# Službeni list C 194/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 194 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.2. lipnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 194

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.2. lipnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 194/01 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  ) | 1 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 194/01

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  )

1

1

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2023/C 194/02 | Izjava o nadležnosti Europske unije u pogledu pitanja uređenih Konvencijom Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji | 2 |
| 2023/C 194/03 | Kodeks postupanja kojim se utvrđuju interni aranžmani u pogledu ostvarivanja prava i ispunjavanja obveza Europske unije i država članica na temelju Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji | 7 |
| | Europska komisija |
| 2023/C 194/04 | Tečajna lista eura – 1. lipnja 2023. | 12 |
| 2023/C 194/05 | Komunikacija Komisije o izmjeni točke 188. i priloga I. i IV. Smjernicama za regionalne državne potpore s obzirom na preispitivanja u sredini razdoblja karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027. | 13 |
| | Revizorski sud |
| 2023/C 194/06 | Tematsko izvješće 13/2023 – Ovlašteni gospodarski subjekti – Solidan carinski program s neiskorištenim potencijalom i neujednačenom provedbom | 29 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2023/C 194/02

Izjava o nadležnosti Europske unije u pogledu pitanja uređenih Konvencijom Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji

2

2023/C 194/03

Kodeks postupanja kojim se utvrđuju interni aranžmani u pogledu ostvarivanja prava i ispunjavanja obveza Europske unije i država članica na temelju Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji

7

Europska komisija

2023/C 194/04

Tečajna lista eura – 1. lipnja 2023.

12

2023/C 194/05

Komunikacija Komisije o izmjeni točke 188. i priloga I. i IV. Smjernicama za regionalne državne potpore s obzirom na preispitivanja u sredini razdoblja karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027.

13

Revizorski sud

2023/C 194/06

Tematsko izvješće 13/2023 – Ovlašteni gospodarski subjekti – Solidan carinski program s neiskorištenim potencijalom i neujednačenom provedbom

29

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2023/C 194/07 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11131 – PIERER / LEONI) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 194/08 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  ) | 32 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 194/09 | Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 | 34 |
| 2023/C 194/10 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 40 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2023/C 194/07

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11131 – PIERER / LEONI) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka (
  1
  )

1

30

2023/C 194/08

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  )

1

32

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 194/09

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

34

2023/C 194/10

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/1

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.11058 – ALTOR / MARLIN / MELTWATER)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 194/01)

Dana 25. svibnja 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11058. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11058. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/2

---

Izjava o nadležnosti Europske unije u pogledu pitanja uređenih Konvencijom Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji

(2023/C 194/02)

1.

Europska unija („Unija”) proglašava posebna područja svoje nadležnosti u pitanjima obuhvaćenima Konvencijom Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Konvencija”), u trenutku njezina pristupanja Konvenciji.

2.

U skladu s člancima 3. i 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u pojedinim pitanjima Unija ima isključivu nadležnost, a u drugim pitanjima nadležnost dijele Unija i njezine države članice. U skladu s člankom 4. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) države članice ostaju isključivo nadležne za sva pitanja za koja Uniji nije dodijeljena nadležnost.

3.

Unija ima isključivu nadležnost za prihvaćanje obveza utvrđenih u Konvenciji u pogledu vlastitih institucija i javne uprave, u okviru područja primjene članka 336. UFEU-a.

4.

Donesena su pravila EU-a posebno u pogledu:

| — | djelovanja u vezi s borbom protiv diskriminacije, posebno rodno uvjetovane diskriminacije, |
| --- | --- |

—

djelovanja u vezi s borbom protiv diskriminacije, posebno rodno uvjetovane diskriminacije,

| — | djelovanja u vezi s koordinacijom diplomatske ili konzularne zaštite građana države članice EU-a bez predstavništva u trećoj zemlji, |
| --- | --- |

—

djelovanja u vezi s koordinacijom diplomatske ili konzularne zaštite građana države članice EU-a bez predstavništva u trećoj zemlji,

| — | djelovanja u području azila, supsidijarne zaštite, privremene zaštite i imigracije, |
| --- | --- |

—

djelovanja u području azila, supsidijarne zaštite, privremene zaštite i imigracije,

| — | pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima i policijske suradnje, |
| --- | --- |

—

pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima i policijske suradnje,

| — | ravnopravnosti žena i muškaraca u pogledu mogućnosti na tržištu rada i postupanja prema njima na radnom mjestu te u pitanjima zapošljavanja i rada. |
| --- | --- |

—

ravnopravnosti žena i muškaraca u pogledu mogućnosti na tržištu rada i postupanja prema njima na radnom mjestu te u pitanjima zapošljavanja i rada.

Ako pravila Unije postoje, ali ne postoji rizik od utjecaja na njih, što osobito može biti slučaj kada se pravom Unije utvrđuju minimalni standardi, nadležnost imaju države članice, ne dovodeći u pitanje nadležnost Unije da djeluje u tom području.

Međunarodne obveze osobito mogu utjecati na područje primjene pravila Unije ili ga mijenjati ako se odnose na područje koje je već u velikoj mjeri obuhvaćeno tim pravilima. Kada se procjenjuje je li neko područje već u velikoj mjeri obuhvaćeno pravilima Unije, osobito se mora voditi računa ne samo o pravu Unije u njegovu sadašnjem obliku u dotičnom području, nego i o njegovu budućem razvoju, u mjeri u kojoj se to može predvidjeti u trenutku te analize. Opseg nadležnosti Unije mora se procijeniti na temelju sveobuhvatne i detaljne analize odnosa između Konvencije i preciznih odredaba svake mjere prava Unije.

U tu je svrhu u Prilogu ovoj Izjavi naveden popis relevantnih akata koje je Unija donijela.

5.

Pristupanjem Unije Konvenciji u pogledu pitanja koja su u njezinoj isključivoj nadležnosti ne dovodi se u pitanje nadležnost država članica kad je riječ o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju Konvencije u pogledu pitanja koja su u njihovoj nacionalnoj nadležnosti.

6.

Područje primjene i izvršavanje nadležnosti Unije po svojoj su prirodi u neprestanom razvoju. Unija će, prema potrebi, dopuniti ili izmijeniti ovu Izjavu posebno kako bi ažurirala popis relevantnih akata koje je donijela Unija naveden u Prilogu ovoj Izjavi.

7.

U skladu s člankom 77. Konvencije Unija pojašnjava da se Konvencija primjenjuje, s obzirom na nadležnost Unije, na područja na kojima se primjenjuju Ugovori EU-a na temelju članka 52. UEU-a i pod uvjetima utvrđenima u, među ostalim, članku 355. UFEU-a.

---

PRILOG

I.

Suradnja u kaznenim stvarima i policijska suradnja

| — | Uredba (EU) br. 606/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (SL L 181, 29.6.2013., str. 4.); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) br. 606/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2013. o uzajamnom priznavanju zaštitnih mjera u građanskim stvarima (SL L 181, 29.6.2013., str. 4.);

| — | Okvirna odluka Vijeća 2008/947/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja na presude i probacijske odluke s ciljem nadzora probacijskih mjera i alternativnih sankcija (SL L 337, 16.12.2008., str. 102.); |
| --- | --- |

—

Okvirna odluka Vijeća 2008/947/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja na presude i probacijske odluke s ciljem nadzora probacijskih mjera i alternativnih sankcija (SL L 337, 16.12.2008., str. 102.);

| — | Direktiva 2011/99/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (SL L 338, 21.12.2011., str. 2.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2011/99/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (SL L 338, 21.12.2011., str. 2.);

| — | Direktiva 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (SL L 101, 15.4.2011., str. 1.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (SL L 101, 15.4.2011., str. 1.);

| — | Okvirna odluka Vijeća 2008/675/PUP od 24. srpnja 2008. o poštovanju presuda među državama članicama Europske unije u novom kaznenom postupku (SL L 220, 15.8.2008., str. 32.); |
| --- | --- |

—

Okvirna odluka Vijeća 2008/675/PUP od 24. srpnja 2008. o poštovanju presuda među državama članicama Europske unije u novom kaznenom postupku (SL L 220, 15.8.2008., str. 32.);

| — | Direktiva 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (SL L 335, 17.12.2011., str. 1.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2011/93/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP (SL L 335, 17.12.2011., str. 1.);

| — | Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (SL L 315, 14.11.2012., str. 57.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (SL L 315, 14.11.2012., str. 57.);

| — | Direktiva Vijeća 2003/8/EZ od 27. siječnja 2003. o unapređenju pristupa pravosuđu u prekograničnim sporovima utvrđivanjem minimalnih zajedničkih pravila o pravnoj pomoći u takvim sporovima (SL L 26, 31.1.2003., str. 41.); |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 2003/8/EZ od 27. siječnja 2003. o unapređenju pristupa pravosuđu u prekograničnim sporovima utvrđivanjem minimalnih zajedničkih pravila o pravnoj pomoći u takvim sporovima (SL L 26, 31.1.2003., str. 41.);

| — | Direktiva Vijeća 2004/80/EZ od 29. travnja 2004. o naknadi žrtvama kaznenih djela (SL L 261, 6.8.2004., str. 15.); |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 2004/80/EZ od 29. travnja 2004. o naknadi žrtvama kaznenih djela (SL L 261, 6.8.2004., str. 15.);

| — | Okvirna odluka Vijeća 2009/315/PUP od 26. veljače 2009. o organizaciji i sadržaju razmjene podataka iz kaznene evidencije između država članica (SL L 93, 7.4.2009., str. 23.); |
| --- | --- |

—

Okvirna odluka Vijeća 2009/315/PUP od 26. veljače 2009. o organizaciji i sadržaju razmjene podataka iz kaznene evidencije između država članica (SL L 93, 7.4.2009., str. 23.);

| — | Direktiva (EU) 2019/884 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP (SL L 151, 7.6.2019., str. 143.); |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2019/884 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP (SL L 151, 7.6.2019., str. 143.);

| — | Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP (SL L 150, 20.5.2014., str. 93.); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/125/PUP (SL L 150, 20.5.2014., str. 93.);

| — | Uredba (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP (SL L 295, 21.11.2018., str. 138.); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP (SL L 295, 21.11.2018., str. 138.);

| — | Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

Azil i migracije

| — | Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.);

| — | Direktiva 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni status izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni status izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.);

| — | Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.);

| — | Direktiva Vijeća 2004/81/EZ od 29. travnja 2004. o dozvoli boravka izdanoj državljanima trećih zemalja koji su žrtve trgovine ljudima ili koji su korišteni za djelovanja kojima se omogućuje nezakonito useljavanje, koji surađuju s nadležnim tijelima (SL L 261, 6.8.2004., str. 19.); |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 2004/81/EZ od 29. travnja 2004. o dozvoli boravka izdanoj državljanima trećih zemalja koji su žrtve trgovine ljudima ili koji su korišteni za djelovanja kojima se omogućuje nezakonito useljavanje, koji surađuju s nadležnim tijelima (SL L 261, 6.8.2004., str. 19.);

| — | Direktiva Vijeća 2003/86/EZ od 22. rujna 2003. o pravu na spajanje obitelji (SL L 251, 3.10.2003., str. 12.); |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 2003/86/EZ od 22. rujna 2003. o pravu na spajanje obitelji (SL L 251, 3.10.2003., str. 12.);

| — | Direktiva 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 168, 30.6.2009., str. 24.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2009/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o minimalnim standardima za sankcije i mjere za poslodavce državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 168, 30.6.2009., str. 24.);

| — | Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2013/33/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju standarda za prihvat podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (SL L 180, 29.6.2013., str. 96.);

| — | Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktive 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.);

| — | Direktiva Vijeća 2003/109/EZ od 25. studenoga 2003. o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem (SL L 16, 23.1.2004., str. 44.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 2003/109/EZ od 25. studenoga 2003. o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem (SL L 16, 23.1.2004., str. 44.).

Zaštita podataka

| — | Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016, str. 1.); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016, str. 1.);

| — | Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.); |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.);

| — | Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

Konzularna zaštita

| — | Direktiva Vijeća (EU) 2015/637 od 20. travnja 2015. o mjerama koordinacije i suradnje za olakšavanje pružanja konzularne zaštite građanima Unije bez predstavništva u trećim zemljama, te o stavljanju izvan snage Odluke br. 95/553/EZ (SL L 106, 24.4.2015., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća (EU) 2015/637 od 20. travnja 2015. o mjerama koordinacije i suradnje za olakšavanje pružanja konzularne zaštite građanima Unije bez predstavništva u trećim zemljama, te o stavljanju izvan snage Odluke br. 95/553/EZ (SL L 106, 24.4.2015., str. 1.).

Ravnopravnost i nediskriminacija

| — | Uredba (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EU) br. 390/2014 (SL L 156, 5.5.2021, str. 1.); |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EU) br. 390/2014 (SL L 156, 5.5.2021, str. 1.);

| — | Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.);

| — | Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (SL L 180, 15.7.2010., str. 1.); |
| --- | --- |

—

Direktiva 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (SL L 180, 15.7.2010., str. 1.);

| — | Direktiva Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (SL L 373, 21.12.2004., str. 37.); |
| --- | --- |

—

Direktiva Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (SL L 373, 21.12.2004., str. 37.);

| — | Direktiva (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (SL L 188, 12.7.2019., str. 79.); |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU (SL L 188, 12.7.2019., str. 79.);

| — | Odluka Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (SL L 23, 27.1.2010., str. 35.). |
| --- | --- |

—

Odluka Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (SL L 23, 27.1.2010., str. 35.).

Statistički podaci

| — | Uredba (EU) 2019/1700 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. listopada 2019. o uspostavi zajedničkog okvira za europske statistike o osobama i kućanstvima koje se temelje na podacima o pojedincima prikupljenima na uzorcima, izmjeni uredaba (EZ) br. 808/2004, (EZ) br. 452/2008 i (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1177/2003 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ) br. 577/98 (SL L 261I, 14.10.2019., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2019/1700 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. listopada 2019. o uspostavi zajedničkog okvira za europske statistike o osobama i kućanstvima koje se temelje na podacima o pojedincima prikupljenima na uzorcima, izmjeni uredaba (EZ) br. 808/2004, (EZ) br. 452/2008 i (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1177/2003 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EZ) br. 577/98 (SL L 261I, 14.10.2019., str. 1.).

Ostali akti

| — | Direktiva (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (SL L 303, 28.11.2018., str. 69.); |
| --- | --- |

—

Direktiva (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (SL L 303, 28.11.2018., str. 69.);

| — | Uredba (EU) 2022/2065 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. listopada 2022. o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (Akt o digitalnim uslugama) (SL L 277, 27.10.2022., str. 1.). |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2022/2065 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. listopada 2022. o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (Akt o digitalnim uslugama) (SL L 277, 27.10.2022., str. 1.).

II.

| — | Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, COM(2022) 105 final. |
| --- | --- |

—

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, COM(2022) 105 final.

| — | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje i suzbijanje seksualnog zlostavljanja djece, COM (2022) 209 final. |
| --- | --- |

—

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje i suzbijanje seksualnog zlostavljanja djece, COM (2022) 209 final.

---

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/7

---

Kodeks postupanja kojim se utvrđuju interni aranžmani u pogledu ostvarivanja prava i ispunjavanja obveza Europske unije i država članica na temelju Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji

(2023/C 194/03)

podsjećajući na to da je Europska unija („Unija”) u skladu s odlukama Vijeća (EU) 2017/865 (1) i (EU) 2017/886 (2)13. lipnja 2017. potpisala Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Konvencija”) kad je riječ o pitanjima koja su u isključivoj nadležnosti Unije, odnosno pitanjima koja se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima, pitanjima koja se odnose na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement) i pitanjima koja se odnose na institucije i javnu upravu Unije;

uzimajući u obzir da su i Unija i njezine države članice nadležne u područjima obuhvaćenima Konvencijom, potreban je kodeks postupanja kojim se utvrđuju interni aranžmani između Unije i država članica koje su stranke Konvencije („države članice”) s obzirom na Konvenciju;

podsjećajući na to da se aranžmani ovog Kodeksa postupanja moraju primjenjivati na način kojima se u potpunosti poštuje načelo međusobne lojalne suradnje predviđeno u članku 4. stavku 3. i članku 13. stavku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) kako bi se Uniji i državama članicama omogućilo postizanje dosljednog, sveobuhvatnog i jedinstvenog vanjskog predstavljanja u vezi s Konvencijom;

podsjećajući na to da se tim aranžmanima ne utječe na podjelu nadležnosti između Unije i njezinih država članica ni na dodjelu ovlasti među institucijama u skladu s Ugovorima Unije niti se dovodi u pitanje postupak za utvrđivanje stajališta koja treba donijeti u ime Unije utvrđen u članku 218. stavku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU);

podsjećajući na to da su područje primjene i izvršavanje isključivih nadležnosti Unije, kako je navedeno u članku 3. stavku 2. UFEU-a, po svojoj prirodi u neprestanom razvoju;

imajući na umu da se zahtjev u pogledu jedinstva vanjskog predstavljanja Unije i država članica u skladu s Ugovorima Unije i sudskom praksom Suda Europske unije primjenjuje i u fazi provedbe međunarodnih obveza;

Vijeće, države članice i Komisija izradile su SLJEDEĆI KODEKS POSTUPANJA:

1.   Priroda i područje primjene

| 1.1. | Ovim Kodeksom postupanja utvrđuju se interni aranžmani za suradnju između Unije i država članica u pogledu različitih aspekata provedbe Konvencije. On je stoga zamišljen kao praktičan interni alat kojim se Uniji i državama članicama omogućuje postizanje dosljednog, sveobuhvatnog i jedinstvenog vanjskog predstavljanja s obzirom na Konvenciju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ne dovodeći u pitanje opću dužnost međusobne lojalne suradnje utvrđenu u članku 4. stavku 4. i članku 13. stavke 2. UEU-a, ovaj Kodeks postupanja primjenjuje se na sudjelovanje u Odboru stranaka u okviru Konvencije i u mehanizmu nadzora koji provodi Skupina stručnjaka za djelovanje protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (GREVIO). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ovim Kodeksom postupanja također se utvrđuju načela koja se odnose na funkcioniranje tijela za koordinaciju u skladu s člankom 10. Konvencije kao i načela ispunjavanja obveza izvješćivanja koje Unija i države članice imaju na temelju Konvencije te načela suradnje u pogledu tih obveza kad je riječ o njihovim nadležnostima. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Forumi za koordinaciju

| 2.1. | Ne dovodeći u pitanje postupak utvrđen u članku 218. stavku 9. UFEU-a sva pitanja u vezi s pripremom sastanaka i ostvarivanjem pravâ Unije na temelju Konvencije rješavaju nadležna pripremna tijela Vijeća, uz ulaganje svih napora kako bi se postigao dogovor u duhu međusobne lojalne suradnje. Nadležno pripremno tijelo Vijeća jest Radna skupina za temeljna prava, prava građana i slobodno kretanje osoba (FREMP). Predsjedatelj Radne skupine za FREMP izvješćuje predsjedatelje drugih radnih skupina i uspostavlja vezu s njima prema potrebi. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ako se u okviru Radne skupine za FREMP ne može postići dogovor, među ostalim zbog razloga povezanih s neslaganjem oko podjele nadležnosti, pitanje se bez nepotrebne odgode podnosi Odboru stalnih predstavnika (Coreper) te, prema potrebi, Vijeću, i to pravodobno prije dotičnog sastanka ili roka utvrđenog u Konvenciji. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ako je to potrebno, lokalni koordinacijski sastanci održavaju se u Strasbourgu. Svrha je takvih sastanaka dopuniti stajališta Unije ili zajednička stajališta i prilagoditi takva stajališta kontekstu dotičnog sastanka, a da se pritom znatno ne izmijene aktualna stajališta. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Stajališta Unije, zajednička stajališta i koordinirana stajališta

| 3.1. | Institucije Unije i države članice osiguravaju blisku suradnju u provedbi Konvencije, imajući na umu načela međusobne lojalne suradnje i supsidijarnosti utvrđena u članku 4. stavku 3. i članku 13. stavku 2. UEU-a odnosno u članku 5. stavku 3. UEU-a te potrebu poštovanja odgovarajućih nadležnosti Unije i država članica u skladu s člankom 5. stavkom 1. UEU-a. |
| --- | --- |

3.1.

(a)   Stajališta Unije

| 3.2. | U pitanjima koja su u isključivoj nadležnosti Unije, posebno uključujući, kako je navedeno u odlukama Vijeća (EU) 2023/1075 (3) i (EU) 2023/1076 (4), određene odredbe Konvencije koje se odnose na pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima, azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulment) te institucije i javnu upravu Unije, Unija će nastojati razraditi stajališta Unije. |
| --- | --- |

3.2.

(b)   Zajednička stajališta

| 3.3. | Ako su Unija i države članica pozvane da zauzmu stajalište na temelju točke 1.2. ovog Kodeksa postupanja o pitanju čiji su određeni elementi u isključivoj nadležnosti Unije, a određeni elementi u nadležnosti država članica, Unija i države članice nastojat će razraditi zajednička stajališta. |
| --- | --- |

3.3.

(c)   Koordinirana stajališta

| 3.4. | U pitanjima koja su u nadležnosti država članica države članice nastojat će razraditi koordinirana stajališta kad god se to bude smatralo prikladnim. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Govori i glasovanje

| (a) | Govori u slučaju stajališta Unije, zajedničkih stajališta ili koordiniranih stajališta o kojima je postignut dogovor






  4.1. | Stajališta Unije predstavlja Komisija u ime Unije. Države članice i dalje mogu davati izjave koje su u skladu sa stajalištem Unije, posebno kako bi ga osnažile i poduprle. |
| --- | --- | --- |

(a)

Govori u slučaju stajališta Unije, zajedničkih stajališta ili koordiniranih stajališta o kojima je postignut dogovor

4.1.

Stajališta Unije predstavlja Komisija u ime Unije. Države članice i dalje mogu davati izjave koje su u skladu sa stajalištem Unije, posebno kako bi ga osnažile i poduprle.

| 4.2. | Zajednička stajališta navedena u točki 3.3. u ime Unije i država članica predstavljaju, u bliskoj suradnji, Komisija i predsjedništvo Vijeća EU-a, ili država članica koju je imenovalo predsjedništvo. Komisija, s jedne strane, i predsjedništvo ili država članica koju je imenovalo predsjedništvo, s druge strane, mogu postići dogovor o tome da jedno od njih predstavlja zajedničko stajalište u ime Unije i država članica. Komisija i države članice mogu davati izjave kako bi osnažile ili poduprle zajedničko stajalište. |
| --- | --- |

4.2.

Zajednička stajališta navedena u točki 3.3. u ime Unije i država članica predstavljaju, u bliskoj suradnji, Komisija i predsjedništvo Vijeća EU-a, ili država članica koju je imenovalo predsjedništvo. Komisija, s jedne strane, i predsjedništvo ili država članica koju je imenovalo predsjedništvo, s druge strane, mogu postići dogovor o tome da jedno od njih predstavlja zajedničko stajalište u ime Unije i država članica. Komisija i države članice mogu davati izjave kako bi osnažile ili poduprle zajedničko stajalište.

| 4.3. | Koordinirana stajališta u ime država članica izražava predsjedništvo ili, prema potrebi, država članica koju je imenovalo predsjedništvo, ili Komisija uz suglasnost svih prisutnih država članica. |
| --- | --- |

4.3.

Koordinirana stajališta u ime država članica izražava predsjedništvo ili, prema potrebi, država članica koju je imenovalo predsjedništvo, ili Komisija uz suglasnost svih prisutnih država članica.

| (b) | Glasovanje u slučaju stajališta Unije, zajedničkih stajališta ili koordiniranih stajališta o kojima je postignut dogovor






  4.4. | Komisija u ime Unije ostvaruje glasačka prava Unije na temelju stajalištâ Unije. |
| --- | --- | --- |

(b)

Glasovanje u slučaju stajališta Unije, zajedničkih stajališta ili koordiniranih stajališta o kojima je postignut dogovor

4.4.

Komisija u ime Unije ostvaruje glasačka prava Unije na temelju stajalištâ Unije.

| 4.5. | Ako su Unija i države članica pozvane da glasuju o pitanju navedenom u točki 3.3. i ako glasačko pravo u pogledu tog pitanja moraju ostvariti ili Unija ili države članice, Komisija i predsjedništvo, ili država članica koju je imenovalo predsjedništvo, unaprijed postižu dogovor o tome tko će ostvariti glasačko pravo na temelju zajedničkog stajališta. Takav dogovor temelji se na ključnim elementima pitanja o kojemu je riječ. |
| --- | --- |

4.5.

Ako su Unija i države članica pozvane da glasuju o pitanju navedenom u točki 3.3. i ako glasačko pravo u pogledu tog pitanja moraju ostvariti ili Unija ili države članice, Komisija i predsjedništvo, ili država članica koju je imenovalo predsjedništvo, unaprijed postižu dogovor o tome tko će ostvariti glasačko pravo na temelju zajedničkog stajališta. Takav dogovor temelji se na ključnim elementima pitanja o kojemu je riječ.

| 4.6. | Države članice ostvaruju svoja glasačka prava na temelju koordiniranih stajališta u svim slučajevima u kojima je to primjenjivo. |
| --- | --- |

4.6.

Države članice ostvaruju svoja glasačka prava na temelju koordiniranih stajališta u svim slučajevima u kojima je to primjenjivo.

| (c) | Govori i glasovanje u slučaju nepostojanja stajališta Unije, zajedničkog stajališta ili koordiniranog stajališta






  4.7. | Ako se nije mogao postići dogovor o stajalištu Unije, zajedničkom stajalištu ili koordiniranom stajalištu, države članice mogu govoriti i glasovati o pitanjima u svojoj nadležnosti, pod uvjetom da je njihovo stajalište usklađeno s politikama Unije i da je u skladu s pravom Unije. Komisija može govoriti i glasovati o pitanjima u nadležnosti Unije u mjeri potrebnoj da bi se zaštitile politike Unije koje je Vijeće prethodno utvrdilo i pravna stečevina Unije. |
| --- | --- | --- |

(c)

Govori i glasovanje u slučaju nepostojanja stajališta Unije, zajedničkog stajališta ili koordiniranog stajališta

4.7.

Ako se nije mogao postići dogovor o stajalištu Unije, zajedničkom stajalištu ili koordiniranom stajalištu, države članice mogu govoriti i glasovati o pitanjima u svojoj nadležnosti, pod uvjetom da je njihovo stajalište usklađeno s politikama Unije i da je u skladu s pravom Unije. Komisija može govoriti i glasovati o pitanjima u nadležnosti Unije u mjeri potrebnoj da bi se zaštitile politike Unije koje je Vijeće prethodno utvrdilo i pravna stečevina Unije.

5.   Postupak u pogledu kandidatâ Unije za izbor članova skupine GREVIO

| 5.1. | Komisija uspostavlja transparentan izborni postupak za kandidate Unije za izbor članova skupine GREVIO u skladu s postupkom koji je na temelju članka 66. stavka 5. Konvencije uspostavio Odbor ministara Vijeća Europe. Komisija Radnu skupinu za FREMP obavješćuje o pojedinostima izbornog postupka prije pokretanja tog postupka. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komisija bira kandidate za izbor članova skupine GREVIO na temelju izbornog postupka iz točke 5.1.
  Prije podnošenja popisa kandidata Unije glavnom tajniku Vijeća Europe, Komisijin izbor kandidata Unije potvrđuje Coreper. |
| --- | --- |

5.2.

Prije podnošenja popisa kandidata Unije glavnom tajniku Vijeća Europe, Komisijin izbor kandidata Unije potvrđuje Coreper.

| 5.3. | Ujedno se uspostavlja pojednostavnjeni postupak za produljenje mandata izabranog stručnjaka kojeg je imenovala Unija. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Imenovanje predstavnikâ u Odbor stranaka

Komisija imenuje svojeg predstavnika za Odbor stranaka i o tome obavješćuje Radnu skupinu za FREMP.

7.   Tijelo za koordinaciju

| 7.1. | Komisija djeluje kao Unijino tijelo za koordinaciju u skladu s člankom 10. Konvencije za pitanja iz Konvencije koja su u isključivoj nadležnosti Unije, ne dovodeći u pitanje odgovarajuće nadležnosti država članica i ne dovodeći u pitanje dodjelu ovlasti među institucijama u skladu s Ugovorima Unije ni autonomiju institucija Unije u pitanjima koja se odnose na njihove aktivnosti. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Države članice imenuju jedno ili više tijela za koordinaciju u skladu s člankom 10. Konvencije te Komisiju obavješćuju o jedinstvenoj kontaktnoj točki koja predstavlja njihovo tijelo ili tijela za koordinaciju. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Komisija i kontaktne točke država članica međusobno se obavješćuju o obavijestima ili zahtjevima za informacije koje dobiju od Vijeća Europe ili bilo koje druge države stranke Konvencije. U tu svrhu Komisija osigurava jedinstvenu ulaznu točku za obavijesti ili informacije dobivene od kontaktnih točaka država članica te omogućuje slanje informacija svim tijelima za koordinaciju država članica putem njihovih nacionalnih kontaktnih točaka. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Ako je to potrebno, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev tijela za koordinaciju ili kontaktne točke države članice Komisija organizira koordinacijske sastanke. Na takve koordinacijske sastanke poziva se tijela za koordinaciju država članica, njihove kontakte točke ili i ta tijela i te kontaktne točke, kako je primjereno. |
| --- | --- |

7.4.

8.   Mehanizam nadzora u okviru skupine GREVIO

| (a) | Izvješćivanje






  8.1. | Unija i države članice u izvješćima koja podnose skupini GREVIO obuhvaćaju pitanja koja su u njihovoj nadležnosti. U mjeri u kojoj su isključive nadležnosti Unije i nadležnosti država članica međusobno povezane, Unija i države članice ispunjavaju obveze izvješćivanja utvrđene Konvencijom na dosljedan i komplementaran način. U izvješćima Unije upućuje se, kad god je to moguće, na izvješća država članica kako bi se izbjeglo dvostruko izvješćivanje.
  U izvješćima Unije navodi se opseg isključivih nadležnosti Unije za provedbu odredaba Konvencije obuhvaćenih izvješćivanjem. Te se informacije pružaju na dovoljno jasan i izričit način kako bi se skupini GREVIO i Odboru stranaka omogućilo da, kada provode evaluaciju mjera kojima se provode odredbe Konvencije, u potpunosti uzmu u obzir činjenicu da Unija pristupa Konvenciji samo u pogledu svojih isključivih nadležnosti i da će ostale odredbe Konvencije provesti države članice u okviru svoje nadležnosti.
  Istu transparentnost koja se odnosi na odgovarajuće nadležnosti Unije i država članica Komisija općenito osigurava u svojim interakcijama s tijelima osnovanima Konvencijom, u kontekstu praćenja provedbe Konvencije. |
| --- | --- | --- |

(a)

Izvješćivanje

8.1.

Unija i države članice u izvješćima koja podnose skupini GREVIO obuhvaćaju pitanja koja su u njihovoj nadležnosti. U mjeri u kojoj su isključive nadležnosti Unije i nadležnosti država članica međusobno povezane, Unija i države članice ispunjavaju obveze izvješćivanja utvrđene Konvencijom na dosljedan i komplementaran način. U izvješćima Unije upućuje se, kad god je to moguće, na izvješća država članica kako bi se izbjeglo dvostruko izvješćivanje.

U izvješćima Unije navodi se opseg isključivih nadležnosti Unije za provedbu odredaba Konvencije obuhvaćenih izvješćivanjem. Te se informacije pružaju na dovoljno jasan i izričit način kako bi se skupini GREVIO i Odboru stranaka omogućilo da, kada provode evaluaciju mjera kojima se provode odredbe Konvencije, u potpunosti uzmu u obzir činjenicu da Unija pristupa Konvenciji samo u pogledu svojih isključivih nadležnosti i da će ostale odredbe Konvencije provesti države članice u okviru svoje nadležnosti.

Istu transparentnost koja se odnosi na odgovarajuće nadležnosti Unije i država članica Komisija općenito osigurava u svojim interakcijama s tijelima osnovanima Konvencijom, u kontekstu praćenja provedbe Konvencije.

| 8.2. | Države članice blisko surađuju s Komisijom u pogledu pružanja informacija koje su potrebne kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu izvješćivanja u vezi s pravnom stečevinom Unije s obzirom na Konvenciju, na temelju postojećih informacija prikupljenih u okviru svojih obveza izvješćivanja na temelju Konvencije. |
| --- | --- |

8.2.

Države članice blisko surađuju s Komisijom u pogledu pružanja informacija koje su potrebne kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu izvješćivanja u vezi s pravnom stečevinom Unije s obzirom na Konvenciju, na temelju postojećih informacija prikupljenih u okviru svojih obveza izvješćivanja na temelju Konvencije.

| 8.3. | U skladu s dužnošću međusobne lojalne suradnje Komisija pravodobno prije podnošenja izvješća Unije to izvješće podnosi na znanje Radnoj skupini za FREMP. Države članice podnose Radnoj skupini za FREMP na znanje presliku svojih izvješća prije njihova podnošenja skupini GREVIO ako je to moguće. |
| --- | --- |

8.3.

U skladu s dužnošću međusobne lojalne suradnje Komisija pravodobno prije podnošenja izvješća Unije to izvješće podnosi na znanje Radnoj skupini za FREMP. Države članice podnose Radnoj skupini za FREMP na znanje presliku svojih izvješća prije njihova podnošenja skupini GREVIO ako je to moguće.

| 8.4. | Komisija i svaka država članica također međusobno razmjenjuju odgovore na pitanja dobivena od skupine GREVIO i komentare na nalaze i preporuke skupine GREVIO tijekom procesa izvješćivanja. U tu svrhu Komisija osigurava jedinstvenu ulaznu točku za države članice i omogućuje slanje informacija svim državama članicama. |
| --- | --- |

8.4.

Komisija i svaka država članica također međusobno razmjenjuju odgovore na pitanja dobivena od skupine GREVIO i komentare na nalaze i preporuke skupine GREVIO tijekom procesa izvješćivanja. U tu svrhu Komisija osigurava jedinstvenu ulaznu točku za države članice i omogućuje slanje informacija svim državama članicama.

| 8.5. | Države članice i Komisija međusobno se putem Radne skupine za FREMP unaprijed obavješćuju o sadržaju usmenih prezentacija u okviru skupine GREVIO i Odbora stranaka ako je to moguće. |
| --- | --- |

8.5.

Države članice i Komisija međusobno se putem Radne skupine za FREMP unaprijed obavješćuju o sadržaju usmenih prezentacija u okviru skupine GREVIO i Odbora stranaka ako je to moguće.

| 8.6. | Komisija i države članice u okviru Radne skupine za FREMP raspravljaju o daljnjim koracima u pogledu svakog izvješća skupine GREVIO, njezinih zaključaka ili, prema potrebi, preporuka Odbora stranaka u vezi s izvješćem Unije. |
| --- | --- |

8.6.

Komisija i države članice u okviru Radne skupine za FREMP raspravljaju o daljnjim koracima u pogledu svakog izvješća skupine GREVIO, njezinih zaključaka ili, prema potrebi, preporuka Odbora stranaka u vezi s izvješćem Unije.

| (b) | Sastanci sa skupinom GREVIO i posjeti zemljama






  8.7. | Država članica može od Komisije zatražiti da osigura stručnjaka koji će postati član njezine delegacije, a Komisija od država članica može zatražiti da osigura stručnjake za delegaciju Unije. |
| --- | --- | --- |

(b)

Sastanci sa skupinom GREVIO i posjeti zemljama

8.7.

Država članica može od Komisije zatražiti da osigura stručnjaka koji će postati član njezine delegacije, a Komisija od država članica može zatražiti da osigura stručnjake za delegaciju Unije.

| (c) | Sudjelovanje Parlamenta






  8.8. | Komisija Europskom parlamentu podnosi izvješća skupine GREVIO o Unijinoj provedbi Konvencije u skladu s člankom 70. stavkom 2. Konvencije. |
| --- | --- | --- |

(c)

Sudjelovanje Parlamenta

8.8.

Komisija Europskom parlamentu podnosi izvješća skupine GREVIO o Unijinoj provedbi Konvencije u skladu s člankom 70. stavkom 2. Konvencije.

9.   Prikupljanje statističkih podataka potrebno na temelju Konvencije

| 9.1. | Statistički podaci na razini Unije element su koji Unija mora dostaviti u skladu s obvezama izvješćivanja. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Za izvješćivanje Unije se, koliko god je to moguće, upotrebljavaju podaci prikupljeni na razini Unije te se ono, ako se upotrebljavaju podaci koje su prikupili zavodi za statistiku i istraživačka tijela država članica, temelji na podacima koje su države članice dostavile skupini GREVIO. Kako bi se dobila najtočnija predodžba o raširenosti nasilja, važno je da države članice, Komisija i druga tijela Unije blisko surađuju u mjeri koja je potrebna kako bi se omogućilo da Unija ispuni svoje obveze izvješćivanja. |
| --- | --- |

9.2.

10.   Revizija

Vijeće, države članice ili Komisija mogu zatražiti reviziju ovog Kodeksa postupanja, posebno uzimajući u obzir iskustvo stečeno tijekom njegove provedbe.

11.   Objava

Ovaj Kodeks postupanja objavljuje se u seriji C Službenog lista Europske unije.

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2017/865 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima (SL L 131, 20.5.2017., str. 11.).

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2017/866 od 11. svibnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (non-refoulement) (SL L 131, 20.5.2017., str. 13.).

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2023/1075 od 1. lipnja 2023. o sklapanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na institucije i javnu upravu Unije (SL L 143 I , 2.6.2023., str. 1).

(4)  Odluka Vijeća (EU) 2023/1076 od 1. lipnja 2023. o sklapanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji u odnosu na pitanja povezana s pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima, azil i zabranu prisilnog udaljenja ili vraćanja (SL L 143 I , 2.6.2023., str. 4).

---

Europska komisija

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/12

---

Tečajna lista eura (1)

1. lipnja 2023.

(2023/C 194/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0697 |
| JPY | japanski jen | 149,25 |
| DKK | danska kruna | 7,4477 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85823 |
| SEK | švedska kruna | 11,6455 |
| CHF | švicarski franak | 0,9732 |
| ISK | islandska kruna | 149,70 |
| NOK | norveška kruna | 11,9670 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,687 |
| HUF | mađarska forinta | 370,42 |
| PLN | poljski zlot | 4,5410 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9645 |
| TRY | turska lira | 22,2520 |
| AUD | australski dolar | 1,6407 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4514 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3786 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7775 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4466 |
| KRW | južnokorejski von | 1 413,23 |
| ZAR | južnoafrički rand | 21,1567 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6066 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 964,76 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9351 |
| PHP | filipinski pezo | 60,057 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,204 |
| BRL | brazilski real | 5,4032 |
| MXN | meksički pezo | 18,8695 |
| INR | indijska rupija | 88,2070 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0697

JPY

japanski jen

149,25

DKK

danska kruna

7,4477

GBP

funta sterlinga

0,85823

SEK

švedska kruna

11,6455

CHF

švicarski franak

0,9732

ISK

islandska kruna

149,70

NOK

norveška kruna

11,9670

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,687

HUF

mađarska forinta

370,42

PLN

poljski zlot

4,5410

RON

rumunjski novi leu

4,9645

TRY

turska lira

22,2520

AUD

australski dolar

1,6407

CAD

kanadski dolar

1,4514

HKD

hongkonški dolar

8,3786

NZD

novozelandski dolar

1,7775

SGD

singapurski dolar

1,4466

KRW

južnokorejski von

1 413,23

ZAR

južnoafrički rand

21,1567

CNY

kineski renminbi-juan

7,6066

IDR

indonezijska rupija

15 964,76

MYR

malezijski ringit

4,9351

PHP

filipinski pezo

60,057

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,204

BRL

brazilski real

5,4032

MXN

meksički pezo

18,8695

INR

indijska rupija

88,2070

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/13

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

o izmjeni točke 188. i priloga I. i IV. Smjernicama za regionalne državne potpore s obzirom na preispitivanja u sredini razdoblja karti regionalnih potpora za razdoblje od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2027.

(2023/C 194/05)

I.   UVOD

| (1) | U odjeljku 7.6.2. Smjernica za regionalne državne potpore (1) („Smjernice”) predviđeno je da se u 2023. provede preispitivanje karti regionalnih potpora u sredini razdoblja (2) uzimajući u obzir ažurirane statističke podatke. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | U točki 194. Smjernica od Komisije se zahtijeva da do lipnja 2023. pruži detaljne informacije o tom preispitivanju u sredini razdoblja. Taj se zahtjev ispunjava ovom Komunikacijom, u kojoj se navode sljedeće pojedinosti preispitivanja u sredini razdoblja: |
| --- | --- |

(2)

Izmjena popisa područja „a”

| (3) | Komisija je utvrdila popis regija na razini NUTS 2 koje trenutačno nisu prihvatljive kao područja „a”, ali koje imaju prosječni bruto domaći proizvod („BDP”) po stanovniku (u standardu kupovne moći) za razdoblje 2019.–2021. koji je manji ili jednak 75 % prosjeka EU-27 (3) te stoga mogu biti prihvatljive za regionalne potpore u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) (dalje u tekstu „nova područja ‚a’”) u razdoblju nakon preispitivanja u sredini razdoblja, tj. od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. Komisija utvrđuje i odgovarajuće maksimalne intenzitete potpore za ta nova područja „a” na temelju točaka 179. i 180. Smjernica. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Ako su ta nova područja „a” trenutačno u cijelosti ili djelomično određena kao unaprijed definirana područja „c” ili kao područja „c” koja nisu unaprijed definirana na karti regionalnih potpora predmetne države članice, postotak stanovništva dodijeljen odgovarajućem području „c”, kako je navedeno u Prilogu I. Smjernicama, prilagođava se na odgovarajući način. |
| --- | --- |

(4)

Povećanje maksimalnih intenziteta potpore za postojeća područja „a”

| (5) | Komisija je utvrdila regije na razini NUTS 2 koje već jesu područja „a” navedena u Prilogu I. Smjernicama, ali za koje se BDP po stanovniku smanjio na razinu na temelju koje ta područja imaju pravo na viši maksimalni intenzitet potpore na temelju odjeljka 7.4.1. Smjernica u razdoblju nakon preispitivanja u sredini razdoblja, tj. od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(5)

Izmjena popisa područja „c” koja nisu unaprijed definirana

| (6) | Države članice mogu predložiti izmjenu popisa svojih područja „c” koja nisu unaprijed definirana za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. zamjenom postojećih područja „c” koja nisu unaprijed definirana novim područjima predloženima na temelju odjeljka 7.3.2.3. Smjernica. Te izmjene ne smiju premašiti 50 % prilagođenog udjela stanovništva područja „c” svake države članice koje nije unaprijed definirano utvrđenog točkom (14) ove Komunikacije ili, ako udio nije prilagođen, 50 % postojećeg udjela stanovništva područja „c” koje nije unaprijed definirano. Osim toga, broj stanovnika predloženih novih područja „c” ne smije biti veći od broja stanovnika područja koja ta nova područja zamjenjuju. Države članice mogu predložiti odgovarajuće maksimalne intenzitete potpore za nova područja „c” koja nisu unaprijed definirana na temelju kriterija iz odjeljka 7.4.2. Smjernica. |
| --- | --- |

(6)

Povećanje maksimalnih intenziteta potpore za postojeća područja „c”

| (7) | Države članice mogu predložiti povećanje maksimalnog intenziteta potpore za svoja postojeća područja „c” koja nisu unaprijed definirana ako prema ažuriranim statističkim podacima o BDP-u po stanovniku ili o nezaposlenosti imaju pravo na viši maksimalni intenzitet potpore na temelju točke 182. Smjernica. |
| --- | --- |

(7)

Utvrđivanje regija suočenih s gubitkom stanovništva koje imaju pravo na povećane intenzitete potpore

| (8) | Države članice mogu predložiti povećanje maksimalnog intenziteta potpore za regije na razini NUTS 3 koje se suočavaju s gubitkom stanovništva, kako je utvrđeno u točki 188. Smjernica, i ako je takav gubitak utvrđen na temelju ažuriranih podataka o gustoći naseljenosti koji obuhvaćaju razdoblje 2010.–2019. U tu svrhu Komisija ovom Komunikacijom mijenja točku 188. Smjernica i njihov Prilog IV. kako bi omogućila povećanje maksimalnih intenziteta potpore, kako je utvrđeno u toj točki, u razdoblju od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. za regije na razini NUTS 3 koje su se suočile s gubitkom stanovništva većim od 10 % u razdoblju 2009.–2018. ili u razdoblju 2010.–2019. |
| --- | --- |

(8)

Obavijest o predloženim izmjenama karti

| (9) | Ovom se Komunikacijom utvrđuju izmjene točke 188. Smjernica, Priloga I. i Priloga IV. Smjernicama te se objavljuju njihove izmijenjene verzije, kako je navedeno u nastavku. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Države članice koje namjeravaju izmijeniti svoje karte regionalnih potpora nakon ovog preispitivanja u sredini razdoblja pozivaju se da obavijeste Komisiju o tim izmjenama u skladu s člankom 108. stavkom 3. UFEU-a do 15. rujna 2023. Izmjene se mogu odnositi na razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. i nisu obvezne. |
| --- | --- |

(10)

II.   OCJENA

Preispitivanje područja „a”

| (11) | Eurostat je 21. veljače 2023. objavio podatke o BDP-u po stanovniku regija na razini NUTS 2 do kraja 2021. U sljedećim točkama BDP po stanovniku odgovara prosjeku tijekom posljednje tri godine za koje su dostupni podaci Eurostata, odnosno prosjeku u razdoblju 2019.–2021., izraženom kao postotak prosjeka EU-27. Ako je primjenjivo, podaci o BDP-u po stanovniku uspoređuju se s podacima koji se upotrebljavaju u trenutačnom tekstu Priloga I. Smjernicama (prosjek u razdoblju 2016.–2018.). Uzimajući u obzir ažurirane statističke podatke, Komisija u točkama (12) i (13) utvrđuje nova područja „a” i postojeća prihvatljiva područja „a” koja mogu ostvariti pravo na više maksimalne intenzitete potpore te na odgovarajući način mijenja Prilog I. Smjernicama. Na temelju tih izmjena države članice mogu obavijestiti o izmjenama svojih područja „a” za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Sljedeće regije na razini NUTS 2 mogu se odrediti kao područja „a” s maksimalnim intenzitetom potpore od 30 % (4):







  Država članica i regija | BDP po stanovniku u razdoblju 2019.–2021. |
| --- | --- | --- |
| Belgija: |
| BE32 Prov. Hainaut | 74,33 |
| Španjolska: |
| ES62 Región de Murcia | 70,67 |

(12)

Država članica i regija

BDP po stanovniku u razdoblju 2019.–2021.

Belgija:

BE32 Prov. Hainaut

74,33

Španjolska:

ES62 Región de Murcia

70,67

| (13) | Sljedeće regije razine NUTS 2 mogu se predložiti za viši maksimalni intenzitet potpore, kako je navedeno (5):









  Država članica i regija | BDP po stanovniku u razdoblju 2016.–2018. | BDP po stanovniku u razdoblju 2019.–2021. | Maksimalni intenzitet potpore |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Francuska: |
| FRY2 Martinique | sa 77,00 | na 73,00 | 50 % |
| Grčka: |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | sa 73,67 | na 64,00 | 40 % |
| EL43 Κρήτη / Kriti | s 58,33 | na 52,67 | 50 % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | s 59,67 | na 53,33 | 50 % |
| Portugal: |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | sa 76,00 | na 71,67 | 50 % |
| Slovačka: |
| SK02 Západné Slovensko | sa 66,67 | na 64,67 | 40 % |
| Španjolska: |
| ES43 Extremadura | sa 66,67 | na 63,67 | 40 % |
| ES61 Andalucía | sa 68,33 | na 63,67 | 40 % |
| ES64 Ciudad de Melilla | sa 67,00 | na 64,00 | 40 % |
| ES70 Canarias | sa 75,00 | na 65,00 | 60 % |

(13)

Država članica i regija

BDP po stanovniku u razdoblju 2016.–2018.

BDP po stanovniku u razdoblju 2019.–2021.

Maksimalni intenzitet potpore

Francuska:

FRY2 Martinique

sa 77,00

na 73,00

50 %

Grčka:

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

sa 73,67

na 64,00

40 %

EL43 Κρήτη / Kriti

s 58,33

na 52,67

50 %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

s 59,67

na 53,33

50 %

Portugal:

PT30 Região Autónoma da Madeira

sa 76,00

na 71,67

50 %

Slovačka:

SK02 Západné Slovensko

sa 66,67

na 64,67

40 %

Španjolska:

ES43 Extremadura

sa 66,67

na 63,67

40 %

ES61 Andalucía

sa 68,33

na 63,67

40 %

ES64 Ciudad de Melilla

sa 67,00

na 64,00

40 %

ES70 Canarias

sa 75,00

na 65,00

60 %

Preispitivanje područja „c”

| (14) | Nakon utvrđivanja BE32 Prov. Hainaut kao novog područja „a”, udio stanovništva područja „c” Belgije koje nije unaprijed definirano prilagođen je s 23,33 % na 16,82 % za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. Za sve ostale države članice udio stanovništva područja „c” koje nije unaprijed definirano, kako je utvrđeno u Prilogu I. Smjernicama, ne mijenja se. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | In addition, as laid down in paragraphs (6) and (7), Member States may replace existing non-predefined „c” areas with new areas proposed on basis of Section 7.3.2.3. of the Guidelines up to 50 % of each Member State’s adjusted non-predefined „c” area coverage, or, where not adjusted, 50 % of the existing non-predefined „c” area coverage, and may also propose an increase of the maximum aid intensity of their existing non-predefined „c” areas if the updated GDP per capita or unemployment statistics show an entitlement to such higher aid intensity. |
| --- | --- |

(15)

Utvrđivanje regija suočenih s gubitkom stanovništva koje imaju pravo na povećane intenzitete potpore

| (16) | Komisija mijenja točku 188. i Prilog IV. Smjernicama kako bi se državama članicama omogućilo da se za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. oslanjaju na podatke o gubitku stanovništva koji obuhvaćaju razdoblje 2010.–2019. |
| --- | --- |

(16)

III.   IZMJENA TOČKE 188. SMJERNICA

| (17) | Točka 188. Smjernica glasi kako slijedi:
  „Maksimalni intenziteti potpore utvrđeni u pododjeljku 7.4.1. mogu se povećati za 10 postotnih bodova, a maksimalni intenziteti potpore utvrđeni u pododjeljku 7.4.2. mogu se povećati za 5 postotnih bodova za regije na razini NUTS 3 koje su u razdoblju 2009.–2018. izgubile više od 10 % stanovništva. Od 1. siječnja 2024. prethodna rečenica primjenjuje se i na regije na razini NUTS 3 koje su u razdoblju 2010.–2019.(88) pretrpjele navedeni gubitak stanovništva.

  (88)Vidjeti Prilog IV.” |
| --- | --- |

(17)

„Maksimalni intenziteti potpore utvrđeni u pododjeljku 7.4.1. mogu se povećati za 10 postotnih bodova, a maksimalni intenziteti potpore utvrđeni u pododjeljku 7.4.2. mogu se povećati za 5 postotnih bodova za regije na razini NUTS 3 koje su u razdoblju 2009.–2018. izgubile više od 10 % stanovništva. Od 1. siječnja 2024. prethodna rečenica primjenjuje se i na regije na razini NUTS 3 koje su u razdoblju 2010.–2019.(88) pretrpjele navedeni gubitak stanovništva.

(88)Vidjeti Prilog IV.”

IV.   IZMJENA PRILOGA I. SMJERNICAMA

| (18) | Prilog I. zamjenjuje se tekstom iz Priloga 1. ovoj Komunikaciji. Izmijenjeni Prilog I. Smjernicama bit će temelj za preispitivanje karti regionalnih potpora u sredini razdoblja za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(18)

V.   IZMJENA PRILOGA IV. SMJERNICAMA

| (19) | Prilog IV. zamjenjuje se tekstom iz Priloga 2. ovoj Komunikaciji. Izmijenjeni Prilog IV. Smjernicama bit će temelj za preispitivanje karti regionalnih potpora u sredini razdoblja za razdoblje od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027. |
| --- | --- |

(19)

---

(1)  SL C 153, 29.4.2021., str. 1.

(2)  Karte regionalnih potpora za razdoblje 2022.–2027., dostupne na:

https://competition-policy.ec.europa.eu/state-aid/legislation/modernisation/regional-aid/maps-2022-2027_hr.

(3)  Tj. prosječni BDP po stanovniku za sve države članice (isključujući Sjevernu Irsku).

(4)  Utvrđeno u skladu s točkama 179. i 180. Smjernica, ne dovodeći u pitanje mogućnost primjene povećanih intenziteta potpore u skladu s odjeljcima 7.4.3., 7.4.4. i 7.4.5. Smjernica.

(5)  Idem.

---

PRILOG 1.

„PRILOG I.

Udjeli stanovništva područja prihvatljivih za regionalne potpore po državama članicama za razdoblje 2022.–2027.

| Belgija | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018 (1). | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. (2) | BDP po stanovniku 2019.–2021 (3). | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’
  1.1.2022.–31.12.2027. | BE34 Prov. Luxembourg (BE) | 73,00 | 2,50  % | — | 2,50  % |
| Područja ‚a’


  1.1.2024.–31.12.2027. | BE32 Prov. Hainaut | — | — | 74,33 | 11,77  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana
  1.1.2022.–31.12.2023. | — | — | 23,33  % | — | — |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana
  1.1.2024.–31.12.2027. | — | — | — | — | 16,82  % |
| Ukupni udio stanovništva
  1.1.2022.–31.12.2023. | — | — | 25,83  % | — | — |
| Ukupni udio stanovništva
  1.1.2024.–31.12.2027. | — | — | — | — | 31,09  % |

Belgija

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018 (1).

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. (2)

BDP po stanovniku 2019.–2021 (3).

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. (4)

Područja ‚a’

1.1.2022.–31.12.2027.

BE34 Prov. Luxembourg (BE)

73,00

2,50  %

—

2,50  %

Područja ‚a’

1.1.2024.–31.12.2027.

BE32 Prov. Hainaut

—

—

74,33

11,77  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

1.1.2022.–31.12.2023.

—

—

23,33  %

—

—

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

1.1.2024.–31.12.2027.

—

—

—

—

16,82  %

Ukupni udio stanovništva

1.1.2022.–31.12.2023.

—

—

25,83  %

—

—

Ukupni udio stanovništva

1.1.2024.–31.12.2027.

—

—

—

—

31,09  %

| Bugarska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | BG31 Северозападен / Severozapaden | 31,67 | 10,66  % | — | 10,66  % |
| BG32 Северен централен / Severen tsentralen | 34,33 | 11,24  % | — | 11,24  % |
| BG33 Североизточен / Severoiztochen | 40,33 | 13,26  % | — | 13,26  % |
| BG34 Югоизточен / Yugoiztochen | 43,00 | 14,74  % | — | 14,74  % |
| BG42 Южен централен / Yuzhen tsentralen | 35,00 | 20,13  % | — | 20,13  % |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’) | BG41 Югозападен / Yugozapaden | 81,33 | 29,97  % | — | 29,97  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 100,00 % | — | 100,00 % |

Bugarska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

BG31 Северозападен / Severozapaden

31,67

10,66  %

—

10,66  %

BG32 Северен централен / Severen tsentralen

34,33

11,24  %

—

11,24  %

BG33 Североизточен / Severoiztochen

40,33

13,26  %

—

13,26  %

BG34 Югоизточен / Yugoiztochen

43,00

14,74  %

—

14,74  %

BG42 Южен централен / Yuzhen tsentralen

35,00

20,13  %

—

20,13  %

Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’)

BG41 Югозападен / Yugozapaden

81,33

29,97  %

—

29,97  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

100,00 %

—

100,00 %

| Češka | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | CZ04 Severozápad | 63,67 | 10,50  % | — | 10,50  % |
| CZ05 Severovýchod | 75,00 | 14,22  % | — | 14,22  % |
| CZ07 Střední Morava | 73,33 | 11,43  % | — | 11,43  % |
| CZ08 Moravskoslezsko | 74,33 | 11,33  % | — | 11,33  % |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’) | CZ02 Střední Čechy | 82,67 | 12,81  % | — | 12,81  % |
| CZ03 Jihozápad | 78,00 | 11,52  % | — | 11,52  % |
| CZ06 Jihovýchod | 82,67 | 15,94  % | — | 15,94  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 87,76  % | — | 87,76  % |

Češka

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

CZ04 Severozápad

63,67

10,50  %

—

10,50  %

CZ05 Severovýchod

75,00

14,22  %

—

14,22  %

CZ07 Střední Morava

73,33

11,43  %

—

11,43  %

CZ08 Moravskoslezsko

74,33

11,33  %

—

11,33  %

Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’)

CZ02 Střední Čechy

82,67

12,81  %

—

12,81  %

CZ03 Jihozápad

78,00

11,52  %

—

11,52  %

CZ06 Jihovýchod

82,67

15,94  %

—

15,94  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

87,76  %

—

87,76  %

| Danska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |

Danska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

7,50  %

—

7,50  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

7,50  %

—

7,50  %

| Njemačka | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 18,10  % | — | 18,10  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 18,10  % | — | 18,10  % |

Njemačka

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

18,10  %

—

18,10  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

18,10  %

—

18,10  %

| Estonija | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’) | EE00 Eesti | 79,33 | 100,00  % | — | 100,00  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Estonija

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’)

EE00 Eesti

79,33

100,00  %

—

100,00  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Irska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 35,90  % | — | 35,90  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 35,90  % | — | 35,90  % |

Irska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

35,90  %

—

35,90  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

35,90  %

—

35,90  %

| Grčka | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio | 49,00 | 2,01  % | — | 2,01  % |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | 73,67 | 3,19  % | 64,00 | 3,19  % |
| EL43 Κρήτη / Kriti | 58,33 | 5,91  % | 52,67 | 5,91  % |
| EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki | 47,67 | 5,59  % | — | 5,59  % |
| EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia | 53,67 | 17,47  % | — | 17,47  % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | 59,67 | 2,50  % | 53,33 | 2,50  % |
| EL54 Ήπειρος / Ipeiros | 48,67 | 3,11  % | — | 3,11  % |
| EL61 Θεσσαλία / Thessalia | 52,67 | 6,71  % | — | 6,71  % |
| EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia | 63,33 | 1,90  % | — | 1,90  % |
| EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda
  [EL643 Ευρυτανία / Evrytania, rijetko naseljeno područje] | 50,33 | 6,12  % | — | 6,12  % |
| EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda | 62,33 | 5,18  % | — | 5,18  % |
| EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos | 56,67 | 5,36  % | — | 5,36  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 17,28  % | — | 17,28  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | | — | 82,34  % | — | 82,34  % |

Grčka

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio

49,00

2,01  %

—

2,01  %

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

73,67

3,19  %

64,00

3,19  %

EL43 Κρήτη / Kriti

58,33

5,91  %

52,67

5,91  %

EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki

47,67

5,59  %

—

5,59  %

EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia

53,67

17,47  %

—

17,47  %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

59,67

2,50  %

53,33

2,50  %

EL54 Ήπειρος / Ipeiros

48,67

3,11  %

—

3,11  %

EL61 Θεσσαλία / Thessalia

52,67

6,71  %

—

6,71  %

EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia

63,33

1,90  %

—

1,90  %

EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda

[EL643 Ευρυτανία / Evrytania, rijetko naseljeno područje]

50,33

6,12  %

—

6,12  %

EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda

62,33

5,18  %

—

5,18  %

EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos

56,67

5,36  %

—

5,36  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

17,28  %

—

17,28  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

82,34  %

—

82,34  %

| Španjolska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’
  1.1.2022.–31.12.2027. | ES42 Castilla-La Mancha
  [ES423 Cuenca, rijetko naseljeno područje] | 72,33 | 4,35  % | — | 4,35  % |
| ES43 Extremadura | 66,67 | 2,28  % | 63,67 | 2,28  % |
| ES61 Andalucía | 68,33 | 17,99  % | 63,67 | 17,99  % |
| ES63 Ciudad de Ceuta | 72,67 | 0,18  % | — | 0,18  % |
| ES64 Ciudad de Melilla | 67,00 | 0,18  % | 64,00 | 0,18  % |
| ES70 Canarias | 75,00 | 4,68  % | 65,00 | 4,68  % |
| Područja ‚a’


  1.1.2024.–31.12.2027. | ES62 Región de Murcia | | | 70,67 | 3,17  % |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’) 1.1.2022.–31.12.2023. | ES62 Región de Murcia | 76,67 | 3,17  % | — | — |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (rijetko naseljena područja) | ES242 Teruel | — | 0,29  % | — | 0,29  % |
| ES417 Soria | — | 0,19  % | — | 0,19  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 32,99  % | — | 32,99  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 66,29  % | — | 66,29  % |

Španjolska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

1.1.2022.–31.12.2027.

ES42 Castilla-La Mancha

[ES423 Cuenca, rijetko naseljeno područje]

72,33

4,35  %

—

4,35  %

ES43 Extremadura

66,67

2,28  %

63,67

2,28  %

ES61 Andalucía

68,33

17,99  %

63,67

17,99  %

ES63 Ciudad de Ceuta

72,67

0,18  %

—

0,18  %

ES64 Ciudad de Melilla

67,00

0,18  %

64,00

0,18  %

ES70 Canarias

75,00

4,68  %

65,00

4,68  %

Područja ‚a’

1.1.2024.–31.12.2027.

ES62 Región de Murcia

70,67

3,17  %

Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’) 1.1.2022.–31.12.2023.

ES62 Región de Murcia

76,67

3,17  %

—

—

Unaprijed definirana područja ‚c’ (rijetko naseljena područja)

ES242 Teruel

—

0,29  %

—

0,29  %

ES417 Soria

—

0,19  %

—

0,19  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

32,99  %

—

32,99  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

66,29  %

—

66,29  %

| Francuska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | FRY1 Guadeloupe | 73,00 | 0,63  % | — | 0,63  % |
| FRY2 Martinique | 77,00 | 0,55  % | 73,00 | 0,55  % |
| FRY3 Guyane | 50,33 | 0,42  % | — | 0,42  % |
| FRY4 La Réunion | 70,00 | 1,28  % | — | 1,28  % |
| FRY5 Mayotte | 32,67 | 0,40  % | — | 0,40  % |
| Saint-Martin (*1) | : | : | : | : |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 28,68  % | — | 28,68  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 31,95  % | — | 31,95  % |

Francuska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

FRY1 Guadeloupe

73,00

0,63  %

—

0,63  %

FRY2 Martinique

77,00

0,55  %

73,00

0,55  %

FRY3 Guyane

50,33

0,42  %

—

0,42  %

FRY4 La Réunion

70,00

1,28  %

—

1,28  %

FRY5 Mayotte

32,67

0,40  %

—

0,40  %

Saint-Martin (*1)

:

:

:

:

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

28,68  %

—

28,68  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

31,95  %

—

31,95  %

| Hrvatska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | HR02 Panonska Hrvatska | 41,58 | 27,02  % | — | 27,02  % |
| HR03 Jadranska Hrvatska
  [HR032 Ličko-senjska županija, rijetko naseljeno područje] | 60,33 | 33,48  % | — | 33,48  % |
| HR06 Sjeverna Hrvatska | 48,43 | 20,04  % | — | 20,04  % |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’) | HR05 Grad Zagreb | 109,24 | 19,46  % | — | 19,46  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Hrvatska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

HR02 Panonska Hrvatska

41,58

27,02  %

—

27,02  %

HR03 Jadranska Hrvatska

[HR032 Ličko-senjska županija, rijetko naseljeno područje]

60,33

33,48  %

—

33,48  %

HR06 Sjeverna Hrvatska

48,43

20,04  %

—

20,04  %

Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’)

HR05 Grad Zagreb

109,24

19,46  %

—

19,46  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Italija | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | ITF2 Molise | 69,33 | 0,51  % | — | 0,51  % |
| ITF3 Campania | 62,67 | 9,62  % | — | 9,62  % |
| ITF4 Puglia | 63,33 | 6,68  % | — | 6,68  % |
| ITF5 Basilicata | 74,67 | 0,94  % | — | 0,94  % |
| ITF6 Calabria | 57,33 | 3,23  % | — | 3,23  % |
| ITG1 Sicilia | 59,67 | 8,30  % | — | 8,30  % |
| ITG2 Sardegna | 70,33 | 2,72  % | — | 2,72  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 9,99  % | — | 9,99  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 41,99  % | — | 41,99  % |

Italija

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

ITF2 Molise

69,33

0,51  %

—

0,51  %

ITF3 Campania

62,67

9,62  %

—

9,62  %

ITF4 Puglia

63,33

6,68  %

—

6,68  %

ITF5 Basilicata

74,67

0,94  %

—

0,94  %

ITF6 Calabria

57,33

3,23  %

—

3,23  %

ITG1 Sicilia

59,67

8,30  %

—

8,30  %

ITG2 Sardegna

70,33

2,72  %

—

2,72  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

9,99  %

—

9,99  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

41,99  %

—

41,99  %

| Cipar | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 49,46  % | — | 49,46  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 49,46  % | — | 49,46  % |

Cipar

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

49,46  %

—

49,46  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

49,46  %

—

49,46  %

| Latvija | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | LV00 Latvija
  [LV008 Vidzeme, rijetko naseljeno područje] | 67,00 | 100,00  % | — | 100,00  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Latvija

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

LV00 Latvija

[LV008 Vidzeme, rijetko naseljeno područje]

67,00

100,00  %

—

100,00  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Litva | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas | 65,00 | 71,16  % | — | 71,16  % |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’) | LT01 Sostinės regionas | 113,67 | 28,84  % | — | 28,84  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Litva

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

65,00

71,16  %

—

71,16  %

Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’)

LT01 Sostinės regionas

113,67

28,84  %

—

28,84  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Luksemburg | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |

Luksemburg

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

7,50  %

—

7,50  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

7,50  %

—

7,50  %

| Mađarska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | HU12 Pest | 55,00 | 13,00  % | — | 13,00  % |
| HU21 Közép-Dunántúl | 65,33 | 10,81  % | — | 10,81  % |
| HU22 Nyugat-Dunántúl | 72,67 | 10,10  % | — | 10,10  % |
| HU23 Dél-Dunántúl | 47,33 | 9,03  % | — | 9,03  % |
| HU31 Észak-Magyarország | 47,67 | 11,57  % | — | 11,57  % |
| HU32 Észak-Alföld | 44,33 | 14,89  % | — | 14,89  % |
| HU33 Dél-Alföld | 50,00 | 12,69  % | — | 12,69  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 82,09  % | — | 82,09  % |

Mađarska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

HU12 Pest

55,00

13,00  %

—

13,00  %

HU21 Közép-Dunántúl

65,33

10,81  %

—

10,81  %

HU22 Nyugat-Dunántúl

72,67

10,10  %

—

10,10  %

HU23 Dél-Dunántúl

47,33

9,03  %

—

9,03  %

HU31 Észak-Magyarország

47,67

11,57  %

—

11,57  %

HU32 Észak-Alföld

44,33

14,89  %

—

14,89  %

HU33 Dél-Alföld

50,00

12,69  %

—

12,69  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

82,09  %

—

82,09  %

| Malta | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |

Malta

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

70,00  %

—

70,00  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

70,00  %

—

70,00  %

| Nizozemska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 8,98  % | — | 8,98  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 8,98  % | — | 8,98  % |

Nizozemska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

8,98  %

—

8,98  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

8,98  %

—

8,98  %

| Austrija | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 22,42  % | — | 22,42  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 22,42  % | — | 22,42  % |

Austrija

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

22,42  %

—

22,42  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

22,42  %

—

22,42  %

| Poljska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | PL21 Małopolskie | 63,67 | 8,84  % | — | 8,84  % |
| PL22 Śląskie | 72,33 | 11,82  % | — | 11,82  % |
| PL42 Zachodniopomorskie | 58,33 | 4,43  % | — | 4,43  % |
| PL43 Lubuskie | 58,00 | 2,64  % | — | 2,64  % |
| PL52 Opolskie | 55,33 | 2,57  % | — | 2,57  % |
| PL61 Kujawsko-Pomorskie | 56,33 | 5,41  % | — | 5,41  % |
| PL62 Warmińsko-Mazurskie | 49,00 | 3,73  % | — | 3,73  % |
| PL63 Pomorskie | 67,67 | 6,06  % | — | 6,06  % |
| PL71 Łódzkie | 65,00 | 6,43  % | — | 6,43  % |
| PL72 Świętokrzyskie | 50,00 | 3,24  % | — | 3,24  % |
| PL81 Lubelski | 47,67 | 5,52  % | — | 5,52  % |
| PL82 Podkarpackie | 49,33 | 5,54  % | — | 5,54  % |
| PL84 Podlaskie | 49,67 | 3,08  % | — | 3,08  % |
| PL92 Mazowiecki regionalny | 59,33 | 6,12  % | — | 6,12  % |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’) | PL41 Wielkopolskie | 75,67 | 9,09  % | — | 9,09  % |
| | PL51 Dolnośląskie | 77,00 | 7,55  % | — | 7,55  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 0,82  % | — | 0,82  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 92,90  % | — | 92,90  % |

Poljska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

PL21 Małopolskie

63,67

8,84  %

—

8,84  %

PL22 Śląskie

72,33

11,82  %

—

11,82  %

PL42 Zachodniopomorskie

58,33

4,43  %

—

4,43  %

PL43 Lubuskie

58,00

2,64  %

—

2,64  %

PL52 Opolskie

55,33

2,57  %

—

2,57  %

PL61 Kujawsko-Pomorskie

56,33

5,41  %

—

5,41  %

PL62 Warmińsko-Mazurskie

49,00

3,73  %

—

3,73  %

PL63 Pomorskie

67,67

6,06  %

—

6,06  %

PL71 Łódzkie

65,00

6,43  %

—

6,43  %

PL72 Świętokrzyskie

50,00

3,24  %

—

3,24  %

PL81 Lubelski

47,67

5,52  %

—

5,52  %

PL82 Podkarpackie

49,33

5,54  %

—

5,54  %

PL84 Podlaskie

49,67

3,08  %

—

3,08  %

PL92 Mazowiecki regionalny

59,33

6,12  %

—

6,12  %

Unaprijed definirana područja ‚c’ (bivša područja ‚a’)

PL41 Wielkopolskie

75,67

9,09  %

—

9,09  %

PL51 Dolnośląskie

77,00

7,55  %

—

7,55  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

0,82  %

—

0,82  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

92,90  %

—

92,90  %

| Portugal | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | PT11 Norte | 65,67 | 34,76  % | — | 34,76  % |
| PT16 Centro (PT) | 67,33 | 21,63  % | — | 21,63  % |
| PT18 Alentejo | 72,67 | 6,89  % | — | 6,89  % |
| PT20 Região Autónoma dos Açores | 69,00 | 2,37  % | — | 2,37  % |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | 76,00 | 2,47  % | 71,67 | 2,47  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 2,11  % | — | 2,11  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 70,23  % | — | 70,23  % |

Portugal

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

PT11 Norte

65,67

34,76  %

—

34,76  %

PT16 Centro (PT)

67,33

21,63  %

—

21,63  %

PT18 Alentejo

72,67

6,89  %

—

6,89  %

PT20 Região Autónoma dos Açores

69,00

2,37  %

—

2,37  %

PT30 Região Autónoma da Madeira

76,00

2,47  %

71,67

2,47  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

2,11  %

—

2,11  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

70,23  %

—

70,23  %

| Rumunjska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | RO11 Nord-Vest | 58,33 | 13,13  % | — | 13,13  % |
| RO12 Centru | 60,00 | 11,93  % | — | 11,93  % |
| RO21 Nord-Est | 39,67 | 16,48  % | — | 16,48  % |
| RO22 Sud-Est | 52,67 | 12,37  % | — | 12,37  % |
| RO31 Sud – Muntenia | 49,33 | 15,14  % | — | 15,14  % |
| RO41 Sud-Vest Oltenia | 46,67 | 9,96  % | — | 9,96  % |
| RO42 Vest | 66,00 | 9,15  % | — | 9,15  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 1,19  % | — | 1,19  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 89,34  % | — | 89,34  % |

Rumunjska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

RO11 Nord-Vest

58,33

13,13  %

—

13,13  %

RO12 Centru

60,00

11,93  %

—

11,93  %

RO21 Nord-Est

39,67

16,48  %

—

16,48  %

RO22 Sud-Est

52,67

12,37  %

—

12,37  %

RO31 Sud – Muntenia

49,33

15,14  %

—

15,14  %

RO41 Sud-Vest Oltenia

46,67

9,96  %

—

9,96  %

RO42 Vest

66,00

9,15  %

—

9,15  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

1,19  %

—

1,19  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

89,34  %

—

89,34  %

| Slovenija | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | SI03 Vzhodna Slovenija | 70,67 | 52,71  % | — | 52,71  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 17,29  % | — | 17,29  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |

Slovenija

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

SI03 Vzhodna Slovenija

70,67

52,71  %

—

52,71  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

17,29  %

—

17,29  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

70,00  %

—

70,00  %

| Slovačka | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Područja ‚a’ | SK02 Západné Slovensko | 66,67 | 33,55  % | 64,67 | 33,55  % |
| SK03 Stredné Slovensko | 58,00 | 24,60  % | — | 24,60  % |
| SK04 Východné Slovensko | 52,00 | 29,82  % | — | 29,82  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 87,97  % | — | 87,97  % |

Slovačka

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Područja ‚a’

SK02 Západné Slovensko

66,67

33,55  %

64,67

33,55  %

SK03 Stredné Slovensko

58,00

24,60  %

—

24,60  %

SK04 Východné Slovensko

52,00

29,82  %

—

29,82  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

87,97  %

—

87,97  %

| Finska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (rijetko naseljena područja) | FI1D1 Etelä-Savo | — | 2,67  % | — | 2,67  % |
| FI1D2 Pohjois-Savo | — | 4,46  % | — | 4,46  % |
| FI1D3 Pohjois-Karjala | — | 2,95  % | — | 2,95  % |
| FI1D5 Keski-Pohjanmaa | — | 1,24  % | — | 1,24  % |
| FI1D7 Lappi | — | 3,24  % | — | 3,24  % |
| FI1D8 Kainuu | — | 1,34  % | — | 1,34  % |
| FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa | — | 7,43  % | — | 7,43  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 3,52  % | — | 3,52  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 26,86  % | — | 26,86  % |

Finska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Unaprijed definirana područja ‚c’ (rijetko naseljena područja)

FI1D1 Etelä-Savo

—

2,67  %

—

2,67  %

FI1D2 Pohjois-Savo

—

4,46  %

—

4,46  %

FI1D3 Pohjois-Karjala

—

2,95  %

—

2,95  %

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

—

1,24  %

—

1,24  %

FI1D7 Lappi

—

3,24  %

—

3,24  %

FI1D8 Kainuu

—

1,34  %

—

1,34  %

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

—

7,43  %

—

7,43  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

3,52  %

—

3,52  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

26,86  %

—

26,86  %

| Švedska | NUTS regije | BDP po stanovniku 2016.–2018. | Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023. | BDP po stanovniku 2019.–2021. | Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unaprijed definirana područja ‚c’ (rijetko naseljena područja) | SE312 Dalarnas län | — | 2,81  % | — | 2,81  % |
| SE321 Västernorrlands län | — | 2,42  % | — | 2,42  % |
| SE322 Jämtlands län | — | 1,27  % | — | 1,27  % |
| SE331 Västerbottens län | — | 2,63  % | — | 2,63  % |
| SE332 Norrbottens län | — | 2,48  % | — | 2,48  % |
| Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana | — | — | 9,98  % | — | 9,98  % |
| Ukupni udio stanovništva 2022.–2027. | — | — | 21,60  % | — | 21,60  % |

Švedska

NUTS regije

BDP po stanovniku 2016.–2018.

Postotak stanovništva države 1.1.2021.–31.12.2023.

BDP po stanovniku 2019.–2021.

Postotak stanovništva države 1.1.2024.–31.12.2027.

Unaprijed definirana područja ‚c’ (rijetko naseljena područja)

SE312 Dalarnas län

—

2,81  %

—

2,81  %

SE321 Västernorrlands län

—

2,42  %

—

2,42  %

SE322 Jämtlands län

—

1,27  %

—

1,27  %

SE331 Västerbottens län

—

2,63  %

—

2,63  %

SE332 Norrbottens län

—

2,48  %

—

2,48  %

Područja ‚c’ koja nisu unaprijed definirana

—

—

9,98  %

—

9,98  %

Ukupni udio stanovništva 2022.–2027.

—

—

21,60  %

—

21,60  %

---

(1)  Mjereno u standardima kupovne moći, trogodišnji prosjek za razdoblje 2016.–2018. (EU27 = 100) (kako je ažuriran 23.3.2020.).

1

(2)  Na temelju Eurostatovih podataka o stanovništvu za 2018.

2

(3)  Mjereno u standardima kupovne moći, trogodišnji prosjek za razdoblje 2019.–2021. (EU27 = 100) (kako je ažuriran 23.2.2023.).

3

(4)  Na temelju Eurostatovih podataka o stanovništvu za 2018.

4

(*1)  Saint-Martin je najudaljenija regija, ali nije uključen u nomenklaturu NUTS 2021. Francuska za izračunavanje maksimalnog intenziteta potpore može koristiti podatke svojeg nacionalnog zavoda za statistiku ili podatke iz drugih priznatih izvora.

*1

Saint-Martin je najudaljenija regija, ali nije uključen u nomenklaturu NUTS 2021. Francuska za izračunavanje maksimalnog intenziteta potpore može koristiti podatke svojeg nacionalnog zavoda za statistiku ili podatke iz drugih priznatih izvora.

---

PRILOG 2.

„PRILOG IV.

Metoda za utvrđivanje potpomognutih područja suočenih s gubitkom stanovništva kako je navedeno u odjeljku 7.4.5.

Države članice mogu utvrditi područja suočena s gubitkom stanovništva na sljedeći način:

| — | države članice moraju utvrditi potpomognuta područja na razini NUTS 3 u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkama (a) i (c) Ugovora, |
| --- | --- |

—

države članice moraju utvrditi potpomognuta područja na razini NUTS 3 u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkama (a) i (c) Ugovora,

| — | moraju se koristiti podaci Eurostata o gustoći stanovništva za razdoblje 2009.–2018., na temelju najnovije dostupne klasifikacije NUTS, |
| --- | --- |

—

moraju se koristiti podaci Eurostata o gustoći stanovništva za razdoblje 2009.–2018., na temelju najnovije dostupne klasifikacije NUTS,

| — | države članice moraju dokazati gubitak stanovništva veći od 10 % u razdoblju 2009.–2018., |
| --- | --- |

—

države članice moraju dokazati gubitak stanovništva veći od 10 % u razdoblju 2009.–2018.,

| — | ako se klasifikacija NUTS promijenila u posljednjih 10 godina, države članice moraju koristiti podatke o gustoći stanovništva za najdulje razdoblje za koje su dostupni. |
| --- | --- |

—

ako se klasifikacija NUTS promijenila u posljednjih 10 godina, države članice moraju koristiti podatke o gustoći stanovništva za najdulje razdoblje za koje su dostupni.

Države članice tako utvrđena područja moraju uključiti u prijavu iz točke 189.

Neovisno o prethodno navedenom, kad je riječ o razdoblju od 1. siječnja 2024. do 31. prosinca 2027., države članice mogu dokazati gubitak stanovništva za potrebe točke 188. i na temelju razdoblja 2010.–2019.

---

Revizorski sud

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/29

---

Tematsko izvješće 13/2023

„Ovlašteni gospodarski subjekti – Solidan carinski program s neiskorištenim potencijalom i neujednačenom provedbom”

(2023/C 194/06)

Europski revizorski sud objavio je tematsko izvješće 13/2023 „Ovlašteni gospodarski subjekti – Solidan carinski program s neiskorištenim potencijalom i neujednačenom provedbom”.

Izvješće možete pregledati ili preuzeti na internetskim stranicama Europskog revizorskog suda: https://www.eca.europa.eu/hr/publications/SR-2023-13

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/30

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11131 – PIERER / LEONI)

Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 194/07)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Dipl. Ing. Stefan Pierer („Stefan Pierer”, Austrija), fizička osoba, |
| --- | --- |

—

Dipl. Ing. Stefan Pierer („Stefan Pierer”, Austrija), fizička osoba,

| — | LEONI AG, društvo uvršteno na burzu („LEONI”, Njemačka). Nijedan od dioničara poduzetnika LEONI nema odlučujući utjecaj na njega. |
| --- | --- |

—

LEONI AG, društvo uvršteno na burzu („LEONI”, Njemačka). Nijedan od dioničara poduzetnika LEONI nema odlučujući utjecaj na njega.

Stefan Pierer steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad poduzetnikom LEONI.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Stefan Pierer kontrolira poduzetnika Pierer Industrie AG („PIAG”). PIAG je austrijska industrijska investicijska grupa koja se bavi proizvodnjom i distribucijom motocikala, električnih bicikala i komponenti za motorna vozila na dva kotača; razvojem, proizvodnjom, održavanjem i distribucijom visokotehnoloških mehaničkih sustava za dinamičke komponente za utrke, luksuzne automobile i aeronautiku te proizvodnjom niskougljičnih kočnica, crpki i sastavnih dijelova motora. PIAG posluje u cijelom svijetu, |
| --- | --- |

—

Stefan Pierer kontrolira poduzetnika Pierer Industrie AG („PIAG”). PIAG je austrijska industrijska investicijska grupa koja se bavi proizvodnjom i distribucijom motocikala, električnih bicikala i komponenti za motorna vozila na dva kotača; razvojem, proizvodnjom, održavanjem i distribucijom visokotehnoloških mehaničkih sustava za dinamičke komponente za utrke, luksuzne automobile i aeronautiku te proizvodnjom niskougljičnih kočnica, crpki i sastavnih dijelova motora. PIAG posluje u cijelom svijetu,

| — | LEONI je globalni pružatelj proizvoda, rješenja i usluga u području upravljanja energijom i podacima u automobilskoj industriji. Točnije, LEONI nudi standardizirane kabele i podatkovne kabele za sustave ožičenja. |
| --- | --- |

—

LEONI je globalni pružatelj proizvoda, rješenja i usluga u području upravljanja energijom i podacima u automobilskoj industriji. Točnije, LEONI nudi standardizirane kabele i podatkovne kabele za sustave ožičenja.

3.

U skladu s Obavijesti Komisije o pojednostavnjenom postupku za postupanje s određenim koncentracijama prema Uredbi Vijeća (EZ) br. 139/2004 (2) treba napomenuti da je ovaj predmet primjeren za primjenu postupka iz Obavijesti.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11131 – PIERER / LEONI

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  SL C 366, 14.12.2013., str. 5.

2

---

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/32

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 194/08)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Nordic Metal Holdings Inc. („Nordic Metal”) (Sjedinjene Američke Države) (2), |
| --- | --- |

—

Nordic Metal Holdings Inc. („Nordic Metal”) (Sjedinjene Američke Države) (2),

| — | Alumeco Holding A/S (3) („Alumeco”) (Danska). |
| --- | --- |

—

Alumeco Holding A/S (3) („Alumeco”) (Danska).

Poduzetnik Nordic Metal steći će, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, isključivu kontrolu nad cijelim poduzetnikom Alumeco Group.

Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Nordic Metal bavi se distribucijom metala u Europi, većinom aluminija i nehrđajućeg čelika, |
| --- | --- |

—

Nordic Metal bavi se distribucijom metala u Europi, većinom aluminija i nehrđajućeg čelika,

| — | Alumeco je međunarodni distributer metala, prvenstveno aluminija, ali također distribuira slitine bakra i nehrđajući čelik. Preko svoje poslovne jedinice Aluwind posluje i u području projektiranja, inženjeringa i proizvodnje specijaliziranih aluminijskih podstruktura za industriju energije vjetra, prvenstveno u Europi. |
| --- | --- |

—

Alumeco je međunarodni distributer metala, prvenstveno aluminija, ali također distribuira slitine bakra i nehrđajući čelik. Preko svoje poslovne jedinice Aluwind posluje i u području projektiranja, inženjeringa i proizvodnje specijaliziranih aluminijskih podstruktura za industriju energije vjetra, prvenstveno u Europi.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.11061 – NORDIC METAL/ALUMECO GROUP

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Poštanska adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

(2)  Nordic Metal je novoosnovano društvo u izravnom ili neizravnom vlasništvu triju fizičkih osoba („ulagači”) koje su vlasnici različitih neovisnih društava koja posluju u području distribucije aluminija, nehrđajućeg čelika, slitina bakra i drugih metala u Europi. To su Amari Metals Europe Ltd. („AME”), Amari Benelux Inc. („ABI”), Amari Ireland Limited („AIL”, pojedinačno društvo), Amari France Holdings Inc. („AMF”), Amari Switzerland Holdings Inc. („AMS”), Sverdrup Holdings Inc. („Sverdrup”), Britannia Metals Holdings, Inc. („Britannia”), Aero Metals Alliance Inc. („AMA”), Henley Management Company („Henley”) i Deloro Group Holding Inc. („Deloro”).

2

AME

ABI

AIL

AMF

AMS

Sverdrup

Britannia

AMA

Henley

Deloro

(3)  Alumeco Group sastoji se od društava i. Alumeco i ii. Aluwind.

3

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/34

---

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

(2023/C 194/09)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 6.b stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Obavijest o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla iz države članice

„Miel de Granada”

EU br.: PDO-ES-0243-AM01 – 3.3.2023.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv proizvoda

„Miel de Granada”

2.   Država članica u kojoj se nalazi zemljopisno područje

Španjolska

3.   Tijelo države članice koje dostavlja obavijest o standardnoj izmjeni

Glavna uprava za industriju, inovacije i poljoprivredno-prehrambeni lanac Ministarstva poljoprivrede, ribarstva, vode i ruralnog razvoja Regionalne vlade Andaluzije (Dirección General de Industrias, Innovación y Cadena Agroalimentaria Consejería de Agricultura, Pesca, Agua y Desarrollo Rural de la Junta de Andalucía)

4.   Opis odobrenih izmjena

1.   Izmjena fizikalno-kemijskih svojstava

Odjeljak B.1. specifikacije proizvoda

U općim fizikalno-kemijskim svojstvima mijenja se količina hidroksimetilfurfurala u trenutku pakiranja i označivanja. To se nije nalazilo u prethodnoj verziji. Točnije:

| — | hidroksimetilfurfural < 10 mg/kg, |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfural < 10 mg/kg,

zamjenjuje se sljedećim:

| — | hidroksimetilfurfural: < 18 mg/kg. |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfural: < 18 mg/kg.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

2.   Brisanje ograničenja udjela peludi iz vrijesa (Erica sp.)

U odjeljku B.2. specifikacije proizvoda briše se ograničenje udjela peludi iz vrijesa (Erica sp.) od 1 % jer se razina peludi povećala zbog klimatskih promjena.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

3.   Izmjene organoleptičkih svojstava

U tablici se pojašnjavaju organoleptička svojstva iz odjeljka B.3. specifikacije proizvoda kako bi ih se moglo analizirati i kvantificirati u laboratoriju. Utvrđuju se ograničenja za varijable kao što su vodljivost, postotak peludi i boja.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

4.   Novi tekst o sljedivosti meda

Odjeljak D specifikacije proizvoda

Tekst se mijenja kako bi bio u skladu s pristupom kojim se osigurava sljedivost meda.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

5.   Izmjena „Metode proizvodnje”

Odjeljak E specifikacije proizvoda, koji se odnosi na metodu proizvodnje, mijenja se na sljedeći način.

Mijenja se opis sadržaja posuda, a postupci koji su s njima povezani izlažu su jasnijim i suvremenijim jezikom. Dodaju se rubrike „Prezentiranje i pakiranje”, „Sadržaj posuda” i „Prijevoz meda”, a nakon svake rubrike slijedi jasniji opis toga na što se odnose.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

6.   Izmjena tijela nadležnog za provjeru sukladnosti sa specifikacijom proizvoda

To se odnosi na odjeljak G specifikacije proizvoda o provjeri sukladnosti sa specifikacijom proizvoda prije prodaje u objektu koji je ovlašten u skladu s normom ISO 17065.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Izmjena teksta o vrsti proizvoda

Iz odjeljka 3.1. jedinstvenog dokumenta briše se upućivanje na Prilog IX. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 jer više nije potrebno.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

8.   Izmjena teksta o posebnim pravilima za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda

U odjeljku 3.5. briše se sav tekst koji se odnosi na sljedivost proizvoda i dodaje se novi tekst koji se smatra prikladnijim. Taj novi tekst prethodno se nalazio u odjeljku 3.6. pod rubrikama „Prezentiranje i pakiranje” i „Sadržaj posuda”.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

9.   Novi tekst o posebnim pravilima za označivanje u specifikaciji proizvoda

Mijenja se tekst odjeljka H specifikacije proizvoda tako što se riječi „simbol Europske zajednice” zamjenjuju riječima „simbol Europske Unije”.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

10.   Novi tekst o posebnim pravilima za označivanje u jedinstvenom dokumentu

Prijašnji tekst iz odjeljka 3.6. jedinstvenog dokumenta zamjenjuje se novim tekstom iz odjeljka H specifikacije proizvoda koji se smatra prikladnijim.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

11.   Pojednostavnjenje teksta u dijelu u kojem se obrazlaže povezanost s predmetnim zemljopisnim područjem

Mijenja se tekst odjeljka 5. jedinstvenog dokumenta, Povezanost sa zemljopisnim područjem, kako bi bio u skladu s ograničenjem broja znakova na stranici eAmbrosia. Sadržaj je ostao isti, a tekst je preuzet iz specifikacije proizvoda.

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

Jedinstveni dokument

„Miel de Granada”

EU br.: PDO-ES-0243-AM01 – 3.3.2023.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv

„Miel de Granada”

2.   Država članica ili treća zemlja

Španjolska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, različiti mliječni proizvodi osim maslaca itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Med: prehrambeni proizvod koji proizvode pčele medarice od nektara cvijeća ili sekreta koji luče živi dijelovi biljaka ili koji se na njima nalazi, a pčele ga sakupljaju, prerađuju, miješaju s vlastitim specifičnim tvarima, pohranjuju i ostavljaju u saćima košnice do dozrijevanja. Može biti tekući, viskozan ili kristaliziran.

Med pod zaštićenom oznakom izvornosti klasificira se na sljedeći način:

| — | monoflorni med od cvijeta kestena (Castanea sativa), |
| --- | --- |

—

monoflorni med od cvijeta kestena (Castanea sativa),

| — | monoflorni med od cvijeta ružmarina (Rosmarinus officinalis), |
| --- | --- |

—

monoflorni med od cvijeta ružmarina (Rosmarinus officinalis),

| — | monoflorni med od cvijeta majčine dušice (Thymus sp.), |
| --- | --- |

—

monoflorni med od cvijeta majčine dušice (Thymus sp.),

| — | monoflorni med od cvijeta avokada (Persea americana), |
| --- | --- |

—

monoflorni med od cvijeta avokada (Persea americana),

| — | monoflorni med od cvijeta naranče (Citrus sp.), |
| --- | --- |

—

monoflorni med od cvijeta naranče (Citrus sp.),

| — | monoflorni med od cvijeta francuske lavande (Lavandula stoechas), |
| --- | --- |

—

monoflorni med od cvijeta francuske lavande (Lavandula stoechas),

| — | planinski med, |
| --- | --- |

—

planinski med,

| — | poliflorni med. |
| --- | --- |

—

poliflorni med.

1.   Opća fizikalno-kemijska svojstva zajednička svim vrstama meda u trenutku pakiranja i označivanja

| — | vlaga: < 17,5 %, |
| --- | --- |

—

vlaga: < 17,5 %,

| — | hidroksimetilfurfural: < 18 mg/kg. |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfural: < 18 mg/kg.

2.   Opća melisopalinološka svojstva svih vrsta meda:

| a) | Spektar peludi tipičan za vegetaciju Granade sastoji se prvenstveno od sljedećih porodica: Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae i Lauraceae. |
| --- | --- |

a)

Spektar peludi tipičan za vegetaciju Granade sastoji se prvenstveno od sljedećih porodica: Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae i Lauraceae.

3.   Posebna fizikalno-kemijska i melisopalinološka svojstva:

| Vrsta meda | Vodljivost | Boja | Sadržaj peludi |
| --- | --- | --- | --- |
| (× mS/cm) | (mm Pfund) |
| monoflorni med od kestena
  (Castanea sativa) | > 0,8 | > 80 | > 75 % Castanea


  sativa |
| monoflorni med od ružmarina
  (Rosmarinus officinalis) | < 0,25 | < 35 | > 15 % Rosmarinus officinalis ili > 10 % Rosmarinus officinalis i > 5 % druge usnače |
| monoflorni med od majčine dušice
  (Thymus sp.) | > 0,3 i < 0,8 | > 55 | > 15 % Thymus sp. |
| monoflorni med od avokada
  (Persea americana) | > 0,7 | > 100 | > 25 % Persea sp. |
| prisutnost od > 0,2 % perzeitola ako sadržaj peludi iznosi < 25 % |
| monoflorni med od (cvijeta) naranče
  (Citrus sp.) | < 0,3 | < 30 | > 15 % Citrus sp. |
| ako sadržaj peludi iznosi od > 5,0 % do < 15 %, sadržaj metil antranilata mora iznositi 1,2 mg/kg ili više od toga |
| monoflorni med od francuske lavande
  (Lavandula stoechas) | < 0,5 | < 50 | > 15 % Lavandula stoechas |
| planinski med | | | > 20 % Castanea sp. |

Vrsta meda

Vodljivost

Boja

Sadržaj peludi

(× mS/cm)

(mm Pfund)

monoflorni med od kestena

(Castanea sativa)

> 0,8

> 80

> 75 % Castanea

sativa

monoflorni med od ružmarina

(Rosmarinus officinalis)

< 0,25

< 35

> 15 % Rosmarinus officinalis ili > 10 % Rosmarinus officinalis i > 5 % druge usnače

monoflorni med od majčine dušice

(Thymus sp.)

> 0,3 i < 0,8

> 55

> 15 % Thymus sp.

monoflorni med od avokada

(Persea americana)

> 0,7

> 100

> 25 % Persea sp.

prisutnost od > 0,2 % perzeitola ako sadržaj peludi iznosi < 25 %

monoflorni med od (cvijeta) naranče

(Citrus sp.)

< 0,3

< 30

> 15 % Citrus sp.

ako sadržaj peludi iznosi od > 5,0 % do < 15 %, sadržaj metil antranilata mora iznositi 1,2 mg/kg ili više od toga

monoflorni med od francuske lavande

(Lavandula stoechas)

< 0,5

< 50

> 15 % Lavandula stoechas

planinski med

> 20 % Castanea sp.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Nije relevantno za med.

Ovaj se odjeljak ne primjenjuje.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje moraju se provesti na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Prezentiranje i pakiranje

Med u tekućem stanju (tekućina), krutom stanju (kristaliziran) ili kremaste teksture.

Sadržaj posuda

Posude zapremnine do 5 kg koje moraju biti u skladu s važećim zakonodavstvom.

Materijal: prozirno, neobojeno staklo.

Etiketa i sekundarna etiketa ne smiju prekrivati sadržaj.

Hermetički poklopac.

Mogu se upotrebljavati tradicionalni zemljani vrčevi pod uvjetom da imaju masu od 500 do 1 000 g i hermetički poklopac.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Regulatorno vijeće odobrava etikete kad je riječ o uporabi oznake ili robne marke. Etikete na staklenkama moraju sadržavati sljedeću oznaku, koja je jasno istaknuta: „Denominación de Origen Protegida” („Zaštićena oznaka izvornosti”), simbol Europske unije i oznaka „Miel de Granada”.

Svaka posuda meda namijenjena potrošnji mora sadržavati brojčanu etiketu ili sekundarnu etiketu koju izdaje Regulatorno vijeće. Etiketa se mora staviti na posude prije otpreme, u skladu s pravilima utvrđenima u tu svrhu i uvijek na način kojim se onemogućava njezina ponovna uporaba.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje na kojem se nalaze košnice i vrca se med, tj. područje proizvodnje, obuhvaća sve općine pokrajine Granade u Autonomnoj zajednici Andaluziji.

Njegova ukupna površina iznosi 12 531 hektar.

Med se pakira na području proizvodnje.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

a.   Povijesna povezanost

Med iz Granade vrlo je poznat po svojoj kvaliteti i o njemu postoje pisani tragovi s početka 14. stoljeća. Med se u toj regiji proizvodi od pamtivijeka. Prvi pisani dokaz potječe iz vremena Ibn al-Khathiba (1313.–1375.) koji u svojem djelu al-Ihata fi akhbar Gharnata (Potpuna povijest Granade) spominje obilnu proizvodnju meda u dijelovima te pokrajine u kojima je taj tradicionalni resurs i dalje važan izvor prihoda. Med se često spominje i u djelima raznih kroničara tog razdoblja koji su pisali o tome kako su kršćanske vojske osvojile Granadski emirat.

Nakon tog osvajanja lokalne su zajednice počele organizirati različite gospodarske aktivnosti. U Bazi su, primjerice, kao što je opisano u djelu Libro de Propios (1564.), općinska tijela ubirala porez na košnice u gorju Sierra de Baza, a med od ružmarina uživao je zasluženi ugled.

U knjizi zanata grada Granade (1752.) izričito se navodi criador de colmena (pčelar). U knjizi Diccionario Geográfico o descripción de todos los reinos (Geografski rječnik ili opis svih kraljevstava) iz 1777. Juan de la Serna napisao je da je Granada bogata voskom i medom. Na obilje i izvrsnu kvalitetu meda iz Granade ukazao je i Sebastián de Miñano (1826.) u svojem djelu Diccionario Geográfico Estadístico de España y Portugal (Geografski i statistički rječnik Španjolske i Portugala). Naveo je da su Baza, Alhama de Granada, Güejar-Sierra i Guadix glavna područja proizvodnje meda u pokrajini Granadi. Pascual Madoz isto je tako u knjizi Diccionario Geográfico, Estadístico e Histórico de España (Geografski, statistički i povijesni rječnik Španjolske) istaknuo raznolikost, obilje i izvanredna svojstva meda iz Granade. Spomenuo je, primjerice, obilje bijelog meda u općini Loja. Naveo je i da se znatne količine meda proizvode na obali (u La Garnatilli i Motrilu). Osim toga, u knjizi Diccionario Geográfico de Andalucía: Granada (Geografski rječnik Andaluzije – Granada), koja je izašla u zadnjoj četvrtini 18. stoljeća, Tomás López naveo je različita mjesta u Granadi i na okolnim planinskim lancima na kojima košnice i med imaju važnu ulogu, kao što su Quéntar ili Ribera de Oveja (mala ruralna zajednica koja pripada općini Granada).

Luis Morell y Terry proveo je 1888. popis. Broj košnica procijenjen je na otprilike 15 000, a na tradicionalnim pčelarskim područjima kao što su istočne planine, Alpujarras i glavni grad pokrajine, Granada, držalo se mnogo košnica. Iste je godine, 1888., Bertha Wihelmi predstavila košnice s pokretnim saćem i promicala ih je u cijeloj pokrajini, u kojoj su postupno zamijenile tradicionalne (arapske) fiksne košnice. Granada je zahvaljujući njoj postala jedna od pionirskih pokrajina koje su predvodile razvoj novih pčelarskih metoda. U svibnju 1909. u časopisu Granada Agrícola objavljeno je da na njemačkom tržištu postoji interes za uvozom meda iz Granade zahvaljujući njegovoj kvaliteti koja proizlazi iz bogate lepeze aromatičnih i ljekovitih biljaka s planinskih područja, posebno Sierre Nevade.

b.   Povezanost s okolišem

Planinski reljef, klima i vegetacija prirodni su čimbenici koji izravno utječu na proizvod, dok su karakteristične unutarnje rute selećeg pčelarstva, koje su uspostavili pčelari Granade, ljudski čimbenici.

Pokrajina Granada odlikuje se iznimnom raznolikošću reljefa i klime, što izravno utječe na pčelarski sektor i među ostalim određuje pravce selećeg pčelarstva u unutrašnjosti pokrajine koje su utabali pčelari u potrazi za različitim vrstama cvijeća. Ta raznolikost iz perspektive pčelarstva znači da pčelari u Granadi mogu seliti svoje košnice uzbrdo i nizbrdo po planinskim obroncima unutar pokrajine jer različite vrste koje sakupljaju cvjetaju u različito vrijeme, čime se osigurava prinos tijekom cijele godine. Vrste cvjetova i sezona cvjetanja ovise o nadmorskoj visini, zbog čega se pčelari premještaju uzbrdo i nizbrdo, pri čemu najčešće ne prelaze više od 50 km. Stoga se pčelari na obali, na područjima Valle de Lecrín i Alpujarra – Sierra Nevada, obično premještaju s obale u brda i obrnuto u potrazi za određenim cvijećem, ovisno o nadmorskoj visini.

Flora u toj pokrajini nesumnjivo je glavni čimbenik koji medu Miel de Granada daje posebna svojstva zahvaljujući kojima se razlikuje od drugih vrsta meda. Više od 296 000 ha raskrčenih obronaka prekriveno je aromatičnim biljkama koje pogoduju pčelarstvu. Usto na tom području rastu brojna stabla kestena i naranče te na obali avokada, koji je važan proizvod obalnih predjela pokrajina Granade i Málage.

Gotovo 70 % vlasnika pčelarskih gospodarstava u pokrajini Granadi živi na zaštićenim područjima (nacionalni park Sierra Nevada i parkovi prirode Sierra Nevada, Sierra de Baza, Sierra de Huétor, Sierra de Castril i Sierras de Tejeda, Alhama y Almijara) i stoga su im košnice dio godine smještene na tim područjima radi proizvodnje ili prezimljavanja. Pčelari tijekom cijele godine premještaju pčele po cijeloj pokrajini Granadi u potrazi za najbogatijim izvorima cvijeća i mjestima za prezimljavanje, zbog čega med Miel de Granada ima puni spektar peludi.

Ta su područja dugo bila izolirana i pčelarstvo je imalo važnu gospodarsku ulogu jer je njime ostvaren još jedan izvor prihoda od poljoprivredne proizvodnje. Zahvaljujući raznolikosti cvijeća u navedenim parkovima, med koji se od njega proizvodi odlikuje se jedinstvenim i neobičnim kombinacijama cvijeća. Samo u Sierri Nevadi raste više od 160 endemskih vrsta, od kojih se otprilike 60 može pronaći isključivo ondje.

U studijama peludi utvrđeno je da u toj pokrajini postoji otprilike 92 oblika, koji se ubrajaju u približno 50 biljnih porodica. Miel de Granada obično sadržava spektar koji obuhvaća sljedeće porodice: Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salience, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae i Lauraceae. Poznavanje spektra peludi meda Miel de Granada u kombinaciji sa znatnom količinom biljnih endema važni su zemljopisni pokazatelji s pomoću kojih se mogu jasno razlikovati vrste meda koje se proizvode u Granadi od onih koje se proizvode drugdje na Pirinejskom poluotoku.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

https://www.juntadeandalucia.es/sites/default/files/inline-files/2023/02/Pliego_miel_Gran_consolidado.pdf

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---

| 2.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 194/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 194/40

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 194/10)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Suonenjoen mansikka”

EU br.: PGI-FI-02841 — 2.5.2022

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Suonenjoen mansikka”

2.   Država članica ili treća zemlja

Finska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Naziv „Suonenjoen mansikka” upotrebljava se za vrtne jagode (Fragaria X ananassa) koje se uzgajaju u sjevernom Savu, Suonenjokiju i susjednim općinama.

Jagode „Suonenjoen mansikka” potpuno su crvene, sočne i baršunasto mekane u ustima. Moraju biti slatke i aromatične.

Najmanja veličina jagode „Suonenjoen mansikka” iznosi 18 mm. Njezina stabljika i čaška moraju biti svježe i zelene. Jagode pri berbi moraju biti ujednačene boje. Mogu se jesti svježe, kao termički neobrađene bobice. Moraju sadržavati najmanje 8 Brix šećera. Slatkoća jagoda razlikuje se ovisno o sorti i uvjetima uzgoja.

Jagode „Suonenjoen mansikka” prodaju se svježe, smrznute, duboko smrznute ili se upotrebljavaju za preradu. Ako se prodaju u svježem stanju, moraju ispunjavati barem zahtjeve za klasu I. Ako su smrznute, duboko smrznute ili ako se upotrebljavaju za preradu, mogu biti klase II.

Jagode „Suonenjoen mansikka” moraju se za prodaju isporučiti svježe, najkasnije dan nakon dana berbe.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

–

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Jagode „Suonenjoen mansikka” uzgajaju se i beru na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kako bi se očuvala kvaliteta i zajamčilo podrijetlo, svježe jagode također se pakiraju na definiranom zemljopisnom području. Izvan definiranog zemljopisnog područja jagode mogu biti smrznute ili duboko smrznute.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kada se prodaju svježe, smrznute ili duboko smrznute, jagode „Suonenjoen mansikka” uvijek se moraju prodavati zapakirane. Ne smiju se prodavati u rasutom stanju.

Logotip „Suonenjoen mansikka” imaju pravo upotrebljavati poljoprivrednici koji jagode proizvode u Suonenjokiju. Logotip je dostupan svim proizvođačima koji su usklađeni sa specifikacijom proizvoda.

Image 1

Slika 1.

Logotip „Suonenjoen mansikka”

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja.

Jagode „Suonenjoen mansikka” proizvode se u sjevernom Savu na području Sisä-Savo: u općinama Suonenjoki, Tervo, Rautalampi i Vesanto (regije prema općinskim granicama iz 2021.) i u zapadnom dijelu Kuopija na području bivše općine Karttula (regija prema općinskim granicama iz 2010.).

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Oznaka zemljopisnog podrijetla „Suonenjoen mansikka” temelji se na ugledu jagoda proizvedenih u regiji Suonenjoki,

koja ima dugu tradiciju uzgoja jagoda. U Suonenjokiju je 2016. proslavljena 100. obljetnica uzgoja jagoda „Suonenjoena mansikka”. Tijekom tih sto godina jagode „Suonenjoen mansikka” postale su uvriježen pojam u kulinarskoj kulturi Finske. Prodaju se u cijeloj Finskoj, a po njima je posebno poznat Suonenjoki. Komercijalni uzgoj jagoda u Finskoj potječe upravo iz regije Suonenjoki.

Na ulicama grada jagode su prikazane u brojnim oblicima. U središtu Suonenjokija nalazi se kip djevojaka koje beru jagode pod nazivom „Mansikkatytöt”, a izradio ga je 1981. kipar Raimo Heino.

Kako bi se jagode mogle lakše kupiti, grad Suonenjoki ljeti zapošljava prodavače jagoda koji ih prodaju u vlakovima nacionalne željezničke mreže („Valtion Rautatiet – VR”), i to tijekom tri tjedna nakon dozrijevanja glavnog usjeva. Jagode „Suonenjoen mansikka” jedino su bobičasto voće koje se prodaje u vlakovima. Ta je tradicija započela 1995., pa se putnici sada svake godine mogu radovati kupnji jagoda u vlaku. Peron kolodvora u Suonenjokiju ukrašen je jagodama.

Karneval jagoda u Suonenjokiju održava se od 1970. drugog vikenda u srpnju te je jedna od najstarijih ljetnih manifestacija u Finskoj. Na početku se na taj način slavila berba jagoda, a sada se pretvorio u događanje na kojem sudjeluje oko dvadeset tisuća posjetitelja. Karneval tradicionalno započinje karnevalskom povorkom u kojoj sudjeluju predstavnici poduzetnika i organizacija iz regije.

Na karnevalu se svake godine izabire djevojka jagoda, koja tijekom svojeg mandata od godinu dana radi u odnosima s javnošću za grad i poduzeća. Isto tako, svake se godine bira i domaćin ili domaćica jagoda za tu godinu. To je osoba koja je usko povezana s uzgojem jagoda i koja je promicala jagode „Suonenjoen mansikka”. Karneval ima i druge programe povezane s jagodama, kao što su natjecanje u jedenju jagoda i natjecanje u dekoraciji kolača od jagoda.

O jagodama „Suonenjoen mansikka” objavljena je 2016. i knjiga „Mansikalla maineeseen” („Slava jagoda”) kako bi se obilježila proslava 100. obljetnice njihova uzgoja. Proizvođač smrznutih jagoda Pakkasmarja Oy snimio je i videozapis o lokalnom uzgoju jagoda pod nazivom „Suonenjoen punainen timantti” („Crveni dijamant Suonenjokija”).

Usjev, koji potječe od nekoliko sadnica jagode, razvijao se tijekom desetljeća, a danas su polja jagoda sastavni dio krajolika tog područja. U Suonenjokiju i okolnim općinama (Sisä-Savo) nalazi se najsjevernija koncentracija uzgoja jagoda na svijetu. U Suonenjokiju se nalazi i centar „Marjaosaamiskeskus” za stručno znanje u području jagoda i projekte za promicanje znanja i iskustva uzgajivača u regiji Suonenjoki. Uzgajivači iz regije imaju od 1966. i vlastito udruženje uzgajivača jagoda regije Suonenjoki („Suonenjoen seudun marjanviljelijäin yhdistys ry – SSMY”). Jagode se spominju i u općinskoj strategiji Suonenjokija za razdoblje od 2018. do 2025. Vizija je grada postati „grad jagoda poznat po svojem snažnom razvoju”.

Duge, lagane ljetne noći i brežuljkasto, porozno i morensko tlo tipično za to područje stvaraju dobre uvjete za uzgoj jagoda te jagodama daju karakterističnu aromu i slatkoću. Jagode „Suonenjoen mansikka” uzgajaju se na otvorenom ili u definiranom uzgojnom supstratu na otvorenom, u plastenicima ili staklenicima. U regiji Sisä-Savo svake se godine proizvede otprilike petina svih jagoda u Finskoj. Razlog tomu je velik broj poljoprivrednih gospodarstava i iznadprosječan prinos na tom području.

Godine iskustva dovele su do uzgoja slatkih, aromatičnih i ukusnih vrsta. Međutim, pod nazivom „Suonenjoen mansikka” uzgaja se nekoliko različitih sorti jagode. Naziv stoga nije specifičan za određenu sortu, već za određeno područje. Danas su u toj regiji najuzgajivanije sorte i glavni usjevi Polka, Rumba i Sonata. Uzgajaju se i mnoge druge rane i kasne sorte, pa razdoblje berbe na otvorenom obično traje od lipnja do rujna. Sve veća stručnost uzgajivača jagoda tijekom je godina znatno pridonijela visokoj kvaliteti proizvoda.

Upućivanje na objavu specifikacije

https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/yritykset/elintarvikeala/valmistus/elintarvikkeista-annettavat-tiedot/eun-nimisuojajarjestelma/suonenjoen-mansikka-hakemus-final-021221.pdf?visitorgroupsByID=undefined

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---