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Qatar att fullt ut verkställa den befintliga lagstiftningen om förbud mot tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om sitt engagemang för ett allmänt avskaffande av dödsstraffet och uppmanar myndigheterna i Qatar att anta ett moratorium i denna fråga. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de qatariska myndigheterna att stärka åtgärderna för att säkerställa jämställdhet, bland annat genom att avskaffa det kvarvarande förmyndarskapet för kvinnor, och öka sina insatser för att uppnå en jämn könsfördelning på den formella arbetsmarknaden och i den offentliga och politiska sfären, inbegripet i Shura-rådet och verkställande organ, särskilt i beslutsfattande positioner, och att behandla kvinnor och män lika som familjeförsörjare. Parlamentet uppmanar de qatariska myndigheterna att ändra medborgarskapslagen för att säkerställa att qatariska kvinnor och män har lika rätt att föra vidare sitt medborgarskap till sina barn och sina utländska makar. Parlamentet uppmuntrar Qatar att se till att uppgifter om våld mot kvinnor samlas in och att alla fall av våld mot kvinnor, även våld i hemmet, utreds grundligt och att förövarna åtalas och, om de döms, bestraffas med lämpliga påföljder. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar den globala trenden mot avkriminalisering av frivilliga samkönade relationer. Parlamentet uppmanar Qatar att upphäva artikel 285 i strafflagen och alla andra relaterade lagar som används för att kriminalisera sexuella förbindelser mellan samtyckande samkönade personer, och att införa lagstiftning om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet eller könsuttryck. Parlamentet beklagar djupt de övergrepp mot hbtq+-personer som de förebyggande säkerhetsstyrkorna, enligt uppgift, gjort sig skyldiga till och deras användning av lag nr 17 från 2002 om skydd av samhället, som tillåter tillfälligt frihetsberövande utan åtal eller rättegång i upp till sex månader. Parlamentet är i detta sammanhang bestört över Fifas beslut om ”OneLove”-armbindlarna. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar de qatariska myndigheterna att säkerställa respekt för de mänskliga rättigheterna för alla personer som bevistar fotbolls-VM 2022, även internationella gäster och de personer som bor i landet, inklusive respekt för deras religions- och trosfrihet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet noterar och välkomnar Qatars djupa oro efter Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet välkomnar Qatars viktiga beslut att rösta för alla relevanta FN-resolutioner i frågan, i motsats till flera GCC-medlemmar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet och dialogen mellan EU och Qatar och andra Gulfstater, som är avgörande för att uppnå EU:s viktigaste mål, särskilt dem om fredliga och välmående regioner i Gulfstaterna och Mellanöstern, en stark ekonomisk återhämtning, en hållbar, överkomlig och trygg energiförsörjning, ett starkt samarbete om den gröna omställningen samt ett kraftfullt svar på globala humanitära behov och utvecklingsbehov. Parlamentet välkomnar i detta avseende normaliseringen av förbindelserna mellan Qatar och dess grannländer. Parlamentet lovordar Qatars roll när det gäller att bistå evakueringen av tiotusentals människor från Afghanistan efter talibanernas våldsamma övertagande i september 2021. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Staten Qatars regering och parlament, Internationella fotbollsförbundet, Europeiska fotbollsförbundet, Internationella arbetsorganisationen samt FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  EUT C 436, 24.11.2016, s. 42.

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU av den 22 oktober 2014 om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy (EUT L 330, 15.11.2014, s. 1).

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 23 november 2022

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/105

---

P9_TA(2022)0406

Ny EU-strategi för utvidgning

Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 om Europaparlamentets rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s nya utvidgningsstrategi (2022/2064(INI))

(2023/C 167/17)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21 och 22 juni 1993, även kallade Köpenhamnskriterierna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Köpenhamn den 21 och 22 juni 1993, även kallade Köpenhamnskriterierna,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor) av den 29 och 30 april 1997 om tillämpningen av villkorlighet i syfte att utveckla en enhetlig EU-strategi för förbindelserna med länderna på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådet (allmänna frågor) av den 29 och 30 april 1997 om tillämpningen av villkorlighet i syfte att utveckla en enhetlig EU-strategi för förbindelserna med länderna på västra Balkan,

| — | med beaktande av förklaringen som antogs vid toppmötet mellan EU och västra Balkan i Thessaloniki den 21 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen som antogs vid toppmötet mellan EU och västra Balkan i Thessaloniki den 21 juni 2003 om utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan,

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner i frågan, särskilt resolutionen av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (1), sin rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 juni 2020 om västra Balkan efter toppmötet 2020 (2), sina resolutioner om 2021 års rapporter från kommissionen om utvidgningsländerna och sin resolution om status som kandidatland för Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien den 23 juni 2022 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner i frågan, särskilt resolutionen av den 24 oktober 2019 om inledande av anslutningsförhandlingar med Nordmakedonien och Albanien (1), sin rekommendation till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 19 juni 2020 om västra Balkan efter toppmötet 2020 (2), sina resolutioner om 2021 års rapporter från kommissionen om utvidgningsländerna och sin resolution om status som kandidatland för Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien den 23 juni 2022 (3),

| — | med beaktande av EU:s globala strategi från 2016, i vilken det anges att en trovärdig utvidgningspolitik utgör en strategisk investering för Europas säkerhet och välstånd, som redan har bidragit stort till freden i tidigare krigshärjade områden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s globala strategi från 2016, i vilken det anges att en trovärdig utvidgningspolitik utgör en strategisk investering för Europas säkerhet och välstånd, som redan har bidragit stort till freden i tidigare krigshärjade områden,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 februari 2018Trovärdiga utsikter till EU-medlemskap och ett ökat EU-engagemang för västra Balkan (COM(2018)0065),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

| — | med beaktande av toppmötena mellan EU och länderna på västra Balkan i Sofia och Zagreb den 17 maj 2018 och den 6 maj 2020 och av deras respektive förklaringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötena mellan EU och länderna på västra Balkan i Sofia och Zagreb den 17 maj 2018 och den 6 maj 2020 och av deras respektive förklaringar,

| — | med beaktande av Brdoförklaringen, som antogs vid toppmötet mellan EU och västra Balkan den 6 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Brdoförklaringen, som antogs vid toppmötet mellan EU och västra Balkan den 6 oktober 2021,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 och 25 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 och 25 mars 2022,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 30 maj 2022 om Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 30 maj 2022 om Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien,

| — | med beaktande av de ansökningar om EU-medlemskap som lämnats in av Ukraina, Moldavien och Georgien och de därtill knutna positiva yttrandena från kommissionen och slutsatserna från Europeiska rådet, närmare bestämt de av den 23–24 juni 2022 om ett utvidgat Europa, Ukraina, medlemskapsansökningar från Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien, västra Balkan, ekonomiska frågor, konferensen om Europas framtid och yttre förbindelser, vilka gav Ukraina och Republiken Moldavien status som kandidatland och uttryckte beredvillighet att detsamma görs för Georgien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de ansökningar om EU-medlemskap som lämnats in av Ukraina, Moldavien och Georgien och de därtill knutna positiva yttrandena från kommissionen och slutsatserna från Europeiska rådet, närmare bestämt de av den 23–24 juni 2022 om ett utvidgat Europa, Ukraina, medlemskapsansökningar från Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien, västra Balkan, ekonomiska frågor, konferensen om Europas framtid och yttre förbindelser, vilka gav Ukraina och Republiken Moldavien status som kandidatland och uttryckte beredvillighet att detsamma görs för Georgien,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 juni 2018, den 18 juni 2019, den 25 mars 2020 och den 14 december 2021 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, rådets slutsatser av den 15 juli 2019 och den 14 oktober 2019 om Turkiets olagliga borrningsverksamhet i östra Medelhavet, Europeiska rådets slutsatser av den 12 december 2019, den 1–2 oktober 2020 och den 15–16 oktober 2020, uttalandet från EU:s utrikesministrar den 15 maj 2020 och de främsta resultaten av deras videokonferens den 14 augusti 2020 om situationen i östra Medelhavet och resultatet av det informella mötet mellan EU:s utrikesministrar i Gymnich den 27–28 augusti 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 juni 2018, den 18 juni 2019, den 25 mars 2020 och den 14 december 2021 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, rådets slutsatser av den 15 juli 2019 och den 14 oktober 2019 om Turkiets olagliga borrningsverksamhet i östra Medelhavet, Europeiska rådets slutsatser av den 12 december 2019, den 1–2 oktober 2020 och den 15–16 oktober 2020, uttalandet från EU:s utrikesministrar den 15 maj 2020 och de främsta resultaten av deras videokonferens den 14 augusti 2020 om situationen i östra Medelhavet och resultatet av det informella mötet mellan EU:s utrikesministrar i Gymnich den 27–28 augusti 2020,

| — | med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (4), inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsområde, som trädde i kraft den 1 september 2017, och den därtill knutna associeringsagendan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan (4), inbegripet ett djupgående och omfattande frihandelsområde, som trädde i kraft den 1 september 2017, och den därtill knutna associeringsagendan,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1529 av den 15 september 2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1529 av den 15 september 2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport 01/2022 av den 10 januari 2022EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan:, grundläggande problem kvarstår trots ansträngningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport 01/2022 av den 10 januari 2022EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan:, grundläggande problem kvarstår trots ansträngningar,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 09/2021 av den 3 juni 2021Desinformation som påverkar EU: problemet tacklat men inte tyglat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 09/2021 av den 3 juni 2021Desinformation som påverkar EU: problemet tacklat men inte tyglat,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 20212021 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 oktober 20212021 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2021)0644),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juli 2020Främjande av värden och ett regelbaserat alleuropeiskt samarbete och stöd till ett starkare Europaråd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juli 2020Främjande av värden och ett regelbaserat alleuropeiskt samarbete och stöd till ett starkare Europaråd,

| — | med beaktande av den strategiska kompassen för säkerhet och försvar, som godkändes formellt av rådet den 21 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska kompassen för säkerhet och försvar, som godkändes formellt av rådet den 21 mars 2022,

| — | med beaktande av den politiska överenskommelsen av den 12 juni 2022 om de principer som ska säkerställa ett fungerande Bosnien och Hercegovina som gör framsteg på vägen mot EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska överenskommelsen av den 12 juni 2022 om de principer som ska säkerställa ett fungerande Bosnien och Hercegovina som gör framsteg på vägen mot EU,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2021 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2021 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om uppmaningen om ett konvent för att göra en översyn av fördragen, och av följande skäl (7): |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2022 om uppmaningen om ett konvent för att göra en översyn av fördragen, och av följande skäl (7):

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 8 juni 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik efter det ryska aggressionskriget mot Ukraina (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 8 juni 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik efter det ryska aggressionskriget mot Ukraina (8),

| — | med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0251/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0251/2022), och av följande skäl:

| A. | Utvidgningen är EU:s mest effektiva utrikespolitiska instrument och en av unionens mest framgångsrika politiska strategier, och den är fortfarande en strategisk och framtidsinriktad geopolitisk investering för fred, säkerhet, stabilitet och välstånd på den europeiska kontinenten. I ljuset av det växande ryska hotet mot freden och stabiliteten i Europa är en förstärkt utvidgningspolitik fortfarande det starkaste geopolitiska verktyg som EU har till sitt förfogande. |
| --- | --- |

A.

Utvidgningen är EU:s mest effektiva utrikespolitiska instrument och en av unionens mest framgångsrika politiska strategier, och den är fortfarande en strategisk och framtidsinriktad geopolitisk investering för fred, säkerhet, stabilitet och välstånd på den europeiska kontinenten. I ljuset av det växande ryska hotet mot freden och stabiliteten i Europa är en förstärkt utvidgningspolitik fortfarande det starkaste geopolitiska verktyg som EU har till sitt förfogande.

| B. | Utvidgningen är en process som gagnar alla och har varit ett mycket effektivt och framgångsrikt instrument för att stimulera nödvändiga reformer både inom EU och i kandidatländerna och bidragit till att främja demokratisk omvandling. Dess effektivitet har minskat avsevärt under årens lopp på grund av EU:s misslyckande med att leva upp till sina egna löften. |
| --- | --- |

B.

Utvidgningen är en process som gagnar alla och har varit ett mycket effektivt och framgångsrikt instrument för att stimulera nödvändiga reformer både inom EU och i kandidatländerna och bidragit till att främja demokratisk omvandling. Dess effektivitet har minskat avsevärt under årens lopp på grund av EU:s misslyckande med att leva upp till sina egna löften.

| C. | Utvidgningspolitiken bör inte ses som en rent politisk, administrativ eller teknokratisk process, utan bör bli mer dynamisk och uppsökande, eftersom anslutningsförhandlingarna innebär att EU:s värden och politik gradvis överförs till och förstärks i kandidatländerna. |
| --- | --- |

C.

Utvidgningspolitiken bör inte ses som en rent politisk, administrativ eller teknokratisk process, utan bör bli mer dynamisk och uppsökande, eftersom anslutningsförhandlingarna innebär att EU:s värden och politik gradvis överförs till och förstärks i kandidatländerna.

| D. | EU har åtagit sig att stödja de kandidatländer och potentiella kandidatländer som delar EU:s gemensamma värden. EU-länderna är fortsatt deras största handelspartner och främsta givaren av investeringsstöd och ekonomiskt stöd genom IPA III, den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan, instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) – Europa i världen och makroekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

D.

EU har åtagit sig att stödja de kandidatländer och potentiella kandidatländer som delar EU:s gemensamma värden. EU-länderna är fortsatt deras största handelspartner och främsta givaren av investeringsstöd och ekonomiskt stöd genom IPA III, den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan, instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) – Europa i världen och makroekonomiskt stöd.

| E. | EU bör på ett heltäckande sätt reflektera över utvidgningspolitikens trovärdighet och effektivitet och samtidigt reformera och stärka unionen, bland annat hur dess institutioner, politik och röstningsförfaranden fungerar. |
| --- | --- |

E.

EU bör på ett heltäckande sätt reflektera över utvidgningspolitikens trovärdighet och effektivitet och samtidigt reformera och stärka unionen, bland annat hur dess institutioner, politik och röstningsförfaranden fungerar.

| F. | Det finns ett akut behov av nya, tydligt definierade och strategiskt, politiskt och geopolitiskt inriktade insatser, politiskt åtagande och en politisk vision för att komma över status quo, hantera EU:s bristande politiska vilja det senaste årtiondet och ge utvidgningsprocessen förnyad kraft inom EU och i synnerhet i kandidatländerna, samtidigt som kontinuitet, enhetlighet, trovärdighet och genomslagskraft säkerställs och tydliga resultat i länderna i utvidgningsprocessen levereras genom att konkreta reformer genomförs och riktmärkena i den nya utvidgningsmetoden uppnås. |
| --- | --- |

F.

Det finns ett akut behov av nya, tydligt definierade och strategiskt, politiskt och geopolitiskt inriktade insatser, politiskt åtagande och en politisk vision för att komma över status quo, hantera EU:s bristande politiska vilja det senaste årtiondet och ge utvidgningsprocessen förnyad kraft inom EU och i synnerhet i kandidatländerna, samtidigt som kontinuitet, enhetlighet, trovärdighet och genomslagskraft säkerställs och tydliga resultat i länderna i utvidgningsprocessen levereras genom att konkreta reformer genomförs och riktmärkena i den nya utvidgningsmetoden uppnås.

| G. | Europaparlamentet är fortfarande en pålitlig partner för anslutningsländerna och en förespråkare för utvidgningsprocessen som ger möjlighet till institutionella och socioekonomiska reformer till förmån för medborgarna. |
| --- | --- |

G.

Europaparlamentet är fortfarande en pålitlig partner för anslutningsländerna och en förespråkare för utvidgningsprocessen som ger möjlighet till institutionella och socioekonomiska reformer till förmån för medborgarna.

| H. | Med anledning av interna hinder de senaste åren har rådet svikit utvidgningsländerna genom att hindra anslutningsprocessen och inte uppfylla EU:s sedan länge utestående löften, vilket har lett till att starten på anslutningssamtalen med Albanien och Nordmakedonien försenats, precis som viseringsfriheten för Kosovo, trots att länderna uppnått de riktmärken som krävs, vilket bekräftats av kommissionen. EU:s bristande åtagande och trovärdighet de senaste åren har skapat ett vakuum, och därmed gett utrymme åt Ryssland och Kina och andra fientliga tredjepartsaktörer. |
| --- | --- |

H.

Med anledning av interna hinder de senaste åren har rådet svikit utvidgningsländerna genom att hindra anslutningsprocessen och inte uppfylla EU:s sedan länge utestående löften, vilket har lett till att starten på anslutningssamtalen med Albanien och Nordmakedonien försenats, precis som viseringsfriheten för Kosovo, trots att länderna uppnått de riktmärken som krävs, vilket bekräftats av kommissionen. EU:s bristande åtagande och trovärdighet de senaste åren har skapat ett vakuum, och därmed gett utrymme åt Ryssland och Kina och andra fientliga tredjepartsaktörer.

| I. | De begränsade framstegen beror också på att vissa politiska ledare i utvidgningsländerna saknar verklig politisk vilja att gå framåt med grundläggande reformer, eftersom deras uttalanden inte alltid har motsvarat reformnivån i respektive lands anslutningsprocess. |
| --- | --- |

I.

De begränsade framstegen beror också på att vissa politiska ledare i utvidgningsländerna saknar verklig politisk vilja att gå framåt med grundläggande reformer, eftersom deras uttalanden inte alltid har motsvarat reformnivån i respektive lands anslutningsprocess.

| J. | Utvidgningspolitiken måste uppdateras så att den blir mer flexibel, dynamisk och givande genom att hänsyn tas till såväl den politiska verkligheten som den nya geopolitiska situation som uppstått genom Rysslands aggressionskrig mot Ukraina och att den meritbaserade anslutningsprocessen upprätthålls. För att EU:s utvidgningspolitik ska bli effektivare måste den kombinera ett starkt fokus på de grundläggande frågorna – rättsstatens principer, demokratiska normer, ekonomiska reformer, grundläggande rättigheter och friheter – med en gradvis infasning av kandidatländerna i olika sektorer av integrationen med EU, så att de på ett tydligt och kontinuerligt sätt närmar sig ett fullvärdigt medlemskap och drivkraften för reformer upprätthålls i kandidatländer och potentiella kandidatländer. |
| --- | --- |

J.

Utvidgningspolitiken måste uppdateras så att den blir mer flexibel, dynamisk och givande genom att hänsyn tas till såväl den politiska verkligheten som den nya geopolitiska situation som uppstått genom Rysslands aggressionskrig mot Ukraina och att den meritbaserade anslutningsprocessen upprätthålls. För att EU:s utvidgningspolitik ska bli effektivare måste den kombinera ett starkt fokus på de grundläggande frågorna – rättsstatens principer, demokratiska normer, ekonomiska reformer, grundläggande rättigheter och friheter – med en gradvis infasning av kandidatländerna i olika sektorer av integrationen med EU, så att de på ett tydligt och kontinuerligt sätt närmar sig ett fullvärdigt medlemskap och drivkraften för reformer upprätthålls i kandidatländer och potentiella kandidatländer.

| K. | EU:s nya utvidgningsstrategi bör strikt baseras på upprätthållandet av principen om att varje land fritt får välja sin egen väg, med beaktande av lärdomarna från den pågående processen med länderna på västra Balkan och i det östliga partnerskapet. Tredje parter bör inte tillåtas att utpressa eller hota EU genom att hävda att EU:s utvidgning är riktad mot dem. |
| --- | --- |

K.

EU:s nya utvidgningsstrategi bör strikt baseras på upprätthållandet av principen om att varje land fritt får välja sin egen väg, med beaktande av lärdomarna från den pågående processen med länderna på västra Balkan och i det östliga partnerskapet. Tredje parter bör inte tillåtas att utpressa eller hota EU genom att hävda att EU:s utvidgning är riktad mot dem.

| L. | EU:s anslutningsländer står inför utmaningar som bottnar i fientlig utländsk inblandning och desinformationskampanjer. Den tidigare utvecklingen har visat att beslut att avstå från utvidgning medför allvarliga strategiska kostnader och kan undergräva säkerheten och stabiliteten på vår kontinent. |
| --- | --- |

L.

EU:s anslutningsländer står inför utmaningar som bottnar i fientlig utländsk inblandning och desinformationskampanjer. Den tidigare utvecklingen har visat att beslut att avstå från utvidgning medför allvarliga strategiska kostnader och kan undergräva säkerheten och stabiliteten på vår kontinent.

| M. | Det transatlantiska partnerskapet har varit en tillförlitlig och kontinuerlig plattform som har gett stöd åt EU:s utvidgning. Rysslands aggressionskrig mot Ukraina har än en gång bekräftat detta partnerskaps betydelse. |
| --- | --- |

M.

Det transatlantiska partnerskapet har varit en tillförlitlig och kontinuerlig plattform som har gett stöd åt EU:s utvidgning. Rysslands aggressionskrig mot Ukraina har än en gång bekräftat detta partnerskaps betydelse.

| N. | Med anledning av Rysslands aggressionskrig mot Ukraina har tre länder som har associeringsavtal med EU – Ukraina, Georgien och Moldavien – ansökt om medlemskap och gett uttryck för invånarnas önskan att leva i fria och demokratiska länder som är fast förankrade i den europeiska familjen. Den 17 juni 2022 offentliggjorde kommissionen sina yttranden om medlemskapsansökningarna från Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien och rekommenderade rådet att alla tre länder bör ges perspektivet att bli medlem i EU, och rekommenderade i synnerhet att Ukraina och Republiken Moldavien beviljas status som kandidatland samt även Georgien så snart landet uppfyllt vissa kriterier. |
| --- | --- |

N.

Med anledning av Rysslands aggressionskrig mot Ukraina har tre länder som har associeringsavtal med EU – Ukraina, Georgien och Moldavien – ansökt om medlemskap och gett uttryck för invånarnas önskan att leva i fria och demokratiska länder som är fast förankrade i den europeiska familjen. Den 17 juni 2022 offentliggjorde kommissionen sina yttranden om medlemskapsansökningarna från Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien och rekommenderade rådet att alla tre länder bör ges perspektivet att bli medlem i EU, och rekommenderade i synnerhet att Ukraina och Republiken Moldavien beviljas status som kandidatland samt även Georgien så snart landet uppfyllt vissa kriterier.

| O. | Den 23 juni 2022 beviljade Europeiska rådet Ukraina och Moldavien status som kandidatland och erkände samtidigt Georgiens EU-perspektiv. |
| --- | --- |

O.

Den 23 juni 2022 beviljade Europeiska rådet Ukraina och Moldavien status som kandidatland och erkände samtidigt Georgiens EU-perspektiv.

| P. | Västra Balkan är ett område där det råder strategisk och geopolitisk konkurrens och vissa av länderna löper risk att destabiliseras, vilket hotar vår kontinents säkerhet och stabilitet. Det finns tredjeländer som utnyttjar dessa sårbarheter, bland annat genom strategiska investeringar och desinformationskampanjer. Stabiliteten, säkerheten och den demokratiska motståndskraften i anslutningsländerna har direkt koppling till EU:s egen säkerhet, stabilitet och demokratiska motståndskraft. |
| --- | --- |

P.

Västra Balkan är ett område där det råder strategisk och geopolitisk konkurrens och vissa av länderna löper risk att destabiliseras, vilket hotar vår kontinents säkerhet och stabilitet. Det finns tredjeländer som utnyttjar dessa sårbarheter, bland annat genom strategiska investeringar och desinformationskampanjer. Stabiliteten, säkerheten och den demokratiska motståndskraften i anslutningsländerna har direkt koppling till EU:s egen säkerhet, stabilitet och demokratiska motståndskraft.

| Q. | I sina slutsatser av den 23 och 24 juni 2022 uttryckte Europeiska rådet sitt fulla och entydiga åtagande för ett EU-perspektiv för västra Balkan och efterlyste en påskyndad anslutningsprocess. |
| --- | --- |

Q.

I sina slutsatser av den 23 och 24 juni 2022 uttryckte Europeiska rådet sitt fulla och entydiga åtagande för ett EU-perspektiv för västra Balkan och efterlyste en påskyndad anslutningsprocess.

| R. | I den strategiska kompassen för säkerhet och försvar betonade rådet att länderna på västra Balkan måste fortsätta att göra tydliga framsteg när det gäller rättsstatens principer och de reformer som bygger på europeiska värden, bestämmelser och normer för att avancera på vägen mot EU. |
| --- | --- |

R.

I den strategiska kompassen för säkerhet och försvar betonade rådet att länderna på västra Balkan måste fortsätta att göra tydliga framsteg när det gäller rättsstatens principer och de reformer som bygger på europeiska värden, bestämmelser och normer för att avancera på vägen mot EU.

| S. | Rådets beslut bör åtföljas av en konkret åtgärdsplan som inte bara inbegriper de resultat som förväntas av kandidatländerna, utan också säkerställer att Republiken Moldavien och Ukraina får allt det stöd de behöver för att bli EU-medlemsstater. Planen bör också tillhandahålla Georgien en tydlig färdplan med tydliga krav som landet måste uppfylla för att kunna beviljas status som kandidatland och perspektivet att ansluta sig till EU. |
| --- | --- |

S.

Rådets beslut bör åtföljas av en konkret åtgärdsplan som inte bara inbegriper de resultat som förväntas av kandidatländerna, utan också säkerställer att Republiken Moldavien och Ukraina får allt det stöd de behöver för att bli EU-medlemsstater. Planen bör också tillhandahålla Georgien en tydlig färdplan med tydliga krav som landet måste uppfylla för att kunna beviljas status som kandidatland och perspektivet att ansluta sig till EU.

| T. | Rysslands energikrig och förstörelse av Ukrainas kritiska infrastruktur har förvärrat kandidatländernas beroende och sårbarhet och belyser möjligheten till och det brådskande behovet av konkret och omedelbart ekonomiskt stöd från EU samt investeringar i långsiktig och hållbar sammanlänkning med EU:s energinät, energidiversifiering och strategiskt oberoende. |
| --- | --- |

T.

Rysslands energikrig och förstörelse av Ukrainas kritiska infrastruktur har förvärrat kandidatländernas beroende och sårbarhet och belyser möjligheten till och det brådskande behovet av konkret och omedelbart ekonomiskt stöd från EU samt investeringar i långsiktig och hållbar sammanlänkning med EU:s energinät, energidiversifiering och strategiskt oberoende.

| U. | Turkiet är ett kandidatland för EU-anslutning. Turkiet befinner sig fortfarande mycket långt från EU:s värden och normativa ram och avståndet ökar på grundläggande områden som respekten för internationell rätt, rättsstatens principer, mänskliga rättigheter, individuella friheter, medborgerliga rättigheter och yttrandefrihet samt goda grannförbindelser och regionalt samarbete. |
| --- | --- |

U.

Turkiet är ett kandidatland för EU-anslutning. Turkiet befinner sig fortfarande mycket långt från EU:s värden och normativa ram och avståndet ökar på grundläggande områden som respekten för internationell rätt, rättsstatens principer, mänskliga rättigheter, individuella friheter, medborgerliga rättigheter och yttrandefrihet samt goda grannförbindelser och regionalt samarbete.

| V. | Varje utvidgningsland bör bedömas utifrån sina egna meriter och vägen mot EU bör vara avhängig hållbara och oåterkalleliga framsteg som görs genom nödvändiga EU-relaterade reformer, särskilt när det gäller rättsstatens principer. |
| --- | --- |

V.

Varje utvidgningsland bör bedömas utifrån sina egna meriter och vägen mot EU bör vara avhängig hållbara och oåterkalleliga framsteg som görs genom nödvändiga EU-relaterade reformer, särskilt när det gäller rättsstatens principer.

| W. | EU-anslutningen måste ske i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget, på grundval av respekt för relevanta förfaranden och på villkor att de fastställda kriterierna uppfylls. |
| --- | --- |

W.

EU-anslutningen måste ske i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget, på grundval av respekt för relevanta förfaranden och på villkor att de fastställda kriterierna uppfylls.

| X. | EU måste försvara sina principer och värden genom att visa solidaritet med dem som står upp för gemensamma ideal. |
| --- | --- |

X.

EU måste försvara sina principer och värden genom att visa solidaritet med dem som står upp för gemensamma ideal.

| Y. | Det finns ingen plats i EU eller i länder som strävar efter att bli medlemsstater för provocerande retorik, förnekelse av folkmord eller förhärligande av krigsförbrytare, oavsett sida. En uppgörelse med det förflutna är enda sättet att uppnå verklig försoning, vilket är avgörande för välmående samhällen och framgångsrik integration. |
| --- | --- |

Y.

Det finns ingen plats i EU eller i länder som strävar efter att bli medlemsstater för provocerande retorik, förnekelse av folkmord eller förhärligande av krigsförbrytare, oavsett sida. En uppgörelse med det förflutna är enda sättet att uppnå verklig försoning, vilket är avgörande för välmående samhällen och framgångsrik integration.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att göra följande: |
| --- | --- |

1.

Den geopolitiska situationen och EU:s framtid och sammanhållning

| a) | Erkänna att EU:s välstånd och säkerhet bygger på dess förmåga att försvara och främja demokratin, rättsstatens principer, de mänskliga rättigheterna, inbegripet minoriteters rättigheter, grundläggande friheter och värden och den regelbaserade multilaterala ordningen, inbegripet i dess omedelbara närhet. |
| --- | --- |

a)

Erkänna att EU:s välstånd och säkerhet bygger på dess förmåga att försvara och främja demokratin, rättsstatens principer, de mänskliga rättigheterna, inbegripet minoriteters rättigheter, grundläggande friheter och värden och den regelbaserade multilaterala ordningen, inbegripet i dess omedelbara närhet.

| b) | Främja EU:s utvidgningspolitik som det enskilt effektivaste EU-instrumentet för att säkra fred, välstånd och grundläggande värden på den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

b)

Främja EU:s utvidgningspolitik som det enskilt effektivaste EU-instrumentet för att säkra fred, välstånd och grundläggande värden på den europeiska kontinenten.

| c) | Bibehålla EU:s geostrategiska och geopolitiska relevans och trovärdighet genom att stärka medlemsstaternas integration och samarbetet med likasinnade partner, särskilt kandidatländer och potentiella kandidatländer, på området för den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken och genom att effektivisera dess beslutsprocesser för att EU ska bli en trovärdigare och effektivare global aktör, och samtidigt stärka den interna politiken och dess transparens så att kandidatländerna med lätthet kan införa den. |
| --- | --- |

c)

Bibehålla EU:s geostrategiska och geopolitiska relevans och trovärdighet genom att stärka medlemsstaternas integration och samarbetet med likasinnade partner, särskilt kandidatländer och potentiella kandidatländer, på området för den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken och genom att effektivisera dess beslutsprocesser för att EU ska bli en trovärdigare och effektivare global aktör, och samtidigt stärka den interna politiken och dess transparens så att kandidatländerna med lätthet kan införa den.

| d) | Stärka EU:s förmåga att agera genom att reformera beslutsfattandet, bland annat genom att införa omröstning med kvalificerad majoritet på de områden som är relevanta för anslutningsprocessen, och se till att den utvidgade unionen som helhet fungerar effektivt. Avskaffa i synnerhet kravet på enhällighet när det gäller beslut om att inleda förhandlingsprocessen samt öppna och avsluta enskilda förhandlingskluster och förhandlingskapitel. |
| --- | --- |

d)

Stärka EU:s förmåga att agera genom att reformera beslutsfattandet, bland annat genom att införa omröstning med kvalificerad majoritet på de områden som är relevanta för anslutningsprocessen, och se till att den utvidgade unionen som helhet fungerar effektivt. Avskaffa i synnerhet kravet på enhällighet när det gäller beslut om att inleda förhandlingsprocessen samt öppna och avsluta enskilda förhandlingskluster och förhandlingskapitel.

| e) | Erkänna EU:s omvandlande kraft i integrationsprocessen och de tidigare framgångsrika EU-utvidgningarna. Leverera positiva resultat såväl för kandidatländerna på västra Balkan under stabiliserings- och associeringsprocessen som för kandidatländerna i det östliga partnerskapet under associeringsprocessen. |
| --- | --- |

e)

Erkänna EU:s omvandlande kraft i integrationsprocessen och de tidigare framgångsrika EU-utvidgningarna. Leverera positiva resultat såväl för kandidatländerna på västra Balkan under stabiliserings- och associeringsprocessen som för kandidatländerna i det östliga partnerskapet under associeringsprocessen.

| f) | Erkänna att EU måste öka effektiviteten i sin utvidgningspolitik, uppgradera sin utvidgningsstrategi och genomföra en grundlig kritisk bedömning och översyn av EU:s utvidgningskapacitet och perspektiv och förbättra den genom den nya EU-strategin för utvidgning, bland annat genom att fastställa tydliga och transparenta politiska mål och genomföra nödvändiga institutionella reformer i god tid och samtidigt bekräfta att en fullständig EU-anslutning inte kan ersättas och att utvidgningsprocessen kommer att främja efterlängtade EU-reformer. |
| --- | --- |

f)

Erkänna att EU måste öka effektiviteten i sin utvidgningspolitik, uppgradera sin utvidgningsstrategi och genomföra en grundlig kritisk bedömning och översyn av EU:s utvidgningskapacitet och perspektiv och förbättra den genom den nya EU-strategin för utvidgning, bland annat genom att fastställa tydliga och transparenta politiska mål och genomföra nödvändiga institutionella reformer i god tid och samtidigt bekräfta att en fullständig EU-anslutning inte kan ersättas och att utvidgningsprocessen kommer att främja efterlängtade EU-reformer.

| g) | På nytt bekräfta giltigheten hos Köpenhamnskriterierna och relevansen hos EU:s integrationskapacitet. Låta kandidatländerna delta i diskussionerna om EU- reformer. Fortsätta med de regelbundna toppmötena med länderna på västra Balkan och i det östliga partnerskapet för att stärka det politiska egenansvaret och styra utvidgningsprocessen bättre. Infria kommissionens avsikt att påbörja nödvändiga förberedelser för att inleda ett europeiskt konvent och erkänna vikten av dess framgång för att EU:s utvidgning ska kunna uppnås på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

g)

På nytt bekräfta giltigheten hos Köpenhamnskriterierna och relevansen hos EU:s integrationskapacitet. Låta kandidatländerna delta i diskussionerna om EU- reformer. Fortsätta med de regelbundna toppmötena med länderna på västra Balkan och i det östliga partnerskapet för att stärka det politiska egenansvaret och styra utvidgningsprocessen bättre. Infria kommissionens avsikt att påbörja nödvändiga förberedelser för att inleda ett europeiskt konvent och erkänna vikten av dess framgång för att EU:s utvidgning ska kunna uppnås på ett effektivt sätt.

| h) | Säkerställa att EU förblir en föränderlig gemenskap med europeiska stater, öppen för att likasinnade demokratier ansluter sig, som delar och fullt ut skyddar gemensamma värden, principer och intressen och respekterar EU-fördragen. |
| --- | --- |

h)

Säkerställa att EU förblir en föränderlig gemenskap med europeiska stater, öppen för att likasinnade demokratier ansluter sig, som delar och fullt ut skyddar gemensamma värden, principer och intressen och respekterar EU-fördragen.

| i) | Stärka medlemsstaternas åtaganden inför utvidgningen genom att uppfylla EU:s skyldigheter gentemot länderna på västra Balkan och i det östliga partnerskapet. Genomföra EU:s utvidgning som en meritbaserad politisk process. Bekräfta sin oförtrutna politiska vilja att gå vidare med anslutningsprocessen för länderna i det östliga partnerskapet och vidhålla sitt långvariga åtagande gentemot länderna på västra Balkan, som härrör från toppmötet i Thessaloniki 2003 och toppmötet i Köpenhamn 1993. Se till att det inte finns några alternativ som kan ersätta en utvidgning. |
| --- | --- |

i)

Stärka medlemsstaternas åtaganden inför utvidgningen genom att uppfylla EU:s skyldigheter gentemot länderna på västra Balkan och i det östliga partnerskapet. Genomföra EU:s utvidgning som en meritbaserad politisk process. Bekräfta sin oförtrutna politiska vilja att gå vidare med anslutningsprocessen för länderna i det östliga partnerskapet och vidhålla sitt långvariga åtagande gentemot länderna på västra Balkan, som härrör från toppmötet i Thessaloniki 2003 och toppmötet i Köpenhamn 1993. Se till att det inte finns några alternativ som kan ersätta en utvidgning.

| j) | Uppmuntra medlemsstaterna att aktivt engagera sig utvidgningsprocessen för att säkerställa att dess mål uppnås genom dess nya metod, vilken kombinera villkorlighet med instrument för tekniskt och ekonomiskt stöd till kandidatländerna. Öka deltagandet från civilsamhället och de lokala och regionala myndigheterna i både medlemsstaterna och kandidatländerna när det gäller anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

j)

Uppmuntra medlemsstaterna att aktivt engagera sig utvidgningsprocessen för att säkerställa att dess mål uppnås genom dess nya metod, vilken kombinera villkorlighet med instrument för tekniskt och ekonomiskt stöd till kandidatländerna. Öka deltagandet från civilsamhället och de lokala och regionala myndigheterna i både medlemsstaterna och kandidatländerna när det gäller anslutningsprocessen.

| k) | Undvika att olösta bilaterala och regionala tvister används för att hindra kandidatländernas anslutningsprocesser och inrätta en officiell mekanism för tvistlösning och skiljeförfarande som är åtskild från EU-anslutningen, eftersom sådana tvister kan hindra genomförandet av EU:s politik och försvaga EU:s regionala och globala inflytande. |
| --- | --- |

k)

Undvika att olösta bilaterala och regionala tvister används för att hindra kandidatländernas anslutningsprocesser och inrätta en officiell mekanism för tvistlösning och skiljeförfarande som är åtskild från EU-anslutningen, eftersom sådana tvister kan hindra genomförandet av EU:s politik och försvaga EU:s regionala och globala inflytande.

| l) | Erkänna att medlemsstaternas användning av bilaterala frågor för egen vinning strider mot andan i EU-fördragen. Arbeta för att uppnå regionalt samarbete och främja europeiska värden. |
| --- | --- |

l)

Erkänna att medlemsstaternas användning av bilaterala frågor för egen vinning strider mot andan i EU-fördragen. Arbeta för att uppnå regionalt samarbete och främja europeiska värden.

| m) | Stärka den strategiska kommunikationen och förmedla relevant information om de ömsesidiga fördelarna och möjligheterna med utvidgningen, såväl i anslutningsländerna som i medlemsstaterna, för ökat stöd och bättre förståelse för anslutningsprocessen, särskilt utanför storstäderna, med särskilt fokus på demokrati, rättsstatens principer och välfärd för invånarna. Göra EU-finansieringen och tydliga resultat av denna mer synliga i utvidgningsländerna. |
| --- | --- |

m)

Stärka den strategiska kommunikationen och förmedla relevant information om de ömsesidiga fördelarna och möjligheterna med utvidgningen, såväl i anslutningsländerna som i medlemsstaterna, för ökat stöd och bättre förståelse för anslutningsprocessen, särskilt utanför storstäderna, med särskilt fokus på demokrati, rättsstatens principer och välfärd för invånarna. Göra EU-finansieringen och tydliga resultat av denna mer synliga i utvidgningsländerna.

| n) | Arbeta strategiskt och proaktivt för att bekämpa hybridhot och förhindra inblandning från tredje part i politiska, valrelaterade och andra demokratiska processer i anslutningsländerna, särskilt fientliga handlingar som är avsedda att manipulera den allmänna opinionen och undergräva EU-anslutningen. Öka motståndskraften mot desinformations- och söndringskampanjer som syftar till att undergräva demokratiska processer och skapa splittring, och uppmuntra kandidatländer och potentiella kandidatländer att vidta beslutsamma åtgärder för att hantera manipulativ desinformation, skadlig propaganda och andra hybridhot. |
| --- | --- |

n)

Arbeta strategiskt och proaktivt för att bekämpa hybridhot och förhindra inblandning från tredje part i politiska, valrelaterade och andra demokratiska processer i anslutningsländerna, särskilt fientliga handlingar som är avsedda att manipulera den allmänna opinionen och undergräva EU-anslutningen. Öka motståndskraften mot desinformations- och söndringskampanjer som syftar till att undergräva demokratiska processer och skapa splittring, och uppmuntra kandidatländer och potentiella kandidatländer att vidta beslutsamma åtgärder för att hantera manipulativ desinformation, skadlig propaganda och andra hybridhot.

Anslutningsprocessen

| o) | Övervinna det låsta läget i utvidgningen genom att se över anslutningsprocessen så att politiska och socioekonomiska mål tydligt definieras och den nya utvidgningsmetoden fullt ut utnyttjas för att öka dess trovärdighet, förutsägbarhet och dynamik. Överväga att utse EU:s chefsförhandlare att sköta förhandlingarna inom ramen för ett brett förhandlingsmandat, som också skulle vara ansvariga inför Europaparlamentet. |
| --- | --- |

o)

Övervinna det låsta läget i utvidgningen genom att se över anslutningsprocessen så att politiska och socioekonomiska mål tydligt definieras och den nya utvidgningsmetoden fullt ut utnyttjas för att öka dess trovärdighet, förutsägbarhet och dynamik. Överväga att utse EU:s chefsförhandlare att sköta förhandlingarna inom ramen för ett brett förhandlingsmandat, som också skulle vara ansvariga inför Europaparlamentet.

| p) | Påskynda integrationen av de länder som uppvisar en strategisk inriktning och ett orubbligt åtagande för EU-relaterade reformer, demokratisk konsolidering, grundläggande värden och utrikespolitisk anpassning, inbegripet sanktioner. |
| --- | --- |

p)

Påskynda integrationen av de länder som uppvisar en strategisk inriktning och ett orubbligt åtagande för EU-relaterade reformer, demokratisk konsolidering, grundläggande värden och utrikespolitisk anpassning, inbegripet sanktioner.

| q) | Säkerställa att varje lands framsteg på vägen mot anslutning bedöms på grundval av egna meriter och i vilken utsträckning det har antagit och genomfört grundläggande reformer och EU:s regelverk. Åter inrikta anslutningsprocessen på medborgarna. |
| --- | --- |

q)

Säkerställa att varje lands framsteg på vägen mot anslutning bedöms på grundval av egna meriter och i vilken utsträckning det har antagit och genomfört grundläggande reformer och EU:s regelverk. Åter inrikta anslutningsprocessen på medborgarna.

| r) | Erbjuda färdplaner inriktade på medlemskap för varje enskilt anslutningsland med tydliga och konkreta åtgärder samt regelbunden återkoppling om de resultat som uppnåtts genom att ytterligare förbättra den reviderade utvidgningsmetoden. Förankra kommissionens nya metod som en långsiktig politisk anpassning. |
| --- | --- |

r)

Erbjuda färdplaner inriktade på medlemskap för varje enskilt anslutningsland med tydliga och konkreta åtgärder samt regelbunden återkoppling om de resultat som uppnåtts genom att ytterligare förbättra den reviderade utvidgningsmetoden. Förankra kommissionens nya metod som en långsiktig politisk anpassning.

| s) | Fastställa tydliga, transparenta och konsekventa riktvärden för resultat, inbegripet tidsplaner, förbättra mätningen av framsteg och säkerställa konsekvent och fortsatt politiskt och tekniskt stöd under hela anslutningsprocessen utifrån enskilda resultat. Förbättra kvaliteten, läsbarheten och tillgängligheten i kommissionens rapporter, särskilt när det gäller rättsstatens principer. Tillhandahålla regelbundna rapporter om bristande framsteg eller försämringar på ett systematiskt och transparent sätt, inbegripet tydliga bedömningsvillkor och mätindikatorer i fråga om en eventuell allvarlig eller långvarig stagnation eller tillbakagång. Fastställa tydliga tidsfrister för att slutföra förhandlingarna med anslutningsländerna före utgången av innevarande årtionde. |
| --- | --- |

s)

Fastställa tydliga, transparenta och konsekventa riktvärden för resultat, inbegripet tidsplaner, förbättra mätningen av framsteg och säkerställa konsekvent och fortsatt politiskt och tekniskt stöd under hela anslutningsprocessen utifrån enskilda resultat. Förbättra kvaliteten, läsbarheten och tillgängligheten i kommissionens rapporter, särskilt när det gäller rättsstatens principer. Tillhandahålla regelbundna rapporter om bristande framsteg eller försämringar på ett systematiskt och transparent sätt, inbegripet tydliga bedömningsvillkor och mätindikatorer i fråga om en eventuell allvarlig eller långvarig stagnation eller tillbakagång. Fastställa tydliga tidsfrister för att slutföra förhandlingarna med anslutningsländerna före utgången av innevarande årtionde.

| t) | Öka de politiska, ekonomiska och tekniska incitamenten för anslutningsländerna och se till att de integrationsåtgärder som vidtas som steg på vägen inte ersätter utan underlättar det slutliga målet om ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

t)

Öka de politiska, ekonomiska och tekniska incitamenten för anslutningsländerna och se till att de integrationsåtgärder som vidtas som steg på vägen inte ersätter utan underlättar det slutliga målet om ett EU-medlemskap.

| u) | Belöna hållbara framsteg med en bredare infasning av kandidatländerna i EU:s politik respektive initiativ och den inre marknaden, inbegripet tillgång till EU-medel på respektive område, så att medborgarna kan dra nytta av anslutningens fördelar under hela processen och inte bara när den har slutförts. Arbeta för att minska utvecklingsklyftorna mellan medlemsstaterna och kandidatländerna. |
| --- | --- |

u)

Belöna hållbara framsteg med en bredare infasning av kandidatländerna i EU:s politik respektive initiativ och den inre marknaden, inbegripet tillgång till EU-medel på respektive område, så att medborgarna kan dra nytta av anslutningens fördelar under hela processen och inte bara när den har slutförts. Arbeta för att minska utvecklingsklyftorna mellan medlemsstaterna och kandidatländerna.

| v) | Säkerställa att integrationen inom EU:s inre marknad och andra områden bygger på strikta villkor och tydliga framsteg när det gäller reformer, samtidigt som eventuella försämringar eller omotiverade förseningar i reformprocessen, särskilt när det gäller demokrati, mediefrihet, korruptionsbekämpning, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. |
| --- | --- |

v)

Säkerställa att integrationen inom EU:s inre marknad och andra områden bygger på strikta villkor och tydliga framsteg när det gäller reformer, samtidigt som eventuella försämringar eller omotiverade förseningar i reformprocessen, särskilt när det gäller demokrati, mediefrihet, korruptionsbekämpning, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer.

| w) | Utöka möjligheterna för kandidatländerna att delta i och observera EU-institutionernas arbete. |
| --- | --- |

w)

Utöka möjligheterna för kandidatländerna att delta i och observera EU-institutionernas arbete.

| x) | Upprätta en stärkt strukturerad politisk dialog med associerade länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, inbegripet möten mellan stats- och regeringschefer i anslutning till Europeiska rådets möten. Inleda sektorsamarbete med anslutningsländerna och öka utbytet av bästa praxis i syfte att främja ytterligare ekonomisk integration och harmonisering av lagstiftningen och underlätta gradvis integration. |
| --- | --- |

x)

Upprätta en stärkt strukturerad politisk dialog med associerade länder, kandidatländer och potentiella kandidatländer, inbegripet möten mellan stats- och regeringschefer i anslutning till Europeiska rådets möten. Inleda sektorsamarbete med anslutningsländerna och öka utbytet av bästa praxis i syfte att främja ytterligare ekonomisk integration och harmonisering av lagstiftningen och underlätta gradvis integration.

| y) | Erkänna den roll som befintliga mellanstatliga organ och forum såsom det adriatisk–joniska initiativet, det centraleuropeiska initiativet och Berlinprocessen spelar, och främja synergier dem emellan i syfte att öka de multilaterala banden mellan västra Balkan och medlemsstaterna som ett sätt att främja integrationen. |
| --- | --- |

y)

Erkänna den roll som befintliga mellanstatliga organ och forum såsom det adriatisk–joniska initiativet, det centraleuropeiska initiativet och Berlinprocessen spelar, och främja synergier dem emellan i syfte att öka de multilaterala banden mellan västra Balkan och medlemsstaterna som ett sätt att främja integrationen.

| z) | Välkomna att de mycket försenade anslutningsförhandlingarna inleddes vid de första regeringskonferenserna med republikerna Albanien och Nordmakedonien den 19 juli 2022. Erkänna de resultat som länderna på västra Balkan har uppnått inom tidsramarna, bland annat genom att utan dröjsmål bevilja Kosovo viseringsfrihet. |
| --- | --- |

z)

Välkomna att de mycket försenade anslutningsförhandlingarna inleddes vid de första regeringskonferenserna med republikerna Albanien och Nordmakedonien den 19 juli 2022. Erkänna de resultat som länderna på västra Balkan har uppnått inom tidsramarna, bland annat genom att utan dröjsmål bevilja Kosovo viseringsfrihet.

| aa) | Uppmuntra och stödja Bosnien och Hercegovina i arbetet med att förbättra sin rättsliga och institutionella ram i syfte att säkerställa meningsfulla framsteg när det gäller att åtgärda de 14 huvudprioriteringarna, vilket Europeiska rådet upprepade i sina slutsatser av den 23 och 24 juni 2022. I detta sammanhang välkomnar Europaparlamentet kommissionens rekommendation med villkor för att bevilja Bosnien och Hercegovina status som kandidatland, som ett tydligt budskap om stödet och det entydiga åtagandet i fråga om landets EU-perspektiv samt som ett steg mot stabilisering i landet och hela regionen, och uppmanar rådet att följa upp rekommendationerna så snart som möjligt. |
| --- | --- |

aa)

Uppmuntra och stödja Bosnien och Hercegovina i arbetet med att förbättra sin rättsliga och institutionella ram i syfte att säkerställa meningsfulla framsteg när det gäller att åtgärda de 14 huvudprioriteringarna, vilket Europeiska rådet upprepade i sina slutsatser av den 23 och 24 juni 2022. I detta sammanhang välkomnar Europaparlamentet kommissionens rekommendation med villkor för att bevilja Bosnien och Hercegovina status som kandidatland, som ett tydligt budskap om stödet och det entydiga åtagandet i fråga om landets EU-perspektiv samt som ett steg mot stabilisering i landet och hela regionen, och uppmanar rådet att följa upp rekommendationerna så snart som möjligt.

| ab) | Understryka behovet av tydliga framsteg i genomförandet av viktiga reformer i syfte att bevilja status som kandidatland. |
| --- | --- |

ab)

Understryka behovet av tydliga framsteg i genomförandet av viktiga reformer i syfte att bevilja status som kandidatland.

| ac) | Fortsatt främja och stödja att Montenegros anslutningsprocess påskyndas, eftersom landet som ligger i framkant när det gäller EU-anslutningsprocessen. Bistå landet med att uppfylla alla nödvändiga villkor, bland annat genom att fastställa avslutningsriktmärken för förhandlingskapitlen. Uppmana till respekt för landets multietniska identitet. I detta sammanhang uttrycker Europaparlamentet sin oro över den ihållande politiska krisen i Montenegro, som redan fått och fortsatt får negativa konsekvenser för landets väg mot EU-anslutning. Europaparlamentet påminner om att alla lagstiftningsåtgärder måste ligga i linje med landets konstitution, eftersom rättsstatens principer är en del av EU:s grundläggande värden och principer. |
| --- | --- |

ac)

Fortsatt främja och stödja att Montenegros anslutningsprocess påskyndas, eftersom landet som ligger i framkant när det gäller EU-anslutningsprocessen. Bistå landet med att uppfylla alla nödvändiga villkor, bland annat genom att fastställa avslutningsriktmärken för förhandlingskapitlen. Uppmana till respekt för landets multietniska identitet. I detta sammanhang uttrycker Europaparlamentet sin oro över den ihållande politiska krisen i Montenegro, som redan fått och fortsatt får negativa konsekvenser för landets väg mot EU-anslutning. Europaparlamentet påminner om att alla lagstiftningsåtgärder måste ligga i linje med landets konstitution, eftersom rättsstatens principer är en del av EU:s grundläggande värden och principer.

| ad) | Välkomna Europeiska rådets exceptionellt snabba beslut i fråga om ansökningarna om EU-medlemskap från Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien och fortsätta tillhandahålla länderna politiskt och tekniskt stöd i situationen med det ryska aggressionskriget mot Ukraina. Uppmana myndigheterna i de tre länderna att otvetydigt visa sin politiska beslutsamhet att förverkliga deras folks strävanden att närma sig EU genom att göra väsentliga framsteg med betydande reformer och särskilt med de prioriteringar som anges i kommissionens yttranden av den 17 juni 2022 så att kriterierna för ett EU-medlemskap på ett ändamålsenligt sätt uppfylls så snart som möjligt. Reflektera över hur det anslutningsrelaterade ekonomiska och tekniska stödet kan bli mer ändamålsenligt i linje med nämnda reformprioriteringar. |
| --- | --- |

ad)

Välkomna Europeiska rådets exceptionellt snabba beslut i fråga om ansökningarna om EU-medlemskap från Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien och fortsätta tillhandahålla länderna politiskt och tekniskt stöd i situationen med det ryska aggressionskriget mot Ukraina. Uppmana myndigheterna i de tre länderna att otvetydigt visa sin politiska beslutsamhet att förverkliga deras folks strävanden att närma sig EU genom att göra väsentliga framsteg med betydande reformer och särskilt med de prioriteringar som anges i kommissionens yttranden av den 17 juni 2022 så att kriterierna för ett EU-medlemskap på ett ändamålsenligt sätt uppfylls så snart som möjligt. Reflektera över hur det anslutningsrelaterade ekonomiska och tekniska stödet kan bli mer ändamålsenligt i linje med nämnda reformprioriteringar.

| ae) | Uppmuntra ett ständigt och effektivt genomförande av associeringsavtalen och de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien. Se över EU:s strategi för det östliga partnerskapet och stärka det regionala samarbetet. |
| --- | --- |

ae)

Uppmuntra ett ständigt och effektivt genomförande av associeringsavtalen och de djupgående och omfattande frihandelsområdena med Ukraina, Republiken Moldavien och Georgien. Se över EU:s strategi för det östliga partnerskapet och stärka det regionala samarbetet.

| af) | Bistå Ukraina och Republiken Moldavien med att uppfylla de villkor som kommissionen fastställt för ytterligare steg mot ett EU-medlemskap och bistå Georgien med att slutföra de nödvändiga stegen för att erhålla status som kandidatland. Fokusera särskilt på rättsväsendets oberoende, korruptionsbekämpning, demokratisk tillsyn, mänskliga rättigheter och avoligarisering. Underlätta dessa länders omställning från det östliga partnerskapet till utvidgningsramen, inbegripet övergången från instrumentet NDICI – Europa i världen till instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA). I tillräcklig utsträckning öka den totala budgeten för IPA III i syfte att behålla finansieringen för nuvarande mottagare av stöd från IPA III. |
| --- | --- |

af)

Bistå Ukraina och Republiken Moldavien med att uppfylla de villkor som kommissionen fastställt för ytterligare steg mot ett EU-medlemskap och bistå Georgien med att slutföra de nödvändiga stegen för att erhålla status som kandidatland. Fokusera särskilt på rättsväsendets oberoende, korruptionsbekämpning, demokratisk tillsyn, mänskliga rättigheter och avoligarisering. Underlätta dessa länders omställning från det östliga partnerskapet till utvidgningsramen, inbegripet övergången från instrumentet NDICI – Europa i världen till instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA). I tillräcklig utsträckning öka den totala budgeten för IPA III i syfte att behålla finansieringen för nuvarande mottagare av stöd från IPA III.

| ag) | Öka EU:s konstruktiva samtal med myndigheterna i både Serbien och Kosovo så att ett övergripande juridiskt bindande normaliseringsavtal baserat på ömsesidigt erkännande kan slutas mellan dessa båda parter inom ramen för dialogen mellan Belgrad och Pristina, vilket är avgörande för att de båda länderna ska göra framsteg på sin väg mot EU och kommer att bidra till stabilitet, välstånd och normaliserade förbindelser i regionen. Upprepa att det är av avgörande betydelse att hantera alla utestående frågor genom dialogen mellan Belgrad och Pristina på ett snabbt och transparent sätt och i god tro. |
| --- | --- |

ag)

Öka EU:s konstruktiva samtal med myndigheterna i både Serbien och Kosovo så att ett övergripande juridiskt bindande normaliseringsavtal baserat på ömsesidigt erkännande kan slutas mellan dessa båda parter inom ramen för dialogen mellan Belgrad och Pristina, vilket är avgörande för att de båda länderna ska göra framsteg på sin väg mot EU och kommer att bidra till stabilitet, välstånd och normaliserade förbindelser i regionen. Upprepa att det är av avgörande betydelse att hantera alla utestående frågor genom dialogen mellan Belgrad och Pristina på ett snabbt och transparent sätt och i god tro.

| ah) | Prioritera anslutningsländernas anpassning till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och gå vidare med anslutningsförhandlingarna med Serbien endast om landet anpassar sig till EU:s sanktioner mot Ryssland och gör betydande framsteg i fråga om EU-relaterade reformer. Uppmana Serbien att systematiskt anpassa sig till EU:s restriktiva åtgärder och allmänna politik gentemot Ryssland, att visa framsteg i fråga om demokrati och rättsstatens principer och att anamma EU:s värden och prioriteringar. Ompröva
  bilaterala medel och
  EU-medel till Serbien
  som skulle gynna serbiska myndigheter
  , särskilt
  avseende
  projekt som finansieras inom ramen för den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan, så att alla EU:s utgifter ligger helt i linje med EU:s strategiska mål och intressen. |
| --- | --- |

ah)

Prioritera anslutningsländernas anpassning till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik och gå vidare med anslutningsförhandlingarna med Serbien endast om landet anpassar sig till EU:s sanktioner mot Ryssland och gör betydande framsteg i fråga om EU-relaterade reformer. Uppmana Serbien att systematiskt anpassa sig till EU:s restriktiva åtgärder och allmänna politik gentemot Ryssland, att visa framsteg i fråga om demokrati och rättsstatens principer och att anamma EU:s värden och prioriteringar. Ompröva
  bilaterala medel och
  EU-medel till Serbien
  som skulle gynna serbiska myndigheter
  , särskilt
  avseende
  projekt som finansieras inom ramen för den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan, så att alla EU:s utgifter ligger helt i linje med EU:s strategiska mål och intressen.

| ai) | Frysa anslutningsförhandlingarna med Turkiet, i enlighet med förhandlingsramen, tills landet verkligen samarbetar med EU och uppvisar tydliga och betydande framsteg på området grundläggande friheter, medborgerliga och mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, samt andra EU-relaterade reformer, och fullt ut respekterar medlemsstaternas territoriella integritet, samtidigt som partnerskapet på viktiga områden av gemensamt intresse fortsätter och det ekonomiska och kulturella samarbetet upprätthålls, särskilt med civilsamhället. |
| --- | --- |

ai)

Frysa anslutningsförhandlingarna med Turkiet, i enlighet med förhandlingsramen, tills landet verkligen samarbetar med EU och uppvisar tydliga och betydande framsteg på området grundläggande friheter, medborgerliga och mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, samt andra EU-relaterade reformer, och fullt ut respekterar medlemsstaternas territoriella integritet, samtidigt som partnerskapet på viktiga områden av gemensamt intresse fortsätter och det ekonomiska och kulturella samarbetet upprätthålls, särskilt med civilsamhället.

| aj) | Erkänna och stödja de proeuropeiska strävandena hos det belarusiska folket, som önskar leva i ett fritt och demokratiskt samhälle, och formellt samarbeta med den demokratiska oppositionen i Belarus. |
| --- | --- |

aj)

Erkänna och stödja de proeuropeiska strävandena hos det belarusiska folket, som önskar leva i ett fritt och demokratiskt samhälle, och formellt samarbeta med den demokratiska oppositionen i Belarus.

Villkor

| ak) | Bekräfta att den demokratiska omvandlingen och rättsstatens principer har en central roll i EU-anslutningsprocessen i linje med den nya metoden. Prioritera rättsväsendets oberoende, regionalt och rättsligt samarbete, god samhällsstyrning, korruptionsbekämpning, människohandel, desinformation, penningtvätt och organiserad brottslighet, utrota oligarkernas otillbörliga påverkan på myndigheter, medier och ekonomi, och lägga fram mänskliga rättigheter, inbegripet minoriteters rättigheter, jämställdhet, grundläggande friheter och mediefrihet, som nödvändiga och icke förhandlingsbara villkor för att komma framåt på vägen mot EU. |
| --- | --- |

ak)

Bekräfta att den demokratiska omvandlingen och rättsstatens principer har en central roll i EU-anslutningsprocessen i linje med den nya metoden. Prioritera rättsväsendets oberoende, regionalt och rättsligt samarbete, god samhällsstyrning, korruptionsbekämpning, människohandel, desinformation, penningtvätt och organiserad brottslighet, utrota oligarkernas otillbörliga påverkan på myndigheter, medier och ekonomi, och lägga fram mänskliga rättigheter, inbegripet minoriteters rättigheter, jämställdhet, grundläggande friheter och mediefrihet, som nödvändiga och icke förhandlingsbara villkor för att komma framåt på vägen mot EU.

| al) | Öka deltagandet från civilsamhället, icke-statliga organisationer och experter i övervakningen av anslutningsprocessen. I sin utvidgningsstrategi erkänna och integrera det faktum att rättsstatens principer, starka oberoende demokratiska institutioner, mediefrihet och ett levande civilsamhälle har direkt koppling till demokratins motståndskraft. |
| --- | --- |

al)

Öka deltagandet från civilsamhället, icke-statliga organisationer och experter i övervakningen av anslutningsprocessen. I sin utvidgningsstrategi erkänna och integrera det faktum att rättsstatens principer, starka oberoende demokratiska institutioner, mediefrihet och ett levande civilsamhälle har direkt koppling till demokratins motståndskraft.

| am) | Genomföra EU:s system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter (EU:s Magnitskijlag) och utvidga det till att omfatta sanktioner för korruptionsbrott som omfattar anslutningsländerna. |
| --- | --- |

am)

Genomföra EU:s system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter (EU:s Magnitskijlag) och utvidga det till att omfatta sanktioner för korruptionsbrott som omfattar anslutningsländerna.

| an) | Säkerställa att demokratiska och rättsliga normer inte undergrävs eller bagatelliseras inom EU-institutionerna eller av medlemsstaterna. Påminna kommissionsledamöterna om deras skyldighet att agera med integritet, omdöme och oberoende i enlighet med sin uppförandekod. |
| --- | --- |

an)

Säkerställa att demokratiska och rättsliga normer inte undergrävs eller bagatelliseras inom EU-institutionerna eller av medlemsstaterna. Påminna kommissionsledamöterna om deras skyldighet att agera med integritet, omdöme och oberoende i enlighet med sin uppförandekod.

| ao) | Se till att föranslutningsstödet blir mer konsekvent, ändamålsenligt, synligt och transparent och tydligt avspeglar prioriteringarna på grundläggande områden vid tilldelning av IPA III-finansiering. Vidta nödvändiga korrigerande åtgärder och utarbeta riktlinjer för tillämpningen av IPA III-bestämmelserna om villkorlighet i linje med slutsatserna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 10 januari 2022 om EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan. |
| --- | --- |

ao)

Se till att föranslutningsstödet blir mer konsekvent, ändamålsenligt, synligt och transparent och tydligt avspeglar prioriteringarna på grundläggande områden vid tilldelning av IPA III-finansiering. Vidta nödvändiga korrigerande åtgärder och utarbeta riktlinjer för tillämpningen av IPA III-bestämmelserna om villkorlighet i linje med slutsatserna i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 10 januari 2022 om EU-stöd för rättsstaten på västra Balkan.

| ap) | Förse Europaparlamentet med en fullständig, djupgående utvärdering av användningen av allt föranslutningsstöd, inbegripet medel och projekt i enskilda länder i regionen från 2015 och framåt. |
| --- | --- |

ap)

Förse Europaparlamentet med en fullständig, djupgående utvärdering av användningen av allt föranslutningsstöd, inbegripet medel och projekt i enskilda länder i regionen från 2015 och framåt.

| aq) | Tillämpa strategiskt riktade villkor på grundval av tydliga riktvärden för framsteg, belöna reformer och vidta sanktioner vid regression eller ständig avsaknad av framsteg. |
| --- | --- |

aq)

Tillämpa strategiskt riktade villkor på grundval av tydliga riktvärden för framsteg, belöna reformer och vidta sanktioner vid regression eller ständig avsaknad av framsteg.

| ar) | Utöka rapporteringen om rättsstatens principer för alla anslutningsländer genom att fullt ut genomföra och förbättra utvidgningsmetoden och den årliga rapporteringsprocessen, och genom att inrätta mekanismer för bevakning, dialog och varning för att åtgärda betydande brister i rättsstatens principer, erbjuda positiv villkorlighet i form av tillgång till EU:s politik eller använda negativ villkorlighet i form av anslutningsförhandlingarna avbryts och föranslutningsstöd dras in, särskilt genom att skyndsamt och fullt ut driftsätta relevanta bestämmelser i förordning (EU) 2021/1529 om IPA III och göra det möjligt att återuppta förhandlingskapitlen enligt bestämmelserna om reversibilitet, samt genom civilsamhällets nära deltagande i processen. |
| --- | --- |

ar)

Utöka rapporteringen om rättsstatens principer för alla anslutningsländer genom att fullt ut genomföra och förbättra utvidgningsmetoden och den årliga rapporteringsprocessen, och genom att inrätta mekanismer för bevakning, dialog och varning för att åtgärda betydande brister i rättsstatens principer, erbjuda positiv villkorlighet i form av tillgång till EU:s politik eller använda negativ villkorlighet i form av anslutningsförhandlingarna avbryts och föranslutningsstöd dras in, särskilt genom att skyndsamt och fullt ut driftsätta relevanta bestämmelser i förordning (EU) 2021/1529 om IPA III och göra det möjligt att återuppta förhandlingskapitlen enligt bestämmelserna om reversibilitet, samt genom civilsamhällets nära deltagande i processen.

| as) | Inrätta en ram för effektivt samarbete mellan Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och anslutningsländerna. Uppmuntra kandidatländer och potentiella kandidatländer till EU att skyndsamt ingå bilaterala samarbetsavtal med Eppo för att underlätta ett nära samarbete och lagföring av missbruk av EU-medel, bland annat genom utstationering av nationella sambandsmän vid Eppo. |
| --- | --- |

as)

Inrätta en ram för effektivt samarbete mellan Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) och anslutningsländerna. Uppmuntra kandidatländer och potentiella kandidatländer till EU att skyndsamt ingå bilaterala samarbetsavtal med Eppo för att underlätta ett nära samarbete och lagföring av missbruk av EU-medel, bland annat genom utstationering av nationella sambandsmän vid Eppo.

| at) | Formellt bedöma anslutningsländerna inom ramen för EU:s rättsstatsmekanism och rapportering, samt resultattavlan för rättskipningen i EU, och använda samma indikatorer som gäller för medlemsstaterna i syfte att ge en objektiv och tydlig lägesbild i syfte att motverka ständig avsaknad av framsteg, allvarliga brister och regression. |
| --- | --- |

at)

Formellt bedöma anslutningsländerna inom ramen för EU:s rättsstatsmekanism och rapportering, samt resultattavlan för rättskipningen i EU, och använda samma indikatorer som gäller för medlemsstaterna i syfte att ge en objektiv och tydlig lägesbild i syfte att motverka ständig avsaknad av framsteg, allvarliga brister och regression.

| au) | Inrätta en särskild arbetsgrupp för rättsstatens principer, som har i uppgift att utveckla mer betydande och effektivt stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer, med domare och åklagare från medlemsstaterna som deltar aktivt. Säkerställa att efterlevnaden av EU:s gemensamma värden upprätthålls genom att tillämpa och stärka de interna förfarandena för att på ett beslutsamt sätt hantera problem i fråga om rättsstatens principer. |
| --- | --- |

au)

Inrätta en särskild arbetsgrupp för rättsstatens principer, som har i uppgift att utveckla mer betydande och effektivt stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer, med domare och åklagare från medlemsstaterna som deltar aktivt. Säkerställa att efterlevnaden av EU:s gemensamma värden upprätthålls genom att tillämpa och stärka de interna förfarandena för att på ett beslutsamt sätt hantera problem i fråga om rättsstatens principer.

Demokratisk och socioekonomisk omvandling i kandidatländerna

| av) | Aktivt bidra till att främja en kultur av politisk pluralism och inkludering samt en konstruktiv politisk dialog och parlamentariska funktioner när det gäller lagstiftning, kontroll och tillsyn. |
| --- | --- |

av)

Aktivt bidra till att främja en kultur av politisk pluralism och inkludering samt en konstruktiv politisk dialog och parlamentariska funktioner när det gäller lagstiftning, kontroll och tillsyn.

| aw) | Främja valreformer i syfte att säkerställa oomstridda fria, rättvisa och demokratiska valprocesser i alla kandidatländer och länder som strävar efter att bli medlemsstater och stärka valprocessen med hänsyn till OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, Venedigkommissionen och andra internationella åtaganden, skyldigheter och normer, demokratisk pluralism, intern partidemokrati och interna ramar för integritet och korruptionsbekämpning inom politiska partier, insyn i parti- och mediefinansieringen samt rättsväsendets och mediernas oberoende och frihet, genom att fastställa dessa riktmärken som förutsättningar för ekonomiskt stöd och ytterligare steg framåt i anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

aw)

Främja valreformer i syfte att säkerställa oomstridda fria, rättvisa och demokratiska valprocesser i alla kandidatländer och länder som strävar efter att bli medlemsstater och stärka valprocessen med hänsyn till OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, Venedigkommissionen och andra internationella åtaganden, skyldigheter och normer, demokratisk pluralism, intern partidemokrati och interna ramar för integritet och korruptionsbekämpning inom politiska partier, insyn i parti- och mediefinansieringen samt rättsväsendets och mediernas oberoende och frihet, genom att fastställa dessa riktmärken som förutsättningar för ekonomiskt stöd och ytterligare steg framåt i anslutningsprocessen.

| ax) | Genomföra regelbundna förstärkta uppdrag med sakkunniga i fråga om rättsstatens principer och valobservationer i anslutningsländerna. |
| --- | --- |

ax)

Genomföra regelbundna förstärkta uppdrag med sakkunniga i fråga om rättsstatens principer och valobservationer i anslutningsländerna.

| ay) | Vidta åtgärder mot hatpropaganda, smutskastningskampanjer, hot och trakasserier mot journalister och medieföretag och kräva utredning och lagföring av sådana brott, så att journalister får en trygg miljö, och samtidigt hantera problemen med mediekoncentration, politiska och ekonomiska påtryckningar och bristande insyn i medieägandet. Fortsätta sitt samarbete med Europarådet för att stödja anslutningsländerna i genomförandet av viktiga reformer och utbildning. |
| --- | --- |

ay)

Vidta åtgärder mot hatpropaganda, smutskastningskampanjer, hot och trakasserier mot journalister och medieföretag och kräva utredning och lagföring av sådana brott, så att journalister får en trygg miljö, och samtidigt hantera problemen med mediekoncentration, politiska och ekonomiska påtryckningar och bristande insyn i medieägandet. Fortsätta sitt samarbete med Europarådet för att stödja anslutningsländerna i genomförandet av viktiga reformer och utbildning.

| az) | Värna demokratiskt ansvarstagande, öka transparensen och inkluderingen och stärka den parlamentariska dimensionen, särskilt den parlamentariska tillsynen, i anslutningsprocessen. Stödja det parlamentariska arbetet i kandidatländer och potentiella kandidatländer och främja Europaparlamentets anslutningsrelaterade verksamhet i fråga om granskning och verktyg för demokratistöd, såsom Jean Monnet-dialogen och dialogen mellan partierna. Stödja en ny generation politiska ledare i anslutningsländerna. |
| --- | --- |

az)

Värna demokratiskt ansvarstagande, öka transparensen och inkluderingen och stärka den parlamentariska dimensionen, särskilt den parlamentariska tillsynen, i anslutningsprocessen. Stödja det parlamentariska arbetet i kandidatländer och potentiella kandidatländer och främja Europaparlamentets anslutningsrelaterade verksamhet i fråga om granskning och verktyg för demokratistöd, såsom Jean Monnet-dialogen och dialogen mellan partierna. Stödja en ny generation politiska ledare i anslutningsländerna.

| ba) | Säkerställa att tillsynsorganen och andra oberoende demokratiska organ på ett effektivt sätt kan genomföra sitt uppdrag i kandidatländernas politiska processer, såsom föreskrivs i deras konstitutioner. |
| --- | --- |

ba)

Säkerställa att tillsynsorganen och andra oberoende demokratiska organ på ett effektivt sätt kan genomföra sitt uppdrag i kandidatländernas politiska processer, såsom föreskrivs i deras konstitutioner.

| bb) | Uppmuntra till bilaterala parlamentariska möten mellan parlamenten i både medlemsstater och anslutningsländer och överväga hur den tidpunkt då observatörer från kandidatländerna kan tillträda sina platser i Europaparlamentet kan tidigareläggas, samt avslutningsförhandlingar om specifika kluster. |
| --- | --- |

bb)

Uppmuntra till bilaterala parlamentariska möten mellan parlamenten i både medlemsstater och anslutningsländer och överväga hur den tidpunkt då observatörer från kandidatländerna kan tillträda sina platser i Europaparlamentet kan tidigareläggas, samt avslutningsförhandlingar om specifika kluster.

| bc) | Säkerställa att utvidgningsprocessen uppfyller målen om demokratisk konsolidering, institutionell integritet, långsiktig tillväxt och socioekonomisk sammanhållning, och samtidigt understryka den direkta kopplingen mellan rättsstatens principer och korruptionsbekämpning och hållbar och rättvis ekonomisk utveckling. Fokusera på att mildra de negativa sociala konsekvenserna av de nödvändiga omvandlingsprocesserna i kandidatländerna och lägga till information om tillnärmningen till EU:s sociala regelverk i årsrapporterna. Arbeta för att motverka och vända kompetensflykten från kandidatländerna. |
| --- | --- |

bc)

Säkerställa att utvidgningsprocessen uppfyller målen om demokratisk konsolidering, institutionell integritet, långsiktig tillväxt och socioekonomisk sammanhållning, och samtidigt understryka den direkta kopplingen mellan rättsstatens principer och korruptionsbekämpning och hållbar och rättvis ekonomisk utveckling. Fokusera på att mildra de negativa sociala konsekvenserna av de nödvändiga omvandlingsprocesserna i kandidatländerna och lägga till information om tillnärmningen till EU:s sociala regelverk i årsrapporterna. Arbeta för att motverka och vända kompetensflykten från kandidatländerna.

| bd) | Avsevärt stärka insatserna för att lösa konflikter, främja förtroendeskapande, uppnå hållbar försoning, vilket innefattar ändamålsenlig och opartisk lagföring av krigsbrott, och säkerställa tillgång till sanning, rättvisa och ett effektivt och icke-selektivt skadestånd, inbegripet för dem som utsatts för sexuellt våld. Främja ett fullständigt verkställande av nationella och internationella domstolsavgöranden och efterlevnaden av internationella skyldigheter i fråga om krigsbrott och efterlysta personer och bemöta förhärligandet av krigsbrottslingar och historisk revisionism. |
| --- | --- |

bd)

Avsevärt stärka insatserna för att lösa konflikter, främja förtroendeskapande, uppnå hållbar försoning, vilket innefattar ändamålsenlig och opartisk lagföring av krigsbrott, och säkerställa tillgång till sanning, rättvisa och ett effektivt och icke-selektivt skadestånd, inbegripet för dem som utsatts för sexuellt våld. Främja ett fullständigt verkställande av nationella och internationella domstolsavgöranden och efterlevnaden av internationella skyldigheter i fråga om krigsbrott och efterlysta personer och bemöta förhärligandet av krigsbrottslingar och historisk revisionism.

| be) | Stärka insatserna för goda grannförbindelser, ett inkluderande och effektivt socioekonomiskt samarbete på regional nivå och solidaritet i anslutningsländerna samt regionalt gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaterna och partnerländerna längs EU:s yttre gränser. Förbättra den ekonomiska konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen på västra Balkan genom strukturella reformer och regionala ekonomiska samarbetsinitiativ som är godtagbara för alla sex länder, vilket är en ytterligare anpassning till EU:s normer och regelverk och bidrar till EU-integrationsprocessen. I detta sammanhang välkomnar Europaparlamentet de avtal som nyligen ingicks vid Berlinprocessens toppmöte, särskilt ingåendet av regionala rörlighetsavtal om frihet att använda id-kort för att resa och erkännandet av akademiska examensbevis och yrkesexamina. Uttrycka starka reservationer mot alla regionala ekonomiska samarbetsinitiativ som inte omfattar alla sex länder på västra Balkan och som inte grundas på EU-bestämmelser, såsom initiativet Open Balkan. |
| --- | --- |

be)

Stärka insatserna för goda grannförbindelser, ett inkluderande och effektivt socioekonomiskt samarbete på regional nivå och solidaritet i anslutningsländerna samt regionalt gränsöverskridande samarbete mellan medlemsstaterna och partnerländerna längs EU:s yttre gränser. Förbättra den ekonomiska konkurrenskraften och den sociala sammanhållningen på västra Balkan genom strukturella reformer och regionala ekonomiska samarbetsinitiativ som är godtagbara för alla sex länder, vilket är en ytterligare anpassning till EU:s normer och regelverk och bidrar till EU-integrationsprocessen. I detta sammanhang välkomnar Europaparlamentet de avtal som nyligen ingicks vid Berlinprocessens toppmöte, särskilt ingåendet av regionala rörlighetsavtal om frihet att använda id-kort för att resa och erkännandet av akademiska examensbevis och yrkesexamina. Uttrycka starka reservationer mot alla regionala ekonomiska samarbetsinitiativ som inte omfattar alla sex länder på västra Balkan och som inte grundas på EU-bestämmelser, såsom initiativet Open Balkan.

| bf) | Insistera på behovet av att bygga ett inkluderande samhälle som är fritt från diskriminering, rasism, våldsam nationalism och extremism. Fokusera på att skydda minoriteter, däribland romer, hbtqi+-personer, etniska och religiösa grupper och personer med funktionsnedsättningar samt på att bevara kulturell och språklig mångfald. Integrera jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, stärka och investera i kvinnor och ungdomar och stärka kampen mot det könsrelaterade våldet. |
| --- | --- |

bf)

Insistera på behovet av att bygga ett inkluderande samhälle som är fritt från diskriminering, rasism, våldsam nationalism och extremism. Fokusera på att skydda minoriteter, däribland romer, hbtqi+-personer, etniska och religiösa grupper och personer med funktionsnedsättningar samt på att bevara kulturell och språklig mångfald. Integrera jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter, stärka och investera i kvinnor och ungdomar och stärka kampen mot det könsrelaterade våldet.

| bg) | Beklaga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och den omänskliga behandlingen av asylsökande och migranter. Arbeta för att säkerställa värdiga villkor för frihetsberövade och interner som är i linje med internationella standarder. Fördöma tortyr och straffrihet för allvarliga övergrepp som begås av brottsbekämpande organ. |
| --- | --- |

bg)

Beklaga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och den omänskliga behandlingen av asylsökande och migranter. Arbeta för att säkerställa värdiga villkor för frihetsberövade och interner som är i linje med internationella standarder. Fördöma tortyr och straffrihet för allvarliga övergrepp som begås av brottsbekämpande organ.

| bh) | Stärka medborgarnas medverkan och civilsamhällets deltagande i utvidgningsprocessen genom att öka samarbetet med, stödet till och de medel som avsätts till civilsamhället. Säkerställa att civilsamhällesorganisationerna fortsätter att få tillräckligt ekonomiskt stöd efter EU-anslutningen. |
| --- | --- |

bh)

Stärka medborgarnas medverkan och civilsamhällets deltagande i utvidgningsprocessen genom att öka samarbetet med, stödet till och de medel som avsätts till civilsamhället. Säkerställa att civilsamhällesorganisationerna fortsätter att få tillräckligt ekonomiskt stöd efter EU-anslutningen.

| bi) | Investera i ungdomar och intraregional rörlighet och konnektivitet, bland annat genom att erbjuda bred tillgång till Erasmus+-programmet, och öka dess budget, samt till andra rörlighetsprogram för unga akademiker, specialister och forskare från kandidatländerna. Dessutom vidare främja partnerländernas integration i olika EU-program, exempelvis Erasmus+, Horisont Europa och Kreativa Europa, och förbättra samarbetet inom ramen för nuvarande och framtida program. Arbete för att hantera ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

bi)

Investera i ungdomar och intraregional rörlighet och konnektivitet, bland annat genom att erbjuda bred tillgång till Erasmus+-programmet, och öka dess budget, samt till andra rörlighetsprogram för unga akademiker, specialister och forskare från kandidatländerna. Dessutom vidare främja partnerländernas integration i olika EU-program, exempelvis Erasmus+, Horisont Europa och Kreativa Europa, och förbättra samarbetet inom ramen för nuvarande och framtida program. Arbete för att hantera ungdomsarbetslösheten.

| bj) | Främja mellanmänskliga kontakter mellan medlemsstaterna och kandidatländerna och utveckla utbytesprogram för ungdomar. Bekräfta vikten av rörlighet över gränserna för att stärka dessa kontakter och främja utveckling av gränsinfrastruktur i detta syfte. Stärka och, där så är möjligt, öka de gemensamma insatserna från EU och länderna på västra Balkan i fråga om mellanmänskliga kontakter och utbyten i syfte att skapa ömsesidigt positiva bilder av varandra bland befolkningen. |
| --- | --- |

bj)

Främja mellanmänskliga kontakter mellan medlemsstaterna och kandidatländerna och utveckla utbytesprogram för ungdomar. Bekräfta vikten av rörlighet över gränserna för att stärka dessa kontakter och främja utveckling av gränsinfrastruktur i detta syfte. Stärka och, där så är möjligt, öka de gemensamma insatserna från EU och länderna på västra Balkan i fråga om mellanmänskliga kontakter och utbyten i syfte att skapa ömsesidigt positiva bilder av varandra bland befolkningen.

| bk) | Öka stödet till den ekonomiska utvecklingen, marknadsekonomin, transportkonnektiviteten, konkurrenskraften och den gröna omställningen. |
| --- | --- |

bk)

Öka stödet till den ekonomiska utvecklingen, marknadsekonomin, transportkonnektiviteten, konkurrenskraften och den gröna omställningen.

| bl) | Stärka partnerskapen mellan kandidatländerna och EU genom viktiga infrastrukturprojekt inom ramen för Transeuropeiska energinätet (TEN-E) och Transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och samtidigt öka det ekonomiska stödet till kandidatländerna i syfte att komma till rätta med gränsöverskridande flaskhalsar och utveckla transportförbindelserna för passagerare och godstransporter. |
| --- | --- |

bl)

Stärka partnerskapen mellan kandidatländerna och EU genom viktiga infrastrukturprojekt inom ramen för Transeuropeiska energinätet (TEN-E) och Transeuropeiska transportnätet (TEN-T) och samtidigt öka det ekonomiska stödet till kandidatländerna i syfte att komma till rätta med gränsöverskridande flaskhalsar och utveckla transportförbindelserna för passagerare och godstransporter.

| bm) | Främja energieffektivitet, konnektivitet och omställningen till ren energi, och öka diversifieringen och tryggheten i energiförsörjningen, samt hållbar utveckling. Säkerställa att energiomställningen sker i en rättvis och socialt hållbar process, där sårbara grupper får tillräckligt stöd från EU och medlemsstaterna. Vidta omedelbara åtgärder för att långsiktigt och på ett hållbart sätt ansluta kandidatländerna till det europeiska energiöverföringsnätet. Mobilisera betydande investeringar till stöd för utvecklingen av lokala lösningar för förnybar energi. Inkludera kandidatländerna i EU:s energipolitiska strategier, med ett särskilt fokus på dem som är kraftigt beroende av rysk gas och som allvarligt påverkas på grund av sitt europeiska val. |
| --- | --- |

bm)

Främja energieffektivitet, konnektivitet och omställningen till ren energi, och öka diversifieringen och tryggheten i energiförsörjningen, samt hållbar utveckling. Säkerställa att energiomställningen sker i en rättvis och socialt hållbar process, där sårbara grupper får tillräckligt stöd från EU och medlemsstaterna. Vidta omedelbara åtgärder för att långsiktigt och på ett hållbart sätt ansluta kandidatländerna till det europeiska energiöverföringsnätet. Mobilisera betydande investeringar till stöd för utvecklingen av lokala lösningar för förnybar energi. Inkludera kandidatländerna i EU:s energipolitiska strategier, med ett särskilt fokus på dem som är kraftigt beroende av rysk gas och som allvarligt påverkas på grund av sitt europeiska val.

| bn) | Genomföra en färdplan för att roamingavgifterna mellan EU och anslutningsländerna ska kunna fasas ut. |
| --- | --- |

bn)

Genomföra en färdplan för att roamingavgifterna mellan EU och anslutningsländerna ska kunna fasas ut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt för kännedom till anslutningsländernas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 202, 28.5.2021, s. 86.

(2)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 129.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2022)0249.

(4)  EUT L 161, 29.5.2014, s. 3.

(5)  EUT L 330, 20.9.2021, s. 1.

(6)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 148.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2022)0244.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2022)0235.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/116 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/116

---

P9_TA(2022)0407

Situationen i Libyen

Europaparlamentets rekommendation av den 23 november 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om situationen i Libyen (2021/2064(INI))

(2023/C 167/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 25 juni 2021,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 12 december 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 12 december 2019,

| — | med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 24 december 2021 om senareläggandet av valet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 24 december 2021 om senareläggandet av valet,

| — | med beaktande av uttalandet av den 11 mars 2021 från vice ordföranden/den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om godkännande av den nya nationella enhetsregeringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 11 mars 2021 från vice ordföranden/den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om godkännande av den nya nationella enhetsregeringen,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och protokollet av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och protokollet av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning,

| — | med beaktande av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 februari 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet: En ny agenda för Medelhavsområdet (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 9 februari 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet: En ny agenda för Medelhavsområdet (JOIN(2021)0002),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av FN:s resolution Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015 i New York (FN:s Agenda 2030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s resolution Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015 i New York (FN:s Agenda 2030),

| — | med beaktande av Parisavtalet, som antogs med stöd av beslut 1/CP.21 från 21:a partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och den elfte partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Kyotoprotokollet (CMP11), som hölls i Paris från den 30 november till den 11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, som antogs med stöd av beslut 1/CP.21 från 21:a partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och den elfte partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Kyotoprotokollet (CMP11), som hölls i Paris från den 30 november till den 11 december 2015,

| — | med beaktande av konventionen av den 18 september 1997 om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen av den 18 september 1997 om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring,

| — | med beaktande av konventionen om klustervapen av den 30 maj 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om klustervapen av den 30 maj 2008,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 31 oktober 2000 om kvinnor och fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 31 oktober 2000 om kvinnor och fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd av den 1 juli 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd av den 1 juli 1990,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 26 februari 2011 och alla efterföljande resolutioner om vapenembargot i Libyen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution av den 26 februari 2011 och alla efterföljande resolutioner om vapenembargot i Libyen,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner av den 29 april 2022, 28 juli 2022 och 28 oktober 2022 om Libyen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner av den 29 april 2022, 28 juli 2022 och 28 oktober 2022 om Libyen,

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport av den 20 maj 2022 om FN:s stöduppdrag i Libyen (Unsmil), |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport av den 20 maj 2022 om FN:s stöduppdrag i Libyen (Unsmil),

| — | med beaktande av den 23:e rapporten från åklagaren vid Internationella brottmålsdomstolen till FN:s säkerhetsråd av den 28 april 2022 i enlighet med resolution 1970 (2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 23:e rapporten från åklagaren vid Internationella brottmålsdomstolen till FN:s säkerhetsråd av den 28 april 2022 i enlighet med resolution 1970 (2011),

| — | med beaktande av FN:s färdplan från 2020 för den förberedande fasen av en övergripande lösning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s färdplan från 2020 för den förberedande fasen av en övergripande lösning,

| — | med beaktande av resolutionen från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 22 juni 2020 om inrättande av ett oberoende undersökningsuppdrag till Libyen och den av den 8 juli 2022 som förlängde dess uppdrag med nio månader, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 22 juni 2020 om inrättande av ett oberoende undersökningsuppdrag till Libyen och den av den 8 juli 2022 som förlängde dess uppdrag med nio månader,

| — | med beaktande av rapporterna från det oberoende undersökningsuppdraget om Libyen till FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 29 november 2021, 23 mars 2022, 27 juni 2022 och 1 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från det oberoende undersökningsuppdraget om Libyen till FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 29 november 2021, 23 mars 2022, 27 juni 2022 och 1 juli 2022,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 19 maj 2021 om skydd av de mänskliga rättigheterna och EU:s externa migrationspolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 19 maj 2021 om skydd av de mänskliga rättigheterna och EU:s externa migrationspolitik (1),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 30 maj 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Libyen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 30 maj 2018 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Libyen (2),

| — | med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0252/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0252/2022), och av följande skäl:

| A. | Under det senaste årtiondet har djupa motsättningar och konfrontationer mellan viktiga libyska aktörer, som ytterligare förvärrats av inblandning från utländska aktörer, lett till fortsatta maktstrider och avsevärt hindrat den nationella försoningsprocessen. |
| --- | --- |

A.

Under det senaste årtiondet har djupa motsättningar och konfrontationer mellan viktiga libyska aktörer, som ytterligare förvärrats av inblandning från utländska aktörer, lett till fortsatta maktstrider och avsevärt hindrat den nationella försoningsprocessen.

| B. | I november 2020 underlättade Unsmil den första omgången av det libyska forumet för politisk dialog (LPDF), som bestod av 75 libyska deltagare som företrädde hela det sociala och politiska spektrumet i det libyska samhället. LPDF enades om en färdplan för trovärdiga, inkluderande och demokratiska nationella val, planerade att hållas den 24 december 2021. I februari 2021 valde LPDF Abdul Hamid Dbeibeh till chef för interimsregeringen för nationell enhet. Det libyska representanthusets godkännande av bildandet av en regering för nationell enhet i Tobruk i mars 2021 tog tillfälligt itu med det politiska dödläget och situationen med den omtvistade legitimiteten i landet. |
| --- | --- |

B.

I november 2020 underlättade Unsmil den första omgången av det libyska forumet för politisk dialog (LPDF), som bestod av 75 libyska deltagare som företrädde hela det sociala och politiska spektrumet i det libyska samhället. LPDF enades om en färdplan för trovärdiga, inkluderande och demokratiska nationella val, planerade att hållas den 24 december 2021. I februari 2021 valde LPDF Abdul Hamid Dbeibeh till chef för interimsregeringen för nationell enhet. Det libyska representanthusets godkännande av bildandet av en regering för nationell enhet i Tobruk i mars 2021 tog tillfälligt itu med det politiska dödläget och situationen med den omtvistade legitimiteten i landet.

| C. | I januari 2022 förklarade representanthuset att den lagenliga mandatperioden för den nationella enhetsregeringen hade löpt ut i december 2021. Representanthuset utsåg följaktligen den tidigare inrikesministern Fathi Bashagha till premiärminister i februari 2022. Den nationella enhetsregeringen avvisade utnämningen av Bashagha och det därpå följande bildandet av en ny regering, och avgick inte. Den nationella enhetsregeringen är fortfarande den enda regering som erkänts av det internationella samfundet. |
| --- | --- |

C.

I januari 2022 förklarade representanthuset att den lagenliga mandatperioden för den nationella enhetsregeringen hade löpt ut i december 2021. Representanthuset utsåg följaktligen den tidigare inrikesministern Fathi Bashagha till premiärminister i februari 2022. Den nationella enhetsregeringen avvisade utnämningen av Bashagha och det därpå följande bildandet av en ny regering, och avgick inte. Den nationella enhetsregeringen är fortfarande den enda regering som erkänts av det internationella samfundet.

| D. | Sedan valet i slutet av 2021 sköts upp på obestämd tid har situationen i Libyen försämrats ytterligare, framför allt på grund av att det saknas en tidigare överenskommelse om den rättsliga grunden för valet och om utfrågningskriterier för kandidater samt underlåtenheten att prioritera uppbyggnaden av nödvändiga garantier för trovärdiga och transparenta val, vilket förvärrade det politiska dödläget och den nationella splittringen. |
| --- | --- |

D.

Sedan valet i slutet av 2021 sköts upp på obestämd tid har situationen i Libyen försämrats ytterligare, framför allt på grund av att det saknas en tidigare överenskommelse om den rättsliga grunden för valet och om utfrågningskriterier för kandidater samt underlåtenheten att prioritera uppbyggnaden av nödvändiga garantier för trovärdiga och transparenta val, vilket förvärrade det politiska dödläget och den nationella splittringen.

| E. | Detta senareläggande av valet var en djup besvikelse för de över 2,8 miljoner libyska medborgare som hade registrerat sig för att rösta, och särskilt de unga väljarna, och riskerar att bidra till att ytterligare minska förtroendet för de offentliga institutionerna. |
| --- | --- |

E.

Detta senareläggande av valet var en djup besvikelse för de över 2,8 miljoner libyska medborgare som hade registrerat sig för att rösta, och särskilt de unga väljarna, och riskerar att bidra till att ytterligare minska förtroendet för de offentliga institutionerna.

| F. | Trots att de FN-ledda samtal som hölls i Kairo och Genève mellan de lagstiftande organen Libyens representanthus och Högsta statsrådet ledde till en exempellöst hög enighet i flera långvariga frågor, inbegripet fördelningen av mandat för de två lagstiftande kamrarna, maktfördelningen mellan olika verkställande myndigheter och avgränsningen av provinser, kunde de inte leda till ett avtal om en konstitution med brett stöd eller en rättslig ram för val. |
| --- | --- |

F.

Trots att de FN-ledda samtal som hölls i Kairo och Genève mellan de lagstiftande organen Libyens representanthus och Högsta statsrådet ledde till en exempellöst hög enighet i flera långvariga frågor, inbegripet fördelningen av mandat för de två lagstiftande kamrarna, maktfördelningen mellan olika verkställande myndigheter och avgränsningen av provinser, kunde de inte leda till ett avtal om en konstitution med brett stöd eller en rättslig ram för val.

| G. | Val kan inte vara ett mål i sig utan bör åtföljas av betydande politiska, ekonomiska och institutionella reformer. Deltagande av kvinnor, organisationer i det civila samhället, kommuner och lokala intressenter är avgörande för att bygga upp en fungerande stat och säkerställa ett ordentligt styre i Libyen. Alla libyska partier bör inleda en verklig dialog för att ta itu med det pågående politiska dödläget och inte använda våld för att lösa sina meningsskiljaktigheter. Bristen på åtagande från libyska intressenter för att bygga upp en ny gemensam färdplan mot att hålla val, verkar tyda på en gängse brist på intresse för att bygga upp fungerande och representativa politiska institutioner. |
| --- | --- |

G.

Val kan inte vara ett mål i sig utan bör åtföljas av betydande politiska, ekonomiska och institutionella reformer. Deltagande av kvinnor, organisationer i det civila samhället, kommuner och lokala intressenter är avgörande för att bygga upp en fungerande stat och säkerställa ett ordentligt styre i Libyen. Alla libyska partier bör inleda en verklig dialog för att ta itu med det pågående politiska dödläget och inte använda våld för att lösa sina meningsskiljaktigheter. Bristen på åtagande från libyska intressenter för att bygga upp en ny gemensam färdplan mot att hålla val, verkar tyda på en gängse brist på intresse för att bygga upp fungerande och representativa politiska institutioner.

| H. | I juli 2022 hölls massprotester mot misskötsel av politiska institutioner och försämrade levnadsvillkor i hela landet, bland annat i Tripoli, Tobruk, Benghazi och Misrata. De protesterande krävde att val skulle hållas utan dröjsmål. |
| --- | --- |

H.

I juli 2022 hölls massprotester mot misskötsel av politiska institutioner och försämrade levnadsvillkor i hela landet, bland annat i Tripoli, Tobruk, Benghazi och Misrata. De protesterande krävde att val skulle hållas utan dröjsmål.

| I. | Efter protesterna föreslog presidentrådet en handlingsplan för att gå framåt och bevara landets sammanhållning, inbegripet parlaments- och presidentval inom en specifik tidsram, för att komma förbi dödläget. |
| --- | --- |

I.

Efter protesterna föreslog presidentrådet en handlingsplan för att gå framåt och bevara landets sammanhållning, inbegripet parlaments- och presidentval inom en specifik tidsram, för att komma förbi dödläget.

| J. | Sammandrabbningar i Tripoli mellan miliser som är lojala mot Dbeibeh och miliser som är lojala mot Bashagha har lett till flera dödsfall, inbegripet bland civilbefolkningen, och än en gång understrukit den bräckliga situationen i landet. |
| --- | --- |

J.

Sammandrabbningar i Tripoli mellan miliser som är lojala mot Dbeibeh och miliser som är lojala mot Bashagha har lett till flera dödsfall, inbegripet bland civilbefolkningen, och än en gång understrukit den bräckliga situationen i landet.

| K. | Säkerhet och stabilitet i Libyen hänger nära samman med utsikterna till en verklig övergång till demokrati som har potential att ge resultat för alla människor i Libyen. Den långvariga instabiliteten och systemomfattande strafflösheten har varit en viktig bakomliggande faktor till att militära konfrontationer åter blossat upp i landet, och till att det förekommit massdemonstrationer runt om i landet. Respekt för rättsstatsprincipen och ansvarsskyldighet för kränkningar av de mänskliga rättigheterna är avgörande för att säkerställa politisk stabilitet och hållbar fred i Libyen och hela regionen. |
| --- | --- |

K.

Säkerhet och stabilitet i Libyen hänger nära samman med utsikterna till en verklig övergång till demokrati som har potential att ge resultat för alla människor i Libyen. Den långvariga instabiliteten och systemomfattande strafflösheten har varit en viktig bakomliggande faktor till att militära konfrontationer åter blossat upp i landet, och till att det förekommit massdemonstrationer runt om i landet. Respekt för rättsstatsprincipen och ansvarsskyldighet för kränkningar av de mänskliga rättigheterna är avgörande för att säkerställa politisk stabilitet och hållbar fred i Libyen och hela regionen.

| L. | Det är av yttersta vikt att medlemsstaterna samordnar sina insatser och talar med enad röst, stärker EU:s medlingsinsatser och understryker FN:s centrala roll. |
| --- | --- |

L.

Det är av yttersta vikt att medlemsstaterna samordnar sina insatser och talar med enad röst, stärker EU:s medlingsinsatser och understryker FN:s centrala roll.

| M. | Under flera månader har Ryssland avsevärt undergrävt FN:s handlingsförmåga genom att vägra att ansluta sig till konsensus om förslag om ett längre mandat för Unsmil och om utnämning av en ny särskild FN-representant för Libyen. |
| --- | --- |

M.

Under flera månader har Ryssland avsevärt undergrävt FN:s handlingsförmåga genom att vägra att ansluta sig till konsensus om förslag om ett längre mandat för Unsmil och om utnämning av en ny särskild FN-representant för Libyen.

| N. | Efter nio månaders politiskt dödläge i FN:s säkerhetsråd tillkännagav FN:s generalsekreterare António Guterres den 2 september 2022 utnämningen av Abdoulaye Bathily från Senegal som sin särskilda representant för Libyen och chef för Unsmil. Den 28 oktober 2022 röstade FN:s säkerhetsråd enhälligt för att förlänga Unsmils mandat till och med den 31 oktober 2023. |
| --- | --- |

N.

Efter nio månaders politiskt dödläge i FN:s säkerhetsråd tillkännagav FN:s generalsekreterare António Guterres den 2 september 2022 utnämningen av Abdoulaye Bathily från Senegal som sin särskilda representant för Libyen och chef för Unsmil. Den 28 oktober 2022 röstade FN:s säkerhetsråd enhälligt för att förlänga Unsmils mandat till och med den 31 oktober 2023.

| O. | I november 2019 undertecknade Libyen tillsammans med Turkiet ett samförståndsavtal om avgränsningen av marina jurisdiktioner i medelhavet. Detta avtal kränker tredje staters suveräna rättigheter och är inte i överensstämmelse med havsrätten och kan, enligt vad Europeiska rådet slagit fast, därför inte ge några juridiska konsekvenser för tredje stater. Den 3 oktober 2022 undertecknade Libyen och Turkiet ett avtal om kolväten baserat på samförståndsavtalet från 2019 mellan Turkiet och Libyen. |
| --- | --- |

O.

I november 2019 undertecknade Libyen tillsammans med Turkiet ett samförståndsavtal om avgränsningen av marina jurisdiktioner i medelhavet. Detta avtal kränker tredje staters suveräna rättigheter och är inte i överensstämmelse med havsrätten och kan, enligt vad Europeiska rådet slagit fast, därför inte ge några juridiska konsekvenser för tredje stater. Den 3 oktober 2022 undertecknade Libyen och Turkiet ett avtal om kolväten baserat på samförståndsavtalet från 2019 mellan Turkiet och Libyen.

| P. | Den pågående inblandningen i konflikten av lokala och utländska väpnade grupper, såsom Rysslands Wagnergruppen, samt utländska styrkor, utgör ett hot mot stabiliteten och säkerheten i Libyen och hela regionen. |
| --- | --- |

P.

Den pågående inblandningen i konflikten av lokala och utländska väpnade grupper, såsom Rysslands Wagnergruppen, samt utländska styrkor, utgör ett hot mot stabiliteten och säkerheten i Libyen och hela regionen.

| Q. | Alla länder som deltog i Berlinkonferenserna om Libyen och i den internationella Pariskonferensen för Libyen, däribland Ryssland och Turkiet, som har en militär närvaro i Libyen, åtog sig att inte blanda sig i libyska frågor och stödde genomförandet av en handlingsplan för att utan dröjsmål dra tillbaka legosoldater, utländska stridande och utländska styrkor från Libyens territorium. |
| --- | --- |

Q.

Alla länder som deltog i Berlinkonferenserna om Libyen och i den internationella Pariskonferensen för Libyen, däribland Ryssland och Turkiet, som har en militär närvaro i Libyen, åtog sig att inte blanda sig i libyska frågor och stödde genomförandet av en handlingsplan för att utan dröjsmål dra tillbaka legosoldater, utländska stridande och utländska styrkor från Libyens territorium.

| R. | Det har nyligen gjorts försök av högt uppsatta libyska militärer att återinrätta en enad libysk armé. |
| --- | --- |

R.

Det har nyligen gjorts försök av högt uppsatta libyska militärer att återinrätta en enad libysk armé.

| S. | En omfattande reform av säkerhetssektorn är avgörande för att inrätta enhetliga, inkluderande och ansvarsskyldiga libyska nationella säkerhetsstyrkor samt polisiära och militära styrkor under central civil ledning, och på så sätt bidra till att förebygga framtida kränkningar av de mänskliga rättigheterna, stärka rättsstatsprincipen, sätta stopp för strafflösheten och garantera politisk stabilitet i landet och regionen. Utvecklingen på fältet i slutet av augusti pekar dessvärre i motsatt riktning med ökade strider som leder till en hotande militär eskalering. |
| --- | --- |

S.

En omfattande reform av säkerhetssektorn är avgörande för att inrätta enhetliga, inkluderande och ansvarsskyldiga libyska nationella säkerhetsstyrkor samt polisiära och militära styrkor under central civil ledning, och på så sätt bidra till att förebygga framtida kränkningar av de mänskliga rättigheterna, stärka rättsstatsprincipen, sätta stopp för strafflösheten och garantera politisk stabilitet i landet och regionen. Utvecklingen på fältet i slutet av augusti pekar dessvärre i motsatt riktning med ökade strider som leder till en hotande militär eskalering.

| T. | Utöver att den stora förekomsten av landminor och sprängmedel som inte exploderat leder till förlust av människoliv, utgör den också ett allvarligt hinder mot landets ekonomiska och sociala återhämtning. |
| --- | --- |

T.

Utöver att den stora förekomsten av landminor och sprängmedel som inte exploderat leder till förlust av människoliv, utgör den också ett allvarligt hinder mot landets ekonomiska och sociala återhämtning.

| U. | Spridningen av handeldvapen, lätta vapen och övergivna ammunitionslager spär på instabiliteten eftersom de ofta omdirigeras både inom Libyen och över dess gränser, och påverkar väsentligt den regionala och lokala säkerheten när lokala väpnade grupper får tillgång till dessa vapen, särskilt i Sahelregionen. |
| --- | --- |

U.

Spridningen av handeldvapen, lätta vapen och övergivna ammunitionslager spär på instabiliteten eftersom de ofta omdirigeras både inom Libyen och över dess gränser, och påverkar väsentligt den regionala och lokala säkerheten när lokala väpnade grupper får tillgång till dessa vapen, särskilt i Sahelregionen.

| V. | Rättsstatsprincipen och ansvarsskyldighet för kränkningar av de mänskliga rättigheterna är avgörande för att säkerställa politisk stabilitet och hållbar fred. Frånvaron av ett robust rättssystem, systemomfattande kränkningar av rättsstatsprincipen, den därav följande utbredda korruptionen och de upprepade kränkningarna av mänskliga rättigheter bidrar till att skapa ett klimat med strafflöshet som utgör ett betydande hinder för fredlig samexistens och för att internflyktingar ska kunna återvända på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

V.

Rättsstatsprincipen och ansvarsskyldighet för kränkningar av de mänskliga rättigheterna är avgörande för att säkerställa politisk stabilitet och hållbar fred. Frånvaron av ett robust rättssystem, systemomfattande kränkningar av rättsstatsprincipen, den därav följande utbredda korruptionen och de upprepade kränkningarna av mänskliga rättigheter bidrar till att skapa ett klimat med strafflöshet som utgör ett betydande hinder för fredlig samexistens och för att internflyktingar ska kunna återvända på ett säkert sätt.

| W. | Libyen är det land som har störst oljereserver i Afrika, är medlem i OPEC och en av de huvudsakliga leverantörerna av olja till världsmarknaderna. Den libyska ekonomin är starkt beroende av oljesektorn. Oljeproduktionen har ofta använts för andra ändamål av olika aktörer som upprepade gånger har stängt ned oljeanläggningar i politiska syften. Plundring och olaglig export av råolja och produkter framställda ur raffinerat petroleum utgör ett hot mot freden, säkerheten och stabiliteten i Libyen och måste därför övervinnas. |
| --- | --- |

W.

Libyen är det land som har störst oljereserver i Afrika, är medlem i OPEC och en av de huvudsakliga leverantörerna av olja till världsmarknaderna. Den libyska ekonomin är starkt beroende av oljesektorn. Oljeproduktionen har ofta använts för andra ändamål av olika aktörer som upprepade gånger har stängt ned oljeanläggningar i politiska syften. Plundring och olaglig export av råolja och produkter framställda ur raffinerat petroleum utgör ett hot mot freden, säkerheten och stabiliteten i Libyen och måste därför övervinnas.

| X. | Den flera månader långa delvisa nedstängningen av Libyens oljeanläggningar, av de styrkor som är lojala mot fältmarskalken Khalifa Haftar, och som inleddes i april 2022, har lett till minskade intäkter till statsbudgeten och fått betydande återverkningar utanför Libyens gränser, bland annat ytterligare stigande energipriser som redan var höga på grund av den ryska invasionen av Ukraina. I juli 2022 nåddes en överenskommelse mellan aktörer i västra och östra Libyen om att återuppta oljeproduktionen och oljeexporten i alla Libyens blockerade oljefält och oljehamnar. |
| --- | --- |

X.

Den flera månader långa delvisa nedstängningen av Libyens oljeanläggningar, av de styrkor som är lojala mot fältmarskalken Khalifa Haftar, och som inleddes i april 2022, har lett till minskade intäkter till statsbudgeten och fått betydande återverkningar utanför Libyens gränser, bland annat ytterligare stigande energipriser som redan var höga på grund av den ryska invasionen av Ukraina. I juli 2022 nåddes en överenskommelse mellan aktörer i västra och östra Libyen om att återuppta oljeproduktionen och oljeexporten i alla Libyens blockerade oljefält och oljehamnar.

| Y. | Klimatförändringarna utgör ett existentiellt hot mot Libyen, ett land som i ökande utsträckning har drabbats av allvarlig torka och vattenbrist. I sitt tal vid FN:s klimattoppmöte COP27 i Egypten förklarade chefen för Libyens presidentråd Mohammed Menfi att klimatförändringarna undergräver möjligheterna till utveckling och investeringar och hämmar den ekonomiska tillväxten. Såsom FN:s förre generalsekreterares särskilda rådgivare för Libyen Stephanie Williams har påpekat förvärras Libyens klimatmässiga sårbarhet också av landets beroende av fossila bränslen som enda inkomstkälla och av dess skadade el- och vatteninfrastruktur. |
| --- | --- |

Y.

Klimatförändringarna utgör ett existentiellt hot mot Libyen, ett land som i ökande utsträckning har drabbats av allvarlig torka och vattenbrist. I sitt tal vid FN:s klimattoppmöte COP27 i Egypten förklarade chefen för Libyens presidentråd Mohammed Menfi att klimatförändringarna undergräver möjligheterna till utveckling och investeringar och hämmar den ekonomiska tillväxten. Såsom FN:s förre generalsekreterares särskilda rådgivare för Libyen Stephanie Williams har påpekat förvärras Libyens klimatmässiga sårbarhet också av landets beroende av fossila bränslen som enda inkomstkälla och av dess skadade el- och vatteninfrastruktur.

| Z. | Den ekonomiska arbetsgruppen inom den internationella uppföljningskommittén för Libyen, som leds gemensamt av EU, Egypten, USA och Unsmil, arbetar tillsammans med de libyska myndigheterna för att tillhandahålla de viktigaste grundläggande tjänsterna till det libyska folket, stärka de ekonomiska institutionerna, blåsa nytt liv i den privata sektorn och förbättra budgetprocessen. Expertgruppen har redan gjort betydande framsteg när det gäller att bistå med återföreningen av den libyska centralbanken. Samråden i frågan har dock nyligen avbrutits |
| --- | --- |

Z.

Den ekonomiska arbetsgruppen inom den internationella uppföljningskommittén för Libyen, som leds gemensamt av EU, Egypten, USA och Unsmil, arbetar tillsammans med de libyska myndigheterna för att tillhandahålla de viktigaste grundläggande tjänsterna till det libyska folket, stärka de ekonomiska institutionerna, blåsa nytt liv i den privata sektorn och förbättra budgetprocessen. Expertgruppen har redan gjort betydande framsteg när det gäller att bistå med återföreningen av den libyska centralbanken. Samråden i frågan har dock nyligen avbrutits

| AA. | EU:s gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) har sedan 2013 hjälpt de libyska myndigheterna att utveckla gränsförvaltningen och säkerheten i Libyen. EU BAM Libyen har förlängts fram till den 30 juni 2023. |
| --- | --- |

AA.

EU:s gränsförvaltningsuppdrag i Libyen (EU BAM Libyen) har sedan 2013 hjälpt de libyska myndigheterna att utveckla gränsförvaltningen och säkerheten i Libyen. EU BAM Libyen har förlängts fram till den 30 juni 2023.

| AB. | EU BAM Libyen anordnade i samarbete med EU:s särskilda representant för Sahel, den regionala rådgivnings- och samordningscellen och programmet för terrorismbekämpning (CT-JUST) en regional konferens i Tunis den 22–23 november 2022 om gränsöverskridande samarbete mellan Libyen och Sahel-länderna i syfte att stödja regional säkerhet och stabilitet genom att stärka det gränsöverskridande samarbetet i kampen mot gränsöverskridande brottslighet, inbegripet terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

AB.

EU BAM Libyen anordnade i samarbete med EU:s särskilda representant för Sahel, den regionala rådgivnings- och samordningscellen och programmet för terrorismbekämpning (CT-JUST) en regional konferens i Tunis den 22–23 november 2022 om gränsöverskridande samarbete mellan Libyen och Sahel-länderna i syfte att stödja regional säkerhet och stabilitet genom att stärka det gränsöverskridande samarbetet i kampen mot gränsöverskridande brottslighet, inbegripet terrorism och organiserad brottslighet.

| AC. | Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini), inleddes den 31 mars 2020 och förlängdes till den 31 mars 2023. Dess huvuduppgift är genomförandet av FN:s vapenembargo mot Libyen, vilket inrättades genom FN:s säkerhetsråds resolution 1973 (2011). FN:s vapenembargo har mött flera och fortsatta överträdelser av att antal aktörer. |
| --- | --- |

AC.

Europeiska unionens militära insats i Medelhavsområdet (Eunavfor MED Irini), inleddes den 31 mars 2020 och förlängdes till den 31 mars 2023. Dess huvuduppgift är genomförandet av FN:s vapenembargo mot Libyen, vilket inrättades genom FN:s säkerhetsråds resolution 1973 (2011). FN:s vapenembargo har mött flera och fortsatta överträdelser av att antal aktörer.

| AD. | Den 15 januari 2021 undertecknade Irini och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) ett samarbetsavtal genom vilket de bland annat kommer att utbyta information om gränsöverskridande brottslighet såsom vapenhandel och människosmuggling. Frontex utbyter information om faktiska eller potentiella nödsituationer till sjöss i den libyska sök- och räddningsregionen med relevanta myndigheter och samordningscentrum, däribland de italienska, maltesiska och tunisiska samordningscentralerna för sjöräddning samt Libyens samordningscentral och sjö- och flygräddningscentral, som finansieras av EU genom förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika och drivs av den libyska kustbevakningen och flottan. |
| --- | --- |

AD.

Den 15 januari 2021 undertecknade Irini och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) ett samarbetsavtal genom vilket de bland annat kommer att utbyta information om gränsöverskridande brottslighet såsom vapenhandel och människosmuggling. Frontex utbyter information om faktiska eller potentiella nödsituationer till sjöss i den libyska sök- och räddningsregionen med relevanta myndigheter och samordningscentrum, däribland de italienska, maltesiska och tunisiska samordningscentralerna för sjöräddning samt Libyens samordningscentral och sjö- och flygräddningscentral, som finansieras av EU genom förvaltningsfonden för nödåtgärder i Afrika och drivs av den libyska kustbevakningen och flottan.

| AE. | Libyens stabilitet och säkerhet är avgörande för människor i den bredare Medelhavsregionen. |
| --- | --- |

AE.

Libyens stabilitet och säkerhet är avgörande för människor i den bredare Medelhavsregionen.

| AF. | EU har antagit ett förnyat partnerskap med det södra grannskapet som fokuserar på mänsklig utveckling, god samhällsstyrning och rättsstatsprincipen, resiliens, välstånd och den digitala omställningen, fred och säkerhet, migration och mobilitet samt den gröna omställningen, klimatresiliens, energi och miljö. |
| --- | --- |

AF.

EU har antagit ett förnyat partnerskap med det södra grannskapet som fokuserar på mänsklig utveckling, god samhällsstyrning och rättsstatsprincipen, resiliens, välstånd och den digitala omställningen, fred och säkerhet, migration och mobilitet samt den gröna omställningen, klimatresiliens, energi och miljö.

| AG. | EU avsätter 37 miljoner euro per år mellan 2021 och 2024 för statsbyggande insatser, behov i fråga om mänsklig utveckling och grundläggande vårdtjänster i Libyen. |
| --- | --- |

AG.

EU avsätter 37 miljoner euro per år mellan 2021 och 2024 för statsbyggande insatser, behov i fråga om mänsklig utveckling och grundläggande vårdtjänster i Libyen.

| AH. | Libyens civilsamhälle måste spela en central roll för att avgöra sitt lands framtid. Under de senaste månaderna har det civila utrymmet minskat på ett oroväckande sätt, vilket har kännetecknats av allt mer drakoniska lagar och bestämmelser. Många politiska aktivister, människorättsförsvarare, humanitär personal, journalister, domare och jurister har hotats, bortförts, frihetsberövats godtyckligt, torterats och dödats. Avsaknaden av ett autonomt och självständigt rättssystem innebär att offer för människorättskränkningar inte kan vända sig till domstol. |
| --- | --- |

AH.

Libyens civilsamhälle måste spela en central roll för att avgöra sitt lands framtid. Under de senaste månaderna har det civila utrymmet minskat på ett oroväckande sätt, vilket har kännetecknats av allt mer drakoniska lagar och bestämmelser. Många politiska aktivister, människorättsförsvarare, humanitär personal, journalister, domare och jurister har hotats, bortförts, frihetsberövats godtyckligt, torterats och dödats. Avsaknaden av ett autonomt och självständigt rättssystem innebär att offer för människorättskränkningar inte kan vända sig till domstol.

| AI. | Migranter, flyktingar och asylsökande är offer för utbredda och systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna såsom människohandel, godtyckliga gripanden, frihetsberövanden, utpressning, våldtäkt, förslavning, och kidnappningar för utpressning och utnyttjande, av både statliga myndigheter och väpnade grupper. |
| --- | --- |

AI.

Migranter, flyktingar och asylsökande är offer för utbredda och systematiska brott mot de mänskliga rättigheterna såsom människohandel, godtyckliga gripanden, frihetsberövanden, utpressning, våldtäkt, förslavning, och kidnappningar för utpressning och utnyttjande, av både statliga myndigheter och väpnade grupper.

| AJ. | Libyen utgör ett viktigt omstigningsställe och en viktig avreseort för migranter som försöker ta sig till Europa, särskilt från Afrika söder om Sahara. Tusentals människor har mist livet i sina försök att korsa Medelhavet för att nå Europa. |
| --- | --- |

AJ.

Libyen utgör ett viktigt omstigningsställe och en viktig avreseort för migranter som försöker ta sig till Europa, särskilt från Afrika söder om Sahara. Tusentals människor har mist livet i sina försök att korsa Medelhavet för att nå Europa.

| AK. | Ett av målen för EU:s stöd till gränsförvaltning i Libyen är att förhindra förlust av människoliv i Medelhavet. Icke-statliga organisationer har ofta spelat en lovvärd roll för att rädda liv i Medelhavet. Den kraftiga minskningen av antalet sök- och räddningsfartyg har fått dödliga konsekvenser för människor som söker säkerhet. Människosmugglingsnätverk utnyttjar principen om sök- och räddningsinsatser för att olagligt dra nytta av människor som flyr från grymheter i Libyen och vidmakthåller därmed mänsklig misär och gör sig ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Europeiska rådet upprepade att alla fartyg som verkar i Medelhavet måste respektera internationell rätt och EU-rätten. Både FN-organ och framstående icke-statliga organisationer har dokumenterat kränkningar av de mänskliga rättigheterna mot människor som försöker fly Libyen sjövägen. Människor som stoppas av den libyska kustbevakningen och förs i land efter att ha räddats till havs placeras ofta i förvar och utsätts för människorättskränkningar. EU förväntar sig att de libyska myndigheterna, inbegripet den libyska kustbevakningen med vilken landet samarbetar, säkerställer respekten för migranters mänskliga rättigheter och värdighet, utreder våldsincidenter och säkerställer lämpliga uppföljningsåtgärder mot de ansvariga. Dessa kränkningar fortgår dock, särskilt på grund av ineffektiva mekanismer för övervakning och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

AK.

Ett av målen för EU:s stöd till gränsförvaltning i Libyen är att förhindra förlust av människoliv i Medelhavet. Icke-statliga organisationer har ofta spelat en lovvärd roll för att rädda liv i Medelhavet. Den kraftiga minskningen av antalet sök- och räddningsfartyg har fått dödliga konsekvenser för människor som söker säkerhet. Människosmugglingsnätverk utnyttjar principen om sök- och räddningsinsatser för att olagligt dra nytta av människor som flyr från grymheter i Libyen och vidmakthåller därmed mänsklig misär och gör sig ansvariga för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Europeiska rådet upprepade att alla fartyg som verkar i Medelhavet måste respektera internationell rätt och EU-rätten. Både FN-organ och framstående icke-statliga organisationer har dokumenterat kränkningar av de mänskliga rättigheterna mot människor som försöker fly Libyen sjövägen. Människor som stoppas av den libyska kustbevakningen och förs i land efter att ha räddats till havs placeras ofta i förvar och utsätts för människorättskränkningar. EU förväntar sig att de libyska myndigheterna, inbegripet den libyska kustbevakningen med vilken landet samarbetar, säkerställer respekten för migranters mänskliga rättigheter och värdighet, utreder våldsincidenter och säkerställer lämpliga uppföljningsåtgärder mot de ansvariga. Dessa kränkningar fortgår dock, särskilt på grund av ineffektiva mekanismer för övervakning och ansvarsskyldighet.

| AL. | Omkring 160 000 internflyktingar i Libyen saknar fortfarande tillräckligt skydd och bistånd. |
| --- | --- |

AL.

Omkring 160 000 internflyktingar i Libyen saknar fortfarande tillräckligt skydd och bistånd.

| AM. | Kvinnor och barn löper större risk för exploatering, människohandel, sexuellt och könsbaserat våld, påtvingad prostitution och olaga frihetsberövande. |
| --- | --- |

AM.

Kvinnor och barn löper större risk för exploatering, människohandel, sexuellt och könsbaserat våld, påtvingad prostitution och olaga frihetsberövande.

| AN. | Sexuellt och könsbaserat våld är utbrett och drivs på av strafflösheten. Överlevare av sexuellt våld är ofta marginaliserade och stigmatiserade av sina familjer och samhällen. Det inhemska regelverket föreskriver inte i tillräcklig grad skydd av överlevare av sexuellt våld. |
| --- | --- |

AN.

Sexuellt och könsbaserat våld är utbrett och drivs på av strafflösheten. Överlevare av sexuellt våld är ofta marginaliserade och stigmatiserade av sina familjer och samhällen. Det inhemska regelverket föreskriver inte i tillräcklig grad skydd av överlevare av sexuellt våld.

| AO. | FN:s oberoende undersökningsuppdrag om Libyen har i sina rapporter dragit slutsatsen att det finns skälig grund att tro att brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser har begåtts och fortfarande begås i Libyen. Den 8 juli 2022 förnyade FN:s människorättsråd uppdragets befogenheter under en slutgiltig, ej förlängningsbar tidsperiod om nio månader att lägga fram sina avslutande rekommendationer. |
| --- | --- |

AO.

FN:s oberoende undersökningsuppdrag om Libyen har i sina rapporter dragit slutsatsen att det finns skälig grund att tro att brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser har begåtts och fortfarande begås i Libyen. Den 8 juli 2022 förnyade FN:s människorättsråd uppdragets befogenheter under en slutgiltig, ej förlängningsbar tidsperiod om nio månader att lägga fram sina avslutande rekommendationer.

| 1. | Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vid genomförandet av EU:s politik för Libyen






  a) | säkerställa att en libyskledd och libyskägd inkluderande nationell försoningsprocess som underlättas av FN ges starkast möjliga stöd för att åstadkomma stabilitet och säkerhet på längre sikt och lägga grunden för en fredlig och demokratisk övergång som inbegriper alla libyska intressenter, inbegripet kvinnor, civilsamhällesorganisationer och lokala myndigheter, för att fredsprocessen ska vara representativ för hela libyska befolkningen, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

säkerställa att en libyskledd och libyskägd inkluderande nationell försoningsprocess som underlättas av FN ges starkast möjliga stöd för att åstadkomma stabilitet och säkerhet på längre sikt och lägga grunden för en fredlig och demokratisk övergång som inbegriper alla libyska intressenter, inbegripet kvinnor, civilsamhällesorganisationer och lokala myndigheter, för att fredsprocessen ska vara representativ för hela libyska befolkningen,

| b) | fortsätta att ha ett nära samarbete med Unsmil och aktivt stödja en ytterligare förlängning av dess mandat efter den 31 oktober 2023, om så krävs för att på ett ändamålsenligt sätt bidra till den konstitutionella processen och anordnandet av valen, genomföra eldupphöret, övervaka människorättsliga frågor och erbjuda tekniskt bistånd till de libyska institutionerna; med tanke på det nuvarande politiska dödläget betona att det fortfarande är mycket viktigt att FN-stödda förhandlingar om en färdplan för fria, rättvisa, trovärdiga och öppna val fortsätter, och uppmana alla libyska intressenter att undvika tidigare misstag, såsom avsaknaden av granskningskriterier för kandidater, att respektera valresultatet och att garantera ett fredligt maktskifte; sända ut ett valobservatörsuppdrag från EU för att övervaka valprocessen, |
| --- | --- |

b)

fortsätta att ha ett nära samarbete med Unsmil och aktivt stödja en ytterligare förlängning av dess mandat efter den 31 oktober 2023, om så krävs för att på ett ändamålsenligt sätt bidra till den konstitutionella processen och anordnandet av valen, genomföra eldupphöret, övervaka människorättsliga frågor och erbjuda tekniskt bistånd till de libyska institutionerna; med tanke på det nuvarande politiska dödläget betona att det fortfarande är mycket viktigt att FN-stödda förhandlingar om en färdplan för fria, rättvisa, trovärdiga och öppna val fortsätter, och uppmana alla libyska intressenter att undvika tidigare misstag, såsom avsaknaden av granskningskriterier för kandidater, att respektera valresultatet och att garantera ett fredligt maktskifte; sända ut ett valobservatörsuppdrag från EU för att övervaka valprocessen,

| c) | stärka de diplomatiska kanalerna med internationella aktörer och öka insatserna för att medla och nå fram till en enhetlig internationell strategi för ett fredligt, stabilt och enat Libyen; överväga att vara värd för ytterligare en konferens om Libyen och främja diplomatiska så kallade Track 2-insatser, |
| --- | --- |

c)

stärka de diplomatiska kanalerna med internationella aktörer och öka insatserna för att medla och nå fram till en enhetlig internationell strategi för ett fredligt, stabilt och enat Libyen; överväga att vara värd för ytterligare en konferens om Libyen och främja diplomatiska så kallade Track 2-insatser,

| d) | intensifiera EU:s diplomatiska insatser för att återupprätta fred och säkerhet i landet och se till att medlemsstaterna talar med en röst, agerar på ett mer enhetligt sätt och stöder landsomfattande, inkluderande och samarbetsinriktade insatser för att uppnå den önskade politiska övergången tillsammans med nödvändiga reformer; i detta syfte som en prioriterad fråga utse en särskild EU-representant för Libyen, |
| --- | --- |

d)

intensifiera EU:s diplomatiska insatser för att återupprätta fred och säkerhet i landet och se till att medlemsstaterna talar med en röst, agerar på ett mer enhetligt sätt och stöder landsomfattande, inkluderande och samarbetsinriktade insatser för att uppnå den önskade politiska övergången tillsammans med nödvändiga reformer; i detta syfte som en prioriterad fråga utse en särskild EU-representant för Libyen,

| e) | säkerställa att EU:s delegation till Libyen spelar en mer aktiv roll och att den, så snart säkerhetsförhållandena tillåter det, underlättar fler EU-institutioners uppdrag i Libyen, inbegripet Europaparlamentet, i syfte att ytterligare öka dialogen mellan EU och Libyen, |
| --- | --- |

e)

säkerställa att EU:s delegation till Libyen spelar en mer aktiv roll och att den, så snart säkerhetsförhållandena tillåter det, underlättar fler EU-institutioners uppdrag i Libyen, inbegripet Europaparlamentet, i syfte att ytterligare öka dialogen mellan EU och Libyen,

| f) | säkerställa att alla avtal eller samarbetsåtgärder mellan Libyen och EU eller dess medlemsstater är förenliga med internationell rätt och EU-rätten, |
| --- | --- |

f)

säkerställa att alla avtal eller samarbetsåtgärder mellan Libyen och EU eller dess medlemsstater är förenliga med internationell rätt och EU-rätten,

| g) | med kraft uppmana de libyska myndigheterna att gå vidare med upphävandet av 2019 års samförståndsavtal mellan Turkiet och Libyen om avgränsning av marina jurisdiktioner i Medelhavet, och att inte genomföra någon klausul i det efterföljande avtalet om kolväten som undertecknades den 3 oktober 2022, som föreskriver olaglig borrningsverksamhet i tredjeländers exklusiva ekonomiska zoner, inbegripet Cyperns och Greklands respektive zoner, |
| --- | --- |

g)

med kraft uppmana de libyska myndigheterna att gå vidare med upphävandet av 2019 års samförståndsavtal mellan Turkiet och Libyen om avgränsning av marina jurisdiktioner i Medelhavet, och att inte genomföra någon klausul i det efterföljande avtalet om kolväten som undertecknades den 3 oktober 2022, som föreskriver olaglig borrningsverksamhet i tredjeländers exklusiva ekonomiska zoner, inbegripet Cyperns och Greklands respektive zoner,

| h) | förstärka uppmaningen från Berlin- och Pariskonferenserna för Libyen om att alla legosoldater, utländska stridande och utländska styrkor ska dra sig tillbaka från Libyens territorium; med kraft uppmana alla berörda internationella aktörer, däribland Ryssland, Förenade Arabemiraten och Turkiet, att inte ingripa i Libyen och att följa denna uppmaning, att avstå från att underblåsa spänningar och stridigheter genom direkt eller sponsrad militär intervention och att omedelbart dra tillbaka alla legosoldater som, i likhet med Rysslands Wagner-gruppen, fortfarande är närvarande i landet och som utgör ett hot mot stabiliteten i Libyen och hela regionen, |
| --- | --- |

h)

förstärka uppmaningen från Berlin- och Pariskonferenserna för Libyen om att alla legosoldater, utländska stridande och utländska styrkor ska dra sig tillbaka från Libyens territorium; med kraft uppmana alla berörda internationella aktörer, däribland Ryssland, Förenade Arabemiraten och Turkiet, att inte ingripa i Libyen och att följa denna uppmaning, att avstå från att underblåsa spänningar och stridigheter genom direkt eller sponsrad militär intervention och att omedelbart dra tillbaka alla legosoldater som, i likhet med Rysslands Wagner-gruppen, fortfarande är närvarande i landet och som utgör ett hot mot stabiliteten i Libyen och hela regionen,

| i) | öka stödet till de libyska myndigheterna för genomförandet av en övergripande reform av säkerhetssektorn och för politik på områdena avväpning, baserat på en inventering av väpnade gruppers personal och med professionell prövning med bistånd av FN; arbeta för att garantera att en sådan politik har det slutliga målet att inrätta enhetliga, inkluderande och ansvarsskyldiga libyska nationella säkerhetsstyrkor, polisiära och militära styrkor under civil ledning och göra det möjligt för tidigare stridande att lägga ner sina vapen och återintegreras i sina samhällen, och på så sätt skapa en mer hållbar fred, |
| --- | --- |

i)

öka stödet till de libyska myndigheterna för genomförandet av en övergripande reform av säkerhetssektorn och för politik på områdena avväpning, baserat på en inventering av väpnade gruppers personal och med professionell prövning med bistånd av FN; arbeta för att garantera att en sådan politik har det slutliga målet att inrätta enhetliga, inkluderande och ansvarsskyldiga libyska nationella säkerhetsstyrkor, polisiära och militära styrkor under civil ledning och göra det möjligt för tidigare stridande att lägga ner sina vapen och återintegreras i sina samhällen, och på så sätt skapa en mer hållbar fred,

| j) | kräva att de libyska myndigheterna ska ansluta sig till konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor och om deras förstöring och konventionen om klusterammunition; anslå tillräckliga EU-medel till projekt som syftar till att avlägsna landminor och annan oexploderad ammunition, och till att tillhandahålla utbildning i minrisker och till stöd för offer för minor, bland annat genom att garantera dem tillgång till hälso- och sjukvård, rehabilitering, psykologiskt och psykosocialt stöd, i syfte att förebygga framtida olyckor och möjliggöra en hållbar ekonomisk och social utveckling, |
| --- | --- |

j)

kräva att de libyska myndigheterna ska ansluta sig till konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor och om deras förstöring och konventionen om klusterammunition; anslå tillräckliga EU-medel till projekt som syftar till att avlägsna landminor och annan oexploderad ammunition, och till att tillhandahålla utbildning i minrisker och till stöd för offer för minor, bland annat genom att garantera dem tillgång till hälso- och sjukvård, rehabilitering, psykologiskt och psykosocialt stöd, i syfte att förebygga framtida olyckor och möjliggöra en hållbar ekonomisk och social utveckling,

| k) | hantera konsekvenserna för människors säkerhet och den regionala stabiliteten från omdirigeringen av handeldvapen, lätta vapen och ammunition till den olagliga marknaden, bland annat genom att stödja vapen- och ammunitionshantering och reform av säkerhetssektorn på nationell och regional nivå, |
| --- | --- |

k)

hantera konsekvenserna för människors säkerhet och den regionala stabiliteten från omdirigeringen av handeldvapen, lätta vapen och ammunition till den olagliga marknaden, bland annat genom att stödja vapen- och ammunitionshantering och reform av säkerhetssektorn på nationell och regional nivå,

| l) | ge de libyska myndigheterna det tekniska stöd de behöver för att genomföra en omfattande reform av rättsväsendet, i syfte även att undanröja den strukturella strafflöshet som råder i landet och bana väg för hållbar försoning och fred, |
| --- | --- |

l)

ge de libyska myndigheterna det tekniska stöd de behöver för att genomföra en omfattande reform av rättsväsendet, i syfte även att undanröja den strukturella strafflöshet som råder i landet och bana väg för hållbar försoning och fred,

| m) | överväga att införa ytterligare riktade restriktiva åtgärder, även genom användning av EU:s globala sanktionsordning för mänskliga rättigheter, mot personer och enheter vars handlingar har orsakat allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter och friheter och hotar rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

m)

överväga att införa ytterligare riktade restriktiva åtgärder, även genom användning av EU:s globala sanktionsordning för mänskliga rättigheter, mot personer och enheter vars handlingar har orsakat allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter och friheter och hotar rättsstatsprincipen,

| n) | uppmana alla aktörer att avstå från att använda olja som ett instrument för politisk konfrontation och hålla alla oljekällor och oljeterminaler öppna; öka ansträngningarna inom expertgruppen för att uppmana de libyska myndigheterna att säkerställa en rättvis, transparent, inkluderande och hållbar omfördelning av oljeintäkterna genom att eftersträva en vision om delat ekonomiskt välstånd för alla människor i landet, |
| --- | --- |

n)

uppmana alla aktörer att avstå från att använda olja som ett instrument för politisk konfrontation och hålla alla oljekällor och oljeterminaler öppna; öka ansträngningarna inom expertgruppen för att uppmana de libyska myndigheterna att säkerställa en rättvis, transparent, inkluderande och hållbar omfördelning av oljeintäkterna genom att eftersträva en vision om delat ekonomiskt välstånd för alla människor i landet,

| o) | stödja Libyens ekonomiska institutioner, förstärka landets ekonomiska styrning och främja ekonomisk diversifiering, |
| --- | --- |

o)

stödja Libyens ekonomiska institutioner, förstärka landets ekonomiska styrning och främja ekonomisk diversifiering,

| p) | arbeta för ett stabilare energipartnerskap med Libyen, vilket skulle bidra till att öka Libyens kapacitet inom sektorn och diversifiera EU:s energikällor; i detta avseende förse de libyska myndigheterna med det tekniska bistånd som behövs för att stödja landet i dess omställning till en hållbar och klimatneutral ekonomi för att begränsa de faror till följd av klimatförändringarna som drabbar landet hårt, i linje med Europeiska gröna givens yttre dimension och Parisavtalet, |
| --- | --- |

p)

arbeta för ett stabilare energipartnerskap med Libyen, vilket skulle bidra till att öka Libyens kapacitet inom sektorn och diversifiera EU:s energikällor; i detta avseende förse de libyska myndigheterna med det tekniska bistånd som behövs för att stödja landet i dess omställning till en hållbar och klimatneutral ekonomi för att begränsa de faror till följd av klimatförändringarna som drabbar landet hårt, i linje med Europeiska gröna givens yttre dimension och Parisavtalet,

| q) | stödja det värdefulla arbete som utförs av EU BAM Libyen och Eunavfor MED Irini, två uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), för att bidra till hållbar fred, säkerhet och stabilitet; fortsätta att i synnerhet stödja Irinis huvuduppgift att genomföra det vapenembargo mot Libyen som införts av FN; säkerställa att de två uppdragen lever upp till sin verkliga potential, vilket hittills inte har varit fallet; förse Irini med den tekniska kapacitet som krävs för att förhindra att vapen kommer in i Libyen land-, sjö- eller luftvägen och öka EU BAM:s insatser vid Libyens södra gräns, |
| --- | --- |

q)

stödja det värdefulla arbete som utförs av EU BAM Libyen och Eunavfor MED Irini, två uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), för att bidra till hållbar fred, säkerhet och stabilitet; fortsätta att i synnerhet stödja Irinis huvuduppgift att genomföra det vapenembargo mot Libyen som införts av FN; säkerställa att de två uppdragen lever upp till sin verkliga potential, vilket hittills inte har varit fallet; förse Irini med den tekniska kapacitet som krävs för att förhindra att vapen kommer in i Libyen land-, sjö- eller luftvägen och öka EU BAM:s insatser vid Libyens södra gräns,

| r) | om det bedöms nödvändigt, förnya mandatet för dessa två GSFP-uppdrag för att bidra till att förbättra säkerhetsförhållandena på plats, bland annat genom att hindra terrorister, människohandlare och väpnade grupper från att bedriva gränsöverskridande verksamhet, såsom olaglig vapenhandel; garantera att all verksamhet som bedrivs eller underlättas av dessa två uppdrag respekterar de mänskliga rättigheterna och är förenlig med internationell rätt och EU-rätt, särskilt principen om non-refoulement, och föreskriva ansvarsåtgärder för eventuella överträdelser; förbättra övervakningen av EU BAM:s arbete för att förhindra misskötsel i samband med dess verksamhet vid genomförandet av uppdraget; genomföra, och förse parlamentet med, regelbundna bedömningar av de människorättsliga konsekvenserna och utvärderingar av all sin verksamhet; garantera att allt stöd till den libyska gräns- eller säkerhetsapparaten ges på villkoret att internationell rätt och EU-rätten respekteras, |
| --- | --- |

r)

om det bedöms nödvändigt, förnya mandatet för dessa två GSFP-uppdrag för att bidra till att förbättra säkerhetsförhållandena på plats, bland annat genom att hindra terrorister, människohandlare och väpnade grupper från att bedriva gränsöverskridande verksamhet, såsom olaglig vapenhandel; garantera att all verksamhet som bedrivs eller underlättas av dessa två uppdrag respekterar de mänskliga rättigheterna och är förenlig med internationell rätt och EU-rätt, särskilt principen om non-refoulement, och föreskriva ansvarsåtgärder för eventuella överträdelser; förbättra övervakningen av EU BAM:s arbete för att förhindra misskötsel i samband med dess verksamhet vid genomförandet av uppdraget; genomföra, och förse parlamentet med, regelbundna bedömningar av de människorättsliga konsekvenserna och utvärderingar av all sin verksamhet; garantera att allt stöd till den libyska gräns- eller säkerhetsapparaten ges på villkoret att internationell rätt och EU-rätten respekteras,

| s) | säkerställa tillräckliga resurser för sök- och räddningsverksamhet längs den centrala Medelhavsrutten, inbegripet proaktiv patrullering till havs och i luften av EU och dess medlemsstater, för att säkerställa fullständigt skydd av människors liv och värdighet; se till att privata fartyg som utför sök- och räddningsinsatser följer relevant internationell rätt och EU-rätt och samarbeta med medlemsstaternas behöriga myndigheter och Frontex för att skydda säkerheten för människor i sjönöd; se till att migranter som räddas till sjöss landsätts på säkra platser och att de sydliga medlemsstaterna inte ensamma får bära ansvaret för landsättning och mottagande, |
| --- | --- |

s)

säkerställa tillräckliga resurser för sök- och räddningsverksamhet längs den centrala Medelhavsrutten, inbegripet proaktiv patrullering till havs och i luften av EU och dess medlemsstater, för att säkerställa fullständigt skydd av människors liv och värdighet; se till att privata fartyg som utför sök- och räddningsinsatser följer relevant internationell rätt och EU-rätt och samarbeta med medlemsstaternas behöriga myndigheter och Frontex för att skydda säkerheten för människor i sjönöd; se till att migranter som räddas till sjöss landsätts på säkra platser och att de sydliga medlemsstaterna inte ensamma får bära ansvaret för landsättning och mottagande,

| t) | mobilisera tillräckliga EU-medel baserat på granskningar av de tidigare programmen inom ramen för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen för att stödja libyska demokratiseringsinsatser och projekt som syftar till att stärka rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning, förbättra Libyens kapacitet att tillhandahålla service till allmänheten, stödja decentraliseringsarbetet, främja stabiliseringen i landet, stödja det civila samhällets organisationer, stärka den sociala integreringen och bekämpa ojämlikhet, främja jämställdhet och kvinnors och ungdomars egenmakt, stärka Libyens hälso- och sjukvårdssystem, bekämpa klimatförändringarna och främja konceptet människors säkerhet och inkluderande, rättvis och hållbar tillväxt; ge tekniskt bistånd till dessa projekt och säkerställa att de genomförs av internationella institutioner och icke-statliga organisationer med erfarenhet av verksamhet i Libyen; se till att dessa projekt ligger i linje med prioriteringarna i den nya agendan för Medelhavsområdet och FN:s Agenda 2030, och är förenliga med kriterierna för biståndskommittén inom Organisationen för ekonomiskt samarbete; garantera att alla EU-medel inom ramen för instrumentet Europa i världen är villkorade av respekten för mänskliga rättigheter och internationell rätt, och att parlamentet har tillräckliga befogenheter att granska användningen av dem och säkerställa ansvarsskyldighet, |
| --- | --- |

t)

mobilisera tillräckliga EU-medel baserat på granskningar av de tidigare programmen inom ramen för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen för att stödja libyska demokratiseringsinsatser och projekt som syftar till att stärka rättsstatsprincipen och god samhällsstyrning, förbättra Libyens kapacitet att tillhandahålla service till allmänheten, stödja decentraliseringsarbetet, främja stabiliseringen i landet, stödja det civila samhällets organisationer, stärka den sociala integreringen och bekämpa ojämlikhet, främja jämställdhet och kvinnors och ungdomars egenmakt, stärka Libyens hälso- och sjukvårdssystem, bekämpa klimatförändringarna och främja konceptet människors säkerhet och inkluderande, rättvis och hållbar tillväxt; ge tekniskt bistånd till dessa projekt och säkerställa att de genomförs av internationella institutioner och icke-statliga organisationer med erfarenhet av verksamhet i Libyen; se till att dessa projekt ligger i linje med prioriteringarna i den nya agendan för Medelhavsområdet och FN:s Agenda 2030, och är förenliga med kriterierna för biståndskommittén inom Organisationen för ekonomiskt samarbete; garantera att alla EU-medel inom ramen för instrumentet Europa i världen är villkorade av respekten för mänskliga rättigheter och internationell rätt, och att parlamentet har tillräckliga befogenheter att granska användningen av dem och säkerställa ansvarsskyldighet,

| u) | fortsätta att ge humanitärt bistånd till Libyen, med särskilt fokus på de mest sårbara grupperna, |
| --- | --- |

u)

fortsätta att ge humanitärt bistånd till Libyen, med särskilt fokus på de mest sårbara grupperna,

| v) | fortsätta att stödja och aktivt samarbeta med det libyska civila samhället; med eftertryck uppmana de libyska myndigheterna att upphöra med det våldsamma förtrycket mot civilsamhällesorganisationer genom gripanden, frihetsberövanden, påtvingade försvinnanden och tortyr och häva de restriktioner mot organisationer i det civila samhället som fortsätter att utgöra allvarliga hinder för yttrandefriheten, föreningsfriheten och friheten att delta i fredliga sammankomster, även i enlighet med den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Libyen har ratificerat, |
| --- | --- |

v)

fortsätta att stödja och aktivt samarbeta med det libyska civila samhället; med eftertryck uppmana de libyska myndigheterna att upphöra med det våldsamma förtrycket mot civilsamhällesorganisationer genom gripanden, frihetsberövanden, påtvingade försvinnanden och tortyr och häva de restriktioner mot organisationer i det civila samhället som fortsätter att utgöra allvarliga hinder för yttrandefriheten, föreningsfriheten och friheten att delta i fredliga sammankomster, även i enlighet med den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Libyen har ratificerat,

| w) | med kraft uppmana de libyska myndigheterna att häva viseringsrestriktionerna för medarbetare i den utländska och lokala presskåren och att garantera journalisters säkerhet, |
| --- | --- |

w)

med kraft uppmana de libyska myndigheterna att häva viseringsrestriktionerna för medarbetare i den utländska och lokala presskåren och att garantera journalisters säkerhet,

| x) | eftertryckligen uppmana de libyska myndigheterna att upphäva lag nr 19 från 2001 och presidentrådets dekret nr 286 från 2019, som begränsar möjligheterna för aktörer i det civila samhället att bedriva sin verksamhet, och lag nr 76 från 1972 om publikationer, vilken begränsar yttrandefriheten; med kraft uppmana de libyska myndigheterna att sluta kriminalisera grundläggande friheter genom vagt formulerade artiklar i Libyens strafflag, såsom artiklarna 206 och 207, vari det föreskrivs dödsstraff; med eftertryck uppmana de libyska myndigheterna att omedelbart befria alla personer som är orättfärdigt inlåsta till följd av dessa anklagelser, |
| --- | --- |

x)

eftertryckligen uppmana de libyska myndigheterna att upphäva lag nr 19 från 2001 och presidentrådets dekret nr 286 från 2019, som begränsar möjligheterna för aktörer i det civila samhället att bedriva sin verksamhet, och lag nr 76 från 1972 om publikationer, vilken begränsar yttrandefriheten; med kraft uppmana de libyska myndigheterna att sluta kriminalisera grundläggande friheter genom vagt formulerade artiklar i Libyens strafflag, såsom artiklarna 206 och 207, vari det föreskrivs dödsstraff; med eftertryck uppmana de libyska myndigheterna att omedelbart befria alla personer som är orättfärdigt inlåsta till följd av dessa anklagelser,

| y) | uppmana de libyska myndigheterna att införa ett moratorium för tillämpning av dödsstraff, med målet att i slutänden avskaffa det, |
| --- | --- |

y)

uppmana de libyska myndigheterna att införa ett moratorium för tillämpning av dödsstraff, med målet att i slutänden avskaffa det,

| z) | uppmana de libyska myndigheterna att förbättra kvinnors fullständiga representation och deltagande och skydda dem från alla former av våld; stödja initiativ som syftar till att utveckla en nationell handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet, i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 1325 av den 31 oktober 2000, |
| --- | --- |

z)

uppmana de libyska myndigheterna att förbättra kvinnors fullständiga representation och deltagande och skydda dem från alla former av våld; stödja initiativ som syftar till att utveckla en nationell handlingsplan för kvinnor, fred och säkerhet, i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 1325 av den 31 oktober 2000,

| aa) | med kraft uppmana de libyska myndigheterna att utveckla och vidta åtgärder för att få ett slut på och förhindra övergrepp mot barn, och för att uppfylla Libyens skyldigheter att främja och skydda barns rättigheter, med särskild hänsyn till skyldigheterna enligt konventionen om barnets rättigheter och Afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd, |
| --- | --- |

aa)

med kraft uppmana de libyska myndigheterna att utveckla och vidta åtgärder för att få ett slut på och förhindra övergrepp mot barn, och för att uppfylla Libyens skyldigheter att främja och skydda barns rättigheter, med särskild hänsyn till skyldigheterna enligt konventionen om barnets rättigheter och Afrikanska stadgan om barnets rättigheter och välfärd,

| ab) | med kraft uppmana de libyska myndigheterna att avskaffa diskriminerande lagar och seder mot medlemmar i religiösa och etniska minoriteter, |
| --- | --- |

ab)

med kraft uppmana de libyska myndigheterna att avskaffa diskriminerande lagar och seder mot medlemmar i religiösa och etniska minoriteter,

| ac) | bistå de libyska myndigheterna genom att säkerställa att internflyktingar kan återvända till sina hem frivilligt och på ett tryggt och värdigt sätt och stödja alla relevanta intressenter som ger humanitärt bistånd till internflyktingar och återvändare, inbegripet tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård, utbildning och skyddstjänster, |
| --- | --- |

ac)

bistå de libyska myndigheterna genom att säkerställa att internflyktingar kan återvända till sina hem frivilligt och på ett tryggt och värdigt sätt och stödja alla relevanta intressenter som ger humanitärt bistånd till internflyktingar och återvändare, inbegripet tillgång till grundläggande hälso- och sjukvård, utbildning och skyddstjänster,

| ad) | med kraft uppmana de libyska myndigheterna att respektera kulturell, språklig och historisk regional mångfald och häva restriktioner och hinder för ett fredligt uttryck för lokalsamhällens ambitioner när det gäller rättvisa och lika rättigheter och skyldigheter inom ramen för ett enat Libyen; fortsätta att tillhandahålla stöd och medel till lokalsamhällen, särskilt marginaliserade befolkningsgrupper, i syfte att främja hållbar ekonomisk utveckling, social sammanhållning och människors säkerhet; vidareutveckla partnerskap med libyska kommuner och stödja dem i att stärka sina system för lokalt styre och tillhandahålla grundläggande tjänster, inbegripet men inte begränsat till utbildning och hälso- och sjukvård, |
| --- | --- |

ad)

med kraft uppmana de libyska myndigheterna att respektera kulturell, språklig och historisk regional mångfald och häva restriktioner och hinder för ett fredligt uttryck för lokalsamhällens ambitioner när det gäller rättvisa och lika rättigheter och skyldigheter inom ramen för ett enat Libyen; fortsätta att tillhandahålla stöd och medel till lokalsamhällen, särskilt marginaliserade befolkningsgrupper, i syfte att främja hållbar ekonomisk utveckling, social sammanhållning och människors säkerhet; vidareutveckla partnerskap med libyska kommuner och stödja dem i att stärka sina system för lokalt styre och tillhandahålla grundläggande tjänster, inbegripet men inte begränsat till utbildning och hälso- och sjukvård,

| ae) | med kraft uppmana de libyska myndigheterna att se till att migranter, flyktingar och asylsökande skyddas och att garantera fullständigt, säkert och obehindrat tillträde till landstigningsplatser och till alla rum i förvarsanläggningar för humanitära organisationer som tillhandahåller nödvändigt stöd till dessa utsatta grupper av människor; uppmuntra de libyska myndigheterna att häva viseringsrestriktionerna för all internationell humanitär personal oavsett nationalitet; ge dessa humanitära aktörer tillräckliga ekonomiska resurser för att säkerställa effektiv humanitär respons inom förvarsanläggningar och i stadsområden, |
| --- | --- |

ae)

med kraft uppmana de libyska myndigheterna att se till att migranter, flyktingar och asylsökande skyddas och att garantera fullständigt, säkert och obehindrat tillträde till landstigningsplatser och till alla rum i förvarsanläggningar för humanitära organisationer som tillhandahåller nödvändigt stöd till dessa utsatta grupper av människor; uppmuntra de libyska myndigheterna att häva viseringsrestriktionerna för all internationell humanitär personal oavsett nationalitet; ge dessa humanitära aktörer tillräckliga ekonomiska resurser för att säkerställa effektiv humanitär respons inom förvarsanläggningar och i stadsområden,

| af) | med kraft uppmana de libyska myndigheterna att underteckna och ratificera Genèvekonventionen om flyktingar från 1951 och erbjuda stöd för genomförandet av dess medföljande åtgärder, |
| --- | --- |

af)

med kraft uppmana de libyska myndigheterna att underteckna och ratificera Genèvekonventionen om flyktingar från 1951 och erbjuda stöd för genomförandet av dess medföljande åtgärder,

| ag) | med eftertryck uppmana de libyska myndigheterna att upphöra med godtyckligt förvar av migranter och att införa människorättsbaserade alternativ till förvar, bland annat genom att stänga förvarsenheter för invandrare och öppna mottagningscentrum, utveckla screenings- och hänvisningsmekanismer och erbjuda subventionerade boendealternativ; i detta syfte aktivt stödja och finansiera initiativ för att ändra den libyska rättsliga ramen för migration och asyl för att anpassa den till internationell rätt och internationellt erkända standarder och principer, |
| --- | --- |

ag)

med eftertryck uppmana de libyska myndigheterna att upphöra med godtyckligt förvar av migranter och att införa människorättsbaserade alternativ till förvar, bland annat genom att stänga förvarsenheter för invandrare och öppna mottagningscentrum, utveckla screenings- och hänvisningsmekanismer och erbjuda subventionerade boendealternativ; i detta syfte aktivt stödja och finansiera initiativ för att ändra den libyska rättsliga ramen för migration och asyl för att anpassa den till internationell rätt och internationellt erkända standarder och principer,

| ah) | med eftertryck uppmana de libyska myndigheterna att säkerställa att kvinnor placeras i anläggningar med lämpligt utbildade kvinnliga vakter, och att barn placeras skilt från vuxna som inte är deras anhöriga, |
| --- | --- |

ah)

med eftertryck uppmana de libyska myndigheterna att säkerställa att kvinnor placeras i anläggningar med lämpligt utbildade kvinnliga vakter, och att barn placeras skilt från vuxna som inte är deras anhöriga,

| ai) | fortsätta uppmuntra de libyska myndigheterna att stärka samarbetet med länderna i grannskapet när det gäller att skapa säkra och lagliga migrationsvägar, |
| --- | --- |

ai)

fortsätta uppmuntra de libyska myndigheterna att stärka samarbetet med länderna i grannskapet när det gäller att skapa säkra och lagliga migrationsvägar,

| aj) | uppmuntra de libyska myndigheterna att stärka samarbetet med andra länder och Internationella organisationen för migration när det gäller frivilligt, säkert och värdigt återvändande till ursprungsländer för migranter som är strandsatta i Libyen och deras återintegrering i de samhällen och bland de befolkningar som tar emot dem, |
| --- | --- |

aj)

uppmuntra de libyska myndigheterna att stärka samarbetet med andra länder och Internationella organisationen för migration när det gäller frivilligt, säkert och värdigt återvändande till ursprungsländer för migranter som är strandsatta i Libyen och deras återintegrering i de samhällen och bland de befolkningar som tar emot dem,

| ak) | uppmuntra EU:s medlemsstater att förhandla om en ambitiösare migrations- och asylpolitik för att inte indirekt underlätta den libyska gräns- eller säkerhetsapparatens olagliga återföranden och återsändanden av människor till inhumana läger i Libyen, och att inte finansiera och samarbeta med libyska aktörer mot vilka det finns trovärdiga anklagelser om allvarliga kränkningar och inblandning i människohandel; stärka säkra och lagliga migrationsvägar till EU, bland annat genom att reproducera befintlig god praxis och öka kapaciteten hos nödförflyttningsmekanismerna och medlemsstaternas åtaganden om vidarebosättning, |
| --- | --- |

ak)

uppmuntra EU:s medlemsstater att förhandla om en ambitiösare migrations- och asylpolitik för att inte indirekt underlätta den libyska gräns- eller säkerhetsapparatens olagliga återföranden och återsändanden av människor till inhumana läger i Libyen, och att inte finansiera och samarbeta med libyska aktörer mot vilka det finns trovärdiga anklagelser om allvarliga kränkningar och inblandning i människohandel; stärka säkra och lagliga migrationsvägar till EU, bland annat genom att reproducera befintlig god praxis och öka kapaciteten hos nödförflyttningsmekanismerna och medlemsstaternas åtaganden om vidarebosättning,

| al) | om det bedöms nödvändigt, aktivt stödja det ytterligare förnyandet av FN:s oberoende undersökningsuppdrag i Libyen och genomförandet av de rekommendationer som ingår i dess rapporter; säkerställa att uppdraget har tillräckliga resurser för att utföra sitt uppdrag, och med eftertryck uppmana libyska myndigheter att samarbeta fullt ut med uppdraget och bevilja dess medlemmar fullständigt tillträde för att utföra sina utredningar och tekniskt stöd, |
| --- | --- |

al)

om det bedöms nödvändigt, aktivt stödja det ytterligare förnyandet av FN:s oberoende undersökningsuppdrag i Libyen och genomförandet av de rekommendationer som ingår i dess rapporter; säkerställa att uppdraget har tillräckliga resurser för att utföra sitt uppdrag, och med eftertryck uppmana libyska myndigheter att samarbeta fullt ut med uppdraget och bevilja dess medlemmar fullständigt tillträde för att utföra sina utredningar och tekniskt stöd,

| am) | fortsätta att stödja Internationella brottmålsdomstolens uppdrag och dess insatser för att ställa alla förövare av massövergrepp, inbegripet brott mot internationell humanitär rätt, rekrytering och direkt deltagande av barn i fientligheter, påtvingade försvinnanden, utomrättsliga avrättningar och andra former av våld mot sårbara befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

am)

fortsätta att stödja Internationella brottmålsdomstolens uppdrag och dess insatser för att ställa alla förövare av massövergrepp, inbegripet brott mot internationell humanitär rätt, rekrytering och direkt deltagande av barn i fientligheter, påtvingade försvinnanden, utomrättsliga avrättningar och andra former av våld mot sårbara befolkningsgrupper.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt regionkommittén. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 70.

(2)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 206.

---

YTTRANDEN

Europaparlamentet

Tisdag, 22 november 2022

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/126 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/126

---

P9_TA(2022)0391

Avslutning av räkenskaperna för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för budgetåret 2020

Europaparlamentets beslut av den 22 november 2022 om avslutande av räkenskaperna för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för budgetåret 2020 (2022/2903(RSP))

(2023/C 167/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den slutliga årsredovisningen för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för budgetåret 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga årsredovisningen för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för budgetåret 2020,

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om EU:s byråer för budgetåret 2020, med byråernas svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om EU:s byråer för budgetåret 2020, med byråernas svar (1),

| — | med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (2), som avgetts av revisionsrätten för budgetåret 2020 i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet (2), som avgetts av revisionsrätten för budgetåret 2020 i enlighet med artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 28 februari 2022 om att bevilja byrån ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2020 (06003/2022 – C9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 28 februari 2022 om att bevilja byrån ansvarsfrihet för genomförandet av budgeten för budgetåret 2020 (06003/2022 – C9-0101/2022),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 4 maj 2022 (3) om att uppskjuta beviljandet av ansvarsfrihet för budgetåret 2020 samt svaren från verkställande direktören för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 4 maj 2022 (3) om att uppskjuta beviljandet av ansvarsfrihet för budgetåret 2020 samt svaren från verkställande direktören för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 18 oktober 2022 (4) om att inte bevilja ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för budgetåret 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 18 oktober 2022 (4) om att inte bevilja ansvarsfrihet för verkställande direktören för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för budgetåret 2020,

| — | med beaktande av artikel 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 319 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (5), särskilt artikel 70, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (5), särskilt artikel 70,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (6), särskilt artikel 116, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (6), särskilt artikel 116,

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 av den 18 december 2018 med rambudgetförordning för de organ som inrättats enligt EUF-fördraget och Euratomfördraget och som avses i artikel 70 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (7), särskilt artikel 105, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 av den 18 december 2018 med rambudgetförordning för de organ som inrättats enligt EUF-fördraget och Euratomfördraget och som avses i artikel 70 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (7), särskilt artikel 105,

| — | med beaktande av artikel 100 och bilaga V i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 100 och bilaga V i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet godkänner avslutandet av räkenskaperna för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån för budgetåret 2020. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till verkställande direktören för Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån, rådet, kommissionen och revisionsrätten, och att se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning (L-serien). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 439, 29.10.2021, s. 3.

(2)  EUT C 439, 29.10.2021, s. 3.

(3)  EUT L 258, 5.10.2022, s. 406.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2022)0362.

(5)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(6)  EUT L 295, 14.11.2019, s. 1.

(7)  EUT L 122, 10.5.2019, s. 1.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 22 november 2022

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/128

---

P9_TA(2022)0390

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten – Keit Pentus-Rosimannus

Europaparlamentets beslut av den 22 november 2022 om utnämning av Keit Pentus-Rosimannus till ämbetet som ledamot av revisionsrätten (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

(Samråd)

(2023/C 167/20)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0316/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0316/2022),

| — | med beaktande av artikel 129 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 129 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0272/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0272/2022), och av följande skäl:

| A. | I en skrivelse av den 20 september 2022 uppmanade rådet Europaparlamentet att yttra sig över förslaget till utnämning av Keit Pentus-Rosimannus till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

A.

I en skrivelse av den 20 september 2022 uppmanade rådet Europaparlamentet att yttra sig över förslaget till utnämning av Keit Pentus-Rosimannus till ledamot av revisionsrätten.

| B. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan Keit Pentus-Rosimannus kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av Keit Pentus-Rosimannus meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till henne. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan Keit Pentus-Rosimannus kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av Keit Pentus-Rosimannus meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till henne.

| C. | Utskottet höll den 8 november 2022 en utfrågning med Keit Pentus-Rosimannus. Under denna utfrågning höll kandidaten ett inledande anförande, och därefter besvarade hon utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Utskottet höll den 8 november 2022 en utfrågning med Keit Pentus-Rosimannus. Under denna utfrågning höll kandidaten ett inledande anförande, och därefter besvarade hon utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Keit Pentus-Rosimannus till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/129

---

P9_TA(2022)0392

Protokoll till Europa-Medelhavsinterimsavtalet om associering: deltagande av palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza i unionsprogram

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av ett protokoll till Europa-Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen (PLO) för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza om de allmänna principerna för den palestinska myndighetens deltagande i unionsprogram (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 167/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12669/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12669/2019),

| — | med beaktande av protokollet till Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza om de allmänna principerna för den palestinska myndighetens deltagande i unionsprogram (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet till Europa–Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen för den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza, å andra sidan, om ett ramavtal mellan Europeiska unionen och den palestinska myndigheten på Västbanken och i Gaza om de allmänna principerna för den palestinska myndighetens deltagande i unionsprogram (1),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 209, artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0115/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 209, artikel 218.6 andra stycket a och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0115/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A9-0253/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A9-0253/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Palestina. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 121, 8.4.2021, s. 3.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/130

---

P9_TA(2022)0393

En jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2023/C 167/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10521/1/2022 – C9-0354/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10521/1/2022 – C9-0354/2022),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1) en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1) en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0614)),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0275/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0275/2022),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 436, 24.11.2016, s. 225.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/131

---

P9_TA(2022)0394

Kritiska entiteters motståndskraft

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om kritiska entiteters motståndskraft (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 167/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0829),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0421/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0421/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 juli 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 1 juli 2021 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 september 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 september 2022 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för utrikesfrågor och utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för utrikesfrågor och utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0289/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0289/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 170.

(2)  EUT C 440, 29.10.2021, s. 99.

---

P9_TC1-COD(2020)0365

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om kritiska entiteters motståndskraft och om upphävande av rådets direktiv 2008/114/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2022/2557.)

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/132

---

P9_TA(2022)0395

Den gemensamma fiskeripolitiken: begränsningar av tillträdet till unionens vatten

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 vad gäller begränsningar av tillträdet till unionens vatten (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 167/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0356), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0356),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0254/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0254/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2021 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 oktober 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 oktober 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0206/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0206/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (C-serien). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning (C-serien). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 517, 22.12.2021, s. 123.

---

P9_TC1-COD(2021)0176

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 1380/2013 vad gäller begränsningar av tillträdet till unionens vatten

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2495.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Europaparlamentets och kommissionens uttalande om fisket i Engelska kanalen

Kommissionen och Europaparlamentet noterar situationen för fisket i Engelska kanalen samt den oro som lokala och regionala intressenter inom fiskebranschen, inklusive fiskare, uttrycker när det gäller användningen av bottenvad bland ett stort antal fartyg.

Kommissionen och Europaparlamentet uppmuntrar både ett nära samarbete mellan intressenterna och initiativ från dessa samt uppmanar medlemsstaterna att vid behov följa upp genom gemensamma rekommendationer. Kommissionen kommer i övrigt att följa upp med åtgärder, inklusive tekniska åtgärder, som grundar sig på samråd med intressenterna och på bedömningar gjorda av relevanta vetenskapliga organ. De vetenskapliga organens bedömningar omfattar även en bedömning av socioekonomisk påverkan. I detta avseende kommer kommissionen att se till att medel finns tillgängliga för att finansiera vetenskaplig forskning och rådgivning.

Kommissionens uttalande om översynen av GFP-förordningen

Om kommissionen skulle överväga en översyn av förordningen om den gemensamma fiskeripolitiken kommer den att genomföra en konsekvensbedömning i linje med principerna om bättre lagstiftning. Konsekvensbedömningen kommer att göras tillgänglig för medlagstiftarna när kommissionen offentliggör förslaget.

Alternativt överväger kommissionen att rapportera om genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken senast 2032.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/134 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/134

---

P9_TA(2022)0396

Beslut av europeiska standardiseringsorganisationer

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1025/2012 vad gäller de europeiska standardiseringsorganisationernas beslut om europeiska standarder och europeiska standardiseringsprodukter (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 167/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0032), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0032),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0033/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0033/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 augusti 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 augusti 2022 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 oktober 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 19 oktober 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0205/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0205/2022),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 323, 26.8.2022, s. 43.

---

P9_TC1-COD(2022)0021

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EU) nr 1025/2012 vad gäller europeiska standardiseringsorganisationers beslut om europeiska standarder och europeiska standardiseringsprodukter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2480.)

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/135 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/135

---

P9_TA(2022)0397

Förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport: grundläggande kompetens och fortbildning (kodifiering)

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2023/C 167/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0034), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0034),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0008/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0008/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 februari 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 februari 2021 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 109 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 109 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0267/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0267/2022), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 78.

(2)  EUT C 102, 4.4.1996, s. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0018

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om grundläggande kompetens och fortbildning för förare av vissa vägfordon för gods- eller persontransport (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2022/2561.)

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/136

---

P9_TA(2022)0398

Avtal EU/Nya Zeeland: ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om förslaget till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 167/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07910/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07910/2022),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (07911/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Nya Zeeland enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (07911/2022),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0296/2022),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen.

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0273/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0273/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Nya Zeeland. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/137 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/137

---

P9_TA(2022)0399

Ändring av beslut (EU) 2015/2169 om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 november 2022 om utkastet till rådets beslut om ändring av beslut (EU) 2015/2169 om ingående av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

(Godkännande)

(2023/C 167/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12600/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12600/2022),

| — | med beaktande av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Korea, å andra sidan,

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 167.3, 207 och 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0343/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 91, 100.2, 167.3, 207 och 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0343/2022),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0277/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0277/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Korea. |
| --- | --- |

2.

---

Onsdagen, 23 november 2022

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/138

---

P9_TA(2022)0402

Förslag till ändringsbudget nr 5/2022: Ytterligare åtgärder för att hantera följderna av Rysslands krig i Ukraina – Förstärkning av unionens civilskyddsmekanism – Minskning av betalningsbemyndiganden och uppdatering av intäkter – Övriga justeringar och tekniska uppdateringar

Europaparlamentets resolution av den 23 november 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 till Europeiska unionens allmänna budget 2022 – Ytterligare åtgärder för att hantera följderna av Rysslands krig i Ukraina, förstärkning av unionens civilskyddsmekanism, minskning av betalningsbemyndiganden och uppdatering av intäkter, övriga justeringar och tekniska uppdateringar (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

(2023/C 167/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022, slutgiltigt antagen den 24 november 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022, slutgiltigt antagen den 24 november 2021 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2022 som kommissionen antog den 5 oktober 2022 (COM(2022)0351), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 5/2022 som kommissionen antog den 5 oktober 2022 (COM(2022)0351),

| — | med beaktande av det gemensamma utkast som förlikningskommittén kom överens om den 14 november 2022 om den allmänna budgeten för budgetåret 2023, vilket även inbegriper antagandet av förslaget till ändringsbudget nr 5/2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma utkast som förlikningskommittén kom överens om den 14 november 2022 om den allmänna budgeten för budgetåret 2023, vilket även inbegriper antagandet av förslaget till ändringsbudget nr 5/2022,

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 som rådet antog den 21 november 2022 och översände till Europaparlamentet samma dag (14832/2022 – C9-0388/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 som rådet antog den 21 november 2022 och översände till Europaparlamentet samma dag (14832/2022 – C9-0388/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0280/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0280/2022), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 omfattar uppdateringar på både utgifts- och inkomstsidan och inkluderar ändringar i avsnitt III (kommissionen) och övriga avsnitt. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 omfattar uppdateringar på både utgifts- och inkomstsidan och inkluderar ändringar i avsnitt III (kommissionen) och övriga avsnitt.

| B. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 innehåller, men är inte begränsat till, justeringar för att hantera konsekvenserna av det ryska kriget i Ukraina. |
| --- | --- |

B.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 innehåller, men är inte begränsat till, justeringar för att hantera konsekvenserna av det ryska kriget i Ukraina.

| C. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 är kopplat till finansieringen av den nya rättsakten om förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling, förstärkningen av katastrofinsatserna via den livsmedelsinriktade delen av programmet för den inre marknaden, tidigareläggningen och ökningen av anslagen till EU:s civilskyddsmekanism, ökningen av EU:s bidrag till Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, ökningen av anslagen till administrativa utgifter och pensioner med anledning av den höga inflationen och återföringen av beloppet från reserven för den nya ReFuelEU Aviation till budgetposten för Fonden för ett sammanlänkat Europa (Transport), med tanke på dess försenade antagande. De återstående marginalerna i rubrikerna 2b och 5 är helt uttömda. |
| --- | --- |

C.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 är kopplat till finansieringen av den nya rättsakten om förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling, förstärkningen av katastrofinsatserna via den livsmedelsinriktade delen av programmet för den inre marknaden, tidigareläggningen och ökningen av anslagen till EU:s civilskyddsmekanism, ökningen av EU:s bidrag till Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk, ökningen av anslagen till administrativa utgifter och pensioner med anledning av den höga inflationen och återföringen av beloppet från reserven för den nya ReFuelEU Aviation till budgetposten för Fonden för ett sammanlänkat Europa (Transport), med tanke på dess försenade antagande. De återstående marginalerna i rubrikerna 2b och 5 är helt uttömda.

| D. | Artiklarna 64 och 65 i tjänsteföreskrifterna syftar till att se till att EU-tjänstemännens köpkraft utvecklas i linje med köpkraften för nationella tjänstemän. Den prognostiserades lönejustering som ska göras retroaktivt från och med den 1 juli 2022 uppgick till 2,5 % i den antagna budgeten för 2022 (inverkan under sex månader), medan den procentsats som återspeglas i förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 uppgår till 6,9 %. Den slutliga den procentsatsen fastställs till 7,0 % i Eurostats rapport av den 24 oktober 2022 om uppdateringen av lönerna för 2022 (6). |
| --- | --- |

D.

Artiklarna 64 och 65 i tjänsteföreskrifterna syftar till att se till att EU-tjänstemännens köpkraft utvecklas i linje med köpkraften för nationella tjänstemän. Den prognostiserades lönejustering som ska göras retroaktivt från och med den 1 juli 2022 uppgick till 2,5 % i den antagna budgeten för 2022 (inverkan under sex månader), medan den procentsats som återspeglas i förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 uppgår till 6,9 %. Den slutliga den procentsatsen fastställs till 7,0 % i Eurostats rapport av den 24 oktober 2022 om uppdateringen av lönerna för 2022 (6).

| E. | Nivån på betalningsbemyndigandena för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och programmet EU för hälsa minskas med 775 miljoner EUR respektive 129,2 miljoner EUR. |
| --- | --- |

E.

Nivån på betalningsbemyndigandena för Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och programmet EU för hälsa minskas med 775 miljoner EUR respektive 129,2 miljoner EUR.

| F. | Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 innehåller också två justeringar på inkomstsidan, nämligen en uppdatering av beräkningarna för traditionella egna medel och den uppskattade effekten av växelkursskillnader. Inkomstöverskottet beräknas uppgå till 3,0 miljarder EUR. |
| --- | --- |

F.

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 innehåller också två justeringar på inkomstsidan, nämligen en uppdatering av beräkningarna för traditionella egna medel och den uppskattade effekten av växelkursskillnader. Inkomstöverskottet beräknas uppgå till 3,0 miljarder EUR.

| G. | Nettoeffekten av förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 på utgifterna innebär en ökning på 447,5 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden och en minskning på 741,1 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden. Den totala effekten på inkomstsidan (bestående av inkomstöverskott och minskade betalningar) är en nettominskning av BNI-bidragen på 3 779 miljoner EUR. |
| --- | --- |

G.

Nettoeffekten av förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 på utgifterna innebär en ökning på 447,5 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden och en minskning på 741,1 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden. Den totala effekten på inkomstsidan (bestående av inkomstöverskott och minskade betalningar) är en nettominskning av BNI-bidragen på 3 779 miljoner EUR.

| H. | Parlamentet har upprepade gånger förklarat att ett förslag till ändringsbudget bör ha ett enda syfte. |
| --- | --- |

H.

Parlamentet har upprepade gånger förklarat att ett förslag till ändringsbudget bör ha ett enda syfte.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 5/2022, som lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att förlikningskommittén för den allmänna budgeten för budgetåret 2023, på grund av det sena antagandet av den rättsliga grunden för rättsakten om förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling, enades om att inte föra in något belopp i åtagandebemyndiganden i reserven för detta ändamål och att inte skapa en motsvarande budgetpost för budgetåret 2022. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att civilskyddsmekanismen har krävt betydande förstärkningar sedan den började tillämpas, särskilt till följd av svåra väderförhållanden som orsakar översvämningar, bränder och torka i Europa, och för att inrätta en permanent brandbekämpningsflotta för att bekämpa skogsbränder i hela Europa. Parlamentet påpekar därför att den föreslagna tidigareläggningen/senareläggningen av civilskyddsmekanismen måste omprövas på grundval av behoven, särskilt i samband med den kommande revideringen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet varnar för en allt större eftersläpning i betalningarna på grund av de oroande förseningarna i programgenomförandet och behovet av att hantera denna risk i samband med revideringen av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas BNI-baserade bidrag totalt minskar med 3,8 miljarder EUR och att vissa medlemsstater drar nytta av stora tillägg eftersom deras schablonavdrag årligen justeras genom den faktiska BNP-deflatorn – och inte på grundval av den automatiska deflatorn på 2 % som fastställs i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar att kommissionen, för att bättre respektera budgetmyndighetens befogenheter, bör lägga fram ett förslag till ändringsbudget för ett enda syfte och avstå från att kombinera flera syften i ett förslag till ändringsbudget. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 5/2022. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 5/2022 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 45, 24.2.2022, s. 1.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(6)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar ”Eurostat Report on the 2022 Annual update of wage and pensions of EU Officials”, offentliggjort 24.10.2022.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/141 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/141

---

P9_TA(2022)0403

Budgetförfarandet för 2023: gemensamt förslag

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2022 om det gemensamma förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som förlikningskommittén har antagit inom ramen för budgetförfarandet (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 167/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma förslag och Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalanden om detta (14783/2022 – C9-0389/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förlikningskommitténs gemensamma förslag och Europaparlamentets, rådets och kommissionens uttalanden om detta (14783/2022 – C9-0389/2022),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som kommissionen antog den 1 juli 2022 (COM(2022)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som kommissionen antog den 1 juli 2022 (COM(2022)0400),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som rådet antog den 6 september 2022 och översände till Europaparlamentet den 9 september 2022 (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som rådet antog den 6 september 2022 och översände till Europaparlamentet den 9 september 2022 (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | med beaktande av ändringsskrivelse nr 1/2023 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023, som kommissionen lade fram den 5 oktober 2022 (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändringsskrivelse nr 1/2023 till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023, som kommissionen lade fram den 5 oktober 2022 (COM(2022)0670),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 (1), och de budgetändringar som antagits, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 (1), och de budgetändringar som antagits,

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (4),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (5),

| — | med beaktande av artiklarna 95 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 95 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A9-0278/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från parlamentets delegation till förlikningskommittén (A9-0278/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner det gemensamma förslaget. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar de gemensamma uttalanden som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara att Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 är slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna lagstiftningsresolution till rådet och kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2022)0366.

(2)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(3)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(4)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(5)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

---

BILAGA:

SLUTLIG

Budget för 2023 – De gemensamma slutsatsernas olika delar

Dessa gemensamma slutsatser omfattar följande delar:

| 1. | Budget för 2023 |
| --- | --- |

1.

Budget för 2023

| 2. | Budget för 2022 – förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 |
| --- | --- |

2.

Budget för 2022 – förslaget till ändringsbudget nr 5/2022

| 3. | Uttalanden |
| --- | --- |

3.

Uttalanden

—   Sammanfattande översikt

A.   Budget för 2023

Enligt utkastet till gemensamma slutsatser gäller följande:

| — | Totalt uppgår åtagandebemyndigandena i 2023 års budget till 186 616,7 miljoner EUR. Sammanlagt ger detta en marginal inom taken för den fleråriga budgetramen för 2023 på 421,2 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden. |
| --- | --- |

—

Totalt uppgår åtagandebemyndigandena i 2023 års budget till 186 616,7 miljoner EUR. Sammanlagt ger detta en marginal inom taken för den fleråriga budgetramen för 2023 på 421,2 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden.

| — | Totalt uppgår betalningsbemyndigandena i 2023 års budget till 168 648,7 miljoner EUR. Sammanlagt ger detta en marginal inom taken för den fleråriga budgetramen för 2023 på 3 554,2 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

—

Totalt uppgår betalningsbemyndigandena i 2023 års budget till 168 648,7 miljoner EUR. Sammanlagt ger detta en marginal inom taken för den fleråriga budgetramen för 2023 på 3 554,2 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden.

| — | Flexibilitetsmekanismen för 2023 tas i anspråk för att tillhandahålla ett belopp på 1 235,7 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden, varav 182,2 miljoner EUR för underrubrik 2b Resiliens och värden, 170,6 miljoner EUR för rubrik 5 Säkerhet och försvar och 882,9 miljoner EUR för rubrik 6 Grannskapet och omvärlden. |
| --- | --- |

—

Flexibilitetsmekanismen för 2023 tas i anspråk för att tillhandahålla ett belopp på 1 235,7 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden, varav 182,2 miljoner EUR för underrubrik 2b Resiliens och värden, 170,6 miljoner EUR för rubrik 5 Säkerhet och försvar och 882,9 miljoner EUR för rubrik 6 Grannskapet och omvärlden.

De betalningsbemyndiganden för 2023 som avser utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen under 2019–2023 beräknas av kommissionen uppgå till 948,1 miljoner EUR. Den beräknade betalningsplanen för de berörda utestående beloppen för dessa år anges i följande tabell:

| Flexibilitetsmekanismen – betalningsprofil (i miljoner EUR) |
| --- |
| Mobiliseringsår | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | Totalt |
| 2019 | 82,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 223,2 |
| 2020 | 39,9 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 106,1 |
| 2021 | 10,3 | 7,6 | 0,0 | 0,0 | 58,9 |
| 2022 | 62,7 | 49,8 | 36,7 | 0,0 | 368,4 |
| 2023 | 752,9 | 279,0 | 120,6 | 83,2 | 1 235,7 |
| Totalt | 948,1 | 336,4 | 157,4 | 83,2 | 1 992,3 |

Flexibilitetsmekanismen – betalningsprofil (i miljoner EUR)

Mobiliseringsår

2023

2024

2025

2026

Totalt

2019

82,2

0,0

0,0

0,0

223,2

2020

39,9

0,0

0,0

0,0

106,1

2021

10,3

7,6

0,0

0,0

58,9

2022

62,7

49,8

36,7

0,0

368,4

2023

752,9

279,0

120,6

83,2

1 235,7

Totalt

948,1

336,4

157,4

83,2

1 992,3

| — | I enlighet med artikel 11.1 a i förordningen om den fleråriga budgetramen tas det samlade marginalinstrumentet i anspråk till ett belopp på 280 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden i underrubrik 2b Resiliens och värden. |
| --- | --- |

—

I enlighet med artikel 11.1 a i förordningen om den fleråriga budgetramen tas det samlade marginalinstrumentet i anspråk till ett belopp på 280 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden i underrubrik 2b Resiliens och värden.

B.   Budget för 2022

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 godkänns med en ändring jämfört med kommissionens förslag: på grund av det sena antagandet av den rättsliga grunden för rättsakten om förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (EDIRPA) godkänns inte beloppet 82 972 301 EUR i åtagandebemyndiganden som förts till reserven för detta ändamål, och motsvarande budgetpost 13 06 01 inrättas inte för budgetåret 2022.

—1.   Budget för 2023

1.1.   ”Avklarade” budgetposter

Om inte annat anges nedan i dessa slutsatser bekräftas alla budgetposter i enlighet med kommissionens förslag till budget för 2023 i dess ändrade lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023.

För övriga budgetposter har förlikningskommittén kommit överens om slutsatserna i avsnitten 1.2–1.7 nedan.

1.2.   Sektorsövergripande frågor

Decentraliserade byråer

EU:s bidrag (i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden) och antalet tjänster i tjänsteförteckningen för samtliga decentraliserade byråer är fastställda på den nivå som kommissionen föreslagit i budgetförslaget för 2023, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023 med undantag för:

| — | Under underrubrik 2b: |
| --- | --- |

—

Under underrubrik 2b:

| — | Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo, artikel 07 10 08), för vilken budgeten för 2023 omfattar en ökning på 2,5 miljoner EUR och en omvandling av tjugo tjänster för kontraktsanställda till tjänster för tillfälligt anställda i tjänsteförteckningen, varvid det antas att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året. |
| --- | --- |

—

Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo, artikel 07 10 08), för vilken budgeten för 2023 omfattar en ökning på 2,5 miljoner EUR och en omvandling av tjugo tjänster för kontraktsanställda till tjänster för tillfälligt anställda i tjänsteförteckningen, varvid det antas att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året.

| — | Under rubrik 4: |
| --- | --- |

—

Under rubrik 4:

| — | Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa, artikel 11 10 02), för vilken sex tjänster läggs till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 0,5 miljoner EUR, varvid det antas att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året. |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa, artikel 11 10 02), för vilken sex tjänster läggs till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 0,5 miljoner EUR, varvid det antas att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året.

| — | För Europeiska unionens asylbyrå (Euaa, artikel 10 10 01), för vilken nivån på åtagande- och betalningsbemyndiganden ökas med 3 miljoner EUR. |
| --- | --- |

—

För Europeiska unionens asylbyrå (Euaa, artikel 10 10 01), för vilken nivån på åtagande- och betalningsbemyndiganden ökas med 3 miljoner EUR.

| — | Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex, artikel 11 10 01), för vilken nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena minskas med 50 miljoner EUR i enlighet med rådets förslag och Europaparlamentets godkännande vid behandlingen. |
| --- | --- |

—

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex, artikel 11 10 01), för vilken nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena minskas med 50 miljoner EUR i enlighet med rådets förslag och Europaparlamentets godkännande vid behandlingen.

Genomförandeorgan

EU:s bidrag (i åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden) och antalet tjänster i tjänsteförteckningen för genomförandeorganen är fastställda på den nivå som föreslagits av kommissionen i budgetförslaget.

Pilotprojekt/förberedande åtgärder

Ett omfattande paket bestående av 39 pilotprojekt/förberedande åtgärder, av vilka 29 är nya, motsvarande ett belopp på 80,1 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden har godkänts i enlighet med parlamentets förslag.

Anslagsnivån för en fortsättning av det pilotprojekt som genomförs av Europeiska utrikestjänsten (pilotprojekt – Mot inrättandet av en europeisk diplomatakademi, artikel 2 2 5 0) har fastställts till den nivå som begärts av utrikestjänsten och föreslagits av kommissionen i budgetförslaget för 2023.

Detta paket respekterar taken för de pilotprojekt och förberedande åtgärder som anges i budgetförordningen.

1.3.   Utgiftsrubrikerna i budgetramen – åtagandebemyndiganden

Efter att ha beaktat de ovanstående slutsatserna om byråer och pilotprojekt och förberedande åtgärder, har förlikningskommittén kommit överens om följande:

Rubrik 1 – Inre marknaden, innovation och digitalisering

Åtagandebemyndigandena ligger kvar på den nivå som föreslogs av kommissionen i budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023, men med följande justeringar som förlikningskommittén kommit överens om, i enlighet med tabellen nedan:

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 1.0.11 | Horisont Europa | 12 342 890 425 | 12 352 890 425 | 10 000 000 |
| 01 02 01 02 | Marie Skłodowska-Curie-åtgärder | 864 130 546 | 874 130 546 | 10 000 000 |
| 1.0.13 | Internationell termonukleär experimentreaktor (Iter) | 1 019 848 352 | 839 848 352 | - 180 000 000 |
| 01 04 01 | Att bygga, driva och utnyttja Iter-anläggningen — Europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi | 1 012 128 572 | 832 128 572 | - 180 000 000 |
| 1.0.221 | FSE Transport | 1 792 540 197 | 1 852 540 197 | 60 000 000 |
| 02 03 01 | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) – Transport | 1 782 813 707 | 1 842 813 707 | 60 000 000 |
| 1.0.222 | FSE Transport | 815 673 939 | 859 173 939 | 43 500 000 |
| 02 03 02 | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) — Energi | 810 644 269 | 854 144 269 | 43 500 000 |
| 1.0.31 | Programmet för den inre marknaden (inkl. små och medelstora företag) | 592 820 090 | 602 820 090 | 10 000 000 |
| 03 02 02 | Förstärkning av företagens, särskilt de små och medelstoras, konkurrenskraft och stöd till deras marknadstillträde | 126 384 000 | 136 384 000 | 10 000 000 |
| Pilotprojekt och förberedande åtgärder | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | | | 37 325 000 |
| | Totalt | | | -19 175 000 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

1.0.11

Horisont Europa

12 342 890 425

12 352 890 425

10 000 000

01 02 01 02

Marie Skłodowska-Curie-åtgärder

864 130 546

874 130 546

10 000 000

1.0.13

Internationell termonukleär experimentreaktor (Iter)

1 019 848 352

839 848 352

- 180 000 000

01 04 01

Att bygga, driva och utnyttja Iter-anläggningen — Europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi

1 012 128 572

832 128 572

- 180 000 000

1.0.221

FSE Transport

1 792 540 197

1 852 540 197

60 000 000

02 03 01

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) – Transport

1 782 813 707

1 842 813 707

60 000 000

1.0.222

FSE Transport

815 673 939

859 173 939

43 500 000

02 03 02

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) — Energi

810 644 269

854 144 269

43 500 000

1.0.31

Programmet för den inre marknaden (inkl. små och medelstora företag)

592 820 090

602 820 090

10 000 000

03 02 02

Förstärkning av företagens, särskilt de små och medelstoras, konkurrenskraft och stöd till deras marknadstillträde

126 384 000

136 384 000

10 000 000

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

37 325 000

Totalt

-19 175 000

Som en följd av detta fastställs den överenskomna nivån för åtagandebemyndigandena till 21 548,4 miljoner EUR, vilket ger en marginal på 178,6 miljoner EUR under utgiftstaket för rubrik 1.

I enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen (1) är förlikningskommittén överens om att göra åtagandebemyndiganden disponibla på nytt för budgetposterna för forskning till ett totalt belopp på 148,8 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden. Dessa anslag ingår i det övergripande belopp på högst 0,5 miljarder EUR (i 2018 års priser) för perioden 2021–2027 som man enades om inom ramen för den fleråriga budgetramen. Detta ger ett återstående belopp på 238,0 miljoner EUR i 2018 års priser för perioden 2024–2027. En eventuell ytterligare aktivering av artikel 15.3 kommer att diskuteras inom ramen för lagstiftningsförfarandet för den europeiska rättsakten om halvledare och dess finansiering.

Följande budgetpost förstärks och dess budgetanmärkningar revideras i enlighet med detta:

| (EUR) |
| --- |
| Budgetrubrik | Benämning | Åtagandebemyndiganden |
| 01 02 02 20 | Klustret för kultur, kreativitet och ett inkluderande samhälle | 29 762 369 |
| 01 02 02 40 | Klustret för digitala frågor, industri och rymden | 89 287 105 |
| 01 02 02 50 | Klustret för klimat, energi och mobilitet | 29 762 369 |
| Totalt | | 148 811 843 |

(EUR)

Budgetrubrik

Benämning

Åtagandebemyndiganden

01 02 02 20

Klustret för kultur, kreativitet och ett inkluderande samhälle

29 762 369

01 02 02 40

Klustret för digitala frågor, industri och rymden

89 287 105

01 02 02 50

Klustret för klimat, energi och mobilitet

29 762 369

Totalt

148 811 843

Underrubrik 2a – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

Åtagandebemyndigandena ligger kvar på den nivå som föreslogs av kommissionen i budgetförslaget, men med följande justeringar som förlikningskommittén kommit överens om, i enlighet tabellen nedan:

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| Pilotprojekt och förberedande åtgärder | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | | | 3 500 000 |
| | Totalt | | | 3 500 000 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

3 500 000

Totalt

3 500 000

Som en följd av detta fastställs den överenskomna nivån för åtagandebemyndigandena till 62 926,5 miljoner EUR, vilket ger en marginal på 12,5 miljoner EUR under utgiftstaket för underrubrik 2a.

Underrubrik 2b – Resiliens och värden

Åtagandebemyndigandena ligger kvar på den nivå som föreslogs av kommissionen i budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023, men med följande justeringar som förlikningskommittén kommit överens om, i enlighet med tabellen nedan.

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 2.2.23 | Finansieringskostnader för Europeiska unionens återhämtningsinstrument | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Europeiska unionens återhämtningsinstrument – Betalning av periodisk kupong och inlösen på förfallodagen | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | EU för hälsa | 731 750 309 | 739 250 309 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Programmet EU för hälsa | 707 621 072 | 715 121 072 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 648 525 437 | 3 668 525 437 | 20 000 000 |
| 07 03 01 01 | Främja enskilda personers mobilitet i utbildningssyfte, liksom samarbete, inkludering, spetskompetens, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på utbildningsområdet — Indirekt förvaltning | 2 382 120 171 | 2 400 120 171 | 18 000 000 |
| 07 03 03 | Främja mobilitet i utbildningssyfte för idrottsinstruktörer och personal, liksom samarbete, inkludering, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på idrottsområdet | 67 664 711 | 69 664 711 | 2 000 000 |
| 2.2.33 | Europeiska solidaritetskåren | 141 196 320 | 144 196 320 | 3 000 000 |
| 07 04 01 | Europeiska solidaritetskåren | 134 298 196 | 137 298 196 | 3 000 000 |
| 2.2.34 | Kreativa Europa | 325 290 321 | 332 790 321 | 7 500 000 |
| 07 05 01 | Kultur | 100 040 879 | 102 540 879 | 2 500 000 |
| 07 05 02 | Medier | 175 661 827 | 180 661 827 | 5 000 000 |
| 2.2.352 | Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden | 212 282 092 | 215 282 092 | 3 000 000 |
| 07 06 02 | Främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv | 32 154 085 | 33 154 085 | 1 000 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 25 257 735 | 26 757 735 | 1 500 000 |
| 07 06 04 | Skydd och främjande av unionens värden | 108 683 873 | 109 183 873 | 500 000 |
| 2.2.3DAG | Decentraliserade byråer och organ | 268 478 848 | 270 978 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| Pilotprojekt och förberedande åtgärder | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | | | 31 590 500 |
| | Totalt | | | -94 909 500 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

2.2.23

Finansieringskostnader för Europeiska unionens återhämtningsinstrument

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Europeiska unionens återhämtningsinstrument – Betalning av periodisk kupong och inlösen på förfallodagen

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

EU för hälsa

731 750 309

739 250 309

7 500 000

06 06 01

Programmet EU för hälsa

707 621 072

715 121 072

7 500 000

2.2.32

Erasmus+

3 648 525 437

3 668 525 437

20 000 000

07 03 01 01

Främja enskilda personers mobilitet i utbildningssyfte, liksom samarbete, inkludering, spetskompetens, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på utbildningsområdet — Indirekt förvaltning

2 382 120 171

2 400 120 171

18 000 000

07 03 03

Främja mobilitet i utbildningssyfte för idrottsinstruktörer och personal, liksom samarbete, inkludering, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på idrottsområdet

67 664 711

69 664 711

2 000 000

2.2.33

Europeiska solidaritetskåren

141 196 320

144 196 320

3 000 000

07 04 01

Europeiska solidaritetskåren

134 298 196

137 298 196

3 000 000

2.2.34

Kreativa Europa

325 290 321

332 790 321

7 500 000

07 05 01

Kultur

100 040 879

102 540 879

2 500 000

07 05 02

Medier

175 661 827

180 661 827

5 000 000

2.2.352

Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden

212 282 092

215 282 092

3 000 000

07 06 02

Främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv

32 154 085

33 154 085

1 000 000

07 06 03

Daphne

25 257 735

26 757 735

1 500 000

07 06 04

Skydd och främjande av unionens värden

108 683 873

109 183 873

500 000

2.2.3DAG

Decentraliserade byråer och organ

268 478 848

270 978 848

2 500 000

07 10 08

Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo)

62 101 095

64 601 095

2 500 000

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

31 590 500

Totalt

-94 909 500

Mot bakgrund av räntenivåerna och volymen av finansieringstransaktioner i samband med NextGenerationEU fram till slutet av 2022 kan anslagen för budgetpost 06 04 01 minskas med 170,0 miljoner EUR, samtidigt som kapaciteten att finansiera den icke-återbetalningspliktiga delen av NextGenerationEU under 2023 bibehålls fullt ut.

För Erasmus+ skulle förstärkningen av artikel 07 03 03 Främjande av mobilitet i utbildningssyfte för idrottstränare och idrottspersonal samt samarbete, inkludering, kreativitet och innovation inom idrottsorganisationer och idrottspolitik göra det möjligt att bidra till finansieringen av åtgärder i samband med nästa Special Olympics.

Som en följd av detta fastställs den överenskomna nivån för åtagandebemyndiganden till 7 660,2 miljoner EUR, vilket inte ger någon marginal under utgiftstaket för underrubrik 2b och utnyttjandet av flexibilitetsmekanismen till ett belopp av 182,2 miljoner EUR i enlighet med artikel 12 i förordningen om den fleråriga budgetramen samt utnyttjande av det samlade marginalinstrumentet till ett belopp på 280,0 miljoner EUR i enlighet med artikel 11.1 a i förordningen om den fleråriga budgetramen.

Rubrik 3 – Naturresurser och miljö

Åtagandebemyndigandena ligger kvar på den nivå som föreslogs av kommissionen i budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023, men med följande justeringar som förlikningskommittén kommit överens om, i enlighet med tabellen nedan.

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 3.2.21 | Program för miljö och klimatpolitik (Life) | 725 521 280 | 755 521 280 | 30 000 000 |
| 09 02 01 | Natur och biologisk mångfald | 272 761 676 | 279 011 676 | 6 250 000 |
| 09 02 02 | Cirkulär ekonomi och livskvalitet | 173 862 556 | 179 112 556 | 5 250 000 |
| 09 02 03 | Begränsning av och anpassning till klimatförändringar | 122 358 139 | 128 608 139 | 6 250 000 |
| 09 02 04 | Övergång till ren energi | 130 752 568 | 143 002 568 | 12 250 000 |
| Pilotprojekt och förberedande åtgärder | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | | | 6 700 000 |
| | Totalt | | | 36 700 000 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

3.2.21

Program för miljö och klimatpolitik (Life)

725 521 280

755 521 280

30 000 000

09 02 01

Natur och biologisk mångfald

272 761 676

279 011 676

6 250 000

09 02 02

Cirkulär ekonomi och livskvalitet

173 862 556

179 112 556

5 250 000

09 02 03

Begränsning av och anpassning till klimatförändringar

122 358 139

128 608 139

6 250 000

09 02 04

Övergång till ren energi

130 752 568

143 002 568

12 250 000

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

6 700 000

Totalt

36 700 000

Som en följd av detta fastställs den överenskomna nivån för åtagandebemyndigandena till 57 259,3 miljoner EUR, vilket ger en marginal på 35,7 miljoner EUR under utgiftstaket för rubrik 3.

Rubrik 4 – Migration och gränsförvaltning

Åtagandebemyndigandena ligger kvar på den nivå som föreslogs av kommissionen i budgetförslaget, men med följande justeringar som förlikningskommittén kommit överens om, i enlighet tabellen nedan:

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 4.0.11 | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 1 418 121 253 | 1 454 621 253 | 36 500 000 |
| 10 02 01 | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 1 414 824 860 | 1 451 324 860 | 36 500 000 |
| 4.0.1DAG | Decentraliserade byråer och organ | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Europeiska unionens asylbyrå (Euaa) | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Fonden för integrerad gränsförvaltning – instrumentet för gränsförvaltning och visering | 946 798 303 | 956 798 303 | 10 000 000 |
| 11 02 01 | Instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik | 944 798 303 | 954 798 303 | 10 000 000 |
| 4.0.2DAG | Decentraliserade byråer och organ | 1 052 269 675 | 1 002 769 675 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av storskaliga it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa) | 258 655 538 | 259 155 538 | 500 000 |
| | Totalt | | | 0 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

4.0.11

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

1 418 121 253

1 454 621 253

36 500 000

10 02 01

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

1 414 824 860

1 451 324 860

36 500 000

4.0.1DAG

Decentraliserade byråer och organ

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Europeiska unionens asylbyrå (Euaa)

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Fonden för integrerad gränsförvaltning – instrumentet för gränsförvaltning och visering

946 798 303

956 798 303

10 000 000

11 02 01

Instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik

944 798 303

954 798 303

10 000 000

4.0.2DAG

Decentraliserade byråer och organ

1 052 269 675

1 002 769 675

-49 500 000

11 10 01

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av storskaliga it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa)

258 655 538

259 155 538

500 000

Totalt

0

Som en följd av detta fastställs den överenskomna nivån för åtagandebemyndigandena till 3 727,3 miljoner EUR, vilket ger en marginal på 86,7 miljoner EUR under utgiftstaket för rubrik 4.

Rubrik 5 – Säkerhet och försvar

Åtagandebemyndigandena ligger kvar på den nivå som föreslogs av kommissionen i budgetförslaget, men med följande justeringar som förlikningskommittén kommit överens om, i enlighet tabellen nedan:

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 5.0.22 | Militär rörlighet | 236 685 681 | 295 185 681 | 58 500 000 |
| 13 04 01 | Militär rörlighet | 234 970 661 | 293 470 661 | 58 500 000 |
| | Totalt | | | 58 500 000 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

5.0.22

Militär rörlighet

236 685 681

295 185 681

58 500 000

13 04 01

Militär rörlighet

234 970 661

293 470 661

58 500 000

Totalt

58 500 000

I avvaktan på överenskommelsen om programmet för säker konnektivitet i rymden kommer dessutom de belopp som föreslås i budgetförslaget för detta ändamål att föras till reserven, frigöras eller ändras i enlighet med den finansieringslösning som Europaparlamentet och rådet slutligen kommer överens om. Närmare uppgifter finns i avsnitt 1.5 nedan.

Som en följd av detta fastställs den överenskomna nivån för åtagandebemyndigandena till 2 116,6 miljoner EUR, vilket inte ger någon marginal under utgiftstaket i rubrik 5 och medför utnyttjande av flexibilitetsmekanismen med ett belopp på 170,6 miljoner EUR.

Rubrik 6 – Grannskapet och omvärlden

Åtagandebemyndigandena ligger kvar på den nivå som föreslogs av kommissionen i budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023, men med följande justeringar som förlikningskommittén kommit överens om, i enlighet med tabellen nedan:

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 6.0.111 | Instrumentet för grannskap, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete — Europa i världen (NDICI – Europa i världen) | 11 970 770 313 | 12 250 770 313 | 280 000 000 |
| 14 02 01 10 | Södra grannskapet | 1 657 209 546 | 1 727 209 546 | 70 000 000 |
| 14 02 01 11 | Östra grannskapet | 618 890 238 | 828 890 238 | 210 000 000 |
| | Totalt | | | 280 000 000 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

6.0.111

Instrumentet för grannskap, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete — Europa i världen (NDICI – Europa i världen)

11 970 770 313

12 250 770 313

280 000 000

14 02 01 10

Södra grannskapet

1 657 209 546

1 727 209 546

70 000 000

14 02 01 11

Östra grannskapet

618 890 238

828 890 238

210 000 000

Totalt

280 000 000

För instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen kommer ökningen på 210 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för det östra grannskapet (artikel 14 02 01 11) att avsättas för åtgärder i Ukraina och Moldavien som svar på Rysslands aggression. Ökningen med 70 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden för det södra grannskapet (artikel 14 02 01 10) är avsedd att finansiera migrationsrelaterade åtgärder, särskilt åtgärder till stöd för förvaltning och styrning av migration och tvångsförflyttning samt UNRWA.

Som en följd av detta fastställs den överenskomna nivån för åtagandebemyndigandena till 17 211,9 miljoner EUR, vilket inte ger någon marginal under utgiftstaket i rubrik 6 och medför utnyttjande av flexibilitetsmekanismen med ett belopp på 882,9 miljoner EUR.

Rubrik 7 – Europeisk offentlig förvaltning

Antalet tjänster i institutionernas tjänsteförteckningar och de anslag som kommissionen föreslagit i budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023, har godkänts av förlikningskommittén med följande undantag:

| — | I avsnittet för Europeiska unionens domstol läggs fyra tjänster till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 634 903 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året. |
| --- | --- |

—

I avsnittet för Europeiska unionens domstol läggs fyra tjänster till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 634 903 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året.

| — | I avsnittet för Europeiska revisionsrätten läggs nio tjänster till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 1 005 422 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året. Motsvarande tjänster är tillfälliga till och med 2027. |
| --- | --- |

—

I avsnittet för Europeiska revisionsrätten läggs nio tjänster till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 1 005 422 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året. Motsvarande tjänster är tillfälliga till och med 2027.

| — | I avsnittet för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén läggs två tjänster till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 115 497 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året. |
| --- | --- |

—

I avsnittet för Europeiska ekonomiska och sociala kommittén läggs två tjänster till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 115 497 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året.

| — | I avsnittet för Europeiska ombudsmannen läggs två tjänster till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 101 388 EU, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året. |
| --- | --- |

—

I avsnittet för Europeiska ombudsmannen läggs två tjänster till i tjänsteförteckningen och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 101 388 EU, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året.

| — | I avsnittet för Europeiska datatillsynsmannen läggs fem tjänster till, varav tre i tjänsteförteckningen för Europeiska datatillsynsmannen och två tjänster i tjänsteförteckningen för Europeiska dataskyddsstyrelsen. Nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena höjs därför med 388 202 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året. |
| --- | --- |

—

I avsnittet för Europeiska datatillsynsmannen läggs fem tjänster till, varav tre i tjänsteförteckningen för Europeiska datatillsynsmannen och två tjänster i tjänsteförteckningen för Europeiska dataskyddsstyrelsen. Nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena höjs därför med 388 202 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året.

| — | I avsnittet för Europeiska utrikestjänsten ökas personalresurserna med 11 kontraktsanställda och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 420 239 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året. |
| --- | --- |

—

I avsnittet för Europeiska utrikestjänsten ökas personalresurserna med 11 kontraktsanställda och nivån på åtagande- och betalningsbemyndigandena ökas med 420 239 EUR, varvid hänsyn tas till att rekryteringen i genomsnitt sker i mitten av året.

Justeringarna, som ger en övergripande ökning på 2,7 miljoner EUR i rubrik 7, beskrivs närmare i följande tabeller:

Avsnitt 4 – Domstolen

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 1 2 0 0 | Löner och ersättningar | 304 868 000 | 305 502 903 | 634 903 |
| | Totalt | | | 634 903 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

1 2 0 0

Löner och ersättningar

304 868 000

305 502 903

634 903

Totalt

634 903

Avsnitt 5 – Europeiska revisionsrätten

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 1 2 0 0 | Löner och ersättningar | 129 600 000 | 130 605 422 | 1 005 422 |
| | Totalt | | | 1 005 422 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

1 2 0 0

Löner och ersättningar

129 600 000

130 605 422

1 005 422

Totalt

1 005 422

Avsnitt 6 – Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 1 2 0 0 | Löner och ersättningar | 82 849 505 | 82 965 001 | 115 496 |
| | Totalt | | | 115 496 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

1 2 0 0

Löner och ersättningar

82 849 505

82 965 001

115 496

Totalt

115 496

Avsnitt 8 – Europeiska ombudsmannen

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 1 2 0 0 | Löner och ersättningar | 9 002 978 | 9 104 366 | 101 388 |
| | Totalt | | | 101 388 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

1 2 0 0

Löner och ersättningar

9 002 978

9 104 366

101 388

Totalt

101 388

Avsnitt 9 – Europeiska datatillsynsmannen

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 1 1 0 0 | Löner och ersättningar | 7 491 500 | 7 724 420 | 232 920 |
| 3 0 1 0 | Löner och ersättningar | 2 123 500 | 2 278 782 | 155 282 |
| | Totalt | | | 388 202 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

1 1 0 0

Löner och ersättningar

7 491 500

7 724 420

232 920

3 0 1 0

Löner och ersättningar

2 123 500

2 278 782

155 282

Totalt

388 202

Avsnitt 10 – Europeiska utrikestjänsten

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| 1 2 0 0 | Kontraktsanställda | 20 967 900 | 21 388 139 | 420 239 |
| | Totalt | | | 420 239 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende åtagandebemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

1 2 0 0

Kontraktsanställda

20 967 900

21 388 139

420 239

Totalt

420 239

Som en följd av detta fastställs den godkända nivån för åtagandebemyndiganden till 11 311,3 miljoner EUR, vilket ger en marginal på 107,7 miljoner EUR under utgiftstaket för rubrik 7, varav ett belopp på 28,2 miljoner EUR under den särskilda marginalen för ”Administrativa utgifter för institutionerna”.

Tematiska särskilda instrument: Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för solidaritet och katastrofbistånd och brexitjusteringsreserven

Åtagandebemyndigandena för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, reserven för solidaritet och katastrofbistånd och brexitjusteringsreserven föreslås ligga kvar på samma nivå som kommissionen föreslog i budgetförslaget.

1.4.   Betalningsbemyndiganden

Den totala nivån för betalningsbemyndigandena i budgeten för 2023 är fastställd till nivån i budgetförslaget, i dess ändrade lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023 med följande justeringar som förlikningskommittén kommit överens om:

| 1. | Hänsyn tas till den överenskomna nivån för åtagandebemyndigandena för de icke-differentierade utgifterna (rubrikerna 1–6), för vilka betalningsbemyndigandena motsvarar åtagandebemyndigandena. Detta gäller även minskningen av finansieringskostnaderna för det europeiska återhämtningsinstrumentet med 170,0 miljoner EUR. Med hänsyn även till justeringen av unionens bidrag till decentraliserade byråer är den kombinerade effekten en minskning med 214,0 miljoner EUR. |
| --- | --- |

1.

Hänsyn tas till den överenskomna nivån för åtagandebemyndigandena för de icke-differentierade utgifterna (rubrikerna 1–6), för vilka betalningsbemyndigandena motsvarar åtagandebemyndigandena. Detta gäller även minskningen av finansieringskostnaderna för det europeiska återhämtningsinstrumentet med 170,0 miljoner EUR. Med hänsyn även till justeringen av unionens bidrag till decentraliserade byråer är den kombinerade effekten en minskning med 214,0 miljoner EUR.

| 2. | Den kombinerade effekten av justeringarna under rubrik 7 leder till en ökning på 2,7 miljoner EUR. |
| --- | --- |

2.

Den kombinerade effekten av justeringarna under rubrik 7 leder till en ökning på 2,7 miljoner EUR.

| 3. | Betalningsbemyndigandena för alla nya pilotprojekt och förberedande åtgärder som föreslagits av parlamentet är fastställda till 25 % av motsvarande åtagandebemyndiganden, eller till den nivå som föreslagits av parlamentet om denna är lägre. Vid förlängning av befintliga pilotprojekt och förberedande åtgärder ligger betalningsbemyndigandena på nivån i budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023, plus 25 % av motsvarande nya åtagandebemyndiganden, eller på den nivå som föreslagits av parlamentet, om den är lägre. Den kombinerade effekten är en ökning med 19,8 miljoner EUR. |
| --- | --- |

3.

Betalningsbemyndigandena för alla nya pilotprojekt och förberedande åtgärder som föreslagits av parlamentet är fastställda till 25 % av motsvarande åtagandebemyndiganden, eller till den nivå som föreslagits av parlamentet om denna är lägre. Vid förlängning av befintliga pilotprojekt och förberedande åtgärder ligger betalningsbemyndigandena på nivån i budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023, plus 25 % av motsvarande nya åtagandebemyndiganden, eller på den nivå som föreslagits av parlamentet, om den är lägre. Den kombinerade effekten är en ökning med 19,8 miljoner EUR.

| 4. | Justeringarna av differentierade budgetposter för vilka den kombinerade effekten är en ökning på 177,0 miljoner EUR. |
| --- | --- |

4.

Justeringarna av differentierade budgetposter för vilka den kombinerade effekten är en ökning på 177,0 miljoner EUR.

Justeringarna, som ger en minskning med 14,5 miljoner EUR, beskrivs närmare i följande tabell:

| Budgetpost / program | Benämning | Skillnad avseende betalningsbemyndiganden (i EUR) |
| --- | --- | --- |
| BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1) | Budget 2023 | Skillnad |
| Rubrik 1 |
| 1.0.11 | Horisont Europa | 11 903 569 694 | 11 908 569 694 | 5 000 000 |
| 01 02 01 02 | Marie Skłodowska-Curie-åtgärder | 602 437 939 | 607 437 939 | 5 000 000 |
| 1.0.13 | Internationell termonukleär experimentreaktor (Iter) | 721 228 782 | 671 228 782 | -50 000 000 |
| 01 04 01 | Att bygga, driva och utnyttja Iter-anläggningen — Europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi | 563 509 002 | 513 509 002 | -50 000 000 |
| 1.0.221 | FSE Transport | 1 922 486 490 | 1 943 486 490 | 21 000 000 |
| 02 03 01 | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) — Transport | 973 760 000 | 994 760 000 | 21 000 000 |
| 1.0.222 | FSE Transport | 713 629 670 | 723 629 670 | 10 000 000 |
| 02 03 02 | Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) — Energi | 246 000 000 | 256 000 000 | 10 000 000 |
| 1.0.31 | Programmet för den inre marknaden (inkl. små och medelstora företag) | 610 260 036 | 615 260 036 | 5 000 000 |
| 03 02 02 | Förstärkning av företagens, särskilt de små och medelstoras, konkurrenskraft och stöd till deras marknadstillträde | 132 069 500 | 137 069 500 | 5 000 000 |
| Pilotprojekt och förberedande åtgärder | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | | | 9 331 250 |
| | Totalt rubrik 1 | | | 331 250 |
| Underrubrik 2a |
| Pilotprojekt och förberedande åtgärder | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | | | 875 000 |
| | Totalt underrubrik 2a | | | 875 000 |
| Underrubrik 2b |
| 2.2.23 | Finansieringskostnader för Europeiska unionens återhämtningsinstrument | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Europeiska unionens återhämtningsinstrument – Betalning av periodisk kupong och inlösen på förfallodagen | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | EU för hälsa | 619 341 615 | 626 841 615 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Programmet EU för hälsa | 570 712 378 | 578 212 378 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Erasmus+ | 3 274 197 196 | 3 291 597 196 | 17 400 000 |
| 07 03 01 01 | Främja enskilda personers mobilitet i utbildningssyfte, liksom samarbete, inkludering, spetskompetens, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på utbildningsområdet — Indirekt förvaltning | 2 280 250 000 | 2 296 250 000 | 16 000 000 |
| 07 03 03 | Främja mobilitet i utbildningssyfte för idrottsinstruktörer och personal, liksom samarbete, inkludering, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på idrottsområdet | 55 000 000 | 56 400 000 | 1 400 000 |
| 2.2.33 | Europeiska solidaritetskåren | 122 118 124 | 124 118 124 | 2 000 000 |
| 07 04 01 | Europeiska solidaritetskåren | 104 000 000 | 106 000 000 | 2 000 000 |
| 2.2.34 | Kreativa Europa | 306 962 192 | 312 462 192 | 5 500 000 |
| 07 05 01 | Kultur | 89 452 597 | 91 452 597 | 2 000 000 |
| 07 05 02 | Medier | 137 922 353 | 141 422 353 | 3 500 000 |
| 2.2.352 | Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden | 155 069 755 | 156 569 755 | 1 500 000 |
| 07 06 02 | Främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv | 18 510 511 | 19 010 511 | 500 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 26 078 886 | 26 828 886 | 750 000 |
| 07 06 04 | Skydd och främjande av unionens värden | 54 381 753 | 54 631 753 | 250 000 |
| 2.2.3DAG | Decentraliserade byråer och organ | 263 290 848 | 265 790 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| Pilotprojekt och förberedande åtgärder | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | | | 7 897 625 |
| | Totalt underrubrik 2b | | | - 125 702 375 |
| Rubrik 3 |
| 3.2.21 | Program för miljö och klimatpolitik (Life) | 513 989 167 | 522 689 167 | 8 700 000 |
| 09 02 01 | Natur och biologisk mångfald | 97 698 396 | 99 323 396 | 1 625 000 |
| 09 02 02 | Cirkulär ekonomi och livskvalitet | 69 504 430 | 71 129 430 | 1 625 000 |
| 09 02 03 | Begränsning av och anpassning till klimatförändringar | 47 000 000 | 48 625 000 | 1 625 000 |
| 09 02 04 | Övergång till ren energi | 53 000 000 | 56 825 000 | 3 825 000 |
| Pilotprojekt och förberedande åtgärder | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | | | 1 675 000 |
| | Totalt rubrik 3 | | | 10 375 000 |
| Rubrik 4 |
| 4.0.11 | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 1 314 919 500 | 1 329 919 500 | 15 000 000 |
| 10 02 01 | Asyl-, migrations- och integrationsfonden | 710 919 500 | 725 919 500 | 15 000 000 |
| 4.0.1DAG | Decentraliserade byråer och organ | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Europeiska unionens asylbyrå (Euaa) | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Fonden för integrerad gränsförvaltning – instrumentet för gränsförvaltning och visering | 394 492 752 | 396 992 752 | 2 500 000 |
| 11 02 01 | Instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik | 276 492 752 | 278 992 752 | 2 500 000 |
| 4.0.2DAG | Decentraliserade byråer och organ | 1 117 019 143 | 1 067 519 143 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av storskaliga it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa) | 323 405 006 | 323 905 006 | 500 000 |
| Pilotprojekt och förberedande åtgärder | Pilotprojekt och förberedande åtgärder | | | 0 |
| | Totalt rubrik 4 | | | -29 000 000 |
| Rubrik 5 |
| 5.0.22 | Militär rörlighet | 106 715 020 | 131 715 020 | 25 000 000 |
| 13 04 01 | Militär rörlighet | 105 000 000 | 130 000 000 | 25 000 000 |
| | Totalt rubrik 5 | | | 25 000 000 |
| Rubrik 6 |
| 6.0.111 | Instrumentet för grannskap, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete — Europa i världen (NDICI – Europa i världen) | 8 842 716 018 | 8 943 716 018 | 101 000 000 |
| 14 02 01 10 | Södra grannskapet | 423 893 255 | 444 893 255 | 21 000 000 |
| 14 02 01 11 | Östra grannskapet | 185 608 958 | 265 608 958 | 80 000 000 |
| | Totalt rubrik 6 | | | 101 000 000 |
| Rubrik 7 |
| 7.1.24 | Europeiska unionens domstol | 485 342 893 | 485 977 796 | 634 903 |
| 7.1.25 | Europeiska revisionsrätten | 174 054 500 | 175 059 922 | 1 005 422 |
| 7.1.26 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén | 158 652 474 | 158 767 970 | 115 496 |
| 7.1.28 | Europeiska ombudsmannen | 12 943 383 | 13 044 771 | 101 388 |
| 7.1.29 | Europeiska datatillsynsmannen | 21 941 500 | 22 329 702 | 388 202 |
| 7.1.2X | Europeiska utrikestjänsten | 819 647 241 | 820 067 480 | 420 239 |
| | Totalt rubrik 7 | 2 665 650 |
| TOTALT | -14 455 475 |

Budgetpost / program

Benämning

Skillnad avseende betalningsbemyndiganden (i EUR)

BF 2023 (inkl. ändr.skr. 1)

Budget 2023

Skillnad

Rubrik 1

1.0.11

Horisont Europa

11 903 569 694

11 908 569 694

5 000 000

01 02 01 02

Marie Skłodowska-Curie-åtgärder

602 437 939

607 437 939

5 000 000

1.0.13

Internationell termonukleär experimentreaktor (Iter)

721 228 782

671 228 782

-50 000 000

01 04 01

Att bygga, driva och utnyttja Iter-anläggningen — Europeiska gemensamma företaget för Iter och utveckling av fusionsenergi

563 509 002

513 509 002

-50 000 000

1.0.221

FSE Transport

1 922 486 490

1 943 486 490

21 000 000

02 03 01

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) — Transport

973 760 000

994 760 000

21 000 000

1.0.222

FSE Transport

713 629 670

723 629 670

10 000 000

02 03 02

Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) — Energi

246 000 000

256 000 000

10 000 000

1.0.31

Programmet för den inre marknaden (inkl. små och medelstora företag)

610 260 036

615 260 036

5 000 000

03 02 02

Förstärkning av företagens, särskilt de små och medelstoras, konkurrenskraft och stöd till deras marknadstillträde

132 069 500

137 069 500

5 000 000

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

9 331 250

Totalt rubrik 1

331 250

Underrubrik 2a

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

875 000

Totalt underrubrik 2a

875 000

Underrubrik 2b

2.2.23

Finansieringskostnader för Europeiska unionens återhämtningsinstrument

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Europeiska unionens återhämtningsinstrument – Betalning av periodisk kupong och inlösen på förfallodagen

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

EU för hälsa

619 341 615

626 841 615

7 500 000

06 06 01

Programmet EU för hälsa

570 712 378

578 212 378

7 500 000

2.2.32

Erasmus+

3 274 197 196

3 291 597 196

17 400 000

07 03 01 01

Främja enskilda personers mobilitet i utbildningssyfte, liksom samarbete, inkludering, spetskompetens, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på utbildningsområdet — Indirekt förvaltning

2 280 250 000

2 296 250 000

16 000 000

07 03 03

Främja mobilitet i utbildningssyfte för idrottsinstruktörer och personal, liksom samarbete, inkludering, kreativitet och innovation på organisationsnivå och inom politiken på idrottsområdet

55 000 000

56 400 000

1 400 000

2.2.33

Europeiska solidaritetskåren

122 118 124

124 118 124

2 000 000

07 04 01

Europeiska solidaritetskåren

104 000 000

106 000 000

2 000 000

2.2.34

Kreativa Europa

306 962 192

312 462 192

5 500 000

07 05 01

Kultur

89 452 597

91 452 597

2 000 000

07 05 02

Medier

137 922 353

141 422 353

3 500 000

2.2.352

Programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden

155 069 755

156 569 755

1 500 000

07 06 02

Främja medborgarnas engagemang och deltagande i unionens demokratiska liv

18 510 511

19 010 511

500 000

07 06 03

Daphne

26 078 886

26 828 886

750 000

07 06 04

Skydd och främjande av unionens värden

54 381 753

54 631 753

250 000

2.2.3DAG

Decentraliserade byråer och organ

263 290 848

265 790 848

2 500 000

07 10 08

Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo)

62 101 095

64 601 095

2 500 000

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

7 897 625

Totalt underrubrik 2b

- 125 702 375

Rubrik 3

3.2.21

Program för miljö och klimatpolitik (Life)

513 989 167

522 689 167

8 700 000

09 02 01

Natur och biologisk mångfald

97 698 396

99 323 396

1 625 000

09 02 02

Cirkulär ekonomi och livskvalitet

69 504 430

71 129 430

1 625 000

09 02 03

Begränsning av och anpassning till klimatförändringar

47 000 000

48 625 000

1 625 000

09 02 04

Övergång till ren energi

53 000 000

56 825 000

3 825 000

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

1 675 000

Totalt rubrik 3

10 375 000

Rubrik 4

4.0.11

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

1 314 919 500

1 329 919 500

15 000 000

10 02 01

Asyl-, migrations- och integrationsfonden

710 919 500

725 919 500

15 000 000

4.0.1DAG

Decentraliserade byråer och organ

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Europeiska unionens asylbyrå (Euaa)

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Fonden för integrerad gränsförvaltning – instrumentet för gränsförvaltning och visering

394 492 752

396 992 752

2 500 000

11 02 01

Instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik

276 492 752

278 992 752

2 500 000

4.0.2DAG

Decentraliserade byråer och organ

1 117 019 143

1 067 519 143

-49 500 000

11 10 01

Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av storskaliga it-system inom området med frihet, säkerhet och rättvisa (eu-Lisa)

323 405 006

323 905 006

500 000

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

0

Totalt rubrik 4

-29 000 000

Rubrik 5

5.0.22

Militär rörlighet

106 715 020

131 715 020

25 000 000

13 04 01

Militär rörlighet

105 000 000

130 000 000

25 000 000

Totalt rubrik 5

25 000 000

Rubrik 6

6.0.111

Instrumentet för grannskap, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete — Europa i världen (NDICI – Europa i världen)

8 842 716 018

8 943 716 018

101 000 000

14 02 01 10

Södra grannskapet

423 893 255

444 893 255

21 000 000

14 02 01 11

Östra grannskapet

185 608 958

265 608 958

80 000 000

Totalt rubrik 6

101 000 000

Rubrik 7

7.1.24

Europeiska unionens domstol

485 342 893

485 977 796

634 903

7.1.25

Europeiska revisionsrätten

174 054 500

175 059 922

1 005 422

7.1.26

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

158 652 474

158 767 970

115 496

7.1.28

Europeiska ombudsmannen

12 943 383

13 044 771

101 388

7.1.29

Europeiska datatillsynsmannen

21 941 500

22 329 702

388 202

7.1.2X

Europeiska utrikestjänsten

819 647 241

820 067 480

420 239

Totalt rubrik 7

2 665 650

TOTALT

-14 455 475

Detta ger en sammanlagd nivå för betalningsbemyndiganden på 168 648,7 miljoner EUR, vilket är en minskning med 14,5 miljoner EUR jämfört med budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023.

1.5.   Reserver

Det finns inga ytterligare reserver utöver de som fanns i det ursprungliga budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023.

1.6.   Budgetanmärkningar

Texten i budgetanmärkningarna motsvarar budgetförslaget, ändrat genom ändringsskrivelse nr 1/2023, med följande justeringar som föreslagits i skrivelsen om genomförbarhet och godkänts av förlikningskommittén:

| — | Budgetposter för vilka Europaparlamentet har infört ändringar i sitt eget avsnitt godkänns utan ändringar. Detta omfattar följande ändringar: |
| --- | --- |

—

Budgetposter för vilka Europaparlamentet har infört ändringar i sitt eget avsnitt godkänns utan ändringar. Detta omfattar följande ändringar:

| — | Punkt 1 2 0 0 — Löner och ersättningar |
| --- | --- |

—

Punkt 1 2 0 0 — Löner och ersättningar

Lägg till följande:

Ytterligare 98 tjänster i tjänsteförteckningen för 2023. Dessa tjänster är avsedda för ett budgetår och kommer att tas bort ur tjänsteförteckningen i budgetförslaget för 2024. Syftet med tjänsterna är att göra det enklare att upprätthålla kontinuiteten i rekryteringen av tillfälligt anställda mot bakgrund av tillämpningen av artikel 29.4 i tjänsteföreskrifterna. Inga ytterligare anslag behövs.

| — | Förlikningskommittén är också enig om att antalet tjänster i tjänsteförteckningen för Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser och kommittén av oavhängiga framstående personer tydligt bör anges i Europaparlamentets tjänsteförteckning genom att en ny budgetpost införs under Europaparlamentets totala belopp, där det anges ”varav för myndigheten”. |
| --- | --- |

—

Förlikningskommittén är också enig om att antalet tjänster i tjänsteförteckningen för Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser och kommittén av oavhängiga framstående personer tydligt bör anges i Europaparlamentets tjänsteförteckning genom att en ny budgetpost införs under Europaparlamentets totala belopp, där det anges ”varav för myndigheten”.

| — | Budgetposter för vilka Europaparlamentets ändringar godkänns utan ändringar: |
| --- | --- |

—

Budgetposter för vilka Europaparlamentets ändringar godkänns utan ändringar:

| — | Artikel 14 04 02 — Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) |
| --- | --- |

—

Artikel 14 04 02 — Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound)

Ändra enligt följande:

Detta anslag täcker utgifter för löner till de särskilda representanterna och för deras personal och/eller stödstrukturer, inklusive
  rese- och
  personalkostnader utöver kostnaderna för av medlemsstaterna eller unionens institutioner utsänd personal. Det ska dessutom täcka kostnaderna för alla eventuella projekt som genomförs på en särskild representants direkta ansvar.

| — | Budgetposter vars budgetanmärkningar följer budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelsen, godkänns med följande ändringar: |
| --- | --- |

—

Budgetposter vars budgetanmärkningar följer budgetförslaget, i dess lydelse enligt ändringsskrivelsen, godkänns med följande ändringar:

| — | Punkt 13 03 01 — Forskning på försvarsområdet |
| --- | --- |

—

Punkt 13 03 01 — Forskning på försvarsområdet

Ändra punkten enligt följande:

Studier, såsom genomförbarhetsstudier, för att undersöka genomförbarheten av nya eller förbättrade tekniker, produkter, processer, tjänster och lösningar, även på området cyberförsvar och cybersäkerhet.

| — | Nya budgetposter efter antagandet av kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina för 2023 (makroekonomiskt stöd +) den 9 november 2022, för vilka respektive budgetanmärkning godkänns med följande text: |
| --- | --- |

—

Nya budgetposter efter antagandet av kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina för 2023 (makroekonomiskt stöd +) den 9 november 2022, för vilka respektive budgetanmärkning godkänns med följande text:

| — | Artikel 14 01 06 — Stödutgifter för Ukraina – makroekonomiskt stöd plus |
| --- | --- |

—

Artikel 14 01 06 — Stödutgifter för Ukraina – makroekonomiskt stöd plus

Lägg till följande:

Utöver utgifter som beskrivs i det här kapitlet är detta anslag även, och mer specifikt, avsett att täcka stödutgifter för genomförandet av instrumentet och för att dess mål ska uppnås, inbegripet administrativt stöd i samband med uppnåendet av dess mål, även administrativt stöd i samband med förberedelse, uppföljning, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som krävs för detta genomförande, samt utgifter vid huvudkontoren och unionens delegationer för sådant administrativt stöd och samordningsstöd som behövs för instrumentet, och för att förvalta åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning, inbegripet informations- och kommunikationsåtgärder samt gemensamma it-system.

| — | Kapitel 14 07 — Makrofinansiellt stöd plus till Ukraina |
| --- | --- |

—

Kapitel 14 07 — Makrofinansiellt stöd plus till Ukraina

Lägg till följande:

Anslagen i detta kapitel är avsedda att täcka driftsutgifter för åtgärder som genomförs inom ramen för instrumentet för stöd till Ukraina för 2023 (makroekonomiskt stöd +). Instrumentets allmänna mål är att tillhandahålla kortsiktig finansiell hjälp på ett förutsägbart, kontinuerligt, ordnat och lägligt sätt, finansiering av återuppbyggnad och inledande stöd till återuppbyggnad efter kriget, när så är lämpligt, i syfte att stödja Ukraina på dess väg mot europeisk integration.

För att uppnå det allmänna målet ska de huvudsakliga särskilda målen särskilt vara att stödja

| — | makroekonomisk stabilitet och för att lätta på landets externa och interna finansieringsbegränsningar, |
| --- | --- |

—

makroekonomisk stabilitet och för att lätta på landets externa och interna finansieringsbegränsningar,

| — | en reformagenda som är inriktad på den tidiga förberedelsefasen av föranslutningsprocessen, beroende på vad som är lämpligt, inbegripet förstärkning av Ukrainas institutioner, reformering och förstärkning av den offentliga förvaltningens effektivitet samt transparens, strukturreformer och god samhällsstyrning på alla nivåer, |
| --- | --- |

—

en reformagenda som är inriktad på den tidiga förberedelsefasen av föranslutningsprocessen, beroende på vad som är lämpligt, inbegripet förstärkning av Ukrainas institutioner, reformering och förstärkning av den offentliga förvaltningens effektivitet samt transparens, strukturreformer och god samhällsstyrning på alla nivåer,

| — | återställande av kritiska funktioner och infrastruktur och hjälp till behövande. |
| --- | --- |

—

återställande av kritiska funktioner och infrastruktur och hjälp till behövande.

Under detta kapitel tillhandahålls och genomförs, i enlighet med artiklarna 21, 22 och 24 i budgetförordningen, anslag motsvarande de belopp som betalats in av tredjeland (Eftastaterna enligt avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidatländer på Västra Balkan eller andra tredjeländer) för deltagande i unionsprogram, samt övriga inkomster avsatta för särskilda ändamål som förts in i inkomstberäkningen.

De beräknade beloppen och de motsvarande artiklarna eller punkterna i inkomstberäkningen anges, när så är möjligt, i de berörda budgetposterna.

| — | Artikel 14 07 01 — Makroekonomiskt stöd + till Ukraina – räntesubventioner |
| --- | --- |

—

Artikel 14 07 01 — Makroekonomiskt stöd + till Ukraina – räntesubventioner

Lägg till följande:

Detta anslag är avsett att täcka verksamhet som syftar till att bevilja räntesubventioner i samband med upp- och utlåning, med undantag för kostnader i samband med förtidsåterbetalning av lånet, för lån enligt denna förordning.

Dessa bidrag ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.2 d och e i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| — | Artikel 14 07 02 — Makroekonomiskt stöd + till Ukraina – icke återbetalningspliktigt stöd |
| --- | --- |

—

Artikel 14 07 02 — Makroekonomiskt stöd + till Ukraina – icke återbetalningspliktigt stöd

Lägg till följande:

Detta anslag är avsett att täcka ytterligare belopp som ställs till förfogande av medlemsstaterna och berörda tredjeländer och parter och som genomförs som icke återbetalningspliktigt stöd när så föreskrivs i det samförståndsavtal som ska ingås enligt artikel 7 i den föreslagna förordningen eller i enlighet med förordning (EU) 2021/947 och förordning (EG) nr 1257/96 för att finansiera åtgärder som syftar till att uppnå de mål som avses i artikel 2.2 b-c i den föreslagna förordningen.

Anslaget ska särskilt avse

| — | en reformagenda som är inriktad på den tidiga förberedelsefasen av föranslutningsprocessen, beroende på vad som är lämpligt, inbegripet förstärkning av Ukrainas institutioner, reformering och förstärkning av den offentliga förvaltningens effektivitet samt transparens, strukturreformer och god samhällsstyrning på alla nivåer, |
| --- | --- |

—

en reformagenda som är inriktad på den tidiga förberedelsefasen av föranslutningsprocessen, beroende på vad som är lämpligt, inbegripet förstärkning av Ukrainas institutioner, reformering och förstärkning av den offentliga förvaltningens effektivitet samt transparens, strukturreformer och god samhällsstyrning på alla nivåer,

| — | återställande av kritiska funktioner och infrastruktur och hjälp till behövande. |
| --- | --- |

—

återställande av kritiska funktioner och infrastruktur och hjälp till behövande.

Dessa bidrag ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.2 d och e i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| — | Förlikningskommittén samtycker till att föra in följande fotnot i Europeiska revisionsrättens tjänsteförteckning. |
| --- | --- |

—

Förlikningskommittén samtycker till att föra in följande fotnot i Europeiska revisionsrättens tjänsteförteckning.

Lägg till följande:

”Ytterligare tjänster (2023) (29 revisorer, kopplade till NextGenerationEU och beviljade till och med 2027)”.

| — | I enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen samtycker förlikningskommittén till att göra åtagandebemyndiganden disponibla på nytt under budgetpost 01 02 02 20. Budgetanmärkningarna kommer att justeras i enlighet med följande: |
| --- | --- |

—

I enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen samtycker förlikningskommittén till att göra åtagandebemyndiganden disponibla på nytt under budgetpost 01 02 02 20. Budgetanmärkningarna kommer att justeras i enlighet med följande:

| Budgetrubrik | Benämning |
| --- | --- |
| 01 02 02 20 | Följande text ska läggas till:



  I överensstämmelse med artikel 15.3 i budgetförordningen finns ett belopp på 29 762 369  EUR i åtagandebemyndiganden tillgängligt för denna budgetpunkt, med hänvisning till anslag som dragits tillbaka under 2020 till följd av att forskningsprojekt inte genomförts eller bara delvis genomförts. |

Budgetrubrik

Benämning

01 02 02 20

Följande text ska läggas till:

I överensstämmelse med artikel 15.3 i budgetförordningen finns ett belopp på 29 762 369  EUR i åtagandebemyndiganden tillgängligt för denna budgetpunkt, med hänvisning till anslag som dragits tillbaka under 2020 till följd av att forskningsprojekt inte genomförts eller bara delvis genomförts.

| — | I enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen samtycker förlikningskommittén till att göra åtagandebemyndiganden disponibla på nytt under budgetpost 01 02 02 40. Budgetanmärkningarna kommer att justeras i enlighet med följande: |
| --- | --- |

—

I enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen samtycker förlikningskommittén till att göra åtagandebemyndiganden disponibla på nytt under budgetpost 01 02 02 40. Budgetanmärkningarna kommer att justeras i enlighet med följande:

| Budgetrubrik | Benämning |
| --- | --- |
| 01 02 02 40 | Följande text ska läggas till:



  I överensstämmelse med artikel 15.3 i budgetförordningen finns ett belopp på 89 287 105  EUR i åtagandebemyndiganden tillgängligt för denna budgetpunkt, med hänvisning till anslag som dragits tillbaka under 2020 till följd av att forskningsprojekt inte genomförts eller bara delvis genomförts. |

Budgetrubrik

Benämning

01 02 02 40

Följande text ska läggas till:

I överensstämmelse med artikel 15.3 i budgetförordningen finns ett belopp på 89 287 105  EUR i åtagandebemyndiganden tillgängligt för denna budgetpunkt, med hänvisning till anslag som dragits tillbaka under 2020 till följd av att forskningsprojekt inte genomförts eller bara delvis genomförts.

| — | I enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen samtycker förlikningskommittén till att göra åtagandebemyndiganden disponibla på nytt under budgetpost 01 02 02 50. Budgetanmärkningarna kommer att justeras i enlighet med följande: |
| --- | --- |

—

I enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen samtycker förlikningskommittén till att göra åtagandebemyndiganden disponibla på nytt under budgetpost 01 02 02 50. Budgetanmärkningarna kommer att justeras i enlighet med följande:

| Budgetrubrik | Benämning |
| --- | --- |
| 01 02 02 50 | Följande text ska läggas till:



  I överensstämmelse med artikel 15.3 i budgetförordningen finns ett belopp på 29 762 369  EUR i åtagandebemyndiganden tillgängligt för denna budgetpunkt, med hänvisning till anslag som dragits tillbaka under 2020 till följd av att forskningsprojekt inte genomförts eller bara delvis genomförts. |

Budgetrubrik

Benämning

01 02 02 50

Följande text ska läggas till:

I överensstämmelse med artikel 15.3 i budgetförordningen finns ett belopp på 29 762 369  EUR i åtagandebemyndiganden tillgängligt för denna budgetpunkt, med hänvisning till anslag som dragits tillbaka under 2020 till följd av att forskningsprojekt inte genomförts eller bara delvis genomförts.

Detta gäller under förutsättning att ändringar som införs av Europaparlamentet eller rådet inte kan påverka eller utvidga tillämpningsområdet för en befintlig grundläggande akt eller inkräkta på institutionernas administrativa självständighet, och att åtgärden kan täckas med tillgängliga resurser.

1.7.   Kontoplanen

Den kontoplan som kommissionen föreslår i budgetförslaget, i dess ändrade lydelse enligt ändringsskrivelse nr 1/2023, godkänns, med inbegripande av nya pilotprojekt och förberedande åtgärder. Förlikningskommittén är också enig om inrättandet av en ny budgetpost i Europaparlamentets avsnitt (artikel 5 0 2 – Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser – Löner och ersättningar). I enlighet med den finansieringsöversikt som åtföljer kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina för 2023 (makroekonomiskt stöd +), som antogs den 9 november 2022, godkänner förlikningskommittén inrättandet av tre nya budgetposter i kommissionens avsnitt enligt följande:

| — | Artikel 14 01 06 Stödutgifter för Ukraina – makroekonomiskt stöd plus |
| --- | --- |

—

Artikel 14 01 06 Stödutgifter för Ukraina – makroekonomiskt stöd plus

| — | Artikel 14 07 01 Makroekonomiskt stöd + till Ukraina – räntesubventioner |
| --- | --- |

—

Artikel 14 07 01 Makroekonomiskt stöd + till Ukraina – räntesubventioner

| — | Artikel 14 07 02 Makroekonomiskt stöd + till Ukraina – icke återbetalningspliktigt stöd |
| --- | --- |

—

Artikel 14 07 02 Makroekonomiskt stöd + till Ukraina – icke återbetalningspliktigt stöd

—2.   Budget för 2022

Förslaget till ändringsbudget nr 5/2022 godkänns med en ändring jämfört med kommissionens förslag: på grund av det sena antagandet av den rättsliga grunden för rättsakten om förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (EDIRPA) godkänns inte beloppet 82 972 301 EUR i åtagandebemyndiganden som förts till reserven för detta ändamål, och motsvarande budgetpost 13 06 01 inrättas inte för budgetåret 2022.

—3.   Uttalanden

3.1.   Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet om betalningsbemyndiganden

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att under 2023 fortsätta att noggrant och aktivt övervaka genomförandet av programmen i nuvarande och tidigare fleråriga budgetramar (särskilt i underrubrik 2a och landsbygdsutveckling). Europaparlamentet och rådet uppmanar i detta syfte kommissionen att i god tid lämna uppdaterade uppgifter om läget samt beräkningar för 2023 års betalningsbemyndiganden (med beaktande av den förbättrade noggrannheten hos medlemsstaternas prognoser i förekommande fall). Om uppgifterna visar att anslagen i budgeten för 2023 inte är tillräckliga för att täcka behoven, uppmanar Europaparlamentet och rådet kommissionen att så snart som möjligt lägga fram en lämplig lösning, bland annat ett förslag till ändringsbudget, så att Europaparlamentet och rådet så snart som möjligt och utan onödigt dröjsmål kan fatta beslut som kan bli nödvändiga i samband med motiverade behov. I förekommande fall kommer Europaparlamentet och rådet att beakta ärendets brådskande karaktär, och förkorta tidsfristen på åtta veckor för ett beslut om det anses vara nödvändigt. Detsamma gäller på motsvarande sätt om siffrorna visar att de anslag som förs in i budgeten 2023 är större än nödvändigt.

3.2.   Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av EU:s förordning om halvledare och programmet för säker rymdbaserad konnektivitet

De tre institutionerna inser att finansieringen av EU:s förordning om halvledare och programmet för säker rymdbaserad konnektivitet kommer att bero på slutresultatet av de pågående lagstiftningsförhandlingarna. Mot bakgrund av den slutliga texten till de godkända förordningarna och de åtföljande finansieringsöversikterna för rättsakterna uppmanar Europaparlamentet och rådet kommissionen att utan dröjsmål förelägga budgetmyndigheten de nödvändiga överföringarna eller ett förslag till ändringsbudget för att säkerställa att ett adekvat anslagsbelopp görs tillgängligt för användning under budgetåret 2023.

Om Europaparlamentet och rådet når en överenskommelse om finansieringen av EU:s förordning om halvledare, inbegripet användningen av anslag som ska göras tillgängliga igen på grundval av artikel 15.3 i budgetförordningen för Horisont Europa, kommer en sådan ändring att införas i ett förslag till ändringsbudget.

3.3.   Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om cybersäkerhet

En robust och samordnad cybersäkerhet är av avgörande betydelse för kontinuiteten i EU:s institutioners och organs verksamhet, särskilt inför valet till Europaparlamentet 2024. De tre institutionerna erkänner behovet av en central kapacitet för att hantera cybersäkerhetshot och cybersäkerhetsincidenter. Ett samordnat tillvägagångssätt är det mest kostnadseffektiva och kan erbjuda en hög skyddsnivå för alla, även de mest sårbara.

De tre institutionerna erkänner behovet av tillräckliga resurser för cybersäkerhet inom varje institution och i synnerhet vid den interinstitutionella incidenthanteringsorganisationen för EU:s institutioner, organ och byråer (CERT-EU).

Kommissionen uppmanas att i nära samarbete med CERT-EU och de andra institutionerna senast i mitten av 2023 göra en bedömning av behoven av cybersäkerhetstjänster inom CERT-EU och inom alla institutioner samt av CERT-EU:s mandat.

Budgetmyndigheten uppmanar EU-institutionerna att samarbeta för att stärka cybersäkerheten inom alla EU-institutioner. Enligt kommissionens bedömning bör de resurser för cybersäkerhet som planeras i 2023 års budget för alla EU-institutioner göras tillgängliga på ett samordnat sätt för att maximera skyddet av institutionerna, särskilt men inte uteslutande genom en förstärkning av den centrala cybersäkerhetskapaciteten.

Detta påverkar inte CERT-EU:s användning av personalresurser och budgetmedel från de deltagande institutionerna till följd av överenskommelsen om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå vid unionens institutioner, organ och byråer (COM(2022)0122).

3.4.   Uttalande från Europeiska kommissionen om översynen av den fleråriga budgetramen

Kommissionen kommer att bedöma hållbarheten i utgiftstaken och de särskilda utgiftstaken för alla rubriker i den fleråriga budgetramen 2021–2027 i samband med halvtidsöversynen av förordningen om den fleråriga budgetramen, som den planerar att genomföra senast i mitten av 2023, i enlighet med kommissionens arbetsprogram för 2023.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/162

---

P9_TA(2022)0404

Systemet för Europeiska unionens egna medel

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 november 2022 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut (EU, Euratom) 2020/2053 om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2023/C 167/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0570),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Nästa generation av egna medel för EU:s budget (COM(2021)0566), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Nästa generation av egna medel för EU:s budget (COM(2021)0566),

| — | med beaktande av artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0034/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0034/2022),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (1),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (2),

| — | med beaktande av sina ändringar antagna den 22 juni 2022 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina ändringar antagna den 22 juni 2022 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom unionen (3),

| — | med beaktande av sina ändringar antagna den 22 juni 2022 om inrättande av en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina ändringar antagna den 22 juni 2022 om inrättande av en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna (4),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av ståndpunkterna i form av Ändring från utskottet för ekonomi och valutafrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunkterna i form av Ändring från utskottet för ekonomi och valutafrågor,

| — | med beaktande av skrivelserna från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelserna från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0266/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0266/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1 a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Detta beslut utgör ett viktigt steg i genomförandet av en färdplan för nya egna medel i enlighet med det rättsligt bindande interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020. Det ska följas upp av ytterligare och kompletterande initiativ som säkerställer att de nya intäkterna åtminstone är tillräckliga för betalning av ränta och kapital av Next Generation EU-skulder och att korgens finansiella fördelningseffekter är godtagbara för alla medlemsstater. Ett tillräckligt belopp nya egna medel måste säkerställa hållbar finansiering av unionens budget på lång sikt, inbegripet för nya unionsprioriteringar och återbetalning av Europeiska unionens återhämtningsinstrument, för att undvika nedskärningar i EU:s befintliga program och politik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Detta beslut utgör ett viktigt steg i genomförandet av en färdplan för nya egna medel i enlighet med det rättsligt bindande interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020. Det ska följas upp av ytterligare och kompletterande initiativ som säkerställer att de nya intäkterna åtminstone är tillräckliga för betalning av ränta och kapital av Next Generation EU-skulder och att korgens finansiella fördelningseffekter är godtagbara för alla medlemsstater. Ett tillräckligt belopp nya egna medel måste säkerställa hållbar finansiering av unionens budget på lång sikt, inbegripet för nya unionsprioriteringar och återbetalning av Europeiska unionens återhämtningsinstrument, för att undvika nedskärningar i EU:s befintliga program och politik.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2 a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Intäkterna behöver ökas genom nya egna medel för att täcka återbetalningskostnaderna för Next Generation EU och den sociala klimatfonden, som ska integreras i den fleråriga budgetramen, samt för att bidra till det långsiktiga uppnåendet av unionens politiska mål. Rättsligt och tekniskt kommer dock de tre nya kategorierna av egna medel att utgöra allmänna intäkter i full överensstämmelse med principen om universalitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Intäkterna behöver ökas genom nya egna medel för att täcka återbetalningskostnaderna för Next Generation EU och den sociala klimatfonden, som ska integreras i den fleråriga budgetramen, samt för att bidra till det långsiktiga uppnåendet av unionens politiska mål. Rättsligt och tekniskt kommer dock de tre nya kategorierna av egna medel att utgöra allmänna intäkter i full överensstämmelse med principen om universalitet.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2 b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2b) | Kommissionen måste vidta ytterligare lämpliga åtgärder om de föreslagna nya egna medlen inte antas eller inte genererar den förväntade inkomstnivån för unionens budget. I linje med det rättsligt bindande interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 förväntas kommissionen lägga fram ett förslag till en andra korg med nya egna medel senast i slutet av 2023, som kan inbegripa en skatt på finansiella transaktioner och egna medel kopplade till företagssektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2b)

Kommissionen måste vidta ytterligare lämpliga åtgärder om de föreslagna nya egna medlen inte antas eller inte genererar den förväntade inkomstnivån för unionens budget. I linje med det rättsligt bindande interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 förväntas kommissionen lägga fram ett förslag till en andra korg med nya egna medel senast i slutet av 2023, som kan inbegripa en skatt på finansiella transaktioner och egna medel kopplade till företagssektorn.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | För att undvika alltför regressiva effekter på bidragen från utsläppshandeln bör ett högsta bidrag fastställas för stödberättigade medlemsstater. För perioden 2023–2027 är medlemsstaterna stödberättigade om bruttonationalinkomsten per capita, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen i unionen för 2020, understiger 90 % av EU-genomsnittet. För perioden 2028–2030 bör bruttonationalinkomsten per capita för 2025 användas. Det högsta bidraget bör fastställas genom att medlemsstaternas andelar av de totala egna medlen från handeln med utsläppsrätter jämförs med dessa medlemsstaters andelar av unionens bruttonationalinkomst. Ett lägsta bidrag bör fastställas för alla medlemsstater om deras andel av det totala beloppet av de egna medel som är baserade på EU:s utsläppshandelssystem understiger 75 % av deras andel av unionens bruttonationalinkomst. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

För att undvika alltför regressiva effekter på bidragen från utsläppshandeln bör ett högsta bidrag fastställas för stödberättigade medlemsstater. För perioden 2023–2027 är medlemsstaterna stödberättigade om bruttonationalinkomsten per capita, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen i unionen för 2020, understiger 90 % av EU-genomsnittet. För perioden 2028–2030 bör bruttonationalinkomsten per capita för 2025 användas. Det högsta bidraget bör fastställas genom att medlemsstaternas andelar av de totala egna medlen från handeln med utsläppsrätter jämförs med dessa medlemsstaters andelar av unionens bruttonationalinkomst. Ett lägsta bidrag bör fastställas för alla medlemsstater om deras andel av det totala beloppet av de egna medel som är baserade på EU:s utsläppshandelssystem understiger 75 % av deras andel av unionens bruttonationalinkomst.

| (5) | För att undvika alltför regressiva effekter på bidragen från utsläppshandeln bör ett högsta bidrag fastställas för stödberättigade medlemsstater
  fram till 2030
  . För perioden 2023–2027 är medlemsstaterna stödberättigade om bruttonationalinkomsten per capita, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen i unionen för 2020, understiger 90 % av EU-genomsnittet. För perioden 2028–2030 bör bruttonationalinkomsten per capita för 2025 användas. Det högsta bidraget bör fastställas genom att medlemsstaternas andelar av de totala egna medlen från handeln med utsläppsrätter jämförs med dessa medlemsstaters andelar av unionens bruttonationalinkomst. Ett lägsta bidrag bör fastställas för alla medlemsstater om deras andel av det totala beloppet av de egna medel som är baserade på EU:s utsläppshandelssystem understiger 75 % av deras andel av unionens bruttonationalinkomst. |
| --- | --- |

(5)

För att undvika alltför regressiva effekter på bidragen från utsläppshandeln bör ett högsta bidrag fastställas för stödberättigade medlemsstater
  fram till 2030
  . För perioden 2023–2027 är medlemsstaterna stödberättigade om bruttonationalinkomsten per capita, mätt i köpkraftsstandard och beräknad på grundval av beloppen i unionen för 2020, understiger 90 % av EU-genomsnittet. För perioden 2028–2030 bör bruttonationalinkomsten per capita för 2025 användas. Det högsta bidraget bör fastställas genom att medlemsstaternas andelar av de totala egna medlen från handeln med utsläppsrätter jämförs med dessa medlemsstaters andelar av unionens bruttonationalinkomst. Ett lägsta bidrag bör fastställas för alla medlemsstater om deras andel av det totala beloppet av de egna medel som är baserade på EU:s utsläppshandelssystem understiger 75 % av deras andel av unionens bruttonationalinkomst.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | I oktober 2021 nådde Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20-gruppens inkluderande regelverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster en överenskommelse om att deltagande marknadsjurisdiktioner skulle tilldelas 25 % av resterande vinster från stora multinationella företag över lönsamhetströskeln på 10 % (OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1). De egna medlen bör bestå i att tillämpa en enhetlig uttagssats på de multinationella företagens andel av resterande vinster, som omfördelas till medlemsstaterna [i enlighet med direktivet om genomförande av det övergripande avtalet om omfördelning av beskattningsrätten]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

I oktober 2021 nådde Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20-gruppens inkluderande regelverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster en överenskommelse om att deltagande marknadsjurisdiktioner skulle tilldelas 25 % av resterande vinster från stora multinationella företag över lönsamhetströskeln på 10 % (OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1). De egna medlen bör bestå i att tillämpa en enhetlig uttagssats på de multinationella företagens andel av resterande vinster, som omfördelas till medlemsstaterna [i enlighet med direktivet om genomförande av det övergripande avtalet om omfördelning av beskattningsrätten].

| (7) | I oktober 2021 nådde Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20-gruppens inkluderande regelverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster en överenskommelse om att deltagande marknadsjurisdiktioner skulle tilldelas 25 % av resterande vinster från stora multinationella företag över lönsamhetströskeln på 10 % (OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1). De egna medlen bör bestå i att tillämpa en enhetlig uttagssats på de multinationella företagens andel av resterande vinster, som omfördelas till medlemsstaterna [i enlighet med direktivet om genomförande av det övergripande avtalet om omfördelning av beskattningsrätten
  , så snart det antagits
  ]. |
| --- | --- |

(7)

I oktober 2021 nådde Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20-gruppens inkluderande regelverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster en överenskommelse om att deltagande marknadsjurisdiktioner skulle tilldelas 25 % av resterande vinster från stora multinationella företag över lönsamhetströskeln på 10 % (OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1). De egna medlen bör bestå i att tillämpa en enhetlig uttagssats på de multinationella företagens andel av resterande vinster, som omfördelas till medlemsstaterna [i enlighet med direktivet om genomförande av det övergripande avtalet om omfördelning av beskattningsrätten
  , så snart det antagits
  ].

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 7 a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | OECD siktar på att den multilaterala konventionen om genomförande av OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1 ska träda i kraft 2024. Eftersom det ännu inte finns någon garanti för att vissa viktiga tredjeländer på ett framgångsrikt sätt genomför OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1 på internationell nivå är det dock nödvändigt att kommissionen och medlemsstaterna regelbundet gör en ny bedömning av situationen. Om det inte gjorts några tydliga framsteg senast i slutet av 2023 bör kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag om en digital avgift eller en liknande åtgärd. En sådan digital avgift eller intäkter från en liknande åtgärd bör då betraktas som unionens egna medel för att generera inkomster senast 2026. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

OECD siktar på att den multilaterala konventionen om genomförande av OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1 ska träda i kraft 2024. Eftersom det ännu inte finns någon garanti för att vissa viktiga tredjeländer på ett framgångsrikt sätt genomför OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1 på internationell nivå är det dock nödvändigt att kommissionen och medlemsstaterna regelbundet gör en ny bedömning av situationen. Om det inte gjorts några tydliga framsteg senast i slutet av 2023 bör kommissionen lägga fram ett lagstiftningsförslag om en digital avgift eller en liknande åtgärd. En sådan digital avgift eller intäkter från en liknande åtgärd bör då betraktas som unionens egna medel för att generera inkomster senast 2026.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 8 a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Inkomsterna för unionens budget på grundval av kommissionens förslag till genomförande av OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1 förväntas uppgå till mellan 2,5 och 4 miljarder euro per år. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Inkomsterna för unionens budget på grundval av kommissionens förslag till genomförande av OECD:s/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1 förväntas uppgå till mellan 2,5 och 4 miljarder euro per år.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 8 b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | Efter samråd med Europaparlamentet krävs enhällighet i rådet för att detta beslut ska kunna antas. Detta beslut bör träda i kraft efter det att medlemsstaterna har slutfört förfarandena för dess godkännande i enlighet med sina respektive konstitutionella bestämmelser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

Efter samråd med Europaparlamentet krävs enhällighet i rådet för att detta beslut ska kunna antas. Detta beslut bör träda i kraft efter det att medlemsstaterna har slutfört förfarandena för dess godkännande i enlighet med sina respektive konstitutionella bestämmelser.

Ändring 9

Förslag till beslut

Artikel 1 – led 1 – led b

Beslut (EU, Euratom) 2020/2053

Artikel 2 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | Tillämpning av en enhetlig uttagssats motsvarande
  75 %
  av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter inom den mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] (18). |

Kommissionens förslag

Ändring

f)

Tillämpning av en enhetlig uttagssats motsvarande
  75 %
  av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter inom den mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] (18).

| f) | Tillämpning av en enhetlig uttagssats motsvarande
  100 %
  av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter inom den mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] (18). |
| --- | --- |

f)

Tillämpning av en enhetlig uttagssats motsvarande
  100 %
  av intäkterna från försäljningen av utsläppsrätter inom den mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] (18).

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 2 a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 2a




  Översyn




  Om ratificeringsprocessen gällande OECD/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1 inte har inletts senast i slutet av 2023 i ett tillräckligt antal länder enligt definitionen i den multilaterala konventionen ska kommissionen föreslå nya egna medel inom ramen för den inre marknaden, såsom en digital avgift eller en liknande åtgärd, för att generera inkomster senast 2026. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 2a

Översyn

Om ratificeringsprocessen gällande OECD/G20:s IF-avtal inom ramen för pelare 1 inte har inletts senast i slutet av 2023 i ett tillräckligt antal länder enligt definitionen i den multilaterala konventionen ska kommissionen föreslå nya egna medel inom ramen för den inre marknaden, såsom en digital avgift eller en liknande åtgärd, för att generera inkomster senast 2026.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

1

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0220.

2

(3)  Antagna texter, P9_TA(2022)0246.

3

(4)  Antagna texter, P9_TA(2022)0248.

4

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] om inrättande av en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna.

18

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) [XXX] om inrättande av en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna.

18

---

Torsdagen, 24 november 2022

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/167

---

P9_TA(2022)0410

Ändring av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2020/2093 om den fleråriga budgetramen 2021–2027 (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2023/C 167/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (14471/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (14471/2022),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106 a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (C9-0386/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 312 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106 a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (C9-0386/2022),

| — | med beaktande av artikel 92, artikel 105.1 och 105.4 och artikel 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 92, artikel 105.1 och 105.4 och artikel 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/168 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/168

---

P9_TA(2022)0411

Ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetod

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetod (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande)

(2023/C 167/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0596, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0596,

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 322.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0374/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 322.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0374/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 22 november 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 22 november 2022 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2022)0370

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2022/... om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 vad gäller inrättandet av en diversifierad finansieringsstrategi som en allmän lånemetod

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU, Euratom) 2022/2434.)

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/169 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/169

---

P9_TA(2022)0412

Instrumentet makroekonomiskt stöd+ för stöd till Ukraina under 2023

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd+) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande)

(2023/C 167/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0597, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0597,

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106 a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0373/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106 a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0373/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0371

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om inrättande av ett instrument för stöd till Ukraina under 2023 (makroekonomiskt stöd+)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2463.)

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/170

---

P9_TA(2022)0413

Icke godtagande av den Ryska federationens resehandlingar som har utfärdats i Ukraina och Georgien

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om icke-erkännande av ryska resehandlingar som utfärdats i ockuperade utländska regioner (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 167/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0662), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0662),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 77.2 a och b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0302/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 77.2 a och b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0302/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 16 november 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringsförslag som antogs den 20 oktober 2022 (antagna texter P9_TA(2022)0370).

---

P9_TC1-COD(2022)0274

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om icke-godtagande av Ryska federationens resehandlingar som utfärdats i Ukraina och Georgien

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/2512.)

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/171 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/171

---

P9_TA(2022)0414

Inrättade av 2030-policyprogrammet för det digitala decenniet

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 november 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av 2030-policyprogrammet ”En färdväg för det digitala decenniet” (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 167/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0574),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0359/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 173.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0359/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 januari 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 januari 2022 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 juli 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 juli 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0159/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0159/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 194, 12.5.2022, s. 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0293

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 november 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/... om inrättande av policyprogrammet för det digitala decenniet 2030

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2022/2481.)

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/172 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/172

---

P9_TA(2022)0415

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: tillfälliga nödåtgärder avseende krav på säkerhet

Europaparlamentets beslut av den 24 november 2022 om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 21 oktober 2022 om ändring av de tekniska tillsynsstandarder som fastställs i delegerad förordning (EU) nr 153/2013 vad gäller tillfälliga nödåtgärder avseende krav på säkerhet (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

(2023/C 167/37)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2022)7536), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2022)7536),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 25 oktober 2022, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 25 oktober 2022, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 17 november 2022 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 17 november 2022 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 46.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 46.3,

| — | med beaktande av de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lade fram den 14 oktober 2022 i enlighet med artikel 46.3 i förordning (EU) nr 648/2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lade fram den 14 oktober 2022 i enlighet med artikel 46.3 i förordning (EU) nr 648/2012,

| — | med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, och av följande skäl:

| A. | I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 (2) anges bland annat miniminikraven för marginalsäkerheter och förteckningen över godtagbara säkerheter i enlighet med artikel 46.3 i förordning (EU) nr 648/2012. |
| --- | --- |

A.

I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 (2) anges bland annat miniminikraven för marginalsäkerheter och förteckningen över godtagbara säkerheter i enlighet med artikel 46.3 i förordning (EU) nr 648/2012.

| B. | På grund av den aktuella politiska utvecklingen och marknadsutvecklingen har priserna och volatiliteten på energimarknaderna ökat avsevärt. Detta har lett mycket höga marginalsäkerhetskrav hos centrala motparter för att täcka de relaterade exponeringarna. Dessa marginalsäkerhetskrav har skapat likviditetsproblem för icke-finansiella motparter, såsom energiföretag, eftersom deras tillgångar för att uppfylla marginalsäkerhetskraven ofta är mindre likvida. De tvingas därför antingen att minska sina positioner eller att inte risksäkra dem tillräckligt, vilket exponerar dem för ytterligare prisvariationer. |
| --- | --- |

B.

På grund av den aktuella politiska utvecklingen och marknadsutvecklingen har priserna och volatiliteten på energimarknaderna ökat avsevärt. Detta har lett mycket höga marginalsäkerhetskrav hos centrala motparter för att täcka de relaterade exponeringarna. Dessa marginalsäkerhetskrav har skapat likviditetsproblem för icke-finansiella motparter, såsom energiföretag, eftersom deras tillgångar för att uppfylla marginalsäkerhetskraven ofta är mindre likvida. De tvingas därför antingen att minska sina positioner eller att inte risksäkra dem tillräckligt, vilket exponerar dem för ytterligare prisvariationer.

| C. | Den 13 september 2022 frågade kommissionen Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) (genom skrivelse Ares(2022)6980063) om de tillämpliga bestämmelserna i delegerad förordning (EU) nr 153/2013 tillfälligt bör anpassas för att minska en del av bördan för energiföretag som icke-finansiella motparter när det gäller att risksäkra den kommersiella verksamheten på finansmarknaderna, samtidigt som man bibehåller det övergripande målet med förordning (EU) nr 648/2012 att bevara den finansiella stabiliteten. Esma svarade den 22 september 2022 (genom skrivelse ESMA24-436-1414) att endast affärsbanksgarantier utan säkerhet bör omfattas av tillfälliga och begränsade ändringar på vissa villkor. I sin slutrapport lade Esma fram förslag till tekniska standarder för tillsyn (ESMA91-372-2466) som omfattade ändringar för att tillfälligt utvidga poolen av godtagbara säkerheter till att även omfatta bankgarantier utan säkerhet för icke-finansiella motparter som fungerar som clearingmedlemmar och, för alla typer av motparter, till att även omfatta offentliga garantier. |
| --- | --- |

C.

Den 13 september 2022 frågade kommissionen Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) (genom skrivelse Ares(2022)6980063) om de tillämpliga bestämmelserna i delegerad förordning (EU) nr 153/2013 tillfälligt bör anpassas för att minska en del av bördan för energiföretag som icke-finansiella motparter när det gäller att risksäkra den kommersiella verksamheten på finansmarknaderna, samtidigt som man bibehåller det övergripande målet med förordning (EU) nr 648/2012 att bevara den finansiella stabiliteten. Esma svarade den 22 september 2022 (genom skrivelse ESMA24-436-1414) att endast affärsbanksgarantier utan säkerhet bör omfattas av tillfälliga och begränsade ändringar på vissa villkor. I sin slutrapport lade Esma fram förslag till tekniska standarder för tillsyn (ESMA91-372-2466) som omfattade ändringar för att tillfälligt utvidga poolen av godtagbara säkerheter till att även omfatta bankgarantier utan säkerhet för icke-finansiella motparter som fungerar som clearingmedlemmar och, för alla typer av motparter, till att även omfatta offentliga garantier.

| D. | Kommissionen har därför antagit den delegerade förordningen som tillfälligt ändrar förteckningen över godtagbara säkerheter som får ställas hos centrala motparter i unionen för bankgarantier utan säkerhet och offentliga garantier under en period på 12 månader. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har därför antagit den delegerade förordningen som tillfälligt ändrar förteckningen över godtagbara säkerheter som får ställas hos centrala motparter i unionen för bankgarantier utan säkerhet och offentliga garantier under en period på 12 månader.

| E. | Den delegerade förordningen bör träda i kraft så snart som möjligt för att minska det ökade likviditetstrycket på icke-finansiella motparter som handlar på reglerade marknader för gas och el och clearar via unionsbaserade centrala motparter. |
| --- | --- |

E.

Den delegerade förordningen bör träda i kraft så snart som möjligt för att minska det ökade likviditetstrycket på icke-finansiella motparter som handlar på reglerade marknader för gas och el och clearar via unionsbaserade centrala motparter.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 153/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tillsynsstandarder för krav på centrala motparter (EUT L 52, 23.2.2013, s. 41).

---

| 11.5.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 167/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 167/174

---

P9_TA(2022)0416

Beslut om att inte invända mot en delegerad akt: nivån på clearingtröskeln för positioner i OTC-råvaruderivatkontrakt och andra OTC derivatkontrakt

Europaparlamentets beslut av den 24 november 2022 om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 18 oktober 2022 om ändring av de tekniska tillsynsstandarder som fastställs i delegerad förordning (EU) nr 149/2013 vad gäller nivån på clearingtröskeln för positioner i OTC-råvaruderivatkontrakt och andra OTC derivatkontrakt (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

(2023/C 167/38)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2022)7413), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2022)7413),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 25 oktober 2022, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 25 oktober 2022, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 17 november 2022 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 17 november 2022 från utskottet för ekonomi och valutafrågor till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 10.4 tredje stycket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 av den 4 juli 2012 om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister (1), särskilt artikel 10.4 tredje stycket,

| — | med beaktande av de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lade fram den 3 juni 2022 i enlighet med artikel 10.4 andra stycket i förordning (EU) nr 648/2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förslag till tekniska standarder för tillsyn som Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) lade fram den 3 juni 2022 i enlighet med artikel 10.4 andra stycket i förordning (EU) nr 648/2012,

| — | med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 111.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från utskottet för ekonomi och valutafrågor, och av följande skäl:

| A. | I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 (2) anges bland annat de värden för clearingtrösklarna som gäller för clearingkravet. Enligt artikel 10.4 fjärde stycket i förordning (EU) nr 648/2012 ska Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) regelbundet se över tröskelvärdena och föreslå tekniska standarder för tillsyn för att ändra dem. För vissa jurisdiktioner i tredjeländer har inget beslut om likvärdighet ännu antagits, och kontrakt som genomförs på marknader i dessa tredjelandsjurisdiktioner anses därför vara OTC-derivatkontrakt och ingår, trots att de clearas av erkända centrala motparter, i clearingtrösklarna. |
| --- | --- |

A.

I kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 (2) anges bland annat de värden för clearingtrösklarna som gäller för clearingkravet. Enligt artikel 10.4 fjärde stycket i förordning (EU) nr 648/2012 ska Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) regelbundet se över tröskelvärdena och föreslå tekniska standarder för tillsyn för att ändra dem. För vissa jurisdiktioner i tredjeländer har inget beslut om likvärdighet ännu antagits, och kontrakt som genomförs på marknader i dessa tredjelandsjurisdiktioner anses därför vara OTC-derivatkontrakt och ingår, trots att de clearas av erkända centrala motparter, i clearingtrösklarna.

| B. | Råvarupriserna har ökat under senaste tiden, en ökning som kraftigt har förstärkts genom Rysslands militära aggression mot Ukraina. Stigande priser och extrem volatilitet på marknaderna för energiderivat har på senare tid lett till högre marginalsäkerhetskrav från centrala motparter när det gäller energiföretagens täckning av de relaterade exponeringarna. Denna situation har skapat likviditetsproblem för icke-finansiella motparter, såsom energiföretag, eftersom säkerheter som ställts till centrala motparter i unionen vanligtvis tillhandahålls kontant. Energiföretag som ofta har mindre likvida tillgångar för att uppfylla marginalkraven kan tvingas att antingen minska sina positioner eller att inte risksäkra dem tillräckligt, vilket exponerar dem för ytterligare prisvariationer. Energiföretag bör upprätthålla den finansiella kapaciteten och likviditeten för att trygga försörjningen och inköpen av energiråvaror på medellång sikt – samtidigt som den finansiella stabiliteten bevaras – till förmån för unionens hushåll och företag. |
| --- | --- |

B.

Råvarupriserna har ökat under senaste tiden, en ökning som kraftigt har förstärkts genom Rysslands militära aggression mot Ukraina. Stigande priser och extrem volatilitet på marknaderna för energiderivat har på senare tid lett till högre marginalsäkerhetskrav från centrala motparter när det gäller energiföretagens täckning av de relaterade exponeringarna. Denna situation har skapat likviditetsproblem för icke-finansiella motparter, såsom energiföretag, eftersom säkerheter som ställts till centrala motparter i unionen vanligtvis tillhandahålls kontant. Energiföretag som ofta har mindre likvida tillgångar för att uppfylla marginalkraven kan tvingas att antingen minska sina positioner eller att inte risksäkra dem tillräckligt, vilket exponerar dem för ytterligare prisvariationer. Energiföretag bör upprätthålla den finansiella kapaciteten och likviditeten för att trygga försörjningen och inköpen av energiråvaror på medellång sikt – samtidigt som den finansiella stabiliteten bevaras – till förmån för unionens hushåll och företag.

| C. | Den 13 september 2022 bad kommissionen Esma (genom skrivelse Ares(2022)6980063) att överväga om delegerad förordning (EU) nr 149/2013 bör ändras tillfälligt för att minska en del av dessa bördor. Esma svarade den 22 september 2022 (genom skrivelse ESMA24-436-1414) att myndigheten lade fram sina förslag till tekniska standarder för tillsyn (ESMA70-451-114) avseende clearingtröskeln för råvaruderivat den 3 juni 2022 till kommissionen, som föreslog att öka clearingtröskeln för råvaruderivat med 1 miljard EUR till totalt 4 miljarder EUR. Esma bekräftade att den föreslagna ökningen var lämplig och uppmanade kommissionen att anta denna åtgärd så snart som möjligt. |
| --- | --- |

C.

Den 13 september 2022 bad kommissionen Esma (genom skrivelse Ares(2022)6980063) att överväga om delegerad förordning (EU) nr 149/2013 bör ändras tillfälligt för att minska en del av dessa bördor. Esma svarade den 22 september 2022 (genom skrivelse ESMA24-436-1414) att myndigheten lade fram sina förslag till tekniska standarder för tillsyn (ESMA70-451-114) avseende clearingtröskeln för råvaruderivat den 3 juni 2022 till kommissionen, som föreslog att öka clearingtröskeln för råvaruderivat med 1 miljard EUR till totalt 4 miljarder EUR. Esma bekräftade att den föreslagna ökningen var lämplig och uppmanade kommissionen att anta denna åtgärd så snart som möjligt.

| D. | Kommissionen har därför antagit den delegerade förordningen som höjer det clearingtröskelvärde för positioner i OTC-råvaruderivat som föreskrivs i delegerad förordning (EU) nr 149/2013 från 3 miljarder EUR till 4 miljarder EUR. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har därför antagit den delegerade förordningen som höjer det clearingtröskelvärde för positioner i OTC-råvaruderivat som föreskrivs i delegerad förordning (EU) nr 149/2013 från 3 miljarder EUR till 4 miljarder EUR.

| E. | Den delegerade förordningen bör träda i kraft så snart som möjligt för att minska det ökade likviditetstrycket på energiföretagen. |
| --- | --- |

E.

Den delegerade förordningen bör träda i kraft så snart som möjligt för att minska det ökade likviditetstrycket på energiföretagen.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201, 27.7.2012, s. 1.

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 149/2013 av den 19 december 2012 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 648/2012 med avseende på tekniska standarder för tillsyn av indirekta clearingarrangemang, clearingkravet, det offentliga registret, tillträde till en handelsplats, icke-finansiella motparter och riskbegränsningstekniker för OTC-derivatkontrakt som inte clearas via en central motpart (EUT L 52, 23.2.2013, s. 11).

---