# Euroopan unionin C 181/2023

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 181 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta23. toukokuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 181

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta23. toukokuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan syyttäjänvirasto |
| 2023/C 181/01 | Euroopan syyttäjänviraston työjärjestys, sellaisena kuin se on hyväksyttynä Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) kollegion 12 päivänä lokakuuta 2020 tekemällä päätöksellä 3/2020 ja muutettuna ja täydennettynä EPPOn kollegion 11 päivänä elokuuta 2021 tekemällä päätöksellä 85/2021 ja 29 päivänä kesäkuuta 2022 tekemällä päätöksellä 26/2022 | 1 |

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan syyttäjänvirasto

2023/C 181/01

Euroopan syyttäjänviraston työjärjestys, sellaisena kuin se on hyväksyttynä Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) kollegion 12 päivänä lokakuuta 2020 tekemällä päätöksellä 3/2020 ja muutettuna ja täydennettynä EPPOn kollegion 11 päivänä elokuuta 2021 tekemällä päätöksellä 85/2021 ja 29 päivänä kesäkuuta 2022 tekemällä päätöksellä 26/2022

1

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan syyttäjänvirasto

| 23.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 181/1

---

EUROOPAN SYYTTÄJÄNVIRASTON TYÖJÄRJESTYS,

sellaisena kuin se on hyväksyttynä Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) kollegion 12 päivänä lokakuuta 2020 tekemällä päätöksellä 3/2020 ja muutettuna ja täydennettynä EPPOn kollegion 11 päivänä elokuuta 2021 tekemällä päätöksellä 85/2021 ja 29 päivänä kesäkuuta 2022 tekemällä päätöksellä 26/2022 (1)

2023/C 181/01

EUROOPAN SYYTTÄJÄNVIRASTON (EPPO) KOLLEGIO, joka

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12 päivänä lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (2), jäljempänä ’EPPO-asetus’, ja erityisesti sen 21 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan pääsyyttäjän laatiman ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

EPPO-asetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti EPPOn työn organisoinnista määrätään sen työjärjestyksessä.

Kun EPPO on perustettu, Euroopan pääsyyttäjä laatii EPPO-asetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti viipymättä ehdotuksen EPPOn työjärjestykseksi, ja kollegio hyväksyy sen kahden kolmasosan enemmistöllä.

Euroopan pääsyyttäjä toimitti kollegiolle ehdotuksen EPPOn työjärjestykseksi.

Kollegio tarkasteli Euroopan pääsyyttäjän laatimaa ehdotusta kokouksissaan 29. syyskuuta 2020, 30. syyskuuta 2020, 5. lokakuuta 2020 ja 12. lokakuuta 2020,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN TYÖJÄRJESTYKSEN:

I OSASTO

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla

Soveltamisala

1.   Asetuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaisesti tässä työjärjestyksessä määrätään Euroopan syyttäjänviraston, jäljempänä ’EPPO’, työn organisoinnista.

2.   Nämä sisäiset säännöt täydentävät asetuksen säännöksiä. Ne sitovat keskusvirastoa, EPPOn henkilöstöä ja valtuutettuja Euroopan syyttäjiä. EPPO varmistaa, että sen ohjauksessa työskentelevät EPPOn ulkopuoliset työntekijät, joita jäsenvaltiot tarjoavat sen käyttöön, jotta se voisi suorittaa asetuksen mukaisia tehtäviään, noudattavat näitä sisäisiä sääntöjä soveltuvin osin.

2 artikla

Kielijärjestelyt

1.   Operatiivisissa ja hallinnollisissa toimissa käytettävää työkieltä käytetään kaikissa EPPOn tuottamissa sisäisissä säädöksissä, päätöksissä ja asiakirjoissa, kaikessa keskusviraston sisäisessä virallisessa viestinnässä, keskusviraston ja valtuutettujen Euroopan syyttäjien välisessä viestinnässä sekä eri jäsenvaltioissa toimivien valtuutettujen Euroopan syyttäjien välisessä viestinnässä.

2.   Euroopan unionin toimielimille, elimille ja laitoksille osoitetut EPPOn tiedonannot, säädökset ja päätökset laaditaan operatiivisessa ja hallinnollisessa toiminnassa käytettävällä työkielellä. Suhteissa Euroopan unionin tuomioistuimeen käytetään englannin ohella ranskaa.

3.   Viestintä rikosoikeudenkäynneissä osallisina olevien henkilöiden kanssa, kuten epäiltyjen tai syytettyjen henkilöiden, uhrien tai todistajien tai muiden kolmansien osapuolten kanssa, tapahtuu kansallisessa rikosprosessilainsäädännössä vaaditulla kielellä sekä tarvittaessa asiaa koskevien EU:n tai kansainvälisten rikosoikeudellista yhteistyötä koskevien oikeudellisten välineiden mukaisesti. Tiedonantoon on tarvittaessa liitettävä käännös kielellä, jota vastaanottaja ymmärtää.

4.   Valtuutettujen Euroopan syyttäjien on varmistettava, että heidän käsittelemiensä ja keskusviraston asetuksen mukaisten tehtävien suorittamiseksi olennaisten rikostutkintojen asiakirjat ovat saatavilla EPPOn työkielellä, tarvittaessa tiivistelmänä, ja että ne sisällytetään 44 artiklassa tarkoitettuun edistymisraporttiin.

3 artikla

Kääntämistä koskevat yksityiskohdat

1.   EPPO etsii asianmukaisia ratkaisuja sen varmistamiseksi, että sen 2 artiklan mukaisen toiminnan edellyttämät, tapauksia koskevat ja kiireelliset hallinnolliset käännökset ovat korkealaatuisia ja että ne toimitetaan nopeasti ja turvallisessa ympäristössä.

2.   Kiireettömät hallinnolliset käännökset tilataan EU:n elinten käännöskeskukselta.

3.   Käännösjärjestelyissä on noudatettava tietosuojavaatimuksia ja EPPOn velvollisuutta varmistaa jälkimmäisten toteutuminen.

II OSASTO

ORGANISATORISET KYSYMYKSET

ORGANISATORISET KYSYMYKSET

1 LUKU

1 LUKU

Kollegio

Kollegio

4 artikla

Puheenjohtajana toimiminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä on kollegion kokousten puheenjohtaja.

2.   Euroopan pääsyyttäjä nimeää tarvittaessa yhden Euroopan varapääsyyttäjistä johtamaan kollegion kokousta hänen poissa ollessaan.

3.   Jos Euroopan pääsyyttäjä ja kaksi varapääsyyttäjää eivät ole läsnä, iältään vanhin Euroopan syyttäjä toimii kollegion kokouksen puheenjohtajana.

5 artikla

Yleisen valvonnan harjoittaminen

1.   Asetuksen 9 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi kollegio voi milloin tahansa pyytää EPPOn toimintaa koskevia tietoja asetuksen mukaisesti toimitettavien tietojen lisäksi.

2.   Yksittäisiin tapauksiin liittyviä yleisiä kysymyksiä koskevat tiedot on toimitettava kollegiolle anonymisoituina, ja niitä tulee toimittaa ainoastaan siinä määrin kuin asetuksen 9 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi on tarpeen.

6 artikla

Strategiset ja toimintaperiaatteita koskevat päätökset

Kollegio määrittää EPPOn toiminnan painopisteet sekä tutkinta- ja syytetoimia koskevat toimintaperiaatteet Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta.

7 artikla

Kokoukset

1.   Asetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti kollegio pitää sääntömääräisen kokouksen vähintään kerran kuukaudessa, jollei kollegio toisin päätä. Euroopan pääsyyttäjä voi milloin tahansa kutsua koolle ylimääräisen kokouksen.

2.   Kun vähintään seitsemän kollegion jäsentä pyytää ylimääräistä kokousta, Euroopan pääsyyttäjän on kutsuttava se koolle viimeistään 10 päivän kuluttua pyynnön esittämisestä.

3.   Euroopan pääsyyttäjä kutsuu kollegion kokoukset koolle ja päättää kokousten päivän ja kellonajan.

4.   Kollegion kokoukset pidetään EPPOn tiloissa. Euroopan pääsyyttäjä voi olosuhteiden sitä vaatiessa kutsua kollegion koolle videoneuvottelun välityksellä. Jos yksi tai useampi kollegion jäsen ei voi osallistua EPPOn tiloihin koolle kutsuttuun kokoukseen fyysisesti, puheenjohtaja voi antaa heille luvan osallistua kokoukseen etänä.

5.   Euroopan pääsyyttäjä laatii esityslistaehdotuksen kutakin kokousta varten. Kollegion jäsenet ja hallintojohtaja voivat ehdottaa Euroopan pääsyyttäjälle kohtia sisällytettäväksi esityslistaehdotukseen. Esityslistaan on sisällytettävä kohdat, joita vähintään seitsemän kollegion jäsentä on pyytänyt, sekä pysyvän jaoston ehdottamat kysymykset 21 artiklan mukaisesti. Kollegion sihteeri toimittaa esityslistaehdotuksen mahdollisine liiteasiakirjoineen kaikille kollegion jäsenille vähintään viikkoa ennen kokousta. Asiaankuuluvat liiteasiakirjat on toimitettava myös kollegion ulkopuolisille henkilöille, jotka on kutsuttu osallistumaan tiettyjen kohtien käsittelyyn. Kun koolle kutsutaan ylimääräinen kokous, esityslistaehdotus ja liiteasiakirjat voidaan lähettää lyhyemmällä varoitusajalla.

6.   Kollegio hyväksyy kunkin kokouksen alussa esityslistan. Kokouksen puheenjohtaja tai kuka tahansa kollegion jäsen voi ehdottaa keskustelua ja äänestystä kiireellisistä asioista, jotka eivät ole mukana esityslistaehdotuksessa, ja ne voidaan sisällyttää esityslistaan edellyttäen, että kollegio ei vastusta sitä.

7.   Muiden kuin kollegion jäsenten osallistuminen kollegion kokouksiin:

| a) | hallintojohtaja osallistuu kollegion kokouksiin, joissa keskustellaan talousarvioon tai henkilöstöön liittyvistä tai muista hallinnollisista asioista, ja Euroopan pääsyyttäjä voi kutsua hänet kollegion kokouksiin, joissa käsitellään strategisia ja poliittisia kysymyksiä. |
| --- | --- |

a)

hallintojohtaja osallistuu kollegion kokouksiin, joissa keskustellaan talousarvioon tai henkilöstöön liittyvistä tai muista hallinnollisista asioista, ja Euroopan pääsyyttäjä voi kutsua hänet kollegion kokouksiin, joissa käsitellään strategisia ja poliittisia kysymyksiä.

| b) | Euroopan pääsyyttäjän kutsusta tai kenen tahansa kollegion jäsenen aloitteesta kokouksiin voivat osallistua myös muut henkilöstön jäsenet ja muut henkilöt, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä. |
| --- | --- |

b)

Euroopan pääsyyttäjän kutsusta tai kenen tahansa kollegion jäsenen aloitteesta kokouksiin voivat osallistua myös muut henkilöstön jäsenet ja muut henkilöt, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä.

8 artikla

Päätösvaltaisuus ja äänestäminen

1.   Asetuksen 9 artiklan 5 kohdan soveltamiseksi kollegion kokous on päätösvaltainen, kun paikalla on kaksi kolmasosaa kollegion jäsenistä. Jos kokous ei ole päätösvaltainen, puheenjohtaja voi päättää jatkaa kokousta ilman virallisten päätösten tekemistä. Asiaankuuluvia esityslistan kohtia voidaan käsitellä seuraavassa kollegion kokouksessa tai kirjallisella tai hiljaisen hyväksynnän menettelyllä.

2.   Jos etäosallistuminen ei ole mahdollista, Euroopan syyttäjä, joka ei voi osallistua kollegion kokoukseen, voi poikkeuksellisesti valtuuttaa toisen Euroopan syyttäjän äänestämään puolestaan valtakirjalla. Valtakirjoja ei oteta huomioon 1 kohdassa tarkoitettua päätösvaltaisuutta määritettäessä.

3.   Valtakirjalla äänestävän Euroopan syyttäjän on ilmoitettava kollegion sihteerille kirjallisesti valtakirjanhaltijan henkilöllisyys, ne esityslistan kohdat, joita valtakirja koskee, ja valtakirjalla äänestämisen mahdolliset rajoitukset. Valtakirjalla voi äänestää vain niistä esityslistan kohdista, joita varten se on annettu.

4.   Puheenjohtaja pyytää äänestystä jostakin esityslistan kohdasta, jos hän katsoo, että asiaa on käsitelty riittävästi.

5.   Äänet toimitetaan kättä nostamalla tai sähköisesti tai äänityksenä, jos kädennostolla äänestäminen on kiistanalaista. Kollegion tekemiin päätöksiin ei kirjata äänten jakautumista.

6.   Yksinkertaisella enemmistöllä asetuksen mukaisesti tehdyt päätökset katsotaan hyväksytyksi, kun suurin asiasta tai kohdasta annettu äänimäärä ylittää toiseksi suurimman määrän.

9 artikla

Kirjallinen menettely kollegion päätösten hyväksymiseksi

1.   Kiireellisissä tapauksissa, joissa päätöstä ei voida lykätä ja sitä tarvitaan ennen kuin kollegio voidaan kutsua koolle, Euroopan pääsyyttäjä voi päättää kirjallisesta menettelystä.

2.   Euroopan pääsyyttäjä antaa kollegion jäsenille vastausaikaa vähintään kolme työpäivää siitä päivästä, jona päätösehdotus lähetettiin sähköisesti. Poikkeustapauksissa Euroopan pääsyyttäjä voi päättää lyhyemmästä vastausajasta, joka ei kuitenkaan saa olla lyhyempi kuin kokonainen työpäivä.

3.   Kirjallista menettelyä noudattaen tehtyä ehdotusta päätökseksi ei muuteta, vaan se hyväksytään tai hylätään kokonaisuudessaan. Jos vastausta ei ole saatu asetetussa määräajassa, asianomaisen kollegion jäsenen katsotaan pidättyneen äänestämästä.

4.   Päätös tehdään, kun vähintään kaksi kolmasosaa kollegion jäsenistä on vastannut kirjallisesti ja vaadittu ääntenenemmistö on saatu.

5.   Jos vaadittua päätösvaltaisuutta tai enemmistöä ei saavuteta, Euroopan pääsyyttäjä voi aloittaa kirjallisen menettelyn uudelleen tai siirtää asian käsiteltäväksi kollegion seuraavassa kokouksessa.

6.   Euroopan pääsyyttäjä toteaa, että kirjallinen menettely on saatettu päätökseen. Asiasta lähetetään kollegion jäsenille ilmoitus, jolla vahvistetaan tehty päätös virallisesti.

10 artikla

Hiljaisen hyväksynnän menettely kollegion päätösten hyväksymiseksi

1.   Euroopan pääsyyttäjä voi pyytää hiljaisen hyväksynnän menettelyä päätöksissä, jotka tehdään yksinkertaisella enemmistöllä asetuksen mukaisesti ja joiden ei katsota olevan kovin merkittäviä.

2.   Euroopan pääsyyttäjä antaa kollegion jäsenille vastausaikaa vähintään kolme työpäivää siitä päivästä, jona päätösehdotus lähetettiin sähköisesti. Poikkeustapauksissa Euroopan pääsyyttäjä voi päättää lyhyemmästä vastausajasta, joka ei kuitenkaan saa olla lyhyempi kuin kokonainen työpäivä.

3.   Hiljaisen hyväksynnän menettelyä noudattaen tehtyä ehdotusta päätökseksi ei muuteta, vaan se hyväksytään tai hylätään kokonaisuudessaan. Jos vastausta ei ole saatu asetetussa määräajassa, asianomaisen kollegion jäsenen katsotaan äänestäneen käsiteltävänä olevan asian hyväksymisen puolesta.

4.   Euroopan pääsyyttäjä toteaa, että hiljaisen hyväksynnän menettely on saatettu päätökseen. Asiasta lähetetään kollegion jäsenille ilmoitus, jolla vahvistetaan tehty päätös virallisesti.

5.   Jos yksi tai useampi kollegion jäsen vastustaa hiljaisen hyväksynnän menettelyä, katsotaan, että käsiteltävänä olevaa asiaa ei ole hyväksytty.

11 artikla

Suuntaviivojen hyväksymismenettely

1.   Asetuksen 10 artiklan 7 kohdassa, 24 artiklan 10 kohdassa, 27 artiklan 8 kohdassa, 34 artiklan 3 kohdassa ja 40 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen suuntaviivojen hyväksymiseksi kollegion toimesta sovelletaan seuraavia sääntöjä:

2.   Euroopan pääsyyttäjä tai vähintään seitsemän Euroopan syyttäjän ryhmä voi toimittaa kollegiolle suuntaviivojen hyväksymistä tai muuttamista koskevia ehdotuksia, joista tulee ilmoittaa kaikille kollegion jäsenille vähintään 15 päivää ennen sitä kollegion kokousta, jonka esityslistalle kyseinen kohta on otettu.

3.   Poiketen siitä, mitä 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, kollegion päätösvaltaisuus tämän artiklan mukaisten päätösten tekemisessä on neljä viidesosaa kollegion jäsenistä.

4.   Tämän artiklan mukaisesti tehtyihin päätöksiin ei sovelleta 9 ja 10 artiklaa.

5.   Tämän artiklan mukaisesti tehdyt päätökset julkaistaan EPPOn verkkosivustolla.

12 artikla

Suljetuin ovin pidetyt kokoukset ja luottamuksellisuus

Kollegion kokoukset pidetään suljetuin ovin ja keskustelut kokouksissa ovat luottamuksellisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 4 kohdan soveltamista.

13 artikla

Kollegion sihteeri

1.   Euroopan pääsyyttäjä nimittää kollegion sihteerinä toimivan henkilön EPPOn henkilöstön joukosta.

2.   Kollegion sihteeri toimii Euroopan pääsyyttäjän alaisuudessa ja avustaa häntä kollegion kokousten valmistelussa.

14 artikla

Kokousten pöytäkirjat

1.   Kollegion sihteeri jakaa luettelon kollegion tekemistä päätöksistä kahden työpäivän kuluessa kustakin kokouksesta ja puheenjohtajan annettua hyväksyntänsä.

2.   Kollegion sihteeri laatii pöytäkirjan kustakin kollegion kokouksesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan soveltamista.

3.   Kollegion kokousten pöytäkirjoissa on oltava ainakin läsnä olevien henkilöiden nimet sekä yhteenveto keskusteluista ja tehdyistä päätöksistä, mutta äänten jakautumista ei kirjata.

4.   Euroopan pääsyyttäjä lähettää pöytäkirjaluonnoksen kollegion jäsenille myöhemmässä kollegion kokouksessa hyväksyttäväksi. Kun pöytäkirja on hyväksytty, Euroopan pääsyyttäjä ja kollegion sihteeri allekirjoittavat sen ja se liitetään asiakirjakokoelmaan.

2 LUKU

2 LUKU

Pysyvät jaostot

Pysyvät jaostot

15 artikla

Pysyviä jaostoja koskeva päätös

1.   Pysyvien jaostojen lukumäärä ja toimivallan jako pysyvien jaostojen kesken sekä asioiden jako määritetään pysyvien jaostojen perustamista ja asioiden jakamista koskevassa päätöksessä, jäljempänä ’pysyviä jaostoja koskeva päätös’, jonka kollegio hyväksyy Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta.

2.   Euroopan pääsyyttäjän ehdotukseen liitetään selittävä huomautus.

3.   Pysyviä jaostoja koskevassa päätöksessä vahvistetaan pysyvien jaostojen kokousten menettelytavat.

4.   Pysyviä jaostoja koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja EPPOn verkkosivustolla.

16 artikla

Kokoonpano

1.   Kunkin pysyvän jaoston kokoonpano määritetään kollegion päätöksellä, jäljempänä ’pysyvien jaostojen kokoonpanoa koskeva päätös’, Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta.

2.   Kunkin Euroopan syyttäjän on oltava vähintään yhden pysyvän jaoston pysyvä jäsen.

3.   Euroopan syyttäjän nimittäminen pysyväksi jäseneksi useampaan kuin yhteen pysyvään jaostoon on perusteltava asianmukaisesti ottaen huomioon kyseisen Euroopan syyttäjän työmäärä.

4.   Pysyvien jaostojen kokoonpanoa koskevassa päätöksessä on otettava huomioon Euroopan syyttäjien nykyinen ja odotettavissa oleva työmäärä sekä tarve varmistaa EPPOn toiminnan tehokkuus.

17 artikla

Puheenjohtajien nimeäminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä ja Euroopan varapääsyyttäjät toimivat niiden pysyvien jaostojen puheenjohtajana, joiden pysyviä jäseniä he ovat.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta puheenjohtaja nimitetään jaoston kokoonpanoa koskevalla päätöksellä.

18 artikla

Puheenjohtajan väliaikainen korvaaminen

1.   Jos pysyvän jaoston puheenjohtaja on tarpeen korvata, koska hän on väliaikaisesti kykenemätön hoitamaan tehtäviään, Euroopan pääsyyttäjä päättää Euroopan varapääsyyttäjiä kuullen asianmukaisista järjestelyistä, poiketen siitä, mitä pysyvien jaostojen kokoonpanoa koskevassa päätöksessä määrätään. Järjestelyissä on otettava huomioon tarve varmistaa pysyvien jaostojen toiminnan jatkuvuus.

2.   Euroopan pääsyyttäjä määrittää näiden väliaikaisten järjestelyjen keston.

3.   Näistä toimenpiteistä on ilmoitettava kollegiolle, ja ne tulevat voimaan välittömästi.

19 artikla

Asioiden jakaminen

1.   Pysyviä jaostoja koskevassa päätöksessä vahvistetaan järjestelmä, jonka pohjalta asioita jaetaan pysyvien jaostojen käsiteltäviksi. Järjestelmän on perustuttava asioiden satunnaiseen ja automaattiseen jakautumiseen kunkin uuden asian rekisteröintijärjestyksen mukaisesti sellaisten pysyvien jaostojen kesken, joiden jäsenistöön ei kuulu valvovaa Euroopan syyttäjää. Järjestelmän on myös varmistettava, että työmäärä jakautuu tasaisesti pysyvien jaostojen kesken. Asia jaetaan sattumanvaraisesti välittömästi sen jälkeen, kun se on rekisteröity pysyvään jaostoon. Asia on sen käsittelyä varten jaettava sattumanvaraisesti sellaiselle pysyvälle jaostolle, jolle on sovittu kokous, joka pidetään asian rekisteröintipäivää seuraavana kolmantena, neljäntenä tai viidentenä päivänä.

2.   Edellä 1 kohdassa esitetty järjestelmä on suunniteltava siten, ettei asiaa voida siirtää käsiteltäväksi pysyvälle jaostolle, jossa valvova Euroopan syyttäjä on pysyvänä jäsenenä.

3.   Pysyviä jaostoja koskeva päätös voi lisäksi sisältää sääntöjä, joilla varmistetaan EPPOn tehokas toiminta ja työmäärän tasapuolinen jakautuminen pysyvien jaostojen kesken ja joiden nojalla Euroopan pääsyyttäjä voi poikkeuksellisesti toteuttaa toimenpiteitä, jos yhden pysyvän jaoston työmäärä on merkittävästi suurempi kuin muiden. Näillä toimenpiteillä voidaan muun muassa tilapäisesti keskeyttää uusien asioiden jakaminen pysyvän jaoston käsiteltäväksi ennalta määrätyksi ajaksi. Euroopan pääsyyttäjä ilmoittaa kollegiolle tällaisista toimenpiteistä.

4.   Sattumanvaraisen ja automaattisen jakamisen periaatteesta poiketen ja EPPOn tehokkaan toiminnan varmistamiseksi pysyviä jaostoja koskevassa päätöksessä voidaan säätää, että tietyt tapausluokat osoitetaan tietylle pysyvälle jaostolle erityisesti tutkittavana olevan rikoksen tyypin tai olosuhteiden perusteella.

20 artikla

Tiettyä tapausta koskeva toimivalta ja uudelleenjako

1.   Kun asia on annettu pysyvän jaoston käsiteltäväksi, se on toimivaltainen seuraamaan ja johtamaan kyseiseen asiaan liittyviä tutkinta- ja syytetoimia, kunnes tapaus on lopullisesti ratkaistu. Tämä ei vaikuta pysyvien jaostojen välistä asioiden uudelleenjakoa koskevien sääntöjen 51 artiklan mukaiseen soveltamiseen.

2.   Euroopan pääsyyttäjä voi siirtää omasta aloitteestaan tai jonkin pysyvän jaoston pyynnöstä asian toiselle pysyvälle jaostolle, jos eri pysyville jaostoille osoitettujen yksittäisten asioiden välillä on yhteyksiä tai kun aihe on toistuva, kuultuaan sitä pysyvää jaostoa, jolle asia on osoitettu.

3.   Euroopan pääsyyttäjä voi myös joko omasta aloitteestaan tai jonkin pysyvän jaoston pyynnöstä siirtää asian 19 artiklan 4 kohdan mukaisesti määritetylle pysyvälle jaostolle kuultuaan sitä pysyvää jaostoa, jolle asia oli alun perin osoitettu, jos kyseinen asia olisi alun perin pitänyt osoittaa erikoistuneelle pysyvälle jaostolle pysyviä jaostoja koskevan päätöksen soveltamiseksi tai jos rikosoikeudellisen menettelyn edetessä ilmenee tarve asian osoittamiselle uudelleen.

4.   Erittäin kiireellisissä tapauksissa Euroopan pääsyyttäjä voi poikkeuksellisesti siirtää asian tilapäisesti toiselle pysyvälle jaostolle enintään 10 päiväksi. Euroopan pääsyyttäjä voi perustellussa päätöksessä pidentää tilapäistä siirtoa saman ajanjakson verran. Kun tämän ajanjakso on päättynyt, tilapäinen siirto päättyy ja asia palautetaan sen pysyvän jaoston toimivaltaan, jolle se oli aiemmin osoitettu.

5.   Euroopan pääsyyttäjä ilmoittaa kollegiolle kaikista 2 kohdan mukaisesti toteutetuista toimenpiteistä ja niiden perusteista.

21 artikla

Tiedottaminen kollegiolle

1.   Edellä olevan 5 artiklan soveltamiseksi ja kyseisessä artiklassa kuvattujen sääntöjen mukaisesti kunkin pysyvän jaoston puheenjohtaja ilmoittaa kollegiolle kirjallisesti sellaisista jaoston työskentelyyn liittyvistä kysymyksistä, joilla voi olla merkitystä koko EPPOn työskentelyn tai sen syytetoimien johdonmukaisuuden, tehokkuuden ja yhtenäisyyden kannalta.

2.   Kukin pysyvä jaosto voi puheenjohtajansa välityksellä toimittaa kollegiolle kirjallisen ehdotuksen tiettyjen EPPOn syytetoimien täytäntöönpanoon liittyvien kysymysten tai muiden pysyvän jaoston työhön liittyviä erityiskysymyksiä koskevien asiaan kuuluvien suuntaviivojen käsittelystä.

22 artikla

Ilmoitusvelvoitteet

1.   Kunkin pysyvän jaoston puheenjohtaja toimittaa kollegiolle vuosittain pysyviä jäseniä kuultuaan kirjallisen kertomuksen pysyvän jaoston toiminnasta. Euroopan pääsyyttäjä vahvistaa tällaisen kertomuksen mallin ja sen toimittamisen määräajan.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa kertomuksessa on oltava ainakin seuraavat tiedot:

| a) | pysyvän jaoston työmäärä, mukaan lukien käsiteltäväksi tulevien asioiden määrä, tehtyjen päätösten määrä ja tyyppi; |
| --- | --- |

a)

pysyvän jaoston työmäärä, mukaan lukien käsiteltäväksi tulevien asioiden määrä, tehtyjen päätösten määrä ja tyyppi;

| b) | perusteet asioiden käsittelyn lopettamiseen asetuksen 39 artiklan 1 kohdan a–g alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

perusteet asioiden käsittelyn lopettamiseen asetuksen 39 artiklan 1 kohdan a–g alakohdan mukaisesti;

| c) | päätökset yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta asetuksen 40 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

päätökset yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta asetuksen 40 artiklan mukaisesti;

| d) | asetuksen 27 artiklan 8 kohdan, 34 artiklan 2 kohdan ja 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehdyt päätökset; |
| --- | --- |

d)

asetuksen 27 artiklan 8 kohdan, 34 artiklan 2 kohdan ja 34 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehdyt päätökset;

| e) | kirjallisen menettelyn soveltaminen 24 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

kirjallisen menettelyn soveltaminen 24 artiklan mukaisesti;

| f) | kaikki muut pysyvän jaoston toimintaan liittyvät asiat, joilla katsotaan olevan horisontaalinen vaikutus EPPOn operatiiviseen toimintaan. |
| --- | --- |

f)

kaikki muut pysyvän jaoston toimintaan liittyvät asiat, joilla katsotaan olevan horisontaalinen vaikutus EPPOn operatiiviseen toimintaan.

23 artikla

Kokousten järjestäminen

1.   Pysyvien jaostojen kokouksissa noudatetaan esityslistaa, jossa ilmoitetaan erityisesti käsiteltävät asiat, tehtävä päätös ja kysymykset, joista kunkin asian käsittelyn yhteydessä keskustellaan.

2.   Pysyvän jaoston puheenjohtaja laatii esityslistan. Esityslistalle lisätään kohtia pysyvän jäsenen pyynnöstä. Puheenjohtaja toimittaa esityslistan pysyvän jaoston jäsenille ja kustakin esityslistalla olevasta tapauksesta vastaavalle valvovalle Euroopan syyttäjälle.

3.   Pysyvän jaoston puheenjohtaja voi pyytää asetuksen 10 artiklan 9 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja henkilöitä tai ketä tahansa asiaan kuuluvaa EPPOn henkilöstön jäsentä esittämään huomautuksensa kirjallisesti määrätyssä ajassa.

4.   Pysyvä jaosto voi käsitellä esityslistan kohtaa vain, jos pysyvät jäsenet ja asianomainen valvova Euroopan syyttäjä osallistuvat kokoukseen joko henkilökohtaisesti tai 6 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

5.   Poiketen siitä, mitä 4 kohdassa säädetään, jos pysyvä jäsen ei voi osallistua kokoukseen henkilökohtaisesti tai 6 kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti, läsnä olevat henkilöt voivat tehdä päätöksen esityslistalla olevasta kohdasta.

6.   Pysyvän jaoston kokoukset pidetään EPPOn tiloissa. Puheenjohtaja voi olosuhteiden sitä vaatiessa kutsua pysyvän jaoston koolle videoneuvottelun välityksellä. Jos yksi tai useampi pysyvän jaoston jäsen tai muu kokoukseen kutsuttu henkilö ei voi osallistua kokoukseen fyysisesti, he voivat osallistua kokoukseen etäyhteydellä.

7.   Puheenjohtaja voi nimetä pysyvän jaoston jäsenen tai valvovan Euroopan syyttäjän raportoimaan jostakin kokouksen esityslistalla olevasta asiasta.

8.   Pysyvän jaoston puheenjohtajan vastuulla on laatia kustakin pysyvän jaoston kokouksesta pöytäkirja, joka kirjataan asianhallintajärjestelmään.

24 artikla

Kirjallinen menettely

1.   Pysyvä jaosto voi noudattaa kirjallista menettelyä:

| a) | kun sitä pyydetään tekemään päätös asian käsittelyn lopettamisesta asetuksen 39 artiklan 1 kohdan a–d alakohdan mukaisesti tai siirtämään asia kansallisille viranomaisille asetuksen 34 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

a)

kun sitä pyydetään tekemään päätös asian käsittelyn lopettamisesta asetuksen 39 artiklan 1 kohdan a–d alakohdan mukaisesti tai siirtämään asia kansallisille viranomaisille asetuksen 34 artiklan mukaisesti,

| b) | kun tehtävä päätös on melko yksinkertainen esimerkiksi sisältönsä tai toistuvuutensa vuoksi tai siksi, että se liittyy samassa asiassa tehtyihin aiempiin päätöksiin. |
| --- | --- |

b)

kun tehtävä päätös on melko yksinkertainen esimerkiksi sisältönsä tai toistuvuutensa vuoksi tai siksi, että se liittyy samassa asiassa tehtyihin aiempiin päätöksiin.

2.   Kun noudatetaan kirjallista menettelyä, päätösluonnos toimitetaan asianhallintajärjestelmän kautta kaikille pysyvän jaoston pysyville jäsenille ja valvovalle Euroopan syyttäjälle.

3.   Jos pysyvän jaoston pysyvä jäsen tai valvova Euroopan syyttäjä ei esitä vastalausetta puheenjohtajan asettamassa määräajassa, joka on vähintään kolme päivää, päätös katsotaan hyväksytyksi.

3 LUKU

3 LUKU

Euroopan pääsyyttäjä ja Euroopan varapääsyyttäjät

Euroopan pääsyyttäjä ja Euroopan varapääsyyttäjät

25 artikla

Euroopan pääsyyttäjän tehtävät

1.   Euroopan pääsyyttäjällä on hänelle asetuksen mukaisesti myönnetyt valtuudet, ja hän hoitaa tehtäviään asetuksen ja näiden sääntöjen mukaisesti.

2.   Euroopan pääsyyttäjä tekee päätöksiä asetuksen 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos päätös annetaan suullisesti, vastaanottaja voi pyytää kirjallista vahvistusta.

3.   Asetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan pääsyyttäjä allekirjoittaa EPPOn puolesta asiakirjoja, kuten yhteistyöjärjestelyjä ja sopimuksia.

26 artikla

Euroopan varapääsyyttäjien valinta ja nimittäminen

1.   Jos Euroopan varapääsyyttäjän toimi on avoinna tai sen on määrä vapautua seuraavien kolmen kuukauden kuluessa, Euroopan pääsyyttäjä ilmoittaa avoimesta toimesta kollegiolle viipymättä ja pyytää kiinnostuneita Euroopan syyttäjiä jättämään hakemuksensa motivaatiokirjeineen. Euroopan varapääsyyttäjä nimitetään viimeistään 3 kuukauden kuluttua siitä, kun avoimesta paikasta on ilmoitettu kollegiolle. Viimeistään 2 viikkoa ennen varapääsyyttäjän nimittämiseen tarkoitettua kollegion kokousta vastaanotetut hakemukset hyväksytään.

2.   Euroopan pääsyyttäjä esittää kollegiolle saapuneiden hakemusten joukosta ehdokasta Euroopan varapääsyyttäjäksi viimeistään viikkoa ennen kollegion kokousta, jossa varapääsyyttäjä nimitetään. Euroopan pääsyyttäjä toimittaa esittämänsä ehdokkaan hakemuksen ja motivaatiokirjeen sekä kokouksen esityslistan kollegiolle.

3.   Ehdokkaan pitämien esittelyjen jälkeen kaikki kollegion jäsenet äänestävät salaisessa äänestyksessä.

4.   Jos samanaikaisesti on nimitettävä kaksi Euroopan varapääsyyttäjää, sovelletaan vastaavasti tämän artiklan 1–3 kohdassa kuvattua menettelyä.

27 artikla

Euroopan varapääsyyttäjien tehtävät

1.   Euroopan pääsyyttäjä voi osoittaa ja/tai siirtää kullekin Euroopan varapääsyyttäjälle erityistehtäviä tai temaattisia tai organisatorisia tehtäviä tapauskohtaisesti tai yleisesti. Niistä on ilmoitettava kollegiolle.

2.   Euroopan pääsyyttäjä varmistaa laitoksen toiminnan jatkuvuuden kaikkina aikoina. Euroopan pääsyyttäjä päättää sijaisuusjärjestyksestä hänen ollessaan poissa ja/tai estynyt hoitamasta Euroopan pääsyyttäjälle osoitettuja tehtäviä.

28 artikla

Tehtävien hoitaminen

Euroopan varapääsyyttäjälle kuuluvia tehtäviä hoidetaan Euroopan pääsyyttäjän valvonnassa, ja Euroopan varapääsyyttäjä raportoi niiltä osin suoraan Euroopan pääsyyttäjälle.

29 artikla

Euroopan varapääsyyttäjän tehtävästä eroaminen ja erottaminen

1.   Jos Euroopan varapääsyyttäjä haluaa erota Euroopan varapääsyyttäjän tehtävästään, hänen on ilmoitettava siitä Euroopan pääsyyttäjälle kirjallisesti vähintään kolme kuukautta ennen suunniteltua eroamispäivää, ellei toisin sovita. Euroopan pääsyyttäjä välittää kollegiolle tiedon eroamisesta viipymättä.

2.   Jos on tapahtunut vakava luottamuksen loukkaus, kollegio voi Euroopan pääsyyttäjän pyynnöstä jäsentensä enemmistöllä päättää erottaa Euroopan varapääsyyttäjän tehtävästään Euroopan varapääsyyttäjänä. Asianomainen Euroopan varapääsyyttäjä suljetaan pois äänestyksestä. Kollegio kuulee asianomaista Euroopan varapääsyyttäjää ennen päätöksensä tekemistä.

4 LUKU

4 LUKU

Euroopan syyttäjät

Euroopan syyttäjät

30 artikla

Euroopan syyttäjien sijaisuudet

1.   Jos Euroopan syyttäjä on lyhyen ajan poissa tai kykenemätön hoitamaan tehtäviään, Euroopan pääsyyttäjä nimittää toisen Euroopan syyttäjän toimimaan sijaisena.

2.   Sijaistettava Euroopan syyttäjä voi ehdottaa Euroopan pääsyyttäjälle kirjallisesti Euroopan syyttäjää, jonka suostumus sijaisena toimimiseen on jo saatu. Euroopan pääsyyttäjä nimittää joko ehdotetun tai jonkun muun Euroopan syyttäjän.

Jos tämän artiklan 2 kohdan mukaisesti nimitetty Euroopan syyttäjä on asianomaisen seurannasta vastaavan pysyvän jaoston pysyvä jäsen, hänen katsotaan osallistuvan kokoukseen ainoastaan valvovana Euroopan syyttäjänä. Tällaisissa tapauksissa seurannasta vastaava pysyvä jaosto voi tehdä päätöksiä 23 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

3.   Euroopan pääsyyttäjä varmistaa, tehtävässä tarvittavan oikeusjärjestelmän tuntemuksen ja kielen sekä sijaisuuden erityisolosuhteet asianmukaisesti huomioon ottaen, että sijaisena toimiva Euroopan syyttäjä pystyy hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti. Asiasta on ilmoitettava molemmille Euroopan syyttäjille ja kollegiolle.

4.   Tämän artiklan mukaiseen sijaisena toimimiseen sisältyvät kaikki työtehtävät, jollei näissä säännöissä toisin määrätä tai jollei asetuksessa toisin säädetä.

5.   Tätä artiklaa sovelletaan kaikkiin Euroopan syyttäjien poissaolotapauksiin lukuun ottamatta 31 artiklassa käsiteltyjä poissaoloja.

31 artikla

Valtuutetun Euroopan syyttäjän toimiminen Euroopan syyttäjän sijaisena

1.   Kukin Euroopan syyttäjä ehdottaa – nimittämisensä yhteydessä tai aina kun hänen tilalleen tarvitaan sijainen – Euroopan pääsyyttäjälle oman jäsenvaltionsa valtuutettua Euroopan syyttäjää, jonka kollegio nimittää ja joka voi toimia väliaikaisena Euroopan syyttäjänä asetuksen 16 artiklan 7 kohdan mukaisesti.

2.   Kun Euroopan syyttäjä eroaa, erotetaan tai luopuu tehtävästään asetuksen 16 artiklan 5 ja 6 kohdan mukaisesti tai on muulla tavoin kykenemätön hoitamaan tehtäviään, Euroopan pääsyyttäjä pyytää viipymättä kollegiota tekemään päätöksen, jonka nojalla sijaiseksi nimitetty henkilö voi toimia väliaikaisena Euroopan syyttäjänä eroamisen, erottamisen tai lähdön voimaantulopäivästä alkaen enintään 3 kuukauden ajan.

3.   Kollegio voi viimeistään kaksi viikkoa ennen 3 kuukauden määräajan päättymistä jatkaa sijaisuutta niin kauan kuin katsoo tarpeelliseksi.

4.   Väliaikainen Euroopan syyttäjä lakkaa toimimasta tehtävässään, kun hänen jäsenvaltiotaan edustava Euroopan syyttäjä voi jatkaa tehtäviensä hoitamista tai kun uusi Euroopan syyttäjä nimitetään.

32 artikla

Tapausten siirtäminen muille Euroopan syyttäjille

1.   Euroopan syyttäjä voi sisällyttää asetuksen 12 artiklan 2 kohdan nojalla esittämiinsä pyyntöihin ehdotuksen Euroopan syyttäjästä, joka on jo suostunut ottamaan tapauksen käsiteltäväkseen.

2.   Kun pyyntö liittyy työtaakkaan, Euroopan pääsyyttäjä arvioi pyynnön esittäneen Euroopan syyttäjän työtaakan, muiden asian ratkaisemiseen soveltuviksi katsottujen toimenpiteiden saatavuuden sekä ehdotuksen vaikutuksen EPPOn tutkinta- ja syytetoimien tehokkuuteen.

3.   Jos pyyntö esitetään mahdollisen eturistiriidan perusteella, Euroopan pääsyyttäjä hyväksyy pyynnön, jos hän katsoo, että pyynnön esittäneen Euroopan syyttäjän henkilökohtaiset edut tosiasiallisesti tai mahdollisesti heikentävät hänen riippumattomuuttaan Euroopan syyttäjän tehtävien suorittamisessa asetuksen 12 artiklan mukaisesti tai että ne voidaan tulkita sellaisiksi. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan siinä määrin kuin se on mahdollista.

4.   Euroopan pääsyyttäjä tekee 2 ja 3 kohdan mukaisia pyyntöjä koskevat päätökset ilman aiheetonta viivytystä EPPOn moitteettoman ja tehokkaan toiminnan jatkumisen varmistamiseksi. Euroopan pääsyyttäjä voi siirtää tapauksen ehdotetulle tai jollekulle muulle Euroopan syyttäjälle tai hylätä pyynnön.

5.   Kun Euroopan pääsyyttäjä siirtää asian toisen syyttäjän käsiteltäväksi tämän artiklan perusteella, hän varmistaa, ettei asian käsiteltäväkseen ottava Euroopan syyttäjä ole seurannasta vastaavan pysyvän jaoston pysyvä jäsen ja että hän pystyy hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti, kun otetaan asianmukaisesti huomioon tehtävässä tarvittavan oikeusjärjestelmän tuntemus ja kieli sekä asiaan liittyvät erityisolosuhteet. Asian käsiteltäväkseen ottava Euroopan syyttäjä hoitaa tehtäviään asetuksen 12 artiklan mukaisesti.

6.   Tapauksen siirrosta ilmoitetaan asianomaisille Euroopan syyttäjille ja pysyville jaostoille asianhallintajärjestelmän kautta. Euroopan pääsyyttäjä tiedottaa kollegiolle säännöllisesti tapausten siirroista.

5 LUKU

5 LUKU

Valtuutetut Euroopan syyttäjät

Valtuutetut Euroopan syyttäjät

33 artikla

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien nimeäminen

Kollegio nimeää valtuutetut Euroopan syyttäjät Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta. Ennen ehdotuksen tekemistä Euroopan pääsyyttäjä varmistaa, että ehdokkaat täyttävät asetuksen 17 artiklan 2 kohdan kriteerit ja valtuutettujen Euroopan syyttäjien palvelussuhteen ehtoja koskevista säännöistä tehdyssä kollegion päätöksessä vahvistetut kelpoisuusvaatimukset.

34 artikla

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien koordinointi

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien tehtävien hoitamisen varmistamiseksi Euroopan pääsyyttäjä voi siirtää valtuutettujen Euroopan syyttäjien toiminnan koordinoinnin, mukaan lukien heidän työohjelmansa, kyseisiä jäsenvaltioita edustaville Euroopan syyttäjille.

35 artikla

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien sijaisuudet

Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä on tilapäisesti poissa esimerkiksi vuosiloman tai sairausloman vuoksi tai ei muusta syystä ole käytettävissä, saman jäsenvaltion Euroopan syyttäjä nimittää toisen valtuutetun Euroopan syyttäjän kyseisestä jäsenvaltiosta sijaistamaan poissa olevaa valtuutettua Euroopan syyttäjää tämän poissaolon ajaksi. Tämä ei vaikuta valtuutettujen Euroopan syyttäjien palvelussuhteen ehtoja koskevassa kollegion päätöksessä vahvistettuihin sääntöihin.

6 LUKU

6 LUKU

Hallintojohtaja

Hallintojohtaja

36 artikla

Hallintojohtajan valinta ja nimittäminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä esittää hallintojohtajan avointa virkaa koskevan ilmoituksen kollegion hyväksyttäväksi.

2.   Ilmoitus avoimesta toimesta julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja EPPOn verkkosivustolla.

3.   Euroopan pääsyyttäjä arvioi ehdokkaita avointa virkaa koskevassa ilmoituksessa esitettyjen valintaperusteiden perusteella ja haastattelee riittävän määrän sopivimpia ehdokkaita. Euroopan pääsyyttäjä nimittää avukseen myös paneelin.

4.   Haastattelujen jälkeen Euroopan pääsyyttäjä laatii esivalintaluettelon, jossa on enintään 3 ehdokasta paremmuusjärjestykseen asetettuna, ja toimittaa sen sekä arvion kustakin esivalinnan läpäisseestä ehdokkaasta kollegiolle.

5.   Kollegio nimittää hallintojohtajan esivalintaluetteloon merkittyjen ehdokkaiden joukosta.

37 artikla

Hallintojohtajan työsuoritusten arviointi ja toimikauden jatkaminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä toimittaa kollegion hyväksyttäväksi hallintojohtajan työsuorituksia koskevan arvion sekä tarvittaessa huomautuksia viimeistään kuusi kuukautta ennen hallintojohtajan toimikauden päättymistä.

2.   Kollegio voi kuulla hallintojohtajaa ennen arvioinnin hyväksymistä, jos se katsotaan tarpeelliseksi tai jos hän sitä pyytää. Hallintojohtaja ei ole kokouksessa läsnä, kun kollegio hyväksyy arviointiraportin. Kollegio tekee päätöksen viimeistään 4 kuukautta ennen hallintojohtajan toimikauden päättymistä.

3.   Kollegio voi Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta, jossa otetaan huomioon 2 kohdassa tarkoitettu arvio, jatkaa hallintojohtajan toimikautta kerran enintään neljäksi vuodeksi.

III OSASTO

OPERATIIVISET ASIAT

OPERATIIVISET ASIAT

1 LUKU

1 LUKU

Tietojen rekisteröinti ja todentaminen

Tietojen rekisteröinti ja todentaminen

38 artikla

Tietojen rekisteröinti

1.   Kaikki tiedot, jotka EPPO vastaanottaa asetuksen 24 artiklan mukaisesti, sekä EPPOn viran puolesta saamat tiedot, jotka liittyvät rikolliseen toimintaan, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa, on kirjattava asetuksen 44 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti pidettävään rekisteriin, jäljempänä ’rekisteri’.

2.   Rekisteröintiin on sisällytettävä tietojen vastaanottopäivä, -kellonaika ja -paikka sekä henkilö, joka avaa rekisteröintitiedoston. Lisäksi siinä on oltava seuraavat tiedot:

| a) | tiedonlähde, mukaan lukien tiedot toimittaneen organisaation tai henkilön tunniste- ja yhteystiedot, paitsi jos sovellettavia tiedonantajien ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevia sääntöjä voidaan soveltaa ja niissä säädetään toisin; |
| --- | --- |

a)

tiedonlähde, mukaan lukien tiedot toimittaneen organisaation tai henkilön tunniste- ja yhteystiedot, paitsi jos sovellettavia tiedonantajien ja väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevia sääntöjä voidaan soveltaa ja niissä säädetään toisin;

| b) | tietojen muoto, mukaan lukien viittaukset asiakirjoihin tai muihin tietoihin, joita ei voida tallentaa alkuperäiskappaleena asianhallintajärjestelmään; |
| --- | --- |

b)

tietojen muoto, mukaan lukien viittaukset asiakirjoihin tai muihin tietoihin, joita ei voida tallentaa alkuperäiskappaleena asianhallintajärjestelmään;

| c) | tieto siitä, onko tiedoston avaamisen tarkoituksena tutkinnan aloittaminen tai vireillepano. |
| --- | --- |

c)

tieto siitä, onko tiedoston avaamisen tarkoituksena tutkinnan aloittaminen tai vireillepano.

3.   Rekisteröinnin olisi sisällettävä myös seuraavat tiedot, jos ne ovat saatavilla:

| a) | ilmoitetun rikollisen toiminnan mahdollinen oikeudellinen luokittelu sekä tieto siitä, onko sen tekijä järjestäytynyt ryhmä; |
| --- | --- |

a)

ilmoitetun rikollisen toiminnan mahdollinen oikeudellinen luokittelu sekä tieto siitä, onko sen tekijä järjestäytynyt ryhmä;

| b) | lyhyt kuvaus ilmoitetusta rikollisesta toiminnasta, mukaan lukien sen tekopäivä; |
| --- | --- |

b)

lyhyt kuvaus ilmoitetusta rikollisesta toiminnasta, mukaan lukien sen tekopäivä;

| c) | arvioidun vahingon määrä ja luonne; |
| --- | --- |

c)

arvioidun vahingon määrä ja luonne;

| d) | jäsenvaltio(t), johon/joihin rikollinen toiminta keskittyy tai jo(i)ssa suurin osa rikoksista on tehty, jos niitä on useita; |
| --- | --- |

d)

jäsenvaltio(t), johon/joihin rikollinen toiminta keskittyy tai jo(i)ssa suurin osa rikoksista on tehty, jos niitä on useita;

| e) | muut jäsenvaltiot, joita asia voi koskea; |
| --- | --- |

e)

muut jäsenvaltiot, joita asia voi koskea;

| f) | mahdollisten epäiltyjen ja muiden asianosaisten nimet asetuksen 24 artiklan 4 kohdan mukaisesti sekä kyseisten henkilöiden syntymäaika ja -paikka, henkilötunnus, vakinainen asuinpaikka ja/tai kansalaisuus, ammatti, epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön; |
| --- | --- |

f)

mahdollisten epäiltyjen ja muiden asianosaisten nimet asetuksen 24 artiklan 4 kohdan mukaisesti sekä kyseisten henkilöiden syntymäaika ja -paikka, henkilötunnus, vakinainen asuinpaikka ja/tai kansalaisuus, ammatti, epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön;

| g) | tieto siitä, voidaanko erioikeuksia tai vapauksia soveltaa; |
| --- | --- |

g)

tieto siitä, voidaanko erioikeuksia tai vapauksia soveltaa;

| h) | mahdolliset uhrit (muut kuin Euroopan unioni); |
| --- | --- |

h)

mahdolliset uhrit (muut kuin Euroopan unioni);

| i) | paikka, jossa pääasiallinen taloudellinen vahinko on tapahtunut; |
| --- | --- |

i)

paikka, jossa pääasiallinen taloudellinen vahinko on tapahtunut;

| j) | erottamattomasti toisiinsa liittyvät rikokset; |
| --- | --- |

j)

erottamattomasti toisiinsa liittyvät rikokset;

| k) | muut lisätiedot, jos rekisteröijä katsoo ne aiheellisiksi. |
| --- | --- |

k)

muut lisätiedot, jos rekisteröijä katsoo ne aiheellisiksi.

4.   Tiedot sisältävä asiakirja ja kaikki siihen liitetyt tiedot on mahdollisuuksien mukaan muunnettava asianhallintajärjestelmässä sähköisesti tallennettavaan muotoon.

5.   Asianhallintajärjestelmä lähettää asianomaiselle Euroopan syyttäjälle tai asianomaisille Euroopan syyttäjille ilmoituksen edellä olevan 3 kohdan d alakohdan sisällön perusteella. Lisäksi asianhallintajärjestelmä ilmoittaa Euroopan pääsyyttäjälle, jos 3 kohdan g alakohdan arvioinnin tulos on positiivinen.

6.   Jos tiedot sisältävät asetuksen 55 artiklassa määriteltyjä erityisiä henkilötietoryhmiä, niitä voidaan käsitellä vain, jos asetuksen 55 artiklassa säädetyt vaatimukset täyttyvät. Erityiset henkilötietoryhmät on merkittävä sellaisiksi asianhallintajärjestelmässä, ja niiden säilyttämisen perusteet on kirjattava. Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa tällaisesta rekisteröinnistä tietosuojavastaavalle.

7.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, valtuutetun Euroopan syyttäjän tai Euroopan syyttäjän on asetuksen 24 artiklan 8 kohdan mukaisesti ilman aiheetonta viivytystä toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille yksityisten osapuolten ilmoittamat tiedot, jotka eivät selvästikään liity rikolliseen toimintaan, jonka osalta EPPO voi käyttää toimivaltaansa, tai palautettava tiedot ilmoittavalle osapuolelle ja/tai poistettava ne. Tästä on pidettävä asianmukaisesti kirjaa. Jos asia siirretään kansalliselle viranomaiselle, valtuutetun Euroopan syyttäjän tai Euroopan syyttäjän on ilmoitettava siitä yksityisille osapuolille sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti.

39 artikla

Tietojen osoittaminen todennettavaksi

1.   Asianomaisen valtuutetun Euroopan syyttäjän tai Euroopan syyttäjän on todennettava kaikki tämän työjärjestyksen 38 artiklan 1 kohdan mukaisesti rekisteröidyt tiedot sen arvioimiseksi, onko EPPOn toimivallan käytölle perusteita.

2.   Kun Euroopan syyttäjä on saanut asianhallintajärjestelmästä 38 artiklan 5 kohdan mukaisen ilmoituksen, hän antaa tietojen todentamisen valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi. Euroopan syyttäjä voi suorittaa todentamisen itse EPPO-asetuksen 28 artiklan 4 kohdassa tarkoitetuissa tilanteissa. Euroopan syyttäjä päättää todentamistehtävän osoittamista koskevasta menettelystä, johon voi kuulua sääntöperusteinen jako, myös tapauksissa, joissa valtuutettu Euroopan syyttäjä on saanut tiedot viran puolesta.

3.   Jos asiasta on ilmoitettu useille Euroopan syyttäjille tai jos ilmoituksen saanut Euroopan syyttäjä katsoo, että toisella Euroopan syyttäjällä on paremmat edellytykset osoittaa todentamistehtävä, he neuvottelevat keskenään ja tekevät päätöksen yhdessä. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, Euroopan pääsyyttäjä tekee päätöksen.

4.   Jos EPPO on vastaanottanut tiedot asetuksen 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ne on osoitettava todennettavaksi 24 tunnin kuluessa rekisteröinnistä. Kaikki muut tiedot on osoitettava todentamista varten 3 päivän kuluessa rekisteröinnistä.

5.   Jos Euroopan syyttäjä ei osoita tehtävää asetetussa määräajassa tai jos hän ilmoittaa olevansa kykenemätön tekemään sen asetetussa määräajassa, tehtävän osoittaa Euroopan pääsyyttäjä tai Euroopan varapääsyyttäjä.

40 artikla

Tietojen todentaminen

1.   Kun tietoja todennetaan tutkinnan aloittamista varten, on arvioitava seuraavat seikat:

| a) | onko ilmoitettu toiminta rikos, joka kuuluu EPPO aineelliseen, alueelliseen, henkilökohtaiseen ja ajalliseen toimivaltaan; |
| --- | --- |

a)

onko ilmoitettu toiminta rikos, joka kuuluu EPPO aineelliseen, alueelliseen, henkilökohtaiseen ja ajalliseen toimivaltaan;

| b) | onko sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella perusteltua syytä uskoa, että rikos on tekeillä tai tehty; |
| --- | --- |

b)

onko sovellettavan kansallisen lainsäädännön perusteella perusteltua syytä uskoa, että rikos on tekeillä tai tehty;

| c) | onko syytteeseenpanon estämiselle ilmeiset oikeudelliset perusteet; |
| --- | --- |

c)

onko syytteeseenpanon estämiselle ilmeiset oikeudelliset perusteet;

| d) | täyttyvätkö soveltuvissa tapauksissa asetuksen 25 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset. |
| --- | --- |

d)

täyttyvätkö soveltuvissa tapauksissa asetuksen 25 artiklan 2, 3 ja 4 kohdassa säädetyt edellytykset.

2.   Kun tietoja todennetaan asian käsiteltäväksi ottamista koskevaa päätöstä varten, on arvioitava lisäksi seuraavat seikat:

| a) | tutkinnan edistyneisyys; |
| --- | --- |

a)

tutkinnan edistyneisyys;

| b) | tutkinnan merkityksellisyys EPPOn tutkinta- ja syytetoimien johdonmukaisuuden varmistamisen kannalta; |
| --- | --- |

b)

tutkinnan merkityksellisyys EPPOn tutkinta- ja syytetoimien johdonmukaisuuden varmistamisen kannalta;

| c) | tutkinnan rajat ylittävät näkökohdat; |
| --- | --- |

c)

tutkinnan rajat ylittävät näkökohdat;

| d) | muun sellaisen syyn olemassaolo, joka viittaa siihen, että EPPOlla on paremmat edellytykset jatkaa tutkintaa. |
| --- | --- |

d)

muun sellaisen syyn olemassaolo, joka viittaa siihen, että EPPOlla on paremmat edellytykset jatkaa tutkintaa.

3.   Todentamisessa on käytettävä kaikkia EPPOn käytettävissä olevia tiedonlähteitä sekä kaikkia lähteitä, jotka asianomaisella Euroopan syyttäjällä tai valtuutetulla Euroopan syyttäjällä on käytössään sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, mukaan lukien muut hänen käytettävissään olevat lähteet hänen toimiessaan kansallisten valtuuksiensa nojalla. Euroopan syyttäjä tai valtuutettu Euroopan syyttäjä voi käyttää EPPOn henkilöstöä apunaan todentamisessa. EPPO voi tarvittaessa kuulla unionin toimielimiä, elimiä ja laitoksia sekä kansallisia viranomaisia ja jakaa tietoja niiden kanssa, jollei tarpeesta suojata mahdollisen tulevan rikostutkinnan koskemattomuutta muuta johdu.

Ennen päätökseen saattamista todentamiset voidaan tarvittaessa yhdistää 51 ja 51 a artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

4.   Valtuutetun Euroopan syyttäjän tai soveltuvissa tapauksissa Euroopan syyttäjän on saatettava tutkinnan aloittamista koskevaan päätökseen liittyvä todentaminen päätökseen vähintään 2 päivää ennen asetuksen 27 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajan päättymistä. Asian käsiteltäväksi ottamiseen liittyvä todentaminen on saatettava päätökseen viimeistään 60 päivän kuluttua toimeksiannosta.

5.   Jos todentamistehtävä osoitetaan valtuutetulle Euroopan syyttäjälle ja jos valtuutettu Euroopan syyttäjä ei saata asetetussa määräajassa päätökseen tutkinnan aloittamiseen liittyvää todentamistehtävää tai jos hän ilmoittaa olevansa kykenemätön saattamaan sitä päätökseen asetetussa määräajassa, siitä on ilmoitettava Euroopan syyttäjälle, joka tarvittaessa pidentää käytettävissä olevaa aikaa tai antaa valtuutetulle Euroopan syyttäjälle asianmukaiset ohjeet.

6.   Kun on kyse käsiteltäväksi ottamista koskevasta päätöksestä, valtuutettu Euroopan syyttäjä tai soveltuvissa tapauksissa pysyvän jaoston puheenjohtaja tai Euroopan syyttäjä voi pyytää Euroopan pääsyyttäjää pidentämään asian käsiteltäväksi ottamista koskevan päätöksen tekemiseen varattua määräaikaa enintään viidellä päivällä. Jos asianomainen Euroopan syyttäjä tai valtuutettu Euroopan syyttäjä ei tee päätöstä asetetussa määräajassa, sitä pidetään päätöksenä olla ottamatta asiaa käsiteltäväksi ja 42 artiklaa sovelletaan vastaavasti.

7.   Kun todentamisesta vastaa Euroopan syyttäjä, on tämän osoitettava asia 24 tunnin kuluessa valtuutetulle Euroopan syyttäjälle arvioituaan alustavasti asian tiedot EPPO-asetuksen 26 ja 27 artiklan sekä 28 artiklan 4 kohdan tarkoituksia varten. Euroopan syyttäjä etenee asiassa tämän työjärjestyksen 41 tai 42 artiklan mukaisesti.

8. Mikäli Euroopan syyttäjä katsoo, että EPPO-asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaiset edellytykset täyttyvät, on hänen viipymättä edettävä asiassa tämän työjärjestyksen 52 artiklan 1 ja 2 kohtien mukaisesti. Mikäli tällaisessa tapauksessa Euroopan syyttäjä saa toimivaltaisen pysyvän jaoston hyväksynnän suorittaa tutkinnan itse, on kyseisen Euroopan syyttäjän annettava perusteltu päätös tutkimuksen aloittamiseksi tai otettava asia käsittelyyn henkilökohtaisesti ja avattava asiakirja-aineisto tämän työjärjestyksen 41 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos hyväksyntää ei anneta, valvovan Euroopan syyttäjän on viipymättä osoitettava asia valtuutetulle Euroopan syyttäjälle.

41 artikla

Päätös tutkinnan aloittamisesta tai asian ottamisesta käsiteltäväksi

1.   Jos EPPO todentamisen jälkeen päättää käyttää toimivaltaansa aloittamalla tutkinnan tai ottamalla asian käsiteltäväkseen, avataan asiakirja-aineisto, jolle annetaan tunnistenumero asiakirja-aineistojen hakemistossa, jäljempänä ’hakemisto’. Asianhallintajärjestelmä luo automaattisesti pysyvän linkin edellä olevan 38 artiklan 1 kohdan mukaiseen asiaan liittyvään rekisteröintiin.

2.   Hakemistossa olevaan vastaavaan viittaukseen on sisällyttävä mahdollisuuksien mukaan:

| a) | EPPOn rikosoikeudellisissa menettelyissä epäiltynä olevien tai syytettyjen henkilöiden tai EPPOn rikosoikeudellisten menettelyjen seurauksena tuomittujen henkilöiden






  i. | sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi; |
| --- | --- | --- |

a)

EPPOn rikosoikeudellisissa menettelyissä epäiltynä olevien tai syytettyjen henkilöiden tai EPPOn rikosoikeudellisten menettelyjen seurauksena tuomittujen henkilöiden

i.

sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi;

| ii. | syntymäaika ja -paikka; |
| --- | --- |

ii.

syntymäaika ja -paikka;

| iii. | kansalaisuus; |
| --- | --- |

iii.

kansalaisuus;

| iv. | sukupuoli; |
| --- | --- |

iv.

sukupuoli;

| v. | asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka; |
| --- | --- |

v.

asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka;

| vi. | sosiaali- ja henkilötunnukset, ajokortit, henkilöasiakirjat, passitiedot ja tulli- ja verotunnistenumerot; |
| --- | --- |

vi.

sosiaali- ja henkilötunnukset, ajokortit, henkilöasiakirjat, passitiedot ja tulli- ja verotunnistenumerot;

| vii. | väitettyjen rikosten kuvaus, mukaan lukien niiden tekopäivä; |
| --- | --- |

vii.

väitettyjen rikosten kuvaus, mukaan lukien niiden tekopäivä;

| viii. | rikosten rikosoikeudellinen määrittely, mukaan lukien erottamattomasti toisiinsa liittyvät rikokset; |
| --- | --- |

viii.

rikosten rikosoikeudellinen määrittely, mukaan lukien erottamattomasti toisiinsa liittyvät rikokset;

| ix. | arvioidun vahingon määrä; |
| --- | --- |

ix.

arvioidun vahingon määrä;

| x. | epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön; |
| --- | --- |

x.

epäily henkilön kuulumisesta rikollisjärjestöön;

| xi. | yksityiskohtaiset tiedot pankeissa ja muissa rahoituslaitoksissa olevista tileistä; |
| --- | --- |

xi.

yksityiskohtaiset tiedot pankeissa ja muissa rahoituslaitoksissa olevista tileistä;

| xii. | puhelin- ja SIM-korttien numerot, sähköpostiosoitteet, IP-osoitteet, verkkoalustoilla käytettyjen tilien tunnukset ja käyttäjätunnukset; |
| --- | --- |

xii.

puhelin- ja SIM-korttien numerot, sähköpostiosoitteet, IP-osoitteet, verkkoalustoilla käytettyjen tilien tunnukset ja käyttäjätunnukset;

| xiii. | ajoneuvojen rekisteritiedot; |
| --- | --- |

xiii.

ajoneuvojen rekisteritiedot;

| xiv. | henkilön omistamat tai käyttämät yksilöitävissä olevat omaisuuserät, kuten kryptovarat ja kiinteistöt; |
| --- | --- |

xiv.

henkilön omistamat tai käyttämät yksilöitävissä olevat omaisuuserät, kuten kryptovarat ja kiinteistöt;

| xv. | tieto siitä, voidaanko mahdollisia erioikeuksia tai vapauksia soveltaa. |
| --- | --- |

xv.

tieto siitä, voidaanko mahdollisia erioikeuksia tai vapauksia soveltaa.

| b) | EPPOn toimivaltaan kuuluvista rikoksista ilmoituksia tehneiden luonnollisten henkilöiden tai niiden uhrien






  i. | sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi; |
| --- | --- | --- |

b)

EPPOn toimivaltaan kuuluvista rikoksista ilmoituksia tehneiden luonnollisten henkilöiden tai niiden uhrien

i.

sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi;

| ii. | syntymäaika ja -paikka; |
| --- | --- |

ii.

syntymäaika ja -paikka;

| iii. | kansalaisuus; |
| --- | --- |

iii.

kansalaisuus;

| iv. | sukupuoli; |
| --- | --- |

iv.

sukupuoli;

| v. | asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka; |
| --- | --- |

v.

asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka;

| vi. | henkilötunnukset, henkilöasiakirjat ja passitiedot; |
| --- | --- |

vi.

henkilötunnukset, henkilöasiakirjat ja passitiedot;

| vii. | asianomaiseen henkilöön liittyvien tai hänen ilmoittamiensa rikosten kuvaus ja luonne, ajankohta, jona ne on tehty, ja niiden rikosoikeudellinen määrittely. |
| --- | --- |

vii.

asianomaiseen henkilöön liittyvien tai hänen ilmoittamiensa rikosten kuvaus ja luonne, ajankohta, jona ne on tehty, ja niiden rikosoikeudellinen määrittely.

| c) | Edellä a alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden kontaktien tai kumppaneiden






  i. | sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi; |
| --- | --- | --- |

c)

Edellä a alakohdassa tarkoitettujen henkilöiden kontaktien tai kumppaneiden

i.

sukunimi, alkuperäinen sukunimi, etunimet ja mahdollinen salanimi tai peitenimi;

| ii. | syntymäaika ja -paikka; |
| --- | --- |

ii.

syntymäaika ja -paikka;

| iii. | kansalaisuus; |
| --- | --- |

iii.

kansalaisuus;

| iv. | sukupuoli; |
| --- | --- |

iv.

sukupuoli;

| v. | asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka; |
| --- | --- |

v.

asuinpaikka, ammatti ja asianomaisen henkilön oleskelupaikka;

| vi. | henkilötunnukset, henkilöasiakirjat ja passitiedot. |
| --- | --- |

vi.

henkilötunnukset, henkilöasiakirjat ja passitiedot.

Edellä a alakohdan x-xv alakohdassa tarkoitettuja henkilötietoryhmiä tallennetaan hakemistoon vain siinä määrin kuin se on käytännössä mahdollista, kun otetaan huomioon operatiivinen etu ja käytettävissä olevat resurssit. Hakemistossa oleva viittaus on pidettävä ajan tasalla asiakirja-aineistoa koskevan tutkinnan ajan. Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa Euroopan syyttäjälle ja valtuutetulle Euroopan syyttäjälle määräajoin, jos tiettyjä tietoluokkia ei ole syötetty hakemistoon.

3.   Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa asiasta valvovalle Euroopan syyttäjälle, pysyvälle jaostolle ja Euroopan pääsyyttäjälle.

4.   Jos asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä tai asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaista tutkimusta suorittava Euroopan syyttäjä katsoo, että tutkinnan koskemattomuuden säilyttämiseksi on tarpeen tilapäisesti lykätä velvoitetta ilmoittaa asiasta asetuksen 25 artiklan 5 kohdassa ja 26 artiklan 2 ja 7 kohdissa tarkoitetuille viranomaisille, hänen on ilmoitettava asiasta viipymättä seurannasta vastaavalle pysyvälle jaostolle. Viimeksi mainittu voi vastustaa tätä päätöstä ja kehottaa valtuutettua Euroopan syyttäjää tai soveltuvissa tapauksissa asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti toimivaa Euroopan syyttäjää antamaan välittömästi asiaa koskevan ilmoituksen.

42 artikla

Päätös olla aloittamatta tutkintaa tai olla ottamatta asiaa käsiteltäväksi

1.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä päättää todentamisen jälkeen, ettei aloita tutkintaa tai ota asiaa käsiteltäväkseen, hänen on kirjattava päätöksen perusteet rekisteriin. Päätöksestä ilmoitetaan todentamistehtävän tehtäväksi osoittaneelle Euroopan syyttäjälle, ja asian uudelleenkäsittely osoitetaan toimivaltaiselle pysyvälle jaostolle.

2.   Jos kollegio on hyväksynyt yleiset suuntaviivat, joiden nojalla valtuutetut Euroopan syyttäjät voivat päättää riippumattomasti ja ilman aiheetonta viivytystä olla ottamatta käsiteltäväksi tietyntyyppisiä rikosasioita, valtuutetun Euroopan syyttäjän päätöksen uudelleentarkastelu suoritetaan kyseisissä suuntaviivoissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.

3.   Pysyvä jaosto voi pyytää EPPOn henkilöstöltä apua päätöksenteon tueksi, jos se katsoo sen aiheelliseksi.

4.   Pysyvä jaosto suorittaa asian käsiteltäväksi ottamatta jättämistä koskevan päätöksen uudelleentarkastelun ennen asetuksen 27 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajan päättymistä. Tutkinnan aloittamatta jättämistä koskevan päätöksen uudelleentarkastelu on saatettava päätökseen viimeistään 20 päivän kuluttua siitä, kun toimeksianto on annettu pysyvälle jaostolle. Pysyvä jaosto voi pyytää Euroopan pääsyyttäjää pidentämään uudelleentarkasteluun käytettävissä olevaa aikaa.

5.   Jos pysyvä jaosto ohjeistaa valtuutettua Euroopan syyttäjää aloittamaan tutkinnan tai ottamaan asian käsiteltäväksi, valtuutettu Euroopan syyttäjä toimii 41 artiklan mukaisesti.

6.   Jos pysyvä jaosto ei anna valtuutetulle Euroopan syyttäjälle ohjeita ennen uudelleentarkastelun määräajan päättymistä, valtuutetun Euroopan syyttäjän päätös katsotaan hyväksytyksi. Päätöksestä on mahdollisuuksien mukaan ilmoitettava rikollisesta toiminnasta ilmoittaneelle viranomaiselle tai henkilölle.

7.   Jos päätös olla aloittamatta tutkintaa perustuu siihen, että ilmoitettu rikollinen toiminta ei kuulu EPPOn toimivaltaan, alun perin saadut tiedot sekä EPPOn suorittaman todentamisen aikana mahdollisesti löydetyt tiedot on toimitettava toimivaltaisille kansallisille viranomaisille.

42 a artikla

Asetuksen 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti saadut tiedot

1.   Asetuksen 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti saadut tiedot on todennettava kymmenen päivän kuluessa. Jos sen tuloksena käy ilmi, että EPPO voisi käyttää toimivaltaansa, valtuutettu Euroopan syyttäjä ilmoittaa toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle aikomuksesta ottaa asia käsiteltäväksi ja pyytää 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti toimivaltaista kansallista viranomaista ilmoittamaan kymmenen päivän kuluessa tiedot EPPOlle 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

2.   Jos toimivaltainen kansallinen viranomainen ei ilmoita EPPOlle tietoja 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti kymmenen päivän kuluessa tietojen saamisesta, valtuutettu Euroopan syyttäjä vie toimivaltaristiriidan käsiteltäväksi 25 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa menettelyssä. Jäsenvaltioissa, joiden kansallisen lainsäädännön mukaan EPPO ei voi viedä toimivaltaristiriitaa käsiteltäväksi 25 artiklan 6 kohdassa tarkoitetussa menettelyssä ilman aikaisempaa päätöstä sen toimivallasta, valtuutettu Euroopan syyttäjä käyttää oikeutta ottaa asia käsiteltäväksi.

3.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä on 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti saatujen tietojen todentamisen tuloksena samaa mieltä siitä, että EPPOn ei pitäisi käyttää toimivaltaansa, hän antaa asiasta perustellun selvityksen.

4.   Pysyvä jaosto arvioi selvityksen kymmenen päivän kuluessa. Jos pysyvä jaosto katsoo, että EPPOn pitäisi käyttää toimivaltaansa, se kehottaa valtuutettua Euroopan syyttäjää ilmoittamaan toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle EPPOn aikomuksesta käyttää toimivaltaansa ja pyytämään 27 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että kansalliset viranomaiset ilmoittavat tiedot EPPOlle asetuksen 24 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa sovelletaan 2 kohtaa.

5.   Jos pysyvä jaosto ei anna kehotusta kymmenen päivän kuluessa tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun selvityksen saamisesta, valtuutetun Euroopan syyttäjän selvitys katsotaan hyväksytyksi ja rekisteröintiasia päätetään.

2 LUKU

2 LUKU

Tutkinnat

Tutkinnat

43 artikla

Tutkinnan suorittamista koskevat säännöt

1.   Sen estämättä, mitä määrätään mahdollisuudesta siirtää tutkinta asetuksen 49 artiklan mukaisesti, ja rajoittamatta asetuksen 28 artiklan 4 kohdan säädöksiä, tutkinnan aloittamisesta tai vireillepanosta päättänyt valtuutettu Euroopan syyttäjä myös ottaa asian käsiteltäväkseen.

2.   Jos kansallinen lainsäädäntö sen sallii, Euroopan syyttäjä voi nimetä yhden tai useamman valtuutetun Euroopan syyttäjän samasta jäsenvaltiosta suorittamaan tutkintaa asiaa käsittelevän valtuutetun Euroopan syyttäjän rinnalla. Valvova Euroopan syyttäjä voi sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti poistaa asian käsittelystä valtuutetut Euroopan syyttäjät, jotka on nimetty suorittamaan tutkinta asiaa käsittelevän valtuutetun Euroopan syyttäjän ohella. Asianomainen Euroopan syyttäjä voi suorittaa tutkinnan itse, mikäli asetuksen 28 artiklan 4 kohdan edellytykset täyttyvät.

3.   EPPOn asiakirja-aineistot on organisoitava ja niitä on hallinnoitava näiden sääntöjen mukaisesti, jotta voidaan varmistaa EPPOn moitteeton toiminta yhtenä virastona, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tapaukseen sovellettavan kansallisen lainsäädännön säännösten soveltamista. Asianhallintajärjestelmään tallennetaan mahdollisuuksien mukaan sähköisessä muodossa jäljennökset kaikista asiakirja-aineistoon lisätyistä tiedoista asetuksen 44 artiklan 4 kohdan c alakohdan mukaisesti.

4.   Käytännön järjestelyt, jotka koskevat valvovan Euroopan syyttäjän ja toimivaltaisen pysyvän jaoston pääsyä asiakirja-aineistoon sisältyviin tietoihin ja todisteisiin, joita ei voida tallentaa asianhallintajärjestelmään sähköisessä muodossa, on tehtävä asiaa käsittelevän valtuutetun Euroopan syyttäjän kanssa kustannustehokkaalla tavalla.

5.   Kollegio voi Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksen perusteella hyväksyä muita EPPOn asiakirja-aineistojen hallinnointia ja arkistoa koskevia sääntöjä.

44 artikla

Tutkintoja koskevat raportit

1.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä laatii edistymisraportin ja pitää sen ajan tasalla tutkinnan ajan. Raporttiin on sisällyttävä alustava tutkimussuunnitelma sekä kaikki tutkinnan aikana tapahtunut merkittävä edistys, mukaan lukien vähintään seuraavat:

| a) | suunnitellut ja toteutetut tutkintatoimet ja niiden tulokset; |
| --- | --- |

a)

suunnitellut ja toteutetut tutkintatoimet ja niiden tulokset;

| b) | mahdolliset muutokset tutkinnan laajuudessa epäillyn (epäiltyjen), tutkittavan rikoksen (tutkittavien rikosten), aiheutuneen vahingon ja uhrin (uhrien) osalta; |
| --- | --- |

b)

mahdolliset muutokset tutkinnan laajuudessa epäillyn (epäiltyjen), tutkittavan rikoksen (tutkittavien rikosten), aiheutuneen vahingon ja uhrin (uhrien) osalta;

| c) | tärkeiden todisteiden kerääminen; |
| --- | --- |

c)

tärkeiden todisteiden kerääminen;

| d) | tarvittaessa asiaa käsittelevän valtuutetun Euroopan syyttäjän toimen tai päätöksen uudelleentarkastelua koskevat pyynnöt; |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa asiaa käsittelevän valtuutetun Euroopan syyttäjän toimen tai päätöksen uudelleentarkastelua koskevat pyynnöt;

| e) | lyhyt kuvaus jäsenvaltiolle tai jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvalle henkilölle osoitettujen tiedonantojen, asiakirjojen tai päätösten sisällöstä. |
| --- | --- |

e)

lyhyt kuvaus jäsenvaltiolle tai jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvalle henkilölle osoitettujen tiedonantojen, asiakirjojen tai päätösten sisällöstä.

2.   Raporttia säilytetään asianhallintajärjestelmässä. Valvova Euroopan syyttäjä ja seurannasta vastaavan pysyvän jaoston jäsenet saavat asianhallintajärjestelmän kautta ilmoituksen aina, kun raporttia muutetaan.

3.   Euroopan syyttäjät voivat antaa omissa jäsenvaltioissaan toimiville valtuutetuille Euroopan syyttäjille ohjeita, joissa täsmennetään ilmoitusvelvoitetta.

45 artikla

Tutkintojen seuranta

1.   Kun asia on avattu, asianhallintajärjestelmä osoittaa sen seurannan 19 artiklan mukaisesti satunnaiselle pysyvälle jaostolle, jonka pysyviin jäseniin valvova Euroopan syyttäjä ei kuulu.

2.   Seurannasta vastaavalla pysyvällä jaostolla, sen pysyvät jäsenet ja valvova Euroopan syyttäjä mukaan luettuina, on milloin tahansa oltava pääsy asiakirja-aineiston tietoihin sellaisina kuin ne on tallennettu asianhallintajärjestelmään. Jos se on välttämätöntä päätöksen tekemiseksi, pysyvä jaosto voi pyytää valvovaa Euroopan syyttäjää varmistamaan, että keskusvirastoon toimitetaan alkuperäinen asiakirja tai alkuperäiset asiakirjat, joiden jäljennöksiä ei ole vielä tallennettu tai joita ei voida tallentaa alkuperäisessä muodossaan asianhallintajärjestelmään ja joita ei säilytetä keskusvirastossa. Asiakirja(t) on palautettava ilman aiheetonta viivytystä sen jälkeen, kun pysyvän jaoston pyynnön taustalla oleva tarkoitus on täytetty.

3.   Pysyvä jaosto tai valvova Euroopan syyttäjä voi milloin tahansa pyytää valtuutettua Euroopan syyttäjää toimittamaan tietoja meneillään olevasta tutkinnasta tai syytetoimista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 44 artiklan mukaisia ilmoitusvelvoitteita.

4.   Pysyvä jaosto tarkastelee tutkintaa säännöllisesti puheenjohtajan vahvistaman aikataulun mukaisesti tai milloin tahansa, kun sen pysyvä jäsen, valvova Euroopan syyttäjä tai asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä sitä pyytää.

5.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi missä tahansa tutkinnan vaiheessa pyytää apua EPPOn henkilöstön jäseneltä.

46 artikla

Tutkintojen johtaminen

1.   Asiaa käsitteleville valtuutetuille Euroopan syyttäjille asetuksen 10 artiklan 5 kohdan ja 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti annettaviin ohjeisiin voi liittyä erityistoimenpiteiden toteuttamista tai toteuttamatta jättämistä.

2.   Ohjeissa voidaan asettaa asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle velvoite raportoida tutkintaan liittyvistä jatkotoimista.

3.   Jos kyse on asetuksen 10 artiklan 5 kohdan mukaisista ohjeista, pysyvän jaoston puheenjohtaja jakaa ohjeluonnoksen tai antaa sen pysyvän jaoston jäsenen tai valvovan Euroopan syyttäjän tehtäväksi.

4.   Ohjeet tallennetaan asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta automaattisesti asianomaiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle.

5.   Valvova Euroopan syyttäjä varmistaa, että valtuutettu Euroopan syyttäjä noudattaa ohjeita. Jos valvova Euroopan syyttäjä katsoo, että asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä ei ole kyennyt noudattamaan ohjeita, hänen on pyydettävä lisätietoja ja ilmoitettava asiasta pysyvälle jaostolle sekä tarvittaessa esitettävä asetuksen 28 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukainen ehdotus.

47 artikla

Pysyvien jaostojen ohjeiden uudelleentarkastelu

1.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä katsoo, että seurannasta vastaavalta pysyvältä jaostolta saadun ohjeen täytäntöönpano olisi unionin oikeuden, asetus mukaan luettuna, tai sovellettavan kansallisen lainsäädännön vastaista, hänen on välittömästi ilmoitettava asiasta pysyvälle jaostolle ja ehdotettava saatujen ohjeiden muuttamista tai peruuttamista. Seurannasta vastaava pysyvä jaosto tekee tätä pyyntöä koskevan päätöksen ilman aiheetonta viivytystä kuultuaan valvovaa Euroopan syyttäjää.

2.   Jos pysyvä jaosto epää tällaisen pyynnön, valtuutettu Euroopan syyttäjä voi lähettää uudelleentarkastelupyynnön Euroopan pääsyyttäjälle. Seurannasta vastaavan pysyvän jaoston puheenjohtaja voi esittää huomautuksia Euroopan pääsyyttäjälle. Euroopan pääsyyttäjä osoittaa pyynnön toiselle pysyvälle jaostolle, joka tekee lopullisen ohjeita koskevan päätöksen yhdessä valvovan Euroopan syyttäjän kanssa.

48 artikla

Valtuutettujen Euroopan syyttäjien toimien sisäinen valvonta

1.   Kun jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä säädetään toimien sisäisestä valvonnasta sen omassa syyttäjänvirastossa, kaikki valtuutetun Euroopan syyttäjän tekemän toimen valvontaa koskevat pyynnöt lisätään asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta valvovalle Euroopan syyttäjälle ja seurannasta vastaavalle pysyvälle jaostolle.

2.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä toimittaa kirjalliset huomautuksensa valvovalle Euroopan syyttäjälle.

3.   Valvovan Euroopan syyttäjän on käsiteltävä valvontaa koskeva pyyntö kansallisessa lainsäädännössä vahvistetussa määräajassa. Valvontamenettelyllä ei ole lykkäävää vaikutusta eikä se saa viivästyttää meneillään olevien tutkinta- tai syytetoimien tehokasta toteuttamista, ellei kansallisessa lainsäädännössä toisin säädetä.

4.   Valvovan Euroopan syyttäjän on ilmoitettava toimivaltaiselle pysyvälle jaostolle ennen valvontapyyntöä koskevan päätöksen tekemistä. Pysyvä jaosto voi milloin tahansa jatkaa asetuksessa säädettyjen seurantavaltuuksiensa käyttämistä.

5.   Jos kansallisessa lainsäädännössä viitataan kansallisen lainsäädännön mukaisen sisäisen valvonnan yhteydessä valvovaan/ylempään syyttäjään, tätä artiklaa sovellettaessa sillä tarkoitetaan valvovaa Euroopan syyttäjää suhteessa valtuutettuun Euroopan syyttäjään.

49 artikla

Asian käsittelyn siirtäminen toiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle

Valvova Euroopan syyttäjä voi ehdottaa seurannasta vastaavalle pysyvälle jaostolle asian siirtämistä toiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle samassa jäsenvaltiossa sanotun kuitenkaan rajoittamatta 39 artiklan 2 kohdan soveltamista. Perusteltu ehdotus tallennetaan asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa siitä seurannasta vastaavalle pysyvälle jaostolle ja asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle. Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi toimittaa kirjallisia huomautuksia 5 päivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta, paitsi jos Euroopan syyttäjä on asian kiireellisyyden vuoksi lyhentänyt tätä määräaikaa.

50 artikla

Asian käsittelyn siirtäminen jonkin toisen jäsenvaltion valtuutetulle Euroopan syyttäjälle

1.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä, valvova Euroopan syyttäjä tai kuka tahansa seurannasta vastaavan pysyvän jaoston pysyvä jäsen voi ehdottaa asian siirtämistä toisessa jäsenvaltiossa toimivalle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle asetuksen 26 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

2.   Pysyvä jaosto voi kutsua kokoukseensa sen jäsenvaltion Euroopan syyttäjän, johon asian siirtämistä ehdotetaan, ja pyytää kirjallisia huomautuksia asianomaisilta valtuutetuilta Euroopan syyttäjiltä.

Jos asian siirtäminen johtaa siihen, että valvova Euroopan syyttäjä on myös seurannasta vastaavan pysyvän jaoston pysyvä jäsen, 19 artiklaa sovelletaan vastaavasti.

3.   Pysyvän jaoston päätös asian siirtämisestä 1 ja 2 kohdan mukaisesti rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta asianomaisille Euroopan syyttäjille ja valtuutetuille Euroopan syyttäjille. Päätöstä ei voida tehdä kirjallisella menettelyllä.

51 artikla

Useamman kuin yhden jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien asioiden käsittelyn yhdistäminen ja jakaminen

1.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä, valvova Euroopan syyttäjä tai seurannasta vastaavan pysyvän jaoston pysyvä jäsen voi ehdottaa pysyvälle jaostolle asetuksen 26 artiklan 5 kohdan b alakohdan ja 6 kohdan mukaiset perusteet täyttävien asioiden käsittelyn yhdistämistä tai jakamista.

2.   Kun yhdistettävien asioiden seurantaa tehdään eri pysyvissä jaostoissa, ne kuulevat toisiaan tehdäkseen päätöksen asioiden yhdistämisestä. Jos kaikki asianomaiset pysyvät jaostot ovat päättäneet yhdistää asioiden käsittelyn, asianhallintajärjestelmään ensimmäisenä rekisteröidyn asian seurannasta vastaava pysyvä jaosto seuraa myös siihen yhdistettyä asiaa, elleivät asianomaiset pysyvät jaostot yhdessä päätä poiketa tästä periaatteesta. Jos vähintään yksi pysyvä jaosto kieltäytyy asioiden käsittelyn yhdistämisestä tai on eri mieltä asian seurannasta vastaavan pysyvän jaoston päätöksestä, Euroopan pääsyyttäjä tekee päätöksen.

3.   Jos seurannasta vastaava pysyvä jaosto päättää jakaa asian, se on edelleen toimivaltainen kaikissa jakamisen tuloksena syntyneissä asioissa. Jos on syytä poiketa tästä säännöstä, seurannasta vastaava pysyvä jaosto ilmoittaa asiasta Euroopan pääsyyttäjälle, joka tekee päätöksen. Jakamisen tuloksena syntyvälle/syntyville uudelle tapaukselle/uusille tapauksille annetaan uusi asianumero 41 artiklan mukaisesti.

4.   Päätös asioiden yhdistämisestä tai jakamisesta ja sen jälkeen mahdollisesti tehtävä päätös asioiden käsittelyn siirtämisestä toiselle pysyvälle jaostolle rekisteröidään asianhallintajärjestelmään.

5.   Päätös sisältää myös pysyvän jaoston valinnan valtuutetuksi Euroopan syyttäjäksi, joka ottaa yhdistetyt tai jaetut asiat käsiteltäväkseen asetuksen 26 artiklan mukaisesti. Jos pysyvien jaostojen välillä on erimielisyyttä, Euroopan pääsyyttäjä päättää asiasta.

51 a artikla

Yhden jäsenvaltion lainkäyttövaltaan kuuluvien asioiden käsittelyn yhdistäminen ja jakaminen

1.   Jos asia kuuluu yhden jäsenvaltion lainkäyttövaltaan, asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi päättää yhdistää tai jakaa asioiden käsittelyn sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tällöin ei sovelleta 20 artiklan 2 kohtaa.

2.   Jos asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä päättää yhdistää tai jakaa asioiden käsittelyn 1 kohdan mukaisesti, asianomaisille pysyville jaostoille ilmoitetaan päätöksestä ilman aiheetonta viivytystä.

3.   Jos päätös asioiden käsittelyn yhdistämisestä koskee useita pysyviä jaostoja, asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä ilmoittaa päätöksessään, minkä pysyvän jaoston pitäisi seurata yhdistämisen tuloksena syntyvää asiaa sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jos sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan ei voida määrittää seurannasta vastaavaa pysyvää jaostoa tai jos lainsäädännössä jätetään sen nimittämiseen harkintavaltaa, seurannasta vastaava pysyvä jaosto on se pysyvä jaosto, joka seuraa asiaa, johon toinen asia tai toiset asiat yhdistetään.

4.   Jos yhdistettäviä asioita käsittelee useampi kuin yksi valtuutettu Euroopan syyttäjä, yhdistämisestä ja sen tuloksena syntyvän asian käsittelystä vastaavan valtuutetun Euroopan syyttäjän nimittämisestä päätetään sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jos sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaan ei voida määrittää asiaa käsittelevää valtuutettua Euroopan syyttäjää tai jos tämän nimittämiseen jätetään harkintavaltaa, valvova Euroopan syyttäjä tekee päätöksen.

5.   Jos asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä päättää jakaa asian käsittelyn, asianomainen pysyvä jaosto on edelleen toimivaltainen kaikissa jakamisen tuloksena syntyneissä asioissa. Jos on syytä poiketa tästä säännöstä, seurannasta vastaava pysyvä jaosto ilmoittaa asiasta Euroopan pääsyyttäjälle, joka tekee päätöksen. Jakamisen tuloksena syntyvälle/syntyville uudelle tapaukselle/uusille tapauksille annetaan uusi asianumero 41 artiklan mukaisesti.

52 artikla

Euroopan syyttäjän suorittamat tutkinnat

1.   Jos asiaa käsittelevä Euroopan syyttäjä päättää suorittaa tutkimuksen itse sen jälkeen, kun EPPO on rekisteröinyt tietoja EPPO-asetuksen 24 artiklan mukaisesti, on tämän pyydettävä päätökselle hyväksyntä pysyvältä jaostolta asianhallintajärjestelmän kautta ennen EPPO-asetuksen 28 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan a), b) tai c) luetelmakohdan mukaisen perustellun päätöksen tekemistä.

2.   Kohdassa 1 tarkoitetussa pyynnössä on oltava perustelut sille, miksi valvovan Euroopan syyttäjän on suoritettava tutkinta. Näin varmistetaan, että pysyvä jaosto voi arvioida, täyttyvätkö EPPO-asetuksen 28 artiklan 4 kohdan edellytykset.

3.   Pysyvä jaosto voi pyytää selvennyksiä asiaa käsittelevältä Euroopan syyttäjältä tai valtuutetulta Euroopan syyttäjältä, jos asialle on sellainen osoitettu.

4.   Jos pysyvä jaosto antaa hyväksynnän, valvova Euroopan syyttäjä kirjaa päätöksen asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle tai valtuutetuille Euroopan syyttäjille, jos syyttäjä tai syyttäjiä on osoitettu. Päätöksestä on ilmoitettava myös kansallisille viranomaisille.

5.   Jos Euroopan syyttäjä tekee päätöksen EPPO-asetuksen 28 pykälän 4 kohdan a) tai b) luetelmakohdan mukaisesti ennen kuin asialle osoitetaan valtuutettu Euroopan syyttäjä, on tämän otettava hoitaakseen kaikki valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtävät asiassa.

6.   Jos Euroopan syyttäjä suorittaa tutkinnan henkilökohtaisesti, sovelletaan soveltuvin osin 44 artiklaa.

53 artikla

Menettely, joka koskee rajat ylittävien tutkintatoimien osoittamista avustavan valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi

1.   Kun asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä osoittaa tutkintatoimen toisessa jäsenvaltiossa toimivan avustavan valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi, tieto siitä rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta asianomaisille Euroopan syyttäjille. Euroopan syyttäjä siitä jäsenvaltiosta, jossa toimenpide on toteutettava, antaa toimenpiteen tehtäväksi asiaankuuluvalle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle. Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa asiasta valtuutetulle Euroopan syyttäjälle.

Jos avustava valtuutettu Euroopan syyttäjä on jo määritetty, asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi osoittaa toimenpiteen toteuttamisen suoraan kyseisen valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi. Kiireellisissä tapauksissa asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi antaa toimenpiteen toteuttamisen kenen tahansa asianomaisessa jäsenvaltiossa toimivan valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi.

2.   Päätökseen on sisällyttävä kaikki tarvittavat seikat, jotta avustava valtuutettu Euroopan syyttäjä voi toteuttaa toimenpiteen, ja siinä on ilmoitettava määräaika toimeksiannon toteuttamiselle.

3.   Jos avustava valtuutettu Euroopan syyttäjä ei voi toteuttaa toimenpidettä asetetussa määräajassa, hänen on ilmoitettava asiasta valvovalle Euroopan syyttäjälle ja kuultava asiaa käsittelevää valtuutettua Euroopan syyttäjää asian ratkaisemiseksi kahdenvälisesti.

4.   Esimerkiksi monimutkaisten rajat ylittävien tutkintojen yhteydessä voidaan järjestää koordinointikokous EPPOn keskusvirastossa, jos se katsotaan tarpeelliseksi.

54 artikla

Poikkeuksellisen kalliit tutkintatoimenpiteet

1.   Jos EPPOn puolesta toteutetaan tai voitaisiin toteuttaa poikkeuksellisen kallis tutkintatoimenpide, asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä voi esittää asianhallintajärjestelmässä perustellun pyynnön EPPOlta saatavasta osittaisesta rahoitusosuudesta asetuksen 91 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

2.   Perustellussa pyynnössä on kerrottava yksityiskohtaisesti toimenpiteen kustannusten poikkeuksellisesta luonteesta. Pyynnössä on myös täsmennettävä EPPOlta pyydetyn rahoitusosuuden määrä.

3.   Asianhallintajärjestelmä ilmoittaa pyynnöstä automaattisesti toimivaltaisen pysyvän jaoston pysyville jäsenille sekä valvovalle Euroopan syyttäjälle.

4.   Pysyvä jaosto tarkastelee pyyntöjä määräajoin. Pysyvä jaosto hyväksyy tai hylkää pyynnön niiden ohjeiden mukaisesti, jotka koskevat EPPOn osallistumista poikkeuksellisen kalliisiin tutkintatoimiin, mutta ei ilmoita myönnettävän avustuksen määrää.

5.   Pysyvän jaoston päätös annetaan asianhallintajärjestelmän kautta automaattisesti tiedoksi asianomaiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle.

6.   Jos pysyvä jaosto hyväksyy pyynnön, päätöksestä ja tarvittaessa myönnettäväksi ehdotetun avustuksen määrästä ilmoitetaan hallintojohtajalle. Hallintojohtaja tekee määräajoin päätöksen myönnettävän avustuksen määrästä varainhoitosääntöjen ja niiden ohjeiden mukaisesti, jotka koskevat EPPOn osallistumista poikkeuksellisen kalliisiin tutkintatoimiin. Päätös annetaan viipymättä tiedoksi asianomaiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle, valvovalle Euroopan syyttäjälle, Euroopan pääsyyttäjälle ja pysyvän jaoston pysyville jäsenille.

3 LUKU

3 LUKU

Asioiden saattaminen päätökseen

Asioiden saattaminen päätökseen

55 artikla

Asian päättämistä koskevan toimivallan siirtäminen

1.   Pysyvä jaosto voi päättää siirtää päätöksentekovaltansa asetuksen 10 artiklan 7 kohdan mukaisesti missä tahansa vaiheessa ennen tutkinnan päättämistä. Päätöstä ei voida tehdä kirjallisella menettelyllä. Päätös rekisteröidään asianhallintajärjestelmään ja siitä ilmoitetaan Euroopan pääsyyttäjälle. Jos Euroopan pääsyyttäjä on asianomaisen pysyvän jaoston jäsen, päätöksestä ilmoitetaan Euroopan varapääsyyttäjille.

2.   Asianhallintajärjestelmän on asetuksen 10 artiklan 7 kohdan toisen alakohdan mukaisesti ilmoitettava päätöksen uudelleentarkastelua koskevasta pyynnöstä viipymättä valvovalle Euroopan syyttäjälle ja asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle, joiden on tämän jälkeen pidättäydyttävä kaikista toimista, jotka voivat heikentää uudelleentarkastelun tehokkuutta.

3.   Pysyvä jaosto ratkaisee asian ilman aiheetonta viivytystä. Euroopan pääsyyttäjä tai tapauksen mukaan Euroopan varapääsyyttäjä, joka on esittänyt pyynnön, voi osallistua tätä asiaa koskevaan pysyvän jaoston kokoukseen. Pyynnöstä ja uudelleentarkastelumenettelyn tuloksesta on ilmoitettava kollegiolle.

56 artikla

Tutkinnan päättäminen

1.   Kun asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä katsoo, että tutkinta on saatettu päätökseen, hänen on toimitettava raportti, joka sisältää muun muassa seuraavat tiedot:

| a) | yhteenveto tutkimuksen kohteena olleista tosiseikoista, jotka perustuvat saatavilla olevaan näyttöön; |
| --- | --- |

a)

yhteenveto tutkimuksen kohteena olleista tosiseikoista, jotka perustuvat saatavilla olevaan näyttöön;

| b) | tosiseikkojen oikeudellinen luokittelu ja niiden soveltaminen kyseiseen tapaukseen; |
| --- | --- |

b)

tosiseikkojen oikeudellinen luokittelu ja niiden soveltaminen kyseiseen tapaukseen;

| c) | perusteltu ehdotus syytteen nostamisesta, yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta, asian käsittelyn lopettamisesta tai asian siirtämisestä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille; |
| --- | --- |

c)

perusteltu ehdotus syytteen nostamisesta, yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta, asian käsittelyn lopettamisesta tai asian siirtämisestä toimivaltaisille kansallisille viranomaisille;

| d) | tarvittaessa ehdotus useiden asioiden yhdistämisestä sekä tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi asia olisi vietävä; |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa ehdotus useiden asioiden yhdistämisestä sekä tuomioistuin, jonka käsiteltäväksi asia olisi vietävä;

| e) | kansallisen lainsäädännön mukaisesti mahdollisesti sovellettavat määräajat. |
| --- | --- |

e)

kansallisen lainsäädännön mukaisesti mahdollisesti sovellettavat määräajat.

Raporttiin on soveltuvin osin liitettävä luonnos syytekirjelmäksi taikka ehdotus tai päätös yksinkertaistetun menettelyn käyttämisestä.

Tätä säännöstä sovelletaan myös Euroopan syyttäjään, joka suorittaa tutkintaa henkilökohtaisesti asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2.   Valtuutetun Euroopan syyttäjän pysyvälle jaostolle toimittama raportti ja päätösluonnos rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa asiasta valvovalle Euroopan syyttäjälle ja kaikille seurannasta vastaavan pysyvän jaoston jäsenille.

3.   Raportti ja päätösluonnos toimitetaan valvovalle Euroopan syyttäjälle, joka toimittaa ne ja mahdolliset omat huomautuksensa pysyvälle jaostolle 10 päivän kuluessa. Ellei valtuutetun Euroopan syyttäjän päätösluonnoksessa ehdoteta asian saattamista ratkaistavaksi tuomioistuimessa, Euroopan syyttäjä voi pyytää pysyvän jaoston puheenjohtajalta 10 päivän määräajan pidentämistä.

4.   Pysyvän jaoston puheenjohtaja päättää päivän, jona raportista ja päätösluonnoksesta keskustellaan. Kun valtuutettu Euroopan syyttäjä toimittaa päätösluonnoksen asian saattamisesta tuomioistuimessa ratkaistavaksi, siitä on keskusteltava viimeistään 5 päivää ennen asetuksen 36 artiklan 1 kohdassa säädetyn määräajan päättymistä.

5.   Kun valtuutettu Euroopan syyttäjä toimittaa päätösluonnoksen asian saattamisesta tuomioistuimessa ratkaistavaksi tai yksinkertaistetun syyttämismenettelyn soveltamisesta, pysyvän jaoston päätöstä ei voida hyväksyä kirjallisella menettelyllä.

6.   Pysyvä jaosto voi hyväksyä valtuutetun Euroopan syyttäjän ehdottaman päätöksen tai muuttaa sitä, antaa muun päätöksen tai antaa valtuutetun Euroopan syyttäjän tehtäväksi jatkaa tutkintaa, ilmoittaen samalla toteutettavat erityistoimenpiteet 46 artiklan mukaisesti. Se voi myös tarkastella asiaa itse uudelleen asetuksen 35 artiklan 2 kohdan mukaisesti, jos katsoo sen tarpeelliseksi.

7.   Jos on tehty päätös asian käsittelyn lopettamisesta, valtuutettu Euroopan syyttäjä tekee asetuksen 39 artiklan 4 kohdassa edellytetyn ilmoituksen ja kirjaa sen asianhallintajärjestelmään.

8.   Valtuutetun Euroopan syyttäjän on toimitettava raportti tavalla, jolla varmistetaan, että 3 ja 4 kohdassa säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa, ottaen huomioon mahdolliset kansallisen prosessilainsäädännön mukaisesti sovellettavat määräajat. Jos tämä ei ole mahdollista, raportissa on tuotava tämä näkökohta esiin ja perusteltava se. Valvova Euroopan syyttäjä ja pysyvä jaosto ryhtyvät tarvittaviin toimiin.

9.   Jos vastaavasti toimivaltainen pysyvä jaosto on siirtänyt päätöksentekovaltansa 55 artiklan mukaisesti, 1 kohdan mukainen raportti toimitetaan valvovalle Euroopan syyttäjälle, joka hyväksyy päätöksen ehdotetussa muodossa tai muutettuaan sitä tarpeen mukaan. Jos valvova Euroopan syyttäjä päättää lopettaa asian käsittelyn, sovelletaan 56 artiklan 7 kohtaa.

57 artikla

Asioiden siirtäminen kansallisille viranomaisille

1.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä, valvova Euroopan syyttäjä tai kuka tahansa seurannasta vastaavan pysyvän jaoston jäsen voi missä tahansa tutkinnan vaiheessa ehdottaa asian siirtämistä kansallisille viranomaisille asetuksen 34 artiklan 1–3 kohdan mukaisesti.

2.   Päätösluonnos tallennetaan asianhallintajärjestelmään, joka ilmoittaa siitä pysyvän jaoston pysyville jäsenille, valvovalle Euroopan syyttäjälle ja asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle.

3.   Jos toimivaltainen kansallinen viranomainen päättää ottaa asian käsiteltäväkseen tai jos asian siirtäminen perustuu asetuksen 34 artiklan 1 kohtaan, valtuutetun Euroopan syyttäjän on siirrettävä asiakirja-aineisto ilman aiheetonta viivytystä.

4.   Jos asian siirtäminen perustuu asetuksen 34 artiklan 3 kohtaan tai toimivaltainen kansallinen viranomainen ei ota asiaa käsiteltäväksi tai ei vastaa 30 päivän kuluessa asian siirtämistä koskevan päätöksen vastaanottamisesta, valtuutettu Euroopan syyttäjä jatkaa tutkintaa tai siirtyy soveltamaan 56 artiklaa.

58 artikla

Neuvottelut kansallisten viranomaisten kanssa

1.   Jos valtuutettu Euroopan syyttäjä aikoo ehdottaa asetuksen 22 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun rikokseen liittyvän asian käsittelyn lopettamista asetuksen 39 artiklan 3 kohdan mukaisesti, hänen on ilmoitettava asiasta asianomaisen jäsenvaltion määrittämälle kansalliselle viranomaiselle asetuksen 25 artiklan 6 kohdan mukaisesti.

2.   Valtuutettu Euroopan syyttäjä rekisteröi asiaa koskevan raportin ja päätösluonnoksen asianhallintajärjestelmään niiden huomautusten perusteella, jotka kansallinen viranomainen toimittaa 20 päivän kuluessa edellä olevan 1 kohdan mukaisen ilmoituksen tekemisestä.

59 artikla

Tutkinnan aloittaminen uudelleen

1.   Jos EPPO saa tietoja tosiseikoista, jotka eivät olleet tiedossa asian käsittelyn lopettamista koskevan päätöksen tekohetkellä ja jotka voivat vaatia lisätutkimuksia, sovelletaan seuraavia sääntöjä.

2.   Valvova Euroopan syyttäjä osoittaa todentamisen tehtäväksi samalle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle, joka suoritti tutkinnan, tai tarvittaessa toiselle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle samasta jäsenvaltiosta.

3.   Kun valtuutettu Euroopan syyttäjä on arvioinut uudet tosiseikat, hän laatii raportin niiden vaikutuksesta asian käsittelyn lopettamista koskevaan päätökseen täsmentäen ja ottaen huomioon mahdolliset asiaa koskevat kansallisen lainsäädännön säännökset ja mahdollisesti tarvittavat lisätutkintatoimet.

4.   Raportti ja asiaa koskeva päätösluonnos rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, joka osoittaa sen sille pysyvälle jaostolle, joka on päättänyt asian käsittelyn lopettamisesta, paitsi jos kyseinen pysyvä jaosto ei ole enää toiminnassa, jolloin asianhallintajärjestelmä osoittaa raportin 19 artiklan mukaisesti satunnaiselle pysyvälle jaostolle, jonka pysyviin jäseniin valvova Euroopan syyttäjä ei kuulu.

5.   Jos edellä olevan 4 kohdan perusteella määräytynyt pysyvä jaosto, kansallinen tuomioistuin tai Euroopan unionin tuomioistuin päättää asian käsittelyn lopettamista koskevan päätöksen uudelleentarkastelun jälkeen, että EPPOn olisi avattava asia uudelleen, valvova Euroopan syyttäjä nimittää valtuutetun Euroopan syyttäjän jatkamaan tutkintaa.

4 LUKU

4 LUKU

Oikeudenkäynnit

Oikeudenkäynnit

60 artikla

Edustus tuomioistuimessa

1.   Asetuksen 36 artiklan mukaisissa kansallisissa tuomioistuimissa käytävissä oikeusmenettelyissä EPPOa edustaa periaatteessa valtuutettu Euroopan syyttäjä.

2.   Valtuutettu Euroopan syyttäjä laatii raportin menettelyjen aikana tapahtuneesta merkittävästä edistyksestä ja päivittää sitä säännöllisesti. Raportti rekisteröidään asianhallintajärjestelmään, ja kaikista päivityksistä ilmoitetaan pysyvän jaoston jäsenille.

3.   Pysyvä jaosto voi antaa ohjeita valtuutetulle Euroopan syyttäjälle tai Euroopan syyttäjälle asetuksen 10 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

4.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, EPPOa voi edustaa myös valvova Euroopan syyttäjä asetuksen 28 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tämän artiklan 2 ja 3 kohtaa sovelletaan.

IV OSASTO

ASIANHALLINTAJÄRJESTELMÄ

ASIANHALLINTAJÄRJESTELMÄ

61 artikla

Asianhallintajärjestelmään pääsyä koskevat säännöt

1.   Euroopan pääsyyttäjä, Euroopan varapääsyyttäjät, muut Euroopan syyttäjät ja valtuutetut Euroopan syyttäjät pääsevät rekisteriin ja hakemistoon vain siltä osin kuin on tarpeen heidän tehtäviensä suorittamiseksi.

2.   Euroopan pääsyyttäjä nimeää EPPOn henkilöstön jäsenet, joiden pääsy rekisteriin ja/tai hakemistoon on tarpeen heidän tehtäviensä suorittamiseksi. Päätöksessä ilmoitetaan myös pääsyn taso ja edellytykset sen käyttämiselle.

3.   Poikkeustapauksissa, jos se on tarpeen luottamuksellisuuden varmistamiseksi, Euroopan pääsyyttäjä voi päättää, että tilapäisesti ainoastaan pysyvän jaoston pysyvillä jäsenillä, valvovalla Euroopan syyttäjällä, asiaa käsittelevillä valtuutetuilla Euroopan syyttäjillä ja muilla erikseen nimetyillä henkilöstön jäsenillä on pääsy tiettyihin rekisteriin sisältyviin tietoihin ja/tai tiettyyn hakemistossa olevaan asiakirja-aineistoon.

4.   Euroopan pääsyyttäjällä ja Euroopan varapääsyyttäjillä on suora pääsy asianhallintajärjestelmään sähköisesti tallennettuihin tietoihin tai pääsy asiakirja-aineistoon siinä määrin kuin on tarpeen heidän tehtäviensä suorittamiseksi.

5.   Asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä myöntää pääsyn asianhallintajärjestelmään sähköisesti tallennettuihin tietoihin tai asiakirja-aineistoon avustavalle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle, muille perustellun pyynnön esittäneille valtuutetuille Euroopan syyttäjille tai EPPOn henkilöstön jäsenille ainoastaan siltä osin kuin se on tarpeen heille osoitettujen tehtävien hoitamiseksi.

Ellei asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä toisin päätä, avustavalla valtuutetulla Euroopan syyttäjällä on käytettävissään kaikki asiaa koskevat tiedot asianhallintajärjestelmässä, jossa tehtävä on osoitettu tälle käsiteltäväksi. Tällainen pääsy myönnetään myös Euroopan syyttäjälle, joka vastaa tehtävän osoittamisesta ja sen valtuutetun Euroopan syyttäjän valvonnasta, jolle tehtävä on osoitettu tai osoitetaan, jotta tehtävä voidaan osoittaa käsiteltäväksi ja sen suorittamista voidaan valvoa asianmukaisesti.

Jos asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä, valvova Euroopan syyttäjä tai seurannasta vastaavan pysyvän jaoston jäsen luo yhteyden toiseen asiaan asianhallintajärjestelmässä, pääsy kaikkiin sähköisesti tallennettuihin tietoihin myönnetään molempien asioiden asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle, valvovalle Euroopan syyttäjälle ja seurannasta vastaavan pysyvän jaoston jäsenille, ellei sen asian, johon yhteys luotiin, asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä tai valvova Euroopan syyttäjä tai seurannasta vastaavan pysyvän jaoston jäsen vastusta sitä. Siinä tapauksessa heidän on esitettävä perustelunsa asianomaiselle pysyvälle jaostolle.

6.   Kun asiaa käsittelevä valtuutettu Euroopan syyttäjä tallentaa tietoja asianhallintajärjestelmään, EPPOn henkilöstön jäsenet tai muut hänen valvonnassaan toimivat hallintohenkilöstön jäsenet, jotka asianomainen EPPOn toimintaan osallistuva jäsenvaltio on antanut EPPOn käyttöön, voivat avustaa häntä vain siinä määrin kuin on tarpeen sen varmistamiseksi, että EPPO voi toimia yhtenä virastona ja että asianhallintajärjestelmässä olevien tietojen sisältö vastaa aina asiakirja-aineistoa.

7.   EPPO toteuttaa asianmukaiset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet asianhallintajärjestelmään tallennettujen henkilötietojen suojan varmistamiseksi.

62 artikla

Tietojen ristiintarkastus

1.   Hakemistoon syötetyt tiedot tarkistetaan automaattisesti rekisterin, hakemiston ja kaikkien asianhallintajärjestelmään sähköisesti tallennettujen asiakirja-aineistojen tietojen perusteella.

2.   Jos haku tuottaa osuman, siitä ilmoitetaan asiaan liittyviä tapauksia käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle ja valvovalle Euroopan syyttäjälle.

3.   Jos pääsy johonkin asiaan liittyvistä tapauksista on tilapäisesti rajattu tietyille käyttäjille 61 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ainoastaan asiaa käsittelevälle valtuutetulle Euroopan syyttäjälle ja valvovalle Euroopan syyttäjälle ilmoitetaan asiasta.

4.   Edellä olevia 1–3 kohtaa voidaan soveltaa myös rekisteriin lisättäviin tietoihin sekä tietoihin, joita saadaan asianhallintajärjestelmään sähköisesti tallennetuista asiakirjoista, jotka eivät ole hakemistossa.

V OSASTO

TIETOSUOJA

TIETOSUOJA

63 artikla

Yleiset periaatteet

1.   EPPO voi käsitellä henkilötietoja ainoastaan kaikilta osin kyseiseen käsittelyyn sovellettavaa tietosuojakehystä noudattaen. EPPOn on noudatettava kaikessa henkilötietojen käsittelyssä käyttötarkoitussidonnaisuuden, lainmukaisuuden ja kohtuullisuuden, tietojen minimoinnin, täsmällisyyden, säilytyksen rajoittamisen, eheyden ja luottamuksellisuuden sekä vastuuvelvollisuuden periaatteita.

2.   EPPOn on otettava kaikilta osin huomioon sisäänrakennetun tietosuojan soveltamisesta johtuvat velvoitteensa asetuksen 67 artiklan mukaisesti ja varmistettava sen asianmukainen täytäntöönpano erityisesti henkilötietojen automaattisen käsittelyn ja siihen liittyvien järjestelmien kehittämisen osalta.

3.   EPPOn on varmistettava, että kaikki henkilötietojen vastaanottamiset ja siirrot kirjataan asianmukaisesti ja että ne ovat jäljitettävissä, mukaan lukien tarvittaessa perusteet niiden siirtämiselle näiden tai muiden täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti.

4.   Tietosuojavastaavalla on oltava pääsy kaikkia 2 kohdan mukaisia henkilötietojen siirtoja ja vastaanottamisia koskeviin tietoihin, jotta hän voi täyttää erityisesti asetuksen 79 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaiset velvollisuutensa.

5.   Mitään henkilötietoja, olivatpa ne hallinnollisia tai operatiivisia, ei saa säilyttää kauemmin kuin on tarpeen sitä tarkoitusta varten, jota varten niitä on käsitelty, tai muiden oikeudellisten velvoitteiden täyttämistä varten.

6.   Kollegio hyväksyy Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta muita EPPOn suorittamaa henkilötietojen käsittelyä koskevia täytäntöönpanosääntöjä jäljempänä olevan 64 artiklan mukaisesti.

7.   Kollegio hyväksyy Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta tietosuojavastaavaa koskevat täytäntöönpanosäännöt.

8.   EPPO-asetuksen 79 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ja kuten siinä säädetään, tietosuojavastaava huolehtii riippumattomalla tavalla siitä, että EPPO noudattaa asetuksen ja hallinnollisia henkilötietoja koskevia asetuksen (EU) 2018/1725 (3) tietosuojasäännöksiä sekä EPPOn työjärjestyksen asiaankuuluvia tietosuojasäännöksiä.

64 artikla

Henkilötietojen käsittelyä koskevat täytäntöönpanosäännöt

1.   Kollegio hyväksyy Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksesta EPPOn suorittamaa hallinnollisten ja operatiivisten henkilötietojen käsittelyä koskevan uuden täytäntöönpanopäätöksen.

2.   Säännöissä on hahmoteltava ja määriteltävä vähintään seuraavat:

| a) | rekisteröidyn oikeuksien käyttämistä koskevat käytännön näkökohdat; |
| --- | --- |

a)

rekisteröidyn oikeuksien käyttämistä koskevat käytännön näkökohdat;

| b) | operatiivisten henkilötietojen säilyttämisen aikarajat; |
| --- | --- |

b)

operatiivisten henkilötietojen säilyttämisen aikarajat;

| c) | tietojenvaihtoa koskevat kriteerit ja menettelyt; |
| --- | --- |

c)

tietojenvaihtoa koskevat kriteerit ja menettelyt;

| d) | tarvittaessa muiden automaattisesti käsiteltävien tietokantojen kuin asiakirja-aineistojen luominen operatiivisten henkilötietojen käsittelyä varten. |
| --- | --- |

d)

tarvittaessa muiden automaattisesti käsiteltävien tietokantojen kuin asiakirja-aineistojen luominen operatiivisten henkilötietojen käsittelyä varten.

65 artikla

Muiden automaattisesti käsiteltävien tietokantojen kuin asiakirja-aineistojen luominen operatiivisten henkilötietojen käsittelyä varten

1.   EPPO voi asetuksen 44 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsitellä muihin kuin asiakirja-aineistoihin sisältyviä operatiivisia henkilötietoja, jos se on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi.

2.   Jos tällainen käsittely on tarpeen, Euroopan tietosuojavaltuutetulle ilmoittamista koskevasta menettelystä sekä operatiivisten henkilötietojen varsinaista käsittelyä koskevasta menettelystä ja sovellettavista suojatoimista säädetään edellä olevan 64 artiklan mukaisesti hyväksytyissä täytäntöönpanosäännöissä.

VI OSASTO

KUMPPANUUSSUHTEITA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

KUMPPANUUSSUHTEITA KOSKEVAT SÄÄNNÖT

66 artikla

Yhteistyöjärjestelyjä ja -sopimuksia koskevat yleiset säännöt

1.   Jos Euroopan pääsyyttäjä havaitsee tarpeen sopia yhteistyöjärjestelyistä asetuksen 99 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen yksikköjen kanssa, hänen on ilmoitettava asiasta kirjallisesti kollegiolle ja annettava ohjeet neuvotteluja varten.

2.   Kollegiolle tekemänsä ilmoituksen jälkeen Euroopan pääsyyttäjä voi aloittaa neuvottelut yhteistyöjärjestelyistä ja raportoi säännöllisesti kollegiolle saavutetusta edistyksestä. Euroopan pääsyyttäjä voi pyytää kollegiolta ohjausta neuvottelujen aikana.

3.   Kollegio hyväksyy yhteistyöjärjestelyt.

4.   Asetuksen 103 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen sopimusten tekemiseen sovelletaan soveltuvin osin 2 ja 3 kohdan säännöksiä.

67 artikla

Kolmansien maiden yhteyspisteet

1.   Kollegio voi laatia luettelon kolmansista maista, joihin EPPO pyrkii perustamaan yhteyspisteitä asetuksen 104 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi.

2.   EPPO voi nimetä yhteyspisteitä kolmansissa maissa Euroopan pääsyyttäjän ja asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten välisellä virallisella kirjeenvaihdolla.

VII OSASTO

LOPPUSÄÄNNÖKSET

LOPPUSÄÄNNÖKSET

68 artikla

Toimipaikkaa koskevan sopimuksen tekeminen

Asetuksen 106 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun sopimuksen tekemiseen sovelletaan soveltuvin osin 66 artiklan 2 ja 3 kohdan säännöksiä.

69 artikla

Eturistiriidat

1.   Valtuutetut Euroopan syyttäjät, Euroopan syyttäjät ja Euroopan pääsyyttäjä toimivat ilman eturistiriitoja.

2.   Jos tutkinnan yhteydessä syntyy todellinen tai mahdollinen eturistiriita, joka voi tosiasiallisesti tai mahdollisesti heikentää asianomaisen valtuutetun Euroopan syyttäjän tai Euroopan syyttäjän riippumattomuutta hänen suorittaessaan tehtäviään tai joka voidaan tulkita sellaiseksi, hänen on välittömästi ilmoitettava asiasta kirjallisesti toimivaltaiselle valvovalle Euroopan syyttäjälle tai Euroopan pääsyyttäjälle. Jos eturistiriita koskee Euroopan pääsyyttäjää, hänen on välittömästi ilmoitettava asiasta jollekulle Euroopan varapääsyyttäjälle.

3.   Jos valvova Euroopan syyttäjä toteaa, että valtuutetulla Euroopan syyttäjällä on todellinen tai mahdollinen eturistiriita, hän ehdottaa asian siirtämistä toiselle saman jäsenvaltion valtuutetulle Euroopan syyttäjälle 49 artiklan mukaisesti tai nimeää kyseisessä jäsenvaltiossa toimivan valtuutetun Euroopan syyttäjän sijaiseksi 35 artiklan mukaisesti.

4.   Jos Euroopan pääsyyttäjä toteaa, että valvovalla Euroopan syyttäjällä on todellinen tai mahdollinen eturistiriita, hän siirtää asian toiselle Euroopan syyttäjälle 32 artiklan mukaisesti.

5.   Jos Euroopan pääsyyttäjä toteaa, että pysyvän jaoston pysyvällä jäsenellä on todellinen tai mahdollinen eturistiriita, hän siirtää asian toiselle pysyvälle jaostolle 20 artiklan mukaisesti. Jos asianomainen pysyvän jaoston pysyvä jäsen on Euroopan pääsyyttäjä, päätöksen asian siirtämisestä toiseen pysyvään jaostoon tekee Euroopan varapääsyyttäjä.

70 artikla

Työjärjestyksen muuttaminen

1.   Euroopan pääsyyttäjä ja kuka tahansa Euroopan syyttäjä voivat ehdottaa muutoksia näihin sääntöihin. Kollegiolle toimitetaan tätä varten perusteltu muutosehdotus. Euroopan pääsyyttäjä voi kuulla hallintojohtajaa.

2.   Euroopan pääsyyttäjä, kuka tahansa Euroopan syyttäjä ja hallintojohtaja voivat tarvittaessa esittää kirjallisia huomautuksia yhden kuukauden kuluessa ehdotuksen vastaanottamisesta.

3.   Äänestys näiden sääntöjen muuttamista koskevasta ehdotuksesta sisällytetään ensimmäisen mahdollisen kollegion kokouksen esityslistalle sen jälkeen, kun 2 kohdan mukainen huomautusten esittämiselle asetettu määräaika on umpeutunut.

4.   Muutokset hyväksytään kahden kolmasosan enemmistöllä asetuksen 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

71 artikla

Menettely tapauksissa, joissa asianhallintajärjestelmä ei ole käytettävissä

Jos näissä säännöissä viitataan asianhallintajärjestelmässä tai sen kautta toteutettaviin toimiin ja asianhallintajärjestelmä ei toimi asianmukaisesti tai se ei ole käytettävissä teknisistä syistä, kyseiset toimet on toteutettava asianmukaisella tavalla, joka mahdollistaa pysyvän ja tarkistettavissa olevan tallenteen luomisen. Kun asianhallintajärjestelmä on jälleen käytettävissä, kaikki toteutetut toimet on päivitettävä järjestelmään vastaavalla tavalla.

72 artikla

Julkaiseminen ja voimaantulo

1.   Työjärjestyksen säännökset ja niihin mahdollisesti tehtävät muutokset tulevat voimaan päivänä, jona ne hyväksytään.

2.   Työjärjestys julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja asetetaan julkisesti saataville EPPOn verkkosivustolle.

Tehty Luxemburgissa 12 päivänä lokakuuta 2020.

Kollegion puolesta

Laura Codruța KÖVESI

Euroopan pääsyyttäjä

---

(1)  Tämä työjärjestyksen konsolidoitu teksti on laadittu vain tiedoksi helpottamaan työjärjestyksen tulkitsemista. EPPOn kollegion 11. elokuuta 2021 tekemän päätöksen 85/2021 johdanto-osan kappaleet toistetaan tämän konsolidoidun toisinnon liitteessä. Päätös tulee voimaan kaksi kuukautta kollegion 29. kesäkuuta 2022 tekemän päätöksen 26/2022 hyväksymisen jälkeen.

1

(2)  EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

3

---

LIITE

Kollegion päätöksen 85/2021 asiaankuuluvat säännökset, joita ei ole sisällytetty konsolidoituun toisintoon

Johdanto-osan kappaleet:

”EUROOPAN SYYTTÄJÄNVIRASTON (EPPO) KOLLEGIO, joka

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston perustamisessa 12 päivänä lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (jäljempänä ’EPPO-asetus’) ja erityisesti sen 21 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan pääsyyttäjän laatiman ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

Kollegio katsoi 9. kesäkuuta 2021 pitämässään ylimääräisessä kokouksessa tarpeelliseksi laatia tarkat käytännöt EPPO-asetuksen 28 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja poikkeustapauksia varten.

Kollegion työryhmä laati Euroopan pääsyyttäjän pyynnöstä uusia käytäntöjä EPPO-asetuksen 28 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanemiseksi ja toimitti ne Euroopan pääsyyttäjälle kollegion työjärjestystä koskevan päätöksen muuttamisen ja täydentämisen ehdottamiseksi.

Euroopan syyttäjänviraston työjärjestykseen ehdotetut muutokset vaativat myös vähäisiä muutoksia EPPOn kollegion 25. marraskuuta 2020 antamaan pysyviä jaostoja koskevaan päätökseen 15/2020.

Euroopan pääsyyttäjä antoi kollegiolle perustellun esityksen muutoksista EPPOn työjärjestyksen 70 artiklan mukaisesti 12. heinäkuuta 2021.

Kollegio käsitteli Euroopan pääsyyttäjän ehdotuksen kokouksessaan 11. elokuuta 2021.”

3 artikla:

3 artikla

”3 artikla

Voimaantulo ja siirtymäsäännökset

1.   Tämä päätös astuu voimaan 30 päivänä siitä päivästä, jona Euroopan syyttäjänviraston kollegio sen antaa.

2.   Asioiden sattumanvarainen osoittaminen pysyville jaostoille voidaan tehdä manuaalisesti arpomalla siihen päivään asti, jona tämän päätöksen sisältämät muutokset on täysimääräisesti lisätty asianhallintajärjestelmän teknisiin ominaisuuksiin, mutta ei kuitenkaan yli kolmea kuukautta tämän päätöksen voimaantulon jälkeen.”

---