# Službeni list C 253/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 253 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.18. srpnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 253

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.18. srpnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 253/01 | Tečajna lista eura – 17. srpnja 2023. | 1 |
| | Europski nadzornik za zaštitu podataka |
| 2023/C 253/02 | Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Preporuci za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o pravilima za digitalnu trgovinu s Republikom Korejom i Singapurom
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu) | 2 |
| 2023/C 253/03 | Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o potpisivanju, sklapanju i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskar te njegova Protokola o provedbi (2023. – 2027.)
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu) | 4 |
| 2023/C 253/04 | Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu postupaka u kaznenim stvarima
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu) | 6 |
| 2023/C 253/05 | Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2009/102/EZ i (EU) 2017/1132 u pogledu daljnjeg širenja i unapređenja upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društava
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu) | 8 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2023/C 253/06 | Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Javni natječaj za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga (
  1
  ) | 10 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 253/01

Tečajna lista eura – 17. srpnja 2023.

1

Europski nadzornik za zaštitu podataka

2023/C 253/02

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Preporuci za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o pravilima za digitalnu trgovinu s Republikom Korejom i Singapurom
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

2

2023/C 253/03

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o potpisivanju, sklapanju i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskar te njegova Protokola o provedbi (2023. – 2027.)
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

4

2023/C 253/04

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu postupaka u kaznenim stvarima
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

6

2023/C 253/05

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2009/102/EZ i (EU) 2017/1132 u pogledu daljnjeg širenja i unapređenja upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društava
  (Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

8

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2023/C 253/06

Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici – Javni natječaj za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga (
  1
  )

1

10

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 253/07 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina na temelju članka 97. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 11 |
| 2023/C 253/08 | Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 | 25 |
| 2023/C 253/09 | Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 27 |
| 2023/C 253/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 32 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 253/07

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina na temelju članka 97. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

11

2023/C 253/08

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

25

2023/C 253/09

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

27

2023/C 253/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/1

---

Tečajna lista eura (1)

17. srpnja 2023.

(2023/C 253/01)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1230 |
| JPY | japanski jen | 155,38 |
| DKK | danska kruna | 7,4504 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85873 |
| SEK | švedska kruna | 11,4873 |
| CHF | švicarski franak | 0,9652 |
| ISK | islandska kruna | 146,90 |
| NOK | norveška kruna | 11,2420 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,757 |
| HUF | mađarska forinta | 373,03 |
| PLN | poljski zlot | 4,4508 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9414 |
| TRY | turska lira | 29,5517 |
| AUD | australski dolar | 1,6487 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4845 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7750 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7727 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4839 |
| KRW | južnokorejski von | 1 421,92 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,2582 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 8,0457 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 842,79 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0990 |
| PHP | filipinski pezo | 61,125 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 38,856 |
| BRL | brazilski real | 5,3960 |
| MXN | meksički pezo | 18,8477 |
| INR | indijska rupija | 92,1073 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1230

JPY

japanski jen

155,38

DKK

danska kruna

7,4504

GBP

funta sterlinga

0,85873

SEK

švedska kruna

11,4873

CHF

švicarski franak

0,9652

ISK

islandska kruna

146,90

NOK

norveška kruna

11,2420

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,757

HUF

mađarska forinta

373,03

PLN

poljski zlot

4,4508

RON

rumunjski novi leu

4,9414

TRY

turska lira

29,5517

AUD

australski dolar

1,6487

CAD

kanadski dolar

1,4845

HKD

hongkonški dolar

8,7750

NZD

novozelandski dolar

1,7727

SGD

singapurski dolar

1,4839

KRW

južnokorejski von

1 421,92

ZAR

južnoafrički rand

20,2582

CNY

kineski renminbi-juan

8,0457

IDR

indonezijska rupija

16 842,79

MYR

malezijski ringit

5,0990

PHP

filipinski pezo

61,125

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

38,856

BRL

brazilski real

5,3960

MXN

meksički pezo

18,8477

INR

indijska rupija

92,1073

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

Europski nadzornik za zaštitu podataka

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/2

---

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Preporuci za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o pravilima za digitalnu trgovinu s Republikom Korejom i Singapurom

(2023/C 253/02)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

Europska komisija izdala je 14. travnja 2023. preporuku za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o pravilima za digitalnu trgovinu s Republikom Korejom i Singapurom.

Cilj je ove preporuke ovlastiti Komisiju za otvaranje pregovora s Republikom Korejom i Singapurom kako bi se uspostavila obvezujuća pravila o elektroničkoj trgovini robom i uslugama. Ti pregovori mogu obuhvaćati prekogranične protoke podataka s povjerenjem, zahtjeve lokalizacije podataka i zaštitu osobnih podataka.

EDPS podsjeća da zaštita osobnih podataka, budući da predstavlja temeljno pravo u Uniji, ne može biti predmetom pregovora u kontekstu trgovinskih sporazuma EU-a. Dijalozi o zaštiti podataka i trgovinski pregovori s trećim zemljama mogu se međusobno nadopunjavati, ali moraju se voditi zasebno. Protoci osobnih podataka između EU-a i trećih zemalja trebali bi biti omogućeni uporabom mehanizama predviđenih zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka. EDPS podsjeća da je Komisija 2018. u trgovinskim pregovorima potvrdila horizontalne odredbe za prekogranične protoke podataka i zaštitu osobnih podataka. EDPS smatra da se tim odredbama postiže uravnotežen kompromis između javnih i privatnih interesa jer EU-u omogućavaju rješavanje protekcionističkih praksi u trećim zemljama u vezi s digitalnom trgovinom, pri čemu se osigurava da se trgovinski sporazumi ne mogu koristiti za preispitivanje visoke razine zaštite zajamčene Poveljom EU-a o temeljnim pravima i zakonodavstvom EU-a o zaštiti osobnih podataka. EDPS iz preporuke shvaća da bi se pregovori o protocima podataka i zaštiti podataka trebali otvoriti kako bi se postigla suglasnost o odredbama koje su usklađene s tim horizontalnim odredbama. Radi jasnoće, EDPS preporučuje izričito upućivanje na te horizontalne odredbe.

Osim toga, a posebno što se tiče Republike Koreje, EDPS primjećuje da je Komisija 2021. već izdala zaključak o primjerenosti te zemlje. Slijedom toga, prijenosi osobnih podataka od voditelja ili izvršitelja obrade u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) do organizacija u Republici Koreji koji su obuhvaćeni odlukom o primjerenosti mogu se odvijati bez potrebe za ishođenjem dodatnog odobrenja. Stoga EDPS preporučuje da se dodatno objasni zašto se, unatoč odluci o primjerenosti, daljnji pregovori o prekograničnim protocima podataka i zaštiti podataka smatraju potrebnima u slučaju Republike Koreje.

Nadalje, EDPS razumije da, u opravdanim slučajevima, pregovaračke smjernice i horizontalne odredbe omogućavaju mjere kojima bi se od voditelja ili izvršitelja obrade tražilo pohranjivanje osobnih podataka u EU-u/EGP-u. EDPS podsjeća da je zajedno s Europskim odborom za zaštitu podataka (EDPB) nedavno preporučio da bi se od voditelja i izvršitelja obrade s poslovnim nastanom u EU-u/EGP-u, koji obrađuju osobne elektroničke zdravstvene podatke u okviru područja primjene Komisijina prijedloga Uredbe o europskom prostoru za zdravstvene podatke, trebalo zahtijevati da te podatke pohranjuju u EU-u/EGP-u, ne dovodeći u pitanje mogućnost prijenosa osobnih elektroničkih zdravstvenih podataka u skladu s poglavljem V. Opće uredbe o zaštiti podataka. Kako bi se izbjegle nejasnoće, EDPS preporučuje da se u pregovaračkim smjernicama izričito pojasni da dogovorena pravila ne bi trebala spriječiti EU ili države članice da u opravdanim slučajevima donesu mjere kojima bi se od voditelja ili izvršitelja obrade tražilo da osobne podatke pohranjuju u EU-u/EGP-u.

1.   UVOD

| 1. | Europska komisija („Komisija”) izdala je 14. travnja 2023. Preporuku za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o pravilima za digitalnu trgovinu s Republikom Korejom i Singapurom (1) („Preporuka”). U prilogu Preporuci detaljno se navode upute za pregovore o pravilima za digitalnu trgovinu s Republikom Korejom i Singapurom te predloženi sadržaj pravila i obveza („Prilog”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europska unija („EU”) ima sporazum o slobodnoj trgovini s Republikom Korejom od 2011. i sporazum o slobodnoj trgovini sa Singapurom od 2019. Ti sporazumi o slobodnoj trgovini predviđaju značajne obveze za trgovinu robom i uslugama između stranaka, ali ne uključuju sveobuhvatna pravila o digitalnoj trgovini (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | EU i Republika Koreja sklopili su digitalno partnerstvo 28. studenoga 2022. i u tom su kontekstu 30. studenoga 2022. dogovorili neobvezujuća načela digitalne trgovine. EU i Singapur sklopili su digitalno partnerstvo 1. veljače 2023. te su 31. siječnja 2023. dogovorili neobvezujuća načela digitalne trgovine (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cilj je Preporuke ovlastiti Komisiju za otvaranje pregovora s Republikom Korejom i Singapurom o uspostavljanju obvezujućih pravila o elektroničkoj trgovini robom i uslugama, u skladu s člankom 218. stavcima 3. i 4. UFEU-a. |
| --- | --- |

4.

| 5. | EDPS donosi ovo mišljenje kao odgovor na savjetovanje s Komisijom od 14. travnja 2023., u skladu s člankom 42. stavkom 1. EUDPR-a (4). |
| --- | --- |

5.

5.   ZAKLJUČCI

| 18. | S obzirom na prethodno navedeno, Europski nadzornik za zaštitu podataka daje sljedeće preporuke:






  (1) | izričito upućivati na činjenicu da bi se pregovori o protocima podataka i zaštiti podataka trebali otvoriti radi postizanja suglasnosti o odredbama koje su u skladu s horizontalnim odredbama za prekogranične protoke podataka i zaštitu osobnih podataka u trgovinskim pregovorima koje je Komisija odobrila 2018. |
| --- | --- | --- |

18.

(1)

izričito upućivati na činjenicu da bi se pregovori o protocima podataka i zaštiti podataka trebali otvoriti radi postizanja suglasnosti o odredbama koje su u skladu s horizontalnim odredbama za prekogranične protoke podataka i zaštitu osobnih podataka u trgovinskim pregovorima koje je Komisija odobrila 2018.

| (2) | objasniti u uvodnoj izjavi zašto se, unatoč odluci o primjerenosti izdanoj Republici Koreji, daljnji pregovori o prekograničnim protocima podataka i zaštiti podataka smatraju potrebnima u toj zemlji. |
| --- | --- |

(2)

objasniti u uvodnoj izjavi zašto se, unatoč odluci o primjerenosti izdanoj Republici Koreji, daljnji pregovori o prekograničnim protocima podataka i zaštiti podataka smatraju potrebnima u toj zemlji.

| (3) | u pregovaračkim smjernicama sadržanima u prilogu Preporuci pojasniti da dogovorena pravila ne bi trebala spriječiti EU ili države članice da u opravdanim slučajevima od voditelja i izvršitelja obrade traže pohranjivanje osobnih podataka u EU-u/EGP-u. |
| --- | --- |

(3)

u pregovaračkim smjernicama sadržanima u prilogu Preporuci pojasniti da dogovorena pravila ne bi trebala spriječiti EU ili države članice da u opravdanim slučajevima od voditelja i izvršitelja obrade traže pohranjivanje osobnih podataka u EU-u/EGP-u.

| (4) | umetnuti upućivanje na savjetovanje s EDPS-om u uvodnu izjavu odluke Vijeća. |
| --- | --- |

(4)

umetnuti upućivanje na savjetovanje s EDPS-om u uvodnu izjavu odluke Vijeća.

Bruxelles, 15. svibnja 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 230 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1681472401391&uri=COM%3A2023%3A230%3AFIN

1

(2)  1. uvodna izjava Preporuke.

2

(3)  2. uvodna izjava Preporuke.

3

(4)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti fizičkih osoba u pogledu obrade ličnih podataka od strane institucija, tijela, ureda i agencija Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka i stavlja van snage Uredbu (EZ) br. 45/2001 i Odluku br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39).

4

---

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/4

---

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o potpisivanju, sklapanju i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskar te njegova Protokola o provedbi (2023. – 2027.)

(2023/C 253/03)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

S Europskim nadzornikom za zaštitu podataka (EDPS) savjetuje se o prijedlozima Komisije za potpisivanje, sklapanje i privremenu primjenu novog Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskar te njegova Protokola o provedbi, čiji je glavni cilj uspostava partnerstva i okvira za pravno, ekološko, gospodarsko i socijalno upravljanje u području ribarstva.

EDPS pozdravlja uključivanje posebne odredbe o zaštiti podataka u članak 16. Protokola, kao i uključivanje Dodatka 2. Prilogu Protokolu kojim se na koristan način detaljno opisuju uvjeti i postupovna jamstva koji se odnose na obradu osobnih podataka. Za potrebe prijenosa podataka EDPS ipak preporučuje angažiranje zajedničkog odbora, u kojem se nalaze predstavnici tijela EU-a i madagaskarskog ministarstva za ribarstvo, kako bi se dodatno razradila ta odgovarajuća postupovna jamstva, provediva prava ispitanika i djelotvorni pravni lijekovi. EDPS pritom Komisiji preporučuje da uzme u obzir Smjernice EDPS-a 2/2020 o članku 46. stavku 2. točki (a) i članku 46. stavku 3. točki (b) Uredbe 2016/679 Evropskog parlamenta i Vijeća (1) za prijenos osobnih podataka između nadležnih tijela država unutar i izvan EGP-a.

1.   UVOD

| 1. | Dana 28. travnja 2023. Europska komisija (Komisija) objavila je:






  — | prijedlog odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskar te njegova Protokola o provedbi (2023. – 2027.) (prijedlog o potpisivanju) (2) i |
| --- | --- | --- |

1.

—

prijedlog odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskar te njegova Protokola o provedbi (2023. – 2027.) (prijedlog o potpisivanju) (2) i

| — | prijedlog odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskar te njegova Protokola o provedbi (2023. – 2027.)(prijedlog o sklapanju) (3). |
| --- | --- |

—

prijedlog odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskar te njegova Protokola o provedbi (2023. – 2027.)(prijedlog o sklapanju) (3).

| 2. | Cilj je Prijedloga o potpisivanju i. u ime Unije odobriti potpisivanje Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Republike Madagaskar te njegova Protokola o provedbi (Sporazum o partnerstvu) i Protokola o provedbi Sporazuma o partnerstvu (2023. – 2027.) (Protokol) (4) te ii. predvidjeti privremenu primjenu Sporazuma o partnerstvu i Protokola (5). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cilj prijedloga o sklapanju jest odobriti sporazum o partnerstvu i Protokol (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cilj je sporazuma o partnerstvu uspostaviti partnerstvo i okvir za pravno, ekološko, gospodarsko i socijalno upravljanje u području ribarstva (7). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cilj je Protokola provedba odredbi Sporazuma o partnerstvu, posebno utvrđivanjem uvjeta kojima se uređuje pristup plovila EU-a ribolovnoj zoni Madagaskara i suradnja predviđena Sporazumom o partnerstvu (8). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ovo se mišljenje EDPS-a izdaje kao odgovor na savjetovanje s Europskom komisijom od 28. travnja 2023. u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe EUDPR. EDPS pozdravlja upućivanje na to savjetovanje u uvodnoj izjavi 9. prijedloga o potpisivanju i uvodnoj izjavi 8. prijedloga o sklapanju Sporazuma i Protokola. U tom pogledu EDPS također s odobravanjem primjećuje da je s njim prethodno provedeno neformalno savjetovanje u skladu s uvodnom izjavom 60. EUDPR-a. |
| --- | --- |

6.

3.   ZAKLJUČCI

| 7. | S obzirom na prethodno navedeno, EDPS daje sljedeće preporuke:






  (1) | angažirati zajednički odbor kako bi se detaljnije razradile odgovarajuća postupovna jamstva, izvršiva prava ispitanika i djelotvorni pravni lijekovi navedeni u Dodatku 2. Prilogu Protokolu. EDPS pritom Komisiji preporučuje da uzme u obzir Smjernice EDPS-a 2/2020 o članku 46. stavku 2. točki (a) i članku 46. stavku 3. točki (b) Uredbe 2016/679 za prijenos osobnih podataka između nadležnih tijela država unutar i izvan EGP-a. |
| --- | --- | --- |

7.

(1)

angažirati zajednički odbor kako bi se detaljnije razradile odgovarajuća postupovna jamstva, izvršiva prava ispitanika i djelotvorni pravni lijekovi navedeni u Dodatku 2. Prilogu Protokolu. EDPS pritom Komisiji preporučuje da uzme u obzir Smjernice EDPS-a 2/2020 o članku 46. stavku 2. točki (a) i članku 46. stavku 3. točki (b) Uredbe 2016/679 za prijenos osobnih podataka između nadležnih tijela država unutar i izvan EGP-a.

Bruxelles, 1. lipnja 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskog parlamenta i Vijeća od 27. aprila 2016. o zaštiti fizičkih lica u pogledu obrade ličnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka, te stavljanju van snage Direktive 95/46/EC (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1).

1

(2)  COM(2023) 218 final.

2

(3)  COM(2023) 219 final.

3

(4)  Članak 1. prijedloga o potpisivanju

4

(5)  Članci 3. i 4. prijedloga o potpisivanju

5

(6)  Članak 1. prijedloga o sklapanju

6

(7)  Članak 2. Sporazuma o partnerstvu

7

(8)  Članak 2. Protokola

8

---

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/6

---

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu postupaka u kaznenim stvarima

(2023/C 253/04)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

Europska komisija je 5. travnja 2023. donijela Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu postupaka u kaznenim stvarima.

Europski nadzornik za zaštitu podataka (EDPS) u potpunosti podupire cilj Komisije da uspostavi zajednička pravila za prijenos kaznenih postupaka iz jedne države članice u drugu radi učinkovite borbe protiv prekograničnog kriminala te kako bi se osiguralo da najprimjerenija država članica istražuje ili progoni kazneno djelo.

Pozdravlja i pojašnjenje u Prijedlogu da bi se budućom uredbom trebala stvoriti pravna osnova za razmjenu osobnih podataka među državama članicama za prijenos kaznenog postupka u skladu s člankom 8. i člankom 10. točkom (a) Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

EDPS i dalje poziva zakonodavca da pojasni uloge i odgovornosti središnjih tijela u skladu s ovim Prijedlogom, kao i upućivanja na pravni okvir za zaštitu podataka.

1.   UVOD

| 1. | Europska komisija objavila je 5. travnja 2023. Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prijenosu postupaka u kaznenim stvarima (2) („Prijedlog”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cilj je Prijedloga donijeti novi instrument o prijenosu kaznenih postupaka među državama članicama kako bi se: (1) poboljšalo učinkovito i pravilno sudovanje u EU-u; (2) poboljšalo poštovanje temeljnih prava u postupku prijenosa kaznenog postupka; (3) poboljšala učinkovitost i pravna sigurnost prijenosa kaznenih postupaka; (4) omogućili prijenosi kaznenih postupaka, ako su u interesu pravde, ali trenutačno nisu mogući među državama članicama, te smanjila pojava nekažnjavanja (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ta je inicijativa uključena u program rada Komisije za 2022 (4). i dio je strategije EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025 (5). |
| --- | --- |

3.

| 4. | EDPS donosi ovo Mišljenje kao odgovor na savjetovanje s Europskom komisijom od 5. travnja 2023., u skladu s člankom 42. stavkom 1. EUDPR-a (6). EDPS pozdravlja upućivanje na to savjetovanje u uvodnoj izjavi 62. Prijedloga. U tom pogledu EDPS također s odobravanjem primjećuje da je s njim prethodno provedeno neformalno savjetovanje u skladu s uvodnom izjavom 60. EUDPR-a. |
| --- | --- |

4.

5.   ZAKLJUČCI

| 13. | S obzirom na prethodno navedeno, EDPS daje sljedeće preporuke:






  (1) | pojasniti uloge i odgovornosti središnjih tijela u uvodnoj izjavi 58. i članku 22. stavku 2. Prijedloga |
| --- | --- | --- |

13.

(1)

pojasniti uloge i odgovornosti središnjih tijela u uvodnoj izjavi 58. i članku 22. stavku 2. Prijedloga

| (2) | pojasniti i uskladiti uvodne izjave 55. i 58. u pogledu upućivanja na pravni okvir za zaštitu podataka. |
| --- | --- |

(2)

pojasniti i uskladiti uvodne izjave 55. i 58. u pogledu upućivanja na pravni okvir za zaštitu podataka.

Bruxelles, 22. svibnja 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podatakate o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89).

1

(2)  COM(2023) 125 final

2

(3)  Vidjeti 3. stranicu Obrazloženja.

3

(4)  https://commission.europa.eu/system/files/2023-01/cwp2022_en.pdf

4

(5)  Komunikacija Komisije o Strategiji EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025., COM(2021) 170 final

5

(6)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

6

---

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/8

---

Sažetak mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2009/102/EZ i (EU) 2017/1132 u pogledu daljnjeg širenja i unapređenja upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društava

(2023/C 253/05)

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na mrežnom mjestu EDPS-a)https://edps.europa.eu)

Europska komisija objavila je 29. ožujka 2023. Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2009/102/EZ i (EU) 2017/1132 u pogledu daljnjeg širenja i unapređenja upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društava („Prijedlog”).

Europski nadzornik za zaštitu podataka (EDPS) prima na znanje opći cilj Prijedloga kojim se nastoji povećati transparentnost i razina povjerenja u poslovnom okruženju za trgovačka društva, potrošače i druge privatne dionike kao i za javna tijela. Prema ustaljenoj sudskoj praksi Suda Europske unije, zakonodavstvo kojim se predviđa javno otkrivanje osobnih podataka zadire u prava na zaštitu privatnog života i osobnih podataka. Iako EDPS razumije da bi moglo biti potrebno objaviti određene kategorije osobnih podataka kako bi se postigli posebni i jasno definirani ciljevi od javnog interesa, cilj transparentnosti ne može sam sebi biti svrha. Kako bi se osigurala usklađenost s člancima 7. i 8. Povelje, EDPS smatra da bi ciljeve od javnog interesa koji opravdavaju otkrivanje osobnih podataka trebalo jasnije formulirati u normativnom dijelu Prijedloga. Osim toga, kategorije osobnih podataka koje trebaju biti javno dostupne trebalo bi utvrditi na iscrpan način, uzimajući u obzir zahtjeve nužnosti i proporcionalnosti.

Slično tome, EDPS razumije da se povezivanjem različitih sustava povezivanja registara na razini Unije nastoji dodatno povećati transparentnost. Međutim, uspostava veza između sustava povezivanja poslovnih registara (BRIS), sustava međupovezanosti registara stvarnog vlasništva (BORIS) i sustava međusobne povezanosti registara nesolventnosti (IRI) treba biti u skladu s posebnim ciljevima koji se izričito utvrđuju u normativnom dijelu prijedloga.

Konačno, u Prijedlogu bi trebalo pojasniti uloge država članica i Komisije, posebno u kontekstu BRIS-a, te vezu između BRIS-a, BORIS-a i IRI-ja.

1.   UVOD

| 1. | Europska komisija objavila je 29. ožujka 2023. Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2009/102/EZ i (EU) 2017/1132 u pogledu daljnjeg širenja i unapređenja upotrebe digitalnih alata i postupaka u pravu društava (1) („Prijedlog”). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opći su ciljevi Prijedloga povećati transparentnost i razinu povjerenja u poslovnom okruženju, postići digitaliziranije i povezanije prekogranične javne usluge za trgovačka društva te jednostavnije prekogranično širenje za MSP-ove, čime bi jedinstveno tržište postalo integriranije i digitaliziranije. U svrhu postizanja tih ciljeva, Prijedlogom bi se povećala količina podataka o trgovačkim društvima dostupnih u poslovnim registrima i/ili putem sustava povezivanja poslovnih registara (BRIS) te njihova pouzdanost. Time bi se omogućila i izravna upotreba podataka o trgovačkim društvima dostupnih u poslovnim registrima pri osnivanju prekograničnih podružnica i društava kćeri te u drugim prekograničnim aktivnostima i situacijama (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Prijedlog je u skladu s ciljevima digitalizacije EU-a, posebno utvrđenima u Komunikaciji Komisije „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (3). U skladu je i s komunikacijama Komisije „Ažuriranje nove industrijske strategije za 2020.” (4) i „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (5) jer se njime nastoje ukloniti prepreke prekograničnom širenju s kojima se mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) trenutačno suočavaju na jedinstvenom tržištu. Prijedlog je uključen u program rada Komisije za 2023. kao jedna od ključnih mjera u okviru glavnog cilja Komisije „Europa spremna za digitalno doba” (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | EDPS donosi ovo Mišljenje kao odgovor na savjetovanje s Europskom komisijom od 30. ožujka 2023., u skladu s člankom 42. stavkom 1. EUDPR-a (7). EDPS također pozdravlja upućivanje na to savjetovanje u uvodnoj izjavi 39. Prijedloga. U tom pogledu EDPS također s odobravanjem primjećuje da je s njim prethodno provedeno neformalno savjetovanje u skladu s uvodnom izjavom 60. EUDPR-a. |
| --- | --- |

4.

6.   ZAKLJUČCI

| 26. | S obzirom na prethodno navedeno, EDPS daje sljedeće preporuke:






  (1) | jasnije formulirati ciljeve od javnog interesa koji opravdavaju javno objavljivanje, i to u normativnom dijelu Prijedloga |
| --- | --- | --- |

26.

(1)

jasnije formulirati ciljeve od javnog interesa koji opravdavaju javno objavljivanje, i to u normativnom dijelu Prijedloga

| (2) | u Prijedlogu iscrpno navesti sve kategorije osobnih podataka koji trebaju biti javno dostupni |
| --- | --- |

(2)

u Prijedlogu iscrpno navesti sve kategorije osobnih podataka koji trebaju biti javno dostupni

| (3) | odrediti što se podrazumijeva pod pojmom „pojedinosti/podatci” |
| --- | --- |

(3)

odrediti što se podrazumijeva pod pojmom „pojedinosti/podatci”

| (4) | u normativnom dijelu Prijedloga navesti posebne svrhe veze između sustava povezivanja poslovnih registara, sustava međupovezanosti registara stvarnog vlasništva i sustava međusobne povezanosti registara nesolventnosti |
| --- | --- |

(4)

u normativnom dijelu Prijedloga navesti posebne svrhe veze između sustava povezivanja poslovnih registara, sustava međupovezanosti registara stvarnog vlasništva i sustava međusobne povezanosti registara nesolventnosti

| (5) | pojasniti uloge država članica i Komisije, posebno u kontekstu veza koje treba uspostaviti između sustava povezivanja poslovnih registara, sustava međupovezanosti registara stvarnog vlasništva i sustava međusobne povezanosti registara nesolventnosti. |
| --- | --- |

(5)

pojasniti uloge država članica i Komisije, posebno u kontekstu veza koje treba uspostaviti između sustava povezivanja poslovnih registara, sustava međupovezanosti registara stvarnog vlasništva i sustava međusobne povezanosti registara nesolventnosti.

Bruxelles, 17. svibnja 2023.

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 177 final.

1

(2)  COM(2023) 174 final, str. 2.

2

(3)  COM(2021) 118 final

3

(4)  COM(2021) 350 final

4

(5)  COM(2020) 103 final

5

(6)  COM(2022) 548 final

6

(7)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39).

7

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/10

---

Informativna obavijest Komisije u skladu s člankom 17. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1008/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza u Zajednici

Javni natječaj za obavljanje redovitog zračnog prijevoza u skladu s obvezama javnih usluga

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 253/06)

| Država članica | Francuska |
| --- | --- |
| Predmetni zračni put | Brest–Ouessant |
| Razdoblje valjanosti ugovora | 1. travnja 2024. – 31. ožujka 2028. |
| Rok za predaju prijava i ponuda | 22. rujna 2023. do 17:00 sati prema pariškom vremenu |
| Adresa na kojoj se mogu dobiti tekst javnog natječaja i sve informacije i/ili dokumentacija u vezi s javnim natječajem i s obvezom javnih usluga | REGION BRETAGNE |
| Direction des Transports et des Mobilités |
| Boulevard Isidore Marfille |
| CS 42941 |
| 29229 Brest CEDEX 2 |
| FRANCUSKA |

Država članica

Francuska

Predmetni zračni put

Brest–Ouessant

Razdoblje valjanosti ugovora

1. travnja 2024. – 31. ožujka 2028.

Rok za predaju prijava i ponuda

22. rujna 2023. do 17:00 sati prema pariškom vremenu

Adresa na kojoj se mogu dobiti tekst javnog natječaja i sve informacije i/ili dokumentacija u vezi s javnim natječajem i s obvezom javnih usluga

REGION BRETAGNE

Direction des Transports et des Mobilités

Boulevard Isidore Marfille

CS 42941

29229 Brest CEDEX 2

FRANCUSKA

Tel. +33 299279731

E-pošta: stephane.marsille@bretagne.bzh

Adresa profila javnog naručitelja:

https://marches.megalis.bretagne.bzh/entreprise

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/11

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina na temelju članka 97. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2023/C 253/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od dana ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAZINI UNIJE

„Dealu Mare”

PDO-RO-A1079-AM02

Datum zahtjeva: 15.1.2021.

1.   Podnositelj zahtjeva i legitiman interes

ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE [Strukovno vinogradarsko udruženje Dealu Mare]

ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE [Strukovno vinogradarsko udruženje Dealu Mare] član je Nacionalne međustrukovne vinogradarske organizacije (ONIV), koja je osnovana kao skupina koju su organizacije proizvođača samoinicijativno izabrale da ih zastupa. Organizacija je 2011. prepoznata kao međustrukovna organizacija poljoprivrednih proizvođača (OIPA) za sektor vina.

Ta je udruga predstavnik uprave vinograda upisanih u Registar nasada vinove loze (RPV) koji nose zaštićenu oznaku izvornosti (ZOI) Dealu Mare i zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla (ZOZP) Dealu Munteniei te okuplja 15 gospodarskih subjekata (proizvođača) osnovanih u okruzima Buzău i Prahova koji proizvode i prodaju vina koja nose ZOI/ZOZP i upravljaju s približno 1 500 hektara nasada na kojima se proizvode kvalitetna vina sa statusom ZOI/ZOZP, s velikim brojem sorti vinove loze rumunjskog podrijetla koje se uzgajaju/registriraju na temelju sustava kvalitete.

2.   Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

| ☐ | Naziv proizvoda |
| --- | --- |

☐

Naziv proizvoda

| ☒ | Kategorija proizvoda od vinove loze |
| --- | --- |

☒

Kategorija proizvoda od vinove loze

| ☒ | Povezanost |
| --- | --- |

☒

Povezanost

| ☒ | Ograničenja u pogledu stavljanja na tržište |
| --- | --- |

☒

Ograničenja u pogledu stavljanja na tržište

3.   Opis i razlozi za izmjenu

1.   Uvrštavanje novih kategorija vina

Budući da je Rumunjska putem baze podataka E-Bacchus poslala više specifikacija proizvoda sastavljenih zasebno za svaku kategoriju proizvoda utvrđenu zakonom, odredbe koje se odnose na proizvodnju vina za ZOI Dealu Mare moraju se objediniti u jedinstvenu specifikaciju proizvoda koja obuhvaća uvjete za proizvodnju svih kategorija vina dobivenih pod tom oznakom: mirno vino, kvalitetno pjenušavo vino, kvalitetno aromatično pjenušavo vino, biser vino.

Kategorije vina definirane su kako slijedi.

Kvalitetno pjenušavo vino jest vino dobiveno primarnom ili sekundarnom alkoholnom fermentacijom od svježeg grožđa, mošta ili vina koje pri otvaranju bačve oslobađa ugljikov dioksid nastao isključivo fermentacijom.

Kvalitetno aromatično pjenušavo vino jest kvalitetno pjenušavo vino dobiveno od mošta ili djelomično fermentiranog mošta od grožđa aromatičnih sorti uzgojenih u vinogradima razgraničenima unutar razgraničenog područja oznake izvornosti.

Biser vino jest vino proizvedeno od vina i mošta ili djelomično fermentiranog mošta dobivenog od grožđa sorti uzgojenih u vinogradarskim nasadima razgraničenima unutar razgraničenog područja oznake. Riječ je o proizvodu dobivenom od vina pod uvjetom da to vino ima ukupnu alkoholnu jakost od najmanje 9 % volumnog udjela, da je u zatvorenim bačvama i da ima nadtlak zbog unutarnjeg ugljikova dioksida.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje I. specifikacije proizvoda i odjeljak 3. jedinstvenog dokumenta.

2.   Navođenje sorti za dobivanje novih kategorija vina

Nakon uvođenja novih kategorija vina koja će se proizvoditi s oznakom ZOI Dealu Mare specifikaciju proizvoda potrebno je izmijeniti uključivanjem sorti namijenjenih tim kategorijama vina (kvalitetno pjenušavo vino, kvalitetno aromatično pjenušavo vino, biser vino) s oznakom ZOI Dealu Mare.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlja IV., V. i VI. specifikacije proizvoda i odjeljak 5.2. jedinstvenog dokumenta.

3.   Navođenje prinosa vina za nove kategorije vina

S obzirom na uvrštavanje novih kategorija vina sa ZOI-jem Dealu Mare specifikaciju proizvoda treba izmijeniti kako bi uključila prinose vina i grožđa za te nove kategorije vina, za koje je predviđeno najviše 14 000 kg/ha grožđa i najviše 105 hl/ha proizvodnje vina.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlja V. i VI. specifikacije proizvoda i odjeljak 5.2. jedinstvenog dokumenta.

4.   Dopuna poveznice s razgraničenim područjem novim kategorijama vina

S obzirom na uvrštavanje novih kategorija vina u ZOI Dealu Mare specifikaciju proizvoda treba dopuniti dodatnim pojedinostima o zemljopisnom području i povezanosti između područja i proizvoda (uzročna povezanost) za te tražene nove kategorije.

Podaci o proizvodu (nove kategorije vina – kvalitetna pjenušava vina, kvalitetna aromatična pjenušava vina, biser vina) dopunjeni su podacima o ljudskim čimbenicima prisutnima pri proizvodnji vina. Izmjene su potrebne kako bi se vina koja nose ZOI uskladila s važećim zakonodavstvom.

Neke informacije o uzročnoj povezanosti područja i proizvoda preformulirane su radi jasnoće.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje II. specifikacije proizvoda i odjeljak 8. jedinstvenog dokumenta.

5.   Navođenje odredaba koje se odnose na označivanje novih kategorija vina

S obzirom na uvrštenje novih kategorija vina specifikaciju proizvoda potrebno je dopuniti uvjetima koji se odnose na označivanje (obvezne i neobvezne oznake) i prezentaciju (punjenje) uvrštenih novih kategorija vina.

Specifikacija proizvoda dopunjena je određenim uvjetima za označivanje kvalitetnih aromatičnih pjenušavih vina i biser vina, s nazivima zemljopisnih područja (lokaliteta) poznatih po proizvodnji vina, usklađenih s oznakama ZOI i DOP Dealu Mare, što ukazuje na tradiciju proizvodnje visokokvalitetnog vina na tom području.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje XII. specifikacije proizvoda i odjeljak 9. jedinstvenog dokumenta.

6.   Navođenje uvjeta koji se odnose na uzgojne prakse

Specifikacija proizvoda dopunjena je specifikacijama koje se odnose na uzgojne prakse povezane s gustoćom sadnje kako bi se dobile nove kategorije kvalitetnog pjenušavog vina, kvalitetnog aromatičnog pjenušavog vina i biser vina (najmanja gustoća sadnje po sadnicama/ha, najveća količina plodova, zdravi grozdovi za sve sorte, uzgojni oblik – niski ili poluvisoki).

Stoga je poglavlje VIII. specifikacije proizvoda izmijenjeno, ali to ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Navođenje fizikalno-kemijskih svojstava za nove kategorije vina

Zbog uvođenja novih kategorija vina proizvedenih u okviru ZOI-ja Dealu Mare potrebno je i dopuniti specifikaciju proizvoda kako bi se uključila specifična fizikalno-kemijska svojstva novih kategorija vina uvedenih zahtjevom za izmjene da bi se osigurala usklađenost sa zakonodavstvom u slučaju ZOI-ja.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje XI. specifikacije proizvoda i odjeljak 4. jedinstvenog dokumenta.

8.   Navođenje organoleptičkih svojstava za nove kategorije vina

Zbog uvođenja novih kategorija vina proizvedenih u okviru ZOI-ja Dealu Mare potrebno je i dopuniti specifikaciju proizvoda specifičnim organoleptičkim svojstvima novih kategorija vina uvedenih zahtjevom za izmjene kako bi se osigurala usklađenost sa zakonodavstvom u slučaju ZOI-ja.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje XI. specifikacije proizvoda i odjeljak 4. jedinstvenog dokumenta.

9.   Navođenje specifičnih tehnoloških praksi za proizvodnju novih kategorija vina

Specifikacija proizvoda dopunjena je posebnim tehnološkim praksama za dobivanje novih zatraženih kategorija vina: kvalitetnih pjenušavih vina, kvalitetnih aromatičnih pjenušavih vina, biser vina.

Stoga je izmijenjeno poglavlje X. specifikacija proizvoda, ali to ne utječe na jedinstveni dokument.

10.   Uklanjanje sorte vinove loze iz nasada

Izmijenjena je specifikacija proizvoda, a uklonjena je glavna sorta vinove loze Trebbiano jer se ne proizvodi u okviru ZOI-ja Dealu Mare.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlja IV., V., VI. i XI. specifikacije proizvoda i odjeljci 5.2. i 7. jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Dealu Mare

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetna pjenušava vina |
| --- | --- |

5.

Kvalitetna pjenušava vina

| 6. | Kvalitetno aromatično pjenušavo vino |
| --- | --- |

6.

Kvalitetno aromatično pjenušavo vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

4.1.   Analitička i organoleptička svojstva – bijela vina

Vina se odlikuju aromama egzotičnog voća, krušaka, cvjetnih nota cvijeta vinove loze, svježe pokošena sijena, jasmina i bagrema.

Boja je obično u nijansama žute, limunskožute ili slamnatožute sa zelenkastim nijansama.

Okus vina je svjež, voćan i blago mineralan.

Vina Dealu Mare koja ne potječu iz općine Valea Călugărească imaju najmanji sadržaj šećera, izražen kao zbroj glukoze i fruktoze, od 5 g/l (250 mg/l sumporova dioksida za bijela i ružičasta vina).

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,00 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 250 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15,00

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

250

4.2.   Analitička i organoleptička svojstva – ružičasta vina

Boja: svijetla/jarka ružičasta boja lososa, svjetloružičasta do narančasta, blijedoroza-ružičasta, katkad ružičaste boje maline.

Arome/okus: sočne jagode i maline, šumske jagode, brusnice, profinjene primjese ruže, svježa kiselost, u ustima ostavljaju voćni okus, katkad s notama nara i zrelog crvenog voća, neznatni tragovi bijelog papra.

Miris: pretežno voćni buke: trešnje, šumske jagode, jagode, ružini cvjetovi, zrele višnje, maline, pomelo.

Vina Dealu Mare koja ne potječu iz Valea Călugărească imaju najmanji sadržaj šećera, izražen kao zbroj glukoze i fruktoze, od 5 g/l (250 mg/l sumporova dioksida za bijela i ružičasta vina).

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,00 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 250 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15,00

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

5,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

250

4.3.   Analitička i organoleptička svojstva – crna vina

Crna vina odlikuju se finoćom, blagim taninima, baršunastošću i srednjim intenzitetom boje. Riječ je o vinima nježnih aroma zrelog crvenog voća, suhih šljiva, crnog šumskog voća, cimeta i badema. Okus im je bogat, pun i skladan, kiselost i tanini dobro su povezani, a boja seže od različitih nijansi rubin-crvene do granatnocrvene ili tamnocrvene.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 15,00 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 150 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

15,00

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

150

4.4.   Analitička i organoleptička svojstva – kvalitetna pjenušava vina

Bijela vina (slamnatožuta ili nježno zlatnožuta): voćnost, svježina, blaga aroma bagremova cvijeta, profinjeni postojani mjehurići, živost od uravnoteženosti slatkoće i kiselosti.

Baršunasta su i kremasta, s visokim sadržajem ekstrakta i glicerola, visoke kiselosti, arome grejpa, meda, mošusa, okusa svježih agruma, bresaka, zrelih kruški i badema ili blago pikantnog gorko-slatkog i kremastog okusa, svježe pokošena sijena, tosta, sa sitnim mjehurićima.

Ružičasto pjenušavo vino: nijanse vrlo svijetle boje lososa/prozirno ružičaste, osvježavajuće, aroma crvenog voća (jagode, zrele maline), cvjetne (ruža), okus ribiza, malina, svježih šumskih jagoda, fina pjena, postojano, ponekad znatne kiselosti.

Crna vina, rubin-crvene boje, cvjetna su (sa suptilnim mirisom ruže), sitnih, dugotrajnih mjehurića, svježine (sočne zrele maline, jagode) i velike voćnosti.

Nadtlak vina pri temperaturi od 20 °C: min. 3,5 bara.

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina vina (meq/l) razlikuje se ovisno o boji vina i u skladu s relevantnim važećim zakonodavstvom.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 14,0 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 10,0 |
| Najmanja ukupna kiselost | 6,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 185 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

14,0

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

10,0

Najmanja ukupna kiselost

6,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

185

4.5.   Analitička i organoleptička svojstva – kvalitetna aromatična pjenušava vina

Vina imaju obilne sitne postojane mjehuriće, slamnatožute su boje sa zelenkastim nijansama i intenzivnim bukeom muškata, cvijeta vinove loze i grejpa, koji je ugodan i skladan, te su uravnotežene slatkoće i kiselosti.

Nadtlak vina pri temperaturi od 20 °C: min. 3,0 bara.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 14,0 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 6,0 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 185 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

14,0

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

6,0

Najmanja ukupna kiselost

5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

185

4,6   Analitička i organoleptička svojstva – biser vina

Vina se mogu ekstrahirati i imaju odgovarajuću kiselost. Bijelo ili ružičasto biser vino (dobiveno od sorti crnoga grožđa) proizvodi se kao suho, polusuho, poluslatko i slatko.

Bijelo biser vino slamnatožutih je tonova sa zelenkastim nijansama, s obilnim mjehurićima i izvrsnom postojanom gaziranošću, profinjenom intenzivnom muškatnom aromom, aromom cvijeta vinove loze, grejpa te ravnotežom slatkoće i kiseline.

Arome su ružičastih biser vina voćne (jagode, šljive, crne trešnje, šumsko voće, borovnice, aromatično bilje, med, šumske jagode), blijedoružičaste boje sa svijetlom nijansom boje lososa.

Nadtlak vina pri temperaturi od 20 °C iznosi min. 1 bar i maks. 2,5 bara zbog unutarnjeg ugljikova dioksida.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | 13,0 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 7,0 |
| Najmanja ukupna kiselost | 5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 18 |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | 185 |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

13,0

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

7,0

Najmanja ukupna kiselost

5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

18

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

185

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Posebni enološki postupci

Postupci uzgoja

| — | Gustoća nasada: najmanje 3 000 biljaka/ha ili najmanje 75 % održivih biljaka u usporedbi s planiranom gustoćom. |
| --- | --- |

—

Gustoća nasada: najmanje 3 000 biljaka/ha ili najmanje 75 % održivih biljaka u usporedbi s planiranom gustoćom.

| — | Nasadi za vina sa zaštićenom oznakom izvornosti moraju imati sortnu čistoću od najmanje 85 %; sadnice drugih sorti na tim nasadima mogu potjecati samo od sorti vinove loze Vitis vinifera. Grožđe takvih sorti mora se pri berbi odvojiti od grožđa sorte za proizvodnju vina za koje je dodijeljena oznaka izvornosti. |
| --- | --- |

—

Nasadi za vina sa zaštićenom oznakom izvornosti moraju imati sortnu čistoću od najmanje 85 %; sadnice drugih sorti na tim nasadima mogu potjecati samo od sorti vinove loze Vitis vinifera. Grožđe takvih sorti mora se pri berbi odvojiti od grožđa sorte za proizvodnju vina za koje je dodijeljena oznaka izvornosti.

Minimalna gustoća nasada na vinogradima namijenjenima proizvodnji biser vina sa ZOI-jem Dealu Mare iznosi 3 300 sadnica/ha. Najveća količina plodova jest 30 zdravih pupova za sve sorte. Uzgojni oblik je nizak ili poluvisok.

U proizvodnji kvalitetnih pjenušavih vina: gustoća nasada iznosi najmanje 3 000 biljaka/ha ili najmanje 75 % zdravih biljaka u usporedbi s planiranom gustoćom. Najmanja gustoća nasada na vinogradima namijenjenima proizvodnji kvalitetnih aromatičnih pjenušavih vina sa ZOI-jem

Dealu Mare iznosi 3 300 sadnica/ha. Najveća količina plodova jest 30 zdravih grozdova za sve sorte.

Uzgojni oblik je nizak ili poluvisok.

Posebni postupci

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Za kvalitetna pjenušava vina tehnološka zrelost grožđa podudara se s njihovom punom zrelosti ili joj prethodi. Za proizvodnju baznih vina tehnološka zrelost postiže se na 8–10 g/l H2SO4 jer relativno visoka kiselost daje svježinu i stabilnost potrebnu za pjenušavo vino.

Zrelost kvalitetnih aromatičnih pjenušavih vina ocjenjuje se na temelju sadržaja šećera od najmanje 153 g/l. Datum berbe utvrđuje se prema napretku sazrijevanja grožđa, ovisno o sorti i vinogradarskoj čestici.

Zrelost grožđa biser vina ocjenjuje se prema sadržaju šećera koji mora biti najmanje 136 g/l.

b.   Maksimalni prinos

| 1. | Mirna vina, berba u punoj zrelosti, bijele sorte
  14 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

1.

Mirna vina, berba u punoj zrelosti, bijele sorte

14 000 kilograma grožđa po hektaru

| 2. | Kvalitetna pjenušava vina, bijele sorte
  14 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

2.

Kvalitetna pjenušava vina, bijele sorte

14 000 kilograma grožđa po hektaru

| 3. | Kvalitetna pjenušava vina, ružičaste/crne sorte
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

3.

Kvalitetna pjenušava vina, ružičaste/crne sorte

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| 4. | Kvalitetna aromatična pjenušava vina, bijele sorte
  14 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

4.

Kvalitetna aromatična pjenušava vina, bijele sorte

14 000 kilograma grožđa po hektaru

| 5. | Kvalitetna aromatična pjenušava vina, ružičaste/crne sorte
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

5.

Kvalitetna aromatična pjenušava vina, ružičaste/crne sorte

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| 6. | Mirna vina, berba u punoj zrelosti, bijele sorte
  91 hektolitar po hektaru |
| --- | --- |

6.

Mirna vina, berba u punoj zrelosti, bijele sorte

91 hektolitar po hektaru

| 7. | Mirna vina, kasna berba, bijele sorte
  78 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

7.

Mirna vina, kasna berba, bijele sorte

78 hektolitara po hektaru

| 8. | Mirna vina, grožđe ubrano kad ga zahvati plemenita plijesan, bijele sorte
  65 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

8.

Mirna vina, grožđe ubrano kad ga zahvati plemenita plijesan, bijele sorte

65 hektolitara po hektaru

| 9. | Kvalitetna pjenušava vina, bijele sorte
  91 hektolitar po hektaru |
| --- | --- |

9.

Kvalitetna pjenušava vina, bijele sorte

91 hektolitar po hektaru

| 10. | Kvalitetna pjenušava vina, ružičaste/crne sorte
  78 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

10.

Kvalitetna pjenušava vina, ružičaste/crne sorte

78 hektolitara po hektaru

| 11. | Kvalitetna aromatična pjenušava vina, bijele sorte
  105 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

11.

Kvalitetna aromatična pjenušava vina, bijele sorte

105 hektolitara po hektaru

| 12. | Kvalitetna aromatična pjenušava vina, crne/ružičaste sorte
  90 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

12.

Kvalitetna aromatična pjenušava vina, crne/ružičaste sorte

90 hektolitara po hektaru

| 13. | Biser vina, bijele/crne/ružičaste sorte
  100 hektolitara po hektaru |
| --- | --- |

13.

Biser vina, bijele/crne/ružičaste sorte

100 hektolitara po hektaru

| 14. | Biser vina, bijele/ružičaste/crne sorte
  14 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

14.

Biser vina, bijele/ružičaste/crne sorte

14 000 kilograma grožđa po hektaru

| 15. | Mirna vina, kasna berba, bijele sorte
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

15.

Mirna vina, kasna berba, bijele sorte

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| 16. | Mirna vina, grožđe ubrano kad ga zahvati plemenita plijesan, bijele sorte
  10 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

16.

Mirna vina, grožđe ubrano kad ga zahvati plemenita plijesan, bijele sorte

10 000 kilograma grožđa po hektaru

| 17. | Mirna vina, berba u punoj zrelosti, ružičaste/bijele sorte
  14 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

17.

Mirna vina, berba u punoj zrelosti, ružičaste/bijele sorte

14 000 kilograma grožđa po hektaru

| 18. | Mirna vina, kasna berba, ružičaste/crne sorte
  12 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

18.

Mirna vina, kasna berba, ružičaste/crne sorte

12 000 kilograma grožđa po hektaru

| 19. | Mirna vina, grožđe ubrano kad ga zahvati plemenita plijesan, ružičaste/crne sorte
  10 000 kilograma grožđa po hektaru |
| --- | --- |

19.

Mirna vina, grožđe ubrano kad ga zahvati plemenita plijesan, ružičaste/crne sorte

10 000 kilograma grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Okrug Prahova

| 1. | Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-BOLDEȘTI”






  — | Boldești-Scăieni – lokalitet Seciu, općina Bucov – sela Pleașa i Bucov, općina Plopu – sela Gâlmeia i Plopu. |
| --- | --- | --- |

1.

Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-BOLDEȘTI”

—

Boldești-Scăieni – lokalitet Seciu, općina Bucov – sela Pleașa i Bucov, općina Plopu – sela Gâlmeia i Plopu.

Jedna od sljedećih vinogradarskih oznaka izvornosti* može se dodati podoznaci izvornosti „DEALU MARE-BOLDEŞTI”: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

| 2. | Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ”






  — | općina Valea Călugărească – sela Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri i Valea Săracă, |
| --- | --- | --- |

2.

Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ”

—

općina Valea Călugărească – sela Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri i Valea Săracă,

| — | općina Bucov – sela Chițorani, Valea Orlei, Bucov i Bighilin, |
| --- | --- |

—

općina Bucov – sela Chițorani, Valea Orlei, Bucov i Bighilin,

| — | općina Albești-Paleologu – selo Albești-Paleologu, |
| --- | --- |

—

općina Albești-Paleologu – selo Albești-Paleologu,

| — | Urlați – lokalitet Valea Mieilor. |
| --- | --- |

—

Urlați – lokalitet Valea Mieilor.

Jedna od sljedećih oznaka pojedinačnog vinorodnog područja* može se dodati podoznaci izvornosti „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ”: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII,

VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

| 3. | Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-URLAŢI”






  — | Urlați – lokaliteti Urlați, Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Măruntiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi, |
| --- | --- | --- |

3.

Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-URLAŢI”

—

Urlați – lokaliteti Urlați, Arioneștii Noi, Arioneștii Vechi, Cherba, Măruntiș, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi, Jercălăi,

| — | općina Apostolache – selo Apostolache, |
| --- | --- |

—

općina Apostolache – selo Apostolache,

| — | općina Iordăcheanu – sela Iordăcheanu, Mocești i Plavia. |
| --- | --- |

—

općina Iordăcheanu – sela Iordăcheanu, Mocești i Plavia.

Jedna od sljedećih vinogradarskih oznaka izvornosti* može se dodati podoznaci izvornosti „DEALU MARE-URLAȚI”:

VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA

DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

| 4. | Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-CEPTURA”






  — | općina Ceptura – sela Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari i Șoimești, |
| --- | --- | --- |

4.

Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-CEPTURA”

—

općina Ceptura – sela Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari i Șoimești,

| — | općina Fântânele – selo Fântânele i Bozieni. |
| --- | --- |

—

općina Fântânele – selo Fântânele i Bozieni.

Jedna od sljedećih vinogradarskih oznaka izvornosti* može se dodati podoznaci izvornosti „DEALU MARE-CEPTURA”:

MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA

MĂNĂSTIRII.

| 5. | Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-TOHANI”






  — | općina Gura Vadului – sela Gura Vadului, Perșunari i Tohani, |
| --- | --- | --- |

5.

Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-TOHANI”

—

općina Gura Vadului – sela Gura Vadului, Perșunari i Tohani,

| — | općina Vadu Săpat – sela Vadu Săpat, Ghinoaica i Ungureni, |
| --- | --- |

—

općina Vadu Săpat – sela Vadu Săpat, Ghinoaica i Ungureni,

| — | općina Călugăreni – sela Călugăreni i Valea Scheilor, |
| --- | --- |

—

općina Călugăreni – sela Călugăreni i Valea Scheilor,

| — | općina Jugureni – sela Jugureni i Boboci. |
| --- | --- |

—

općina Jugureni – sela Jugureni i Boboci.

Jedna od sljedećih vinogradarskih oznaka izvornosti* može se dodati podoznaci izvornosti „DEALU MARE-TOHANI”:

VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT

Okrug Buzău

| 6. | Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-BREAZA”






  — | općina Breaza – sela Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești i Vispești, |
| --- | --- | --- |

6.

Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-BREAZA”

—

općina Breaza – sela Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești i Vispești,

| — | općina Năeni – sela Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca i Vârf, |
| --- | --- |

—

općina Năeni – sela Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca i Vârf,

| — | općina Săhăteni – sela Săhăteni i Istrița de Jos. |
| --- | --- |

—

općina Săhăteni – sela Săhăteni i Istrița de Jos.

Jedna od sljedećih vinogradarskih oznaka izvornosti* može se dodati podoznaci izvornosti „DEALU MARE-BREAZA”:

BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI,

SĂHĂTENI.

| 7. | Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-MEREI”






  — | općina Merei – sela Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei i Ogrăzile, |
| --- | --- | --- |

7.

Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-MEREI”

—

općina Merei – sela Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei i Ogrăzile,

| — | općina Ulmeni – selo Vâlcele. |
| --- | --- |

—

općina Ulmeni – selo Vâlcele.

Jedna od sljedećih vinogradarskih oznaka izvornosti* može se dodati podoznaci izvornosti „DEALU MARE-MEREI”:

IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI,

NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

| 8. | Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-ZOREȘTI”






  — | općina Vernești – sela Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești i Cândești. |
| --- | --- | --- |

8.

Podoznaka izvornosti „DEALU MARE-ZOREȘTI”

—

općina Vernești – sela Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomănești i Cândești.

Jedna od sljedećih vinogradarskih oznaka izvornosti* može se dodati podoznaci izvornosti „DEALU MARE-ZOREȘTI”:

VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7.   Sorte vinove loze

Aligoté W – Plant de trois, Plant gris, Vert blanc, Troyen blanc

Barbera R

Burgund Mare R – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Busuioacă de Bohotin Rs – Schwarzer Muscat, Muscat fioletovâi, Muscat violet cyperus, Tămâioasă violetă

Băbească neagră N – Grossmuttertraube, Hexentraube, Crăcana, Rară neagră, Căldărușă, Serecsia

Cabernet franc N

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Burdeos tinto

Chardonnay W – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Koningsast, Ktralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Grasă de Cotnari B – Dicktraube, Grasă, Köver szölö

Grenache Noir N

Merlot N – Bigney rouge

Mourvedre N

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Nebbiolo R

Negru Aromat R

Negru de Drăgăşani N

Novac N

Petit Verdot N

Pinot Gris G – Affumé, Grauer Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot Blanc B – Pinot Bianco

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Pinot noir R – Spätburgunder, Pinot nero

Riesling de Rhin W – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sangiovese R – Brunello di Montalcino, Morellino

Sauvignon B – Green sauvignon

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Traminer Rose Rs – Rosetraminer, Savagnin Rose, Gewürztraminer

Tămâioasă românească W – Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Viognier B – Bergeron, Barbin, Rebolot, Greffou, Picotin Blanc, Vionnier

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8.   Opis povezanosti

8.1.   Pojedinosti o zemljopisnom području

Područje je sa sjevera omeđeno visokim brdima i šumama. Na jugu granica slijedi državnu autocestu Ploiești-Buzău na području vinarskog središta Valea Călugărească, dok se od Urlațija granica proteže podnožjem brda 2–3 km sjeverno od autoceste, u smjeru Buzăua.

Tla su na vinorodnom području vrlo raznolika. Tlo zapadnog dijela masiva Dealu Mare sastoji se od crvene gline, lapora i manjim dijelom od sitnog crvenog pijeska. Izmjene slojeva gline i pijeska, koje prate nagibe padina, često uzrokuju odrone zemlje, koji su u vinogradima vrlo česti. Ta tla, koja imaju visok sadržaj željezova oksida, vrlo su pogodna za uzgoj sorti crnog vina.

Tlo se u istočnom dijelu masiva sastoji od sarmatskog vapnenca, gline, pješčenjaka i dacijske sedre te naslaga sitnog pijeska, koje se izmjenjuju sa šljunkom formiranim od fragmenata kristalnih stijena, gline i prapora.

Kad je riječ o vrsti tla, na zapadu prevladavaju erodirana crvenkastosmeđa šumska tla, dok su na istoku karakteristične rendzine, pseudorendzine i manjim dijelom pedogenetska pjeskovita tla. U nekim središtima u kojima se osnovna stijena nalazi blizu površine mogu se naći i skeletna tla. Imaju visok sadržaj kalcijeva karbonata, što pogoduje proizvodnji aromatičnih vina.

Zahvaljujući općenitom položaju dolina u smjeru sjever-jug uvjeti su vrlo povoljni za vinogradarstvo, a vinova loza prekriva obje padine brežuljaka. Padine su uglavnom izložene jugu, jugoistoku i jugozapadu. Grožđe se većinom uzgaja na padinama s nagibom od 8 % do 30 %, a manjim dijelom na strmijim padinama.

Kritična temperatura za smrzavanje pupova vinove loze najčešće se javlja u dolinama i na ravnici, a rjeđe na padinama. Minimalna temperatura na brežuljcima otprilike je 3 °C viša nego u ravnici te su hladne zime puno rjeđe. Zbog toga vinova loza koja se uzgaja na brežuljcima zimi može opstati bez opasnosti od mraza.

8.2.   Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Mirna vina

Bijela vina imaju optimalnu ravnotežu alkohola, kiselosti i šećera, s aromama egzotičnog voća, krušaka, notama cvijeta vinove loze, jasmina, bagremova cvijeta, od limunskožute do slamnatožute boje (sa zelenkastim nijansama), s blago mineralnim okusom i notama marelice, agruma, egzotičnog voća, blagih začina, svježine.

Crna vina imaju glatke i baršunaste tanine, dobro integrirane u vinima od sorti s natprosječnim intenzitetom boje, jak intenzitet boje i zaokruženost. Odlikuju se istaknutim aromama zrelog crvenog voća, suhih šljiva, zrelih šumskih bobica, borovnica, trešanja, slatkih badema, mirisnim notama vanilije, a boja seže od rubin-crvene do granatnocrvene i tamnocrvene.

Ružičasta vina imaju arome egzotičnog voća i agruma te svjež i trpak okus, odgovarajuće su kiselosti, uravnotežena, u ustima ostavljaju voćni okus.

Zbog obilnih heliotermičkih resursa i tla lagane teksture crna vina iz područja Ceptura, Tohani i Merei jača su, bodrija, većeg intenziteta boje.

Kvalitetna pjenušava vina

Bijela vina ekstraktivna su, uravnotežene strukture i odgovarajuće kiselosti zbog jugoistočne izloženosti padina i uzgojnih praksi održavanja umjerenih uroda.

Voćna su, svježa, bogata mjehurićima, izvrsne postojane gaziranosti s malim mjehurićima do pune visine čaše, dugotrajna, s ravnotežom slatkog i kiselog.

Ružičasta/crna vina cvjetnog su karaktera, profinjena, s laganim taninima i prosječnim intenzitetom boje, osobito vina iz područja Valea Călugărească i Urlați.

Kvalitetna aromatična pjenušava vina

Mjehurići su im obilni, profinjeni, postojani, a arome tipično profinjene za sortu (Muscat), uz cvjetni buke bagrema i meda (Tămâioasă Românească). Prisutne su cvjetne arome bosiljka, slamnatožute su boje obogaćene mirisom ruže, bagrema, saća, svježe pokošena sijena te su voćna i svježa. Vina sorte Busuioacă de Bohotin zanimljive su blijedoružičaste boje s mirisima ruže i bosiljka.

Biser vina

Ekstraktna su, s odgovarajućom kiselosti. Odlikuju se ravnotežom između alkohola, kiselosti i pH-vrijednosti, svježinom i sitnim postojanim mjehurićima. Ružičasta biser vina dobivena od crnih sorti jesu vina nježnih aroma crvenog voća, ugodna, s kvalitetnim sitnim i postojanim mjehurićima.

8.3.   Utjecaj ljudskih čimbenika

Prije pojave filoksere bijela su se vina proizvodila od sorti Gordin i Tămâioasă, a crna od sorti Negru moale, Negru vârtos i Băbească neagră, koje su se obično miješale za potrebe proizvodnje vina. Proizvodnja pjenušaca započela je 1892. u Azugi, drevnom mjestu u kojem su se pjenušava vina proizvodila tradicionalnom metodom. Podrumi, čiji su zidovi bili deblji od 1,20 m, gradili su se na površini, čime su omogućeni adekvatni uvjeti za proizvodnju pjenušavih vina tradicionalnom metodom jer je za sekundarnu fermentaciju potrebna stalna i niska temperatura, koja u Azugi iznosi 14 °C u srpnju i –4 °C u siječnju.

Proizvodnja kvalitetnih aromatičnih pjenušavih vina razvijena je u Rumunjskoj sedamdesetih godina 20. stoljeća, u općini Valea Călugărească. Tehnologija proizvodnje koja je uslijedila rezultirala je fermentacijom u metalnim spremnicima. Postupak dobivanja nove vrste vina, muškatnog pjenušavog vina, patentiran je 1990.

Protokolom proizvodnje vina nastoji se smanjiti udio sumporova dioksida, kontrolirano prešati, sačuvati sortne arome (osobito voćne) zahvaljujući kojima su vina profinjena i zaokružena te postići kvalitetne mjehuriće.

U vinogradima orijentiranima na jugoistok koji se nalaze na padinama, zahvaljujući primjeni određenih uzgojnih praksi (uglavnom poluvisoke metode sa sustavima potpore koji daju dobar omjer između lišća i prinosa, tako da grožđe može potpuno sazreti) proizvode se vina uravnotežene strukture i dobre kiselosti koje su posljedica tog položaja. Proizvodnja se regulira zimskom rezidbom, koja se obavlja ručno, a dovršava se nakon šaranja, zelenom berbom. Uravnotežena proizvodnja omogućuje optimalno dozrijevanje od početka rujna do kraja listopada.

8.4.   Uzročna povezanost

Vina su uglavnom monosortna, ali i kupaže od dva do tri vina, a omjeri se određuju pri miješanju prema potencijalu pojedinih sorti berbe te godine.

Širok visinski raspon područja, s nizinskim predjelima i padinama koje se uzdižu do iznad 380 m, uzrokuje razlike u uvjetima uzgoja i određuje prostorni raspored sorti i dobivenih vrsta vina.

Nizinsko područje i donja trećina padina imaju plodnija tla i bolju zalihu vode, što omogućuje bujniji rast i veće prinose, a uglavnom se koriste za dobivanje mirnih i kvalitetnih pjenušavih vina koja su svježa i baršunasta/kremasta. Područje daje uravnotežena vina, prosječno ekstrahirana, s aromama cvijeća (cvijet vinove loze, bagrem, bosiljak) i voća (marelice, citrusi, bobičasto voće), umjerene alkoholne jakosti ili voćnosti (egzotično voće, citrusi). Za upravljanje vegetativnim rastom uglavnom se primjenjuju alternativna dugotrajna zatravljivanja razmaka između redova, a količina plodova po biljci pri berbi veća je nego drugdje.

Srednji dio padina (na visini od 280 do 300 m) dio je vinogorja s najvećim potencijalom za proizvodnju visoko cijenjenih vina. Padine, koje su blage, izložene su jugu, jugoistoku i jugozapadu sa skeletoidnim tlima prosječne plodnosti i s područjima od vapnenačkih stijena te su kultivirane za proizvodnju mirnih i kvalitetnih aromatičnih pjenušavih vina koja u potpunosti optimiziraju potencijal kvalitete u smislu intenzivnih, uravnoteženih, svježih i voćnih aroma. Crna vina potječu iz vinograda koji su uglavnom okrenuti prema jugu i s tanjim i manje plodnim tlima, zbog čega su manje bujna, a krošnja je potpuno izložena suncu, što joj omogućuje idealne uvjete za akumulaciju polifenola i šećera. Intenzivne su boje i bogata primarnim mirisima borovnice, kupine, šljive i crne višnje. Vinogradarska područja Ceptura, Tohani i Merei uživaju prednosti bogatih heliotermičkih resursa i tla lagane teksture te iz njih potječu robusna, puna i jaka mirna crna vina intenzivnije boje. Lokalno, u zapadnom dijelu masiva Dealu Mare (središta proizvodnje vina Valea Călugărească i Urlați-Ceptura), tla s visokim sadržajem željezova oksida, koja tvore crvena glina, lapor i sitni crvenkasti pijesak, daju vina s posebnim senzorskim svojstvima: boje srednjeg i visokog intenziteta, kremasta, vrlo aromatična i voćna (kvalitetna pjenušava vina, biser vina), kao i svojstva kao što su izražene cvjetne arome i posebna svježina. Tla na ovom području vrlo su povoljna i koriste se za proizvodnju bijelih vina tipično aromatičnih, uravnoteženih, ekstraktivnih, mineralnog karaktera i specifičnih cvjetnih i botaničkih aroma. Uglavnom se nalaze na istočnim i zapadnim padinama, s umjerenijom toplinom i sunčevom svjetlošću, čime se bolje čuva kiselost i osigurava voćnost mirnih i biser vina.

Kamenito tlo s visokim sadržajem kalcijeva karbonata na tom području, posebno u istočnom dijelu vinograda (središta za proizvodnju vina Pietroasa i Breaza), iskorištava se za uzgoj tipičnih aromatičnih sorti mirnih i kvalitetnih aromatičnih pjenušavih vina, koja su ekstrahirana, svježa, mineralnog karaktera i kompleksnih dobro definiranih cvjetnih aroma (bagrem, bosiljak, med). Također, istočni dio vinograda, koji je zasađen na sarmatskom vapnencu, glini, pješčenjaku i naslagama sitnog pijeska i šljunka, koristi se za proizvodnju crnih vina intenzivne boje i bijelih vina intenzivne voćnosti.

Područje na najvišoj nadmorskoj visini (od 300 do 380 m) vrlo je izloženo suncu i ima velik potencijal, s najmanje plodnim tlima i visokim sadržajem vapnenačkih stijena, s južnom izloženosti pogodnom za crvene sorte, zapadnom i sjeverozapadnom izloženosti pogodnom za bijele sorte, i područjima visoravni, na kojima se potpuno iskorištavaju jače sorte. Bijela vina koja se tamo proizvode više su voćna s izraženijim mineralnim karakterom. Vinogradi na zapadnim padinama zaštićeni su od jake izloženosti suncu specifične za čestice okrenute prema jugu, a u kombinaciji s umjerenijim temperaturama na velikoj nadmorskoj visini to bolje čuva kiselost grožđa kao i aromatične botaničke i cvjetne note. S druge strane, zbog smanjene bujnosti, koja je posljedica manje plodnog tla i umjerenijih temperatura na velikim nadmorskim visinama, crna vina (kvalitetna pjenušava, kvalitetna aromatična pjenušava i biser vina) s tog područja punog su tijela, jaka, bogata taninima i imaju velik potencijal odležavanja.

9.   Posebni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Uvjeti za označivanje

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe o označivanju

Opis uvjeta:

kvalitetna pjenušava vina za potrebe marketinga stavljaju se na tržište samo u staklenim bocama (za prodaju potrošaču u bocama).

Kvalitetna aromatična pjenušava vina pune se od 1. prosinca godine berbe. Vino se puni u boce od 0,375, 0,75, 1,5 i 3 litre.

Kvalitetna aromatična pjenušava vina stavljaju se na tržište za potrošnju od 1. prosinca godine berbe.

Biser vina stavljaju se na tržište za potrošnju od 1. prosinca godine berbe. Vino se puni u boce od 0,375, 0,75 i 1,5 litara.

Proizvodnja izvan razgraničenog područja

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje u ograničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

vina s kontroliranom oznakom izvornosti Dealu Mare mogu se proizvoditi i u okolnom području, unutar istog upravnog područja, tj. u gradovima Ploiești, Buzău i Mizil (okrug Prahova) i gradu Buzău (okrug Buzău).

Pjenušava vina i kvalitetna aromatična pjenušava vina s kontroliranom oznakom izvornosti Dealu Mare mogu se proizvoditi i u okolnom području, unutar iste administrativne podjele, tj. u gradovima Ploiești, Azuga i Mizil (okrug Prahova) i gradu Buzău (okrug Buzău).

U tom slučaju proizvođači moraju dostaviti dokaz o postojanju pogona za pakiranje i punjenje na obližnjim lokacijama prije pristupanja Rumunjske Europskoj uniji, što se odražava u tradiciji u tom području i iskustvu u dobivanju kvalitetnih proizvoda

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1996_01.10.2020_toate_categ_cf_notificarii_945_12.05.2022.pdf

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/25

---

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2023/C 253/08)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia

JEDINSTVENI DOKUMENT

„MEISSNER FUMMEL”

EU br.: PGI-DE-0079-AM01 – 21.4.2022

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Ime

„Meißner Fummel”

2.   Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i ostali pekarski proizvodi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Meißner Fummel” poseban je trajni pekarski proizvod, i to šuplje pecivo napunjeno zrakom, veličine i oblika male štruce kruha, s vrlo tankom i lako lomljivom korom. Sastojci su mast, šećer, brašno i sol.

Svi sastojci (mast (oko 100 g), šećer, brašno i sol) miješaju se kako bi se napravilo čvrsto tijesto. Komadi tijesta mase 50 – 100 g razvaljaju se u okrugle tanke listove, čija se jedna polovina navlaži vodom ili jajem a druga preklopi preko nje i rubovi potom čvrsto stisnu. S pomoću slamčice među slojeve tijesta upuše se zrak i pecivo se potom peče 3 minute na 240 °C.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Cijeli postupak proizvodnje peciva „Meißner Fummel” odvija se na zemljopisnom području opisanom u točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sve vrste pakiranja moraju biti označene riječima „Meißner Fummel g.g.A.”.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje podrijetla peciva „Meißner Fummel” ograničeno je na grad Meißen u Saskoj.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Prema legendi, proizvod „Meißner Fummel” postoji od 1710. i do danas se smatra posebnim obilježjem grada Meißena. To je naziv za specijalitet grada Meißena poznat i cijenjen u cijeloj Saskoj. Smatra se da se „Meißner Fummel” u Meißenu peče još od vremena izbornog kneza Augusta Snažnog (1670. – 1733.). Pecivo iz grada Meißena pod nazivom „Fommel” prvi se put spominje u jednom dokumentu iz 1747.

U obavijestima Društva za povijest grada Meißena iz 1891. nalazi se informacija o proizvodu „Meißner Fummel” koja upućuje na to da je to bio specijalitet grada Meißena još 1747. Dodatni dokaz ugleda peciva „Meißner Fummel” jest činjenica da je u jednoj brošuri iz 1956. navedeno sljedeće:

„Jedan kurir izbornog kneza saskog redovito je putovao između Dresdena i Meißena. Zbog pretjeranog uživanja u majsenskom vinu nije baš čvrsto sjedio u sedlu. Zato je izborni knez saski August Snažni zapovjedio pekarskom cehu u Meißenu da napravi lako lomljivo pecivo, koje je kurir po povratku iz Meißena morao dostaviti neoštećeno.”

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/42319

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

1

---

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/27

---

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2023/C 253/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Asparago verde di Canino”

EU br.: PGI-IT-02868 – 29.9.2022.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1.   Naziv(i)

„Asparago verde di Canino”

2.   Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, svježi ili prerađeni

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Asparago verde di Canino” odnosi se na izdanke šparoga koje pripadaju porodici Liliaceae, zelenoj sorti Asparagus officinalis L., a potječu od sljedećih kultivara: Atlas, Grande, UC157, Vegalim, Starlim, Italo, Atticus, Verdus.

Pri stavljanju na tržište ZOZP „Asparago verde di Canino” mora imati sljedeća morfološka, trgovačka, organoleptička te fizikalno-kemijska svojstva:

| | Morfološka svojstva






  — | stabljika sjajne zelene boje s vrhom koji ima ljubičaste nijanse, |
| --- | --- | --- |

Morfološka svojstva

—

stabljika sjajne zelene boje s vrhom koji ima ljubičaste nijanse,

| — | cijeli, ravni izdanak s uskim i zatvorenim vrhom, čvrsta konzistencija, bez obješenosti, |
| --- | --- |

—

cijeli, ravni izdanak s uskim i zatvorenim vrhom, čvrsta konzistencija, bez obješenosti,

| — | čist izdanak, bez ostataka zemlje i drugih nečistoća. |
| --- | --- |

—

čist izdanak, bez ostataka zemlje i drugih nečistoća.

| | Trgovačka svojstva






  — | kategorija „Extra”: promjer izdanka > 16 mm, |
| --- | --- | --- |

Trgovačka svojstva

—

kategorija „Extra”: promjer izdanka > 16 mm,

| — | I. kategorija: promjer izdanka od 10,1 do 16 mm, |
| --- | --- |

—

I. kategorija: promjer izdanka od 10,1 do 16 mm,

| — | II. kategorija (asparagina): promjer izdanka od 8 do 10 mm. |
| --- | --- |

—

II. kategorija (asparagina): promjer izdanka od 8 do 10 mm.

Za svako pakiranje dopušteno je odstupanje od ±10 % izdanaka u ukupnoj masi koji ne odgovaraju navedenom promjeru.

| | Organoleptička svojstva






  — | miris: nježan do intenzivan, bez stranih mirisa, |
| --- | --- | --- |

Organoleptička svojstva

—

miris: nježan do intenzivan, bez stranih mirisa,

| — | okus: sladak, s naknadnim okusom bilja. |
| --- | --- |

—

okus: sladak, s naknadnim okusom bilja.

| | Fizikalno-kemijska svojstva






  — | željezo: udio veći od 1 mg/100 g, |
| --- | --- | --- |

Fizikalno-kemijska svojstva

—

željezo: udio veći od 1 mg/100 g,

| — | magnezij: udio veći od 10 mg/100 g. |
| --- | --- |

—

magnezij: udio veći od 10 mg/100 g.

Osim toga, izdanci sa ZOZP-om „Asparago verde di Canino” moraju biti puni (ne prazni) i ne smiju imati pukotina. Zbog ujednačenosti cijelog jestivog dijela i nepostojanja otpadaka, ta se šparoga naziva i „mangiatutto” (posve jestiva šparoga).

Isključivo u slučaju prerade moguća je upotreba izdanaka koji ispunjavaju sve zahtjeve iz specifikacije proizvoda osim veličine i oblika. Manje površinsko oštećenje izdanka također je dopušteno ako ne utječe na kvalitetu i rok trajanja izdanaka. Takvi izdanci mogu nositi ZOZP „Asparago verde di Canino”, ali se ne mogu stavljati na tržište kao svjež neprerađen proizvod.

Proizvod se na tržište stavlja svjež ili duboko zamrznut ili zamrznut (III. kategorija).

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na razgraničenom zemljopisnom području

Svi proizvodni postupci za ZOZP „Asparago verde di Canino” (uzgoj, čišćenje, razvrstavanje, pranje, rezanje, vezanje u snopove i razvrstavanje u trgovačke kategorije) moraju se provesti na razgraničenom području navedenom u točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

ZOZP „Asparago verde di Canino” pakira se za stavljanje na tržište u jednu od sljedećih vrsta pakiranja:

Za svježi proizvod

Pakiran u dobro povezane i jednake snopove koji se režu ručno ili mehanički ovisno o vrstama sljedećih pakiranja:

| — | vrećice od materijala za prehrambenu upotrebu mase od 0,250 do 1 000 g, |
| --- | --- |

—

vrećice od materijala za prehrambenu upotrebu mase od 0,250 do 1 000 g,

| — | snopovi povezani vezicom za prehrambenu upotrebu mase od 0,250 do 1 000 g, |
| --- | --- |

—

snopovi povezani vezicom za prehrambenu upotrebu mase od 0,250 do 1 000 g,

| — | posude od materijala za prehrambenu upotrebu mase od 0,125 do 1 000 g, |
| --- | --- |

—

posude od materijala za prehrambenu upotrebu mase od 0,125 do 1 000 g,

| — | kutije od materijala za prehrambenu upotrebu mase od 1 do 6 kg, |
| --- | --- |

—

kutije od materijala za prehrambenu upotrebu mase od 1 do 6 kg,

| — | sanduci od materijala za prehrambenu upotrebu mase od 1 do 12 kg. |
| --- | --- |

—

sanduci od materijala za prehrambenu upotrebu mase od 1 do 12 kg.

Dopuštena je prodaja izdanaka u rasutom stanju u pakiranjima od materijala za prehrambenu upotrebu najveće mase 12 kg. Takvo pakiranje mora se zatvoriti mrežicom ili na neki drugi način prilagođen hrani te trakom na kojoj se nalaze informacije za označivanje ZOZP-a „Asparago verde di Canino” kako bi se proizvod zaštitio od izmjena.

Za III. kategoriju:

| — | vreće od materijala za prehrambenu upotrebu, zapečaćene u kontroliranoj atmosferi, mase od 0,10 kg do 10 kg, |
| --- | --- |

—

vreće od materijala za prehrambenu upotrebu, zapečaćene u kontroliranoj atmosferi, mase od 0,10 kg do 10 kg,

| — | vreće od materijala za prehrambenu upotrebu, zapečaćene u vakuumu, mase od 0,5 kg do 10 kg. |
| --- | --- |

—

vreće od materijala za prehrambenu upotrebu, zapečaćene u vakuumu, mase od 0,5 kg do 10 kg.

Sva pakiranja moraju biti izrađena od materijala za prehrambenu upotrebu i zapečaćena tako da se proizvod ne može izvaditi bez oštećivanja pakiranja.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Osim obveznih informacija propisanih posebnim nacionalnim i europskim zakonodavstvom, na etiketi pakiranja obvezno se moraju nalaziti i sljedeći dodatni podaci ispisani jasnim i čitljivim znakovima uz europski grafički simbol ZOZP-a i logotip ZOZP-a opisan u nastavku:

| — | riječi „Asparago verde di Canino” nakon kojih slijedi pokrata ZOZP (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) ili riječi „Indicazione Geografica Protetta”, |
| --- | --- |

—

riječi „Asparago verde di Canino” nakon kojih slijedi pokrata ZOZP (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) ili riječi „Indicazione Geografica Protetta”,

| — | naziv ili tvrtka poduzeća i adresa ili sjedište pojedinačnog proizvođača i/ili udruženja proizvođača i/ili pakiratelja. |
| --- | --- |

—

naziv ili tvrtka poduzeća i adresa ili sjedište pojedinačnog proizvođača i/ili udruženja proizvođača i/ili pakiratelja.

Dopuštena je upotreba naziva, naziva poduzeća ili privatnih marki, pod uvjetom da ne sadržavaju pohvale i da ne zavaravaju potrošače.

Riječi „Indicazione Geografica Protetta” mogu se ponoviti bilo gdje na pakiranju ili etiketi, među ostalim i u obliku pokrate „I.G.P.”.

Zabranjeno je dodati bilo kakav opis koji nije izričito predviđen.

Logotip

Image 1

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje ZOZP-a „Asparago verde di Canino” nalazi se na administrativnom području općina Canino, Cellere, Montalto di Castro, Tarquinia, Tuscania, Tessennano, Arlena di Castro.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zahtjev za priznavanje ZOZP-a „Asparago verde di Canino” temelji se na ugledu proizvoda, kao i na njegovoj prepoznatljivoj kvaliteti koja proizlazi iz njegove sjajne zelene boje, konzistencije, okusa i nepostojanja otpadaka, zbog kojih se naziva i „mangiatutto”. Ta šparoga bogata je mineralnim solima kao što su željezo i magnezij.

Sjajna zelena boja tipična za ZOZP „Asparago verde di Canino” potječe od specifičnih pedoklimatskih uvjeta na području uzgoja, vulkanskih tala bogatih kalijem i mineralnim solima, naročito željezom i magnezijem, koji na boju utječu na jasan i karakterističan način. Činjenica da je riječ o proizvodu „mangiatutto” povezana je s mekoćom proizvoda i postupkom branja izdanka rezanjem iznad tla, čime se uklanja najsvjetliji dio, vlaknast i tvrd, koji je neukusan za konzumaciju. Ta agronomska i tehnička posebnost omogućuje potrošaču da upotrijebi cijelu šparogu, zbog čega se proizvod naziva „mangiatutto”.

Osim genetike, na ta svojstva utječu povoljni poljoprivredni i pedoklimatski uvjeti te postupci uzgoja koje lokalni uzgajivači primjenjuju na zemljopisnom području navedenom u točki 4. Tlo ima ključnu ulogu, a pedološke karakteristike područja uzgoja pogoduju uzgoju šparoga. Tla na području uzgoja prvenstveno su propusne do propusne pjeskovito-glinene teksture. Tla se uglavnom nalaze na terasastim vapnenačkim površinama i vulkanskim naslagama koje su kemijski plodne i omogućuju rast izdanaka ZOZP-a „Asparago verde di Canino”. Tijekom kišnih razdoblja voda se ne zadržava zbog hidroloških karakteristika tala. Tla su izrazito bogata kalcijem i kalijem, no naročito željezom i magnezijem, koji se nalaze i u ZOZP-u „Asparago verde di Canino” i kvalitativno su svojstvo te šparoge. Klimatski uvjeti na tom zemljopisnom području posebno su povoljni zbog mikroklime prilagođene tom hortikulturnom proizvodu na koju utječe i relativna blizina mora. Blage temperature zimi i u proljeće omogućuju rano buđenje podanaka koji obično početkom siječnja počinju rađati izdanke pogodne za berbu.

Sušna ljeta pogoduju rastu ZOZP-a „Asparago verde di Canino” čije korijenje ne podnosi ustajalu vlažnost, dok lišće ne podnosi vodu, a u takvim se uvjetima na toj biljci mogu razviti gljivične bolesti. Godišnje temperature prilično su ujednačene, a prosječne mjesečne iznose približno 16 °C. Najniža temperatura iznosi oko 11 °C, a najviša oko 22 °C. Najhladniji mjeseci su siječanj i veljača no najniže temperature rijetko padaju ispod 0 °C. Najtopliji mjeseci su srpanj i kolovoz kad najviše temperature mogu dosegnuti oko 32 °C. Režim padalina na tom području izrazito je homogen, a posljednjih godina bilježi se prosječna godišnja količina nešto veća od 472 mm. Kiši uglavnom ujesen i zimi, dok su ljetni mjeseci sušni. Valja spomenuti i korištenje geotermalne energije za uzgoj u zatvorenom. Korijenje se grije podzemnim cijevima kojima protječe topla podzemna voda. U zimskom razdoblju jestivi se dio štiti tunelima od polietilena u kojima se održava topla mikroklima idealna za šparoge.

Povijest ZOZP-a „Asparago verde di Canino” relativno je kratka, ali ugledna. Komercijalni uspjeh i povezanost s područjem potječu s početka 1980-ih, kad su se razvile prve vještine iskorištavanja modernih nasada šparoga. Prvi nasadi zelenih šparoga površine 9 hektara zasađeni su upravo 1980.

Nova je kultura potaknula razvoj alata prilagođenih branju zelenih šparoga, a zbog nje se posebna pozornost daje metodama ručnog branja jer su uzgajivači shvatili da je ta faza važna „za kvalitetu izdanaka, ali i za buduću proizvodnju. [...] Kako bi se dobili meki izdanci s čvrstim zaliscima, potrebne su česte berbe koje tijekom čitavog razdoblja pune proizvodnje moraju biti svakodnevne, a tijekom faza početka i kraja berbe ne smiju se preskočiti dva dana” (Saccardo F., Temperini O., Asparago: tecnica agronomica e scelta varietale, u Arsial (ur.), Esperienze sulla coltivazione dell’asparago nel Lazio, 2004., str. 17.).

Proizvođači su nakon toga počeli uspješno eksperimentirati s intenzivnim uzgojem koristeći toplu vodu iz termalnih izvora u ravnici Paglieto kako bi produljili sezonu proizvodnje i prisutnost šparoga na tržištu. Povoljni pedoklimatski uvjeti, koji su osnova optimalnih parametara uzgoja šparoga, doveli su u općini Canino do nastanka novih poljoprivrednih okolnosti (u Innovazione e agricoltura, 2, br. 2, 1999., str. 36.–39.; L’Informatore agrario, br. 50, 2001., str. 45.).

ZOZP „Asparago verde di Canino” cijenjen je zbog svoje konzistencije, okusa i nepostojanja otpadaka, zbog čega se zove i „mangiatutto”. Tako ga definira vodič Frutta e ortaggi in Italia talijanskog kluba Touring Club i smješta ga među najcjenjenije sorte na nacionalnoj razini (Cabrini L., Malerba F., Frutta e ortaggi in Italia, TCI, Milano, 2005., str. 49.). Naziva se i „mangiatutto” u knjizi 1001 specialità della cucina italiana da provare almeno una volta nella vita, u kojoj se spominje među izvrsnim proizvodima iz Lacija (Machado A., Prete C., Newton Compton, 2015., str. 297.–299.).

Taj proizvod priznaje se kao jedan od najvažnijih iz Tuscije, među ostalim u izdanjima novina koja se bave temom hrane kao što su La Repubblica (repubblica.it/cronaca/2013/04/26/), Corriere della Sera (viaggi.corriere.it/weekend/), Libero, Quotidiano.net (.quotidiano.net/viaggiesapori/), il Tempo (tempo.it/i-consigli-di-fuoriporta/2017/04/21/) ili kulinarski časopisi kao što je Mondo Mangiare (mangiare.moondo.info).

Šparoga „Asparago verde di Canino” uključena je 2006. u projekt Leader Plus 2000/2006 – Gal degli Etruschi zajedno s proizvodima „koji se mogu poistovjetiti” s područjem jer je, premda bez „javnog priznanja (ZOI, ZOZP, ZTS itd.), iznimno važna za određene općine u toj regiji iz kvantitativnih i kvalitativnih razloga”.

Općine Canino i Montalto di Castro od 2001. organiziraju godišnje sajmove na kojima se promiče i širi glas o toj zelenoj šparogi. Festival „Asparago verde di Canino” posebno je poznat po pripremi „ogromnog omleta” sa šparogama kojim je ta općina u pokrajini Viterbo srušila rekord „najvećeg omleta na svijetu” (Gazzetta_25/04/2010; Messaggero_11/05/2016).

Upućivanje na objavu specifikacije

Cjelokupan tekst specifikacije proizvoda dostupan je na sljedećoj poveznici:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

ili

izravno na početnoj stranici Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku (www.politicheagricole.it), klikom na „Qualità” („Kvaliteta”) (u gornjem desnom kutu zaslona), zatim na „Prodotti DOP IGP STG” („Proizvodi ZOI ZOZP ZTS”) (na lijevoj strani zaslona) te naposljetku na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE” („Specifikacije podnesene na razmatranje Europskoj uniji”).

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---

| 18.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 253/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 253/32

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 253/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

Coteaux champenois

PDO-FR-A1364-AM03

Datum obavijesti: 20.4.2023.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Sorte vinove loze

U poglavlju I. odjeljku V. točki 1. specifikacije proizvoda dodan je tekst: „– glavne sorte vinove loze:” jer se dodaje nova sorta Voltis B radi prilagodbe vinograda.

Sorta Voltis dodaje se na popis sorti vinove loze u specifikaciji. Budući da je ta sorta otporna na peronosporu i pepelicu pogodna je radi smanjenja uporabe sredstava za zaštitu bilja. Udio te sorte u vinogradu ograničen je na 5 % te na 10 % u mješavini vina.

U poglavlju I. odjeljku V. točki 2. specifikacije proizvoda dodana su pravila o udjelu sorti u vinogradu.

| (a) | Udio glavnih sorti u mješavini iznosi najmanje 95 %. |
| --- | --- |

(a)

Udio glavnih sorti u mješavini iznosi najmanje 95 %.

| (b) | Udio sorte Voltis B u mješavini iznosi najviše 5 %. |
| --- | --- |

(b)

Udio sorte Voltis B u mješavini iznosi najviše 5 %.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

2.   Gustoća sadnje

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije izmijenjena su opća pravila o gustoći sadnje kako bi se omogućio razmak između gornjih redova i razmaka između donjih biljaka.

Ta nova pravila donesena nakon nekoliko godina testiranja olakšat će prilagodbu vinograda klimatskim promjenama i poljoprivredno-okolišnim praksama. Smanjenjem minimalnog razmaka između trsova djelomično se nadoknađuje manja gustoća pri sadnji.

Ta izmjena zahtijeva izmjenu točke 5. jedinstvenog dokumenta.

3.   Pravila o rezidbi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije proizvoda, rezidba uporabom uzgojnih oblika Chablis, kordonac Royat, vallée de la Marne te pojedinačni i dvostruki guyot izmijenjena je kako bi se uzela u obzir nova pravila o gustoći.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

4.   Ostali postupci uzgoja

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 2. specifikacije proizvoda dodana su dva postupka uzgoja:

| — | Prirodni ili zasađeni vegetacijski pokrov mora biti prisutan između redova od 30. studenoga do 31. siječnja sljedeće godine. |
| --- | --- |

—

Prirodni ili zasađeni vegetacijski pokrov mora biti prisutan između redova od 30. studenoga do 31. siječnja sljedeće godine.

| — | Sadnja i zamjene vinove loze provode se na biljkama čiji su sastavni dijelovi (cjepovi i podloge) prije cijepljenja tretirani vrućom vodom. U protivnom se bilje prije sadnje tretira toplom vodom. Pročišćavanje tople vode mora se provesti u postrojenju koje je odobrio FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

Sadnja i zamjene vinove loze provode se na biljkama čiji su sastavni dijelovi (cjepovi i podloge) prije cijepljenja tretirani vrućom vodom. U protivnom se bilje prije sadnje tretira toplom vodom. Pročišćavanje tople vode mora se provesti u postrojenju koje je odobrio FranceAgriMer.

Ta nova pravila imaju agroekološki cilj.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

5.   Prinosi – uklanjanje krutih tvari

U poglavlju I. odjeljku VIII. točki 5. podtočki (a) specifikacije proizvoda, krute tvari ostale nakon prešanja uklanjaju se prije „31. siječnja poslije berbe” umjesto „15. prosinca godine berbe”.

Krajnji rok za uklanjanje produljen jer poduzeća koja uklanjaju te tvari nisu uspjevala to učiniti do prvog roka.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Prerada

U poglavlju I. odjeljku IX. točki 2. podtočki (c) specifikacije proizvoda dodaje se sljedeće pravilo:

Vina se proizvode od jedne ili više sorti grožđa. Ne mogu se proizvoditi samo od sorte koja se koristi za prilagodbu vinograda.

Udio glavne sorte u mješavini iznosi najmanje 90 %.

Udio sorte koja se koristi za prilagodbu vinograda iznosi najviše 10 % mješavine.

Kod uvođenja jedne ili više sorti za prilagodbu vinograda bitno je da vina proizvedena od njih čine najviše 10 % mješavine gotovog proizvoda.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Izjava o zahtjevu

U poglavlju II. odjeljku I. točki 3. specifikacije proizvoda datum za slanje te izjave je „31. srpnja” umjesto „15. kolovoza”.

Taj novi datum prikladniji je za gospodarske subjekte.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8.   Izjava o namjeri punjenja u boce

U poglavlju II. odjeljku I. specifikacije proizvoda dodana je točka 4. o izjavi o namjeri punjenja u boce.

Tim zahtjevom osigurat će se provedba organoleptičkih provjera vina punjenih u boce.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

9.   Upućivanja na nadzorno tijelo

U poglavlju III. odjeljku II. specifikacije proizvode ažurirana je adresa kontrolnog tijela.

Izmijenjen je tekst drugog stavka, a treći stavak izbrisan je radi usklađivanja s novim pravilima za izradu nacrta u točki II. specifikacija.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Coteaux champenois

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Analitička svojstva

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim bijelim, ružičastim i crnim vinima.

Najmanji prirodni volumni udio alkohola u vinima iznosi 9 %.

U slučaju pojačavanja vina ne prelaze ukupni volumni udio alkohola od 13 % nakon pojačavanja.

Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) tih vina iznosi najviše 3 grama po litri. Kod crnih vina dovršena je malolaktična fermentacija. U fazi pakiranja sadržaj jabučne kiseline u crnim vinima iznosi najviše 0,4 grama po litri. Sadržaj hlapljivih kiselina, ukupna kiselost i sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

Crna vina prozirne su crvene boje različitog intenziteta. Ružičasta vina bistre su blijedoružičaste boje do tamne nijanse boje lososa. Vrlo su lagana i profinjena, svilenkaste teksture i često s aromama bobičastog voća.

Tekstura bijelih vina je kristalna sa slanim notama te u njoj prevladava mineralnost koja u ustima ostavlja ugodan dugotrajan okus. Njihova prirodna kiselost daje im određenu živahnost. Imaju suptilne aromatične note kao što su cvjetne, voćne ili mineralne arome.

Dozrijevanje vinima daje punoću i doprinosi njihovu uravnoteženom okusu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | 13 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost: | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

13

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost:

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri):

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Gustoća nasada – opće odredbe

Postupak uzgoja

Vinova loza sadi se s razmakom između redova od najviše 2 metara.

Razmak između trsova u istom redu iznosi između 0,70 i 1,50 metra.

Zbroj razmaka između redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 3 metara.

Zabranjena je svaka prerada parcele koja rezultira promjenom gustoće sadnje sve dok se ne iskrči.

2.   Gustoća nasada – posebne odredbe

Postupak uzgoja

Kako bi se omogućio prolaz prilagođenih strojeva

| — | čestice s nagibom većim od 35 %, |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 35 %,

| — | čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 %
  mogu imati prolaze široke između 1,50 metara i 3 metra, i to najviše jedan na šest redova. U tom slučaju zbroj razmaka između drugih redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,30 metara. |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 %

mogu imati prolaze široke između 1,50 metara i 3 metra, i to najviše jedan na šest redova. U tom slučaju zbroj razmaka između drugih redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,30 metara.

3.   Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Zabranjena su preklapanja između trsova vinove loze i rast grana s plodovima jednih nad drugima.

Broj pupova iznosi najviše 18 pupova po kvadratnom metru.

Rezidba se provodi najkasnije prije fenološke faze (F) (12 na Lorentzovoj ljestvici), odnosno nakon širenja četiri lista.

Trsovi su rezani na sljedeće uzgojne oblike:

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika chablis |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika chablis

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac, |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac,

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika vallée de la Marne, |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika vallée de la Marne,

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot i asimetrični guyot. |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot i asimetrični guyot.

4.   Berba

Postupak uzgoja

Zabranjuju se sva sredstva koja ne omogućuju berbu cijelih grozdova.

Grozdovi moraju biti neoštećeni prilikom prijevoza do objekata za proizvodnju vina.

5.   Poseban enološki postupak

Zabranjena je upotreba komadića drva.

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Povećanje količine korištenog fermentiranog mošta ne smije biti veće od 1,12 % za 1 % povećanja volumnog udjela alkohola tijekom provedbe pojačavanja.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   Najveći prinosi

1.   Najveći prinos

15 500 kilograma grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina, uključujući dozrijevanje i pakiranje, odvijaju se na područjima određenima u članku 17. Zakona od 6. svibnja 1919.

7.   Sorte vinove loze

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Opis povezanosti

8.1.   Informacije o zemljopisnom području

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje podudara se s područjem kontrolirane oznake izvornosti „Champagne”. Nalazi se na sjeveroistoku državnog područja Francuske i obuhvaća općine koje se nalaze u departmanima Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne i Seine-et-Marne.

Kao i zemljopisno područje, čestice odabrane za berbu grožđa podudaraju se s onima definiranima kao područje kontrolirane oznake izvornosti Champagne. One čine dio krajolika obilježenog vinogradima na brežuljcima koji se protežu važnim geomorfološkim strukturama istočnih obronaka Pariške zavale, što uključuje:

| — | Côte d’Ile-de-France u departmanu Marne, kao i padine povezanih dolina, koje od sjevera do juga obuhvaćaju područja Montagne de Reims, Vallée de la Marne (koje se proteže južno od Aisnea do Seine-et-Marnea), Côte des Blancs i Côte du Sezannais kao najistaknutija područja; |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France u departmanu Marne, kao i padine povezanih dolina, koje od sjevera do juga obuhvaćaju područja Montagne de Reims, Vallée de la Marne (koje se proteže južno od Aisnea do Seine-et-Marnea), Côte des Blancs i Côte du Sezannais kao najistaknutija područja;

| — | Côte de Champagne uz Vitryat marnais i sektor Aubois de Montgueux; |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne uz Vitryat marnais i sektor Aubois de Montgueux;

| — | Côte des Bar, koja je isprekidana višestrukim dolinama i spaja Bar-sur-Aubois na istoku i Barséquanais na zapadu u departmanima Aube i Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, koja je isprekidana višestrukim dolinama i spaja Bar-sur-Aubois na istoku i Barséquanais na zapadu u departmanima Aube i Haute-Marne.

U tom tipičnom reljefu s obroncima i obližnjim dolinama brežuljci su orijentirani na istok i jug, a ponekad na sjever, kao u slučaju sjevernog dijela regije Montagne de Reims i lijeve obale regije Vallée de la Marne.

Obalna područja sastoje se od čvrstih slojeva vapnenca ili krede. Padine brežuljaka sastoje se od krede, lapora ili pijeska, mekše su, raščišćene zbog erozije, a zatim prekrivene koluvijalnim slojem donesenim s viših obalnih područja.

Vinogradi se nalaze na sjevernom području. Izloženi su dvostrukom klimatskom utjecaju:

| — | oceanskoj klimi, koja donosi vodu u redovnim količinama, s malo izraženim toplinskim razlikama između godišnjih doba, |
| --- | --- |

—

oceanskoj klimi, koja donosi vodu u redovnim količinama, s malo izraženim toplinskim razlikama između godišnjih doba,

| — | kontinentalnoj klimi, zbog koje dolazi do ponekad destruktivnog mraza i povoljnog broja sunčanih sati tijekom ljeta. |
| --- | --- |

—

kontinentalnoj klimi, zbog koje dolazi do ponekad destruktivnog mraza i povoljnog broja sunčanih sati tijekom ljeta.

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

S počecima još u doba antike, uzgoj vinove loze dobro se ukorijenio u pokrajini Champagne u 9. stoljeću s razvojem monastičkog vinogradarstva. Vina su zatim postala poznata u srednjem vijeku pod nazivom Vins de France zbog proizvodnje u pariškoj zavali, na granici kraljevskog teritorija.

Do 18. stoljeća u pokrajini Champagne prvenstveno su se proizvodila crna vina. Prema Pierreu Galetu, prije savladavanja tehnike druge fermentacije vina u bocama proizvodnja crnih vina uvelike je prevladavala u odnosu na proizvodnju bijelih i ružičastih vina (poznatih kao „vins paillets”). U 19. je stoljeću porasla popularnost pjenušavih vina pokrajine Champagne, a proizvodnja crnih vina se smanjila. Samo nekoliko velikih vina koja su se proizvodila u područjima Montagne de Reims, Grande Vallée de la Marne i Aube sačuvala su dobar ugled.

Zakonom od 22. srpnja 1927., kojim se ograničila upotreba oznake „Champagne” samo za pjenušava vina, uvedena je oznaka „Vins originaires de la Champagne viticole” (Vina podrijetlom iz vinogradarske regije Champagne), koja je 1953. promijenjena u „Vins natures de Champagne” (Prirodna vina regije Champagne). Zahvaljujući naporima nekolicine vinogradara koji su nastavili tradiciju tih „prirodnih” vina, 1974. priznata je kontrolirana oznaka izvornosti „Coteaux champenois” u skladu s odredbama Zakona od 12. prosinca 1973., kojim se zabranjuje upotreba obične oznake „Vins natures de la Champagne”.

Vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Coteaux champenois” proizvode se samo ako su obilježja berbe prilagođena proizvodnji mirnih vina. Njihova je proizvodnja stoga vrlo promjenjiva.

Kako bi se spriječile prijevare povezane s vinima u rinfuzi, proizvođači su zatražili donošenje Zakona od 23. svibnja 1977., kojim se zabranjuje otpremanje u bilo kojem obliku osim u bocama vina proizvedenih pod kontroliranom oznakom izvornosti „Coteaux champenois”, uz iznimku kretanja koja se odvijaju unutar ograničene vinogradarske regije Champagne među regionalnim gospodarskim subjektima.

Proizvodnjom upravljaju iste strukovne organizacije koje su osnovane za kontroliranu oznaku izvornosti „Champagne”, odnosno Syndicat général des vignerons de Champagne (Opći sindikat vinogradara regije Champagne, uspostavljen 1904.) i Union des Maisons de Champagne (Unija šampanjskih kuća, osnovana 1882.) koje su udružene u Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne (Međustrukovni odbor za vina regije Champagne, uspostavljen 1941.).

8.2.   Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Riječ je o mirnim crnim, bijelim i ružičastim vinima koja često nose naziv općine u kojoj se grožđe bere.

Crna vina prozirne su crvene boje različitog intenziteta, a ružičasta su bistre blijedoružičaste do tamne nijanse boje lososa. Vrlo su lagana i profinjena, svilenkaste teksture i često s aromama bobičastog voća.

Tekstura bijelih vina je kristalna sa slanim notama te u njoj prevladava mineralnost koja u ustima ostavlja ugodan dugotrajan okus. Njihova prirodna kiselost daje im određenu živahnost. Imaju suptilne aromatične note kao što su cvjetne, voćne ili mineralne arome.

Dozrijevanje vinima daje punoću i doprinosi njihovu uravnoteženom okusu.

8.3.   Uzročna povezanost

Zahvaljujući otvorenosti krajolika triju obronaka na ravnici i u dolinama, vinogradi imaju dovoljno svjetla za dozrijevanje bobica, čak i oni koji su okrenuti prema sjeveru. Orijentacija tradicionalnih područja najpoznatijih po proizvodnji vina Coteaux champenois na istok i jug omogućuje vinogradima najveću moguću količinu svjetlosti u proljeće i jesen, čime se osiguravaju optimalni uvjeti za cvatnju vinove loze i dozrijevanje bobica.

Zbog otvorenog krajolika sprječava se stagnacija hladnog zraka, čime se smanjuje rizik od mraza. Međutim, zbog klime u šampanjskoj regiji vinogradari moraju odabrati samo zdravo grožđe iz najblažih godina, probrano među najboljim česticama, najčešće starim vinogradima, i brati grožđe kada je potpuno zrelo.

Nagib brežuljaka s vinogradima osigurava idealnu prirodnu odvodnju, koja je zajamčena i različitim podlogama koje omogućuju prirodnu regulaciju vode u vinogradu. Zahvaljujući svojoj poroznosti i propusnosti kreda uklanja višak vode, no za vrijeme suhog razdoblja osigurava rehidraciju tla kapilarnim dizanjem vode. Druga podtla kombinacija su laporskih slojeva, koji osiguravaju potrebnu količinu vode, i vapnenačkih naslaga ili karbonatnog pijeska koji omogućuje infiltraciju viška vode za vrijeme vlažnih razdoblja. Ta struktura podtla i delikatni klimatski uvjeti utjecali su na odabir sorti za sadnju na različitim područjima vinograda.

Zahvaljujući jedinstvenim klimatskim uvjetima regije Champagne grožđe, a tako i vina, imaju prirodnu kiselost, zbog čega vino pri degustaciji ima živahan okus i naglašene mineralne note kojima pridonosi geološka podloga.

Vina se često proizvode od crnog grožđa koje je, kako navodi Jules Guyot, otpornije na mraz i kišu te brže dozrijeva. André Jullien svrstao je 1822. „[crna] vina iz vinograda Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle, Bouzy i Clos de Saint-Thierry među najbolja francuska vina, kada potječu iz godina u kojima je temperatura bila vrlo visoka i vrijeme suho”.

U proizvodnji crnih ili ružičastih vina, zahvaljujući više-manje kratkoj maceraciji, u najvećoj se mjeri mogu poštovati arome sorti pinot noir N i meunier N te njihovo širenje tijekom fermentacije u bačvi. Kad je riječ o bijelim vinima, očuvanjem cjelovitosti grožđa od trenutka berbe i blagim prešanjem, u skladu sa šampanjskim običajima, sprečava se utjecanje soka od crnog grožđa na boju i jamči bistrost vina.

Crna vina pokrajine Champagne pojavljivala su se među vrhunskim vinima na krunidbama kraljeva u Reimsu od 1328. (Filip VI. Valois), gdje su bila posebno cijenjena zbog prirodne finoće njihova bukea. Moćni europski monarsi imali su vinograde i u području Montagne de Reims, a Henrik IV. htio je uzeti titulu gospodara općine Ay. Degustatori dvora Luja XIV., koji su se nazivali „Ordre des Coteaux”, potvrdili su dobar glas i ugled tih vina: „Ne štedite ni novčića na kupnji šampanjskog vina”, napisao je 1671. Saint-Evremond grofu od Olonnea. „Nijedna pokrajina ne proizvodi izvrsnija vina za sve sezone od pokrajine Champagne”.

Brojni dokumenti između 17. i 19. stoljeća svjedoče o pohvalama. Ova vina zauzimaju „posebno mjesto među najboljim vrhunskim vinima kraljevstva”, kako im ga je dodijelio André Jullien 1822. Zahvaljujući profesionalnosti proizvođača taj ugled traje do današnjih dana. Ova vina treba degustirati s poštovanjem i znatiželjom o povijesti, maštajući o njima kao o tragovima starih vremena.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Dodatni naziv

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Lokacija se može navesti samo ako sve grožđe od kojeg je vino proizvedeno dolazi s tog područja.

Navođenje sorte

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Sorta može biti ispisana slovima čija visina i širina smije iznositi najviše 3 milimetra i polovinu veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Sorta se može navesti samo ako svo grožđe pripada navedenoj sorti.

Pakiranje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Zakonom od 23. svibnja 1977. zabranjuje se otpremanje u bilo kojem obliku osim u bocama vina proizvedenih pod kontroliranom oznakom izvornosti „Coteaux champenois”, uz iznimku kretanja koja se odvijaju unutar ograničene vinogradarske regije Champagne među regionalnim gospodarskim subjektima.

Nakon razdoblja sazrijevanja vina se stavljaju na tržište za potrošače od 15. listopada godine koja slijedi nakon godine berbe.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0f9a38f5-d783-4774-bd86-7a2d39ae9f7b

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---