# Službeni list C 208/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 208 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.15. lipnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 208

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.15. lipnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Europska središnja banka |
| 2023/C 208/01 | Preporuka Europske središnje banke od 6. lipnja 2023. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Europske središnje banke (ESB/2023/15) | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

2023/C 208/01

Preporuka Europske središnje banke od 6. lipnja 2023. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Europske središnje banke (ESB/2023/15)

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 208/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10817 – ADVENT / DEM BUSINESS / HPM BUSINESS) (
  1
  ) | 3 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 208/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.10817 – ADVENT / DEM BUSINESS / HPM BUSINESS) (
  1
  )

1

3

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 208/03 | Tečajna lista eura – 14. lipnja 2023. | 4 |
| 2023/C 208/04 | Intermedijarno ažuriranje za 2023. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te koeficijenti ispravka koji se primjenjuju | 5 |
| 2023/C 208/05 | Intermedijarno ažuriranje pondera (koeficijenti ispravaka) primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja Europske unije koji rade u delegacijama izvan EU-a | 12 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2023/C 208/06 | Informativna napomena – Uredba (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, brokeringa, tehničke pomoći, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom: informacije o mjerama koje su države članice donijele u skladu s člancima 4., 5., 6., 7., 8., 9., 11., 12., 22. i 23. | 19 |
| | OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorno tijelo EFTA-e |
| 2023/C 208/07 | Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama za povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. ožujka 2023
  (Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.) | 62 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 208/03

Tečajna lista eura – 14. lipnja 2023.

4

2023/C 208/04

Intermedijarno ažuriranje za 2023. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te koeficijenti ispravka koji se primjenjuju

5

2023/C 208/05

Intermedijarno ažuriranje pondera (koeficijenti ispravaka) primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja Europske unije koji rade u delegacijama izvan EU-a

12

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2023/C 208/06

Informativna napomena – Uredba (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, brokeringa, tehničke pomoći, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom: informacije o mjerama koje su države članice donijele u skladu s člancima 4., 5., 6., 7., 8., 9., 11., 12., 22. i 23.

19

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

2023/C 208/07

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama za povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. ožujka 2023
  (Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.)

(Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004.

62

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | SUDSKI POSTUPCI |
| | Sud EFTA-e |
| 2023/C 208/08 | Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 1. veljače 2023. podnio Héraðsdómur Reykjaness u predmetu Elva Dögg Sverrisdóttir i Ólafur Viggó Sigurðsson protiv Íslandsbanki hf. (Predmet E-1/23) | 63 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 208/09 | Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 | 64 |
| 2023/C 208/10 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 68 |
| 2023/C 208/11 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 75 |
| 2023/C 208/12 | Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća | 80 |

V.   Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

2023/C 208/08

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 1. veljače 2023. podnio Héraðsdómur Reykjaness u predmetu Elva Dögg Sverrisdóttir i Ólafur Viggó Sigurðsson protiv Íslandsbanki hf. (Predmet E-1/23)

63

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 208/09

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

64

2023/C 208/10

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

68

2023/C 208/11

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

75

2023/C 208/12

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

80

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| | Ispravak Odluke Vijeća od 28. ožujka 2023. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) ( SL C 116, 31.3.2023. ) | 90 |

Ispravci

Ispravak Odluke Vijeća od 28. ožujka 2023. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop) ( SL C 116, 31.3.2023. )

( SL C 116, 31.3.2023. )

90

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Europska središnja banka

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/1

---

PREPORUKA EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE

od 6. lipnja 2023.

Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Europske središnje banke

(ESB/2023/15)

(2023/C 208/01)

UPRAVNO VIJEĆE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke, a posebno njegov članak 27. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

(1)

Reviziju financijskih izvještaja Europske središnje banke (ESB) i nacionalnih središnjih banaka država članica čija je valuta euro obavljaju neovisni vanjski revizori koje preporuči Upravno vijeće ESB-a i odobri Vijeće Europske unije.

| (2) | U 2017. Europska središnja banka izabrala je društvo Baker Tilly GmbH& Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2018. do 2022., s mogućnošću produljenja mandata za do dvije financijske godine (tj. do 2023. ili do 2024.) (1). |
| --- | --- |

(2)

U 2017. Europska središnja banka izabrala je društvo Baker Tilly GmbH& Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft kao svoje vanjske revizore za financijske godine od 2018. do 2022., s mogućnošću produljenja mandata za do dvije financijske godine (tj. do 2023. ili do 2024.) (1).

| (3) | Mandat sadašnjeg vanjskog revizora Europske središnje banke, društva Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, prestat će nakon revizije za financijsku godinu 2022. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2023. |
| --- | --- |

(3)

Mandat sadašnjeg vanjskog revizora Europske središnje banke, društva Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, prestat će nakon revizije za financijsku godinu 2022. Stoga je potrebno imenovati vanjske revizore od financijske godine 2023.

| (4) | ESB namjerava produljiti mandat društvu Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft na financijske godine od 2023. do 2024. To je produljenje moguće u skladu s ugovornim aranžmanima između ESB-a i društva Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft, |
| --- | --- |

(4)

ESB namjerava produljiti mandat društvu Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft na financijske godine od 2023. do 2024. To je produljenje moguće u skladu s ugovornim aranžmanima između ESB-a i društva Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft,

DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

Preporučuje se da se društvo Baker Tilly GmbH & Co. KG Wirtschaftsprüfungsgesellschaft imenuje za vanjskog revizora Europske središnje banke za financijske godine od 2023. do 2024.

Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 6. lipnja 2023.

Predsjednica ESB-a

Christine LAGARDE

---

(1)  Preporuka ESB/2017/42 Europske središnje banke od 15. prosinca 2017. Vijeću Europske unije o vanjskim revizorima Europske središnje banke (SL C 444, 23.12.2017, str. 1.).

1

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/3

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.10817 – ADVENT / DEM BUSINESS / HPM BUSINESS)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 208/02)

Dana 9. siječnja 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M10817. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M10817. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/4

---

Tečajna lista eura (1)

14. lipnja 2023.

(2023/C 208/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0809 |
| JPY | japanski jen | 151,21 |
| DKK | danska kruna | 7,4529 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85455 |
| SEK | švedska kruna | 11,5605 |
| CHF | švicarski franak | 0,9751 |
| ISK | islandska kruna | 148,70 |
| NOK | norveška kruna | 11,4760 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,796 |
| HUF | mađarska forinta | 370,80 |
| PLN | poljski zlot | 4,4553 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9560 |
| TRY | turska lira | 25,4895 |
| AUD | australski dolar | 1,5915 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4378 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4645 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7501 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4499 |
| KRW | južnokorejski von | 1 380,92 |
| ZAR | južnoafrički rand | 19,9120 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7363 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 100,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9954 |
| PHP | filipinski pezo | 60,437 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,518 |
| BRL | brazilski real | 5,2489 |
| MXN | meksički pezo | 18,6113 |
| INR | indijska rupija | 88,6945 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0809

JPY

japanski jen

151,21

DKK

danska kruna

7,4529

GBP

funta sterlinga

0,85455

SEK

švedska kruna

11,5605

CHF

švicarski franak

0,9751

ISK

islandska kruna

148,70

NOK

norveška kruna

11,4760

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,796

HUF

mađarska forinta

370,80

PLN

poljski zlot

4,4553

RON

rumunjski novi leu

4,9560

TRY

turska lira

25,4895

AUD

australski dolar

1,5915

CAD

kanadski dolar

1,4378

HKD

hongkonški dolar

8,4645

NZD

novozelandski dolar

1,7501

SGD

singapurski dolar

1,4499

KRW

južnokorejski von

1 380,92

ZAR

južnoafrički rand

19,9120

CNY

kineski renminbi-juan

7,7363

IDR

indonezijska rupija

16 100,20

MYR

malezijski ringit

4,9954

PHP

filipinski pezo

60,437

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,518

BRL

brazilski real

5,2489

MXN

meksički pezo

18,6113

INR

indijska rupija

88,6945

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/5 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/5

---

Intermedijarno ažuriranje za 2023. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te koeficijenti ispravka koji se primjenjuju (1)

(2023/C 208/04)

1.

| 1.1.2023. | STUPANJ |
| --- | --- |
| RAZRED | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 16 | 21 211,18 | 22 102,50 | 23 031,28 | | |
| 15 | 18 747,14 | 19 534,93 | 20 355,79 | 20 922,13 | 21 211,18 |
| 14 | 16 569,31 | 17 265,60 | 17 991,12 | 18 491,65 | 18 747,14 |
| 13 | 14 644,53 | 15 259,90 | 15 901,13 | 16 343,55 | 16 569,31 |
| 12 | 12 943,31 | 13 487,20 | 14 053,96 | 14 444,95 | 14 644,53 |
| 11 | 11 439,71 | 11 920,42 | 12 421,33 | 12 766,92 | 12 943,31 |
| 10 | 10 110,82 | 10 535,67 | 10 978,41 | 11 283,83 | 11 439,71 |
| 9 | 8 936,26 | 9 311,77 | 9 703,09 | 9 973,02 | 10 110,82 |
| 8 | 7 898,16 | 8 230,05 | 8 575,88 | 8 814,49 | 8 936,26 |
| 7 | 6 980,66 | 7 274,00 | 7 579,65 | 7 790,54 | 7 898,16 |
| 6 | 6 169,72 | 6 429,00 | 6 699,14 | 6 885,53 | 6 980,66 |
| 5 | 5 453,02 | 5 682,16 | 5 920,93 | 6 085,67 | 6 169,72 |
| 4 | 4 819,56 | 5 022,07 | 5 233,11 | 5 378,71 | 5 453,02 |
| 3 | 4 259,65 | 4 438,68 | 4 625,20 | 4 753,86 | 4 819,56 |
| 2 | 3 764,84 | 3 923,04 | 4 087,89 | 4 201,63 | 4 259,65 |
| 1 | 3 327,49 | 3 467,31 | 3 613,00 | 3 713,56 | 3 764,84 |

1.1.2023.

STUPANJ

RAZRED

1

2

3

4

5

16

21 211,18

22 102,50

23 031,28

15

18 747,14

19 534,93

20 355,79

20 922,13

21 211,18

14

16 569,31

17 265,60

17 991,12

18 491,65

18 747,14

13

14 644,53

15 259,90

15 901,13

16 343,55

16 569,31

12

12 943,31

13 487,20

14 053,96

14 444,95

14 644,53

11

11 439,71

11 920,42

12 421,33

12 766,92

12 943,31

10

10 110,82

10 535,67

10 978,41

11 283,83

11 439,71

9

8 936,26

9 311,77

9 703,09

9 973,02

10 110,82

8

7 898,16

8 230,05

8 575,88

8 814,49

8 936,26

7

6 980,66

7 274,00

7 579,65

7 790,54

7 898,16

6

6 169,72

6 429,00

6 699,14

6 885,53

6 980,66

5

5 453,02

5 682,16

5 920,93

6 085,67

6 169,72

4

4 819,56

5 022,07

5 233,11

5 378,71

5 453,02

3

4 259,65

4 438,68

4 625,20

4 753,86

4 819,56

2

3 764,84

3 923,04

4 087,89

4 201,63

4 259,65

1

3 327,49

3 467,31

3 613,00

3 713,56

3 764,84

2.

| 1.1.2023. | STUPANJ | |
| --- | --- | --- |
| RAZRED | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| 6 | 5 409,74 | 5 637,08 | 5 873,95 | 6 037,35 | 6 120,77 |
| 5 | 4 781,30 | 4 982,22 | 5 192,32 | 5 336,02 | 5 409,74 |
| 4 | 4 225,88 | 4 403,45 | 4 588,50 | 4 716,15 | 4 781,30 |
| 3 | 3 734,96 | 3 891,91 | 4 055,48 | 4 168,28 | 4 225,88 |
| 2 | 3 301,08 | 3 439,81 | 3 584,37 | 3 684,07 | 3 734,96 |
| 1 | 2 917,61 | 3 040,22 | 3 167,98 | 3 256,09 | 3 301,08 |

1.1.2023.

STUPANJ

RAZRED

1

2

3

4

5

6

5 409,74

5 637,08

5 873,95

6 037,35

6 120,77

5

4 781,30

4 982,22

5 192,32

5 336,02

5 409,74

4

4 225,88

4 403,45

4 588,50

4 716,15

4 781,30

3

3 734,96

3 891,91

4 055,48

4 168,28

4 225,88

2

3 301,08

3 439,81

3 584,37

3 684,07

3 734,96

1

2 917,61

3 040,22

3 167,98

3 256,09

3 301,08

3.

| — | koeficijente ispravka primjenjive od 1. siječnja 2023. na primitke od rada dužnosnika i ostalih službenika iz članka 64. Pravilnika o osoblju (navedene u stupcu 2. sljedeće tablice), |
| --- | --- |

—

koeficijente ispravka primjenjive od 1. siječnja 2023. na primitke od rada dužnosnika i ostalih službenika iz članka 64. Pravilnika o osoblju (navedene u stupcu 2. sljedeće tablice),

| — | koeficijente ispravka primjenjive od 1. srpnja 2023. na temelju članka 17. stavka 3. Priloga VII. Pravilniku o osoblju na prijenose koje vrše dužnosnici i ostali službenici (navedene u stupcu 3. sljedeće tablice), |
| --- | --- |

—

koeficijente ispravka primjenjive od 1. srpnja 2023. na temelju članka 17. stavka 3. Priloga VII. Pravilniku o osoblju na prijenose koje vrše dužnosnici i ostali službenici (navedene u stupcu 3. sljedeće tablice),

| — | koeficijente ispravka primjenjive od 1. siječnja 2023. na mirovine na temelju članka 20. stavka 1. Priloga XIII. Pravilniku o osoblju (navedene u stupcu 4. sljedeće tablice), | Primitak od rada | Prijenos | Mirovina |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Zemlja/mjesto | 1.1.2023. | 1.7.2023. | 1.1.2023. |
| Bugarska | 65,6 | 62,0 | |
| Češka | 95,9 | 82,9 | |
| Danska | 132,1 | 134,8 | 134,8 |
| Njemačka | 100,3 | 100,3 | 100,3 |
| Karlsruhe | 95,3 | | |
| München | 111,9 | | |
| Estonija | 94,1 | 97,9 | |
| Irska | 135,4 | 128,6 | 128,6 |
| Grčka | 86,2 | 82,7 | |
| Španjolska | 94,2 | 90,5 | |
| Francuska | 115,6 | 106,6 | 106,6 |
| Hrvatska | 80,3 | 69,9 | |
| Italija | 95,2 | 95,7 | |
| Varese | 92,7 | | |
| Cipar | 80,9 | 81,4 | |
| Latvija | 85,0 | 80,0 | |
| Litva | 90,7 | 79,6 | |
| Mađarska | 75,6 | 64,2 | |
| Malta | 90,5 | 93,4 | |
| Nizozemska | 111,8 | 111,6 | 111,6 |
| Austrija | 109,7 | 112,4 | 112,4 |
| Poljska | 75,6 | 64,6 | |
| Portugal | 94,2 | 88,8 | |
| Rumunjska | 71,5 | 60,5 | |
| Slovenija | 87,4 | 83,3 | |
| Slovačka | 80,9 | 81,1 | |
| Finska | 117,9 | 119,0 | 119,0 |
| Švedska | 124,5 | 114,3 | 114,3 |
| Ujedinjena Kraljevina | | | 127,5 |

—

koeficijente ispravka primjenjive od 1. siječnja 2023. na mirovine na temelju članka 20. stavka 1. Priloga XIII. Pravilniku o osoblju (navedene u stupcu 4. sljedeće tablice),

Primitak od rada

Prijenos

Mirovina

Zemlja/mjesto

1.1.2023.

1.7.2023.

1.1.2023.

Bugarska

65,6

62,0

Češka

95,9

82,9

Danska

132,1

134,8

134,8

Njemačka

100,3

100,3

100,3

Karlsruhe

95,3

München

111,9

Estonija

94,1

97,9

Irska

135,4

128,6

128,6

Grčka

86,2

82,7

Španjolska

94,2

90,5

Francuska

115,6

106,6

106,6

Hrvatska

80,3

69,9

Italija

95,2

95,7

Varese

92,7

Cipar

80,9

81,4

Latvija

85,0

80,0

Litva

90,7

79,6

Mađarska

75,6

64,2

Malta

90,5

93,4

Nizozemska

111,8

111,6

111,6

Austrija

109,7

112,4

112,4

Poljska

75,6

64,6

Portugal

94,2

88,8

Rumunjska

71,5

60,5

Slovenija

87,4

83,3

Slovačka

80,9

81,1

Finska

117,9

119,0

119,0

Švedska

124,5

114,3

114,3

Ujedinjena Kraljevina

127,5

4.1.

Iznos naknade za roditeljski dopust iz drugog stavka članka 42.a Pravilnika o osoblju koji se primjenjuju od 1. siječnja 2023. – 1 143,01 EUR.

4.2.

Iznos naknade za roditeljski dopust iz trećeg stavka članka 42.a Pravilnika o osoblju koji se primjenjuju od 1. siječnja 2023. – 1 524,03 EUR.

5.1.

Osnovni iznos naknade za kućanstvo iz članka 1. stavka 1. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. siječnja 2023. – 213,77 EUR.

5.2.

Iznos naknade za uzdržavano dijete iz članka 2. stavka 1. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. siječnja 2023. – 467,13 EUR.

5.3.

Iznos naknade za obrazovanje iz članka 3. stavka 1. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. siječnja 2023. – 316,95 EUR.

5.4.

Iznos naknade za obrazovanje iz članka 3. stavka 2. Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. siječnja 2023. – 114,12 EUR.

5.5.

Minimalni iznos naknade za život u inozemstvu iz članka 69. Pravilnika o osoblju te iz članka 4. stavka 1. drugog podstavka Priloga VII. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje od 1. siječnja 2023. – 633,60 EUR.

5.6.

Iznos naknade za život u inozemstvu iz članka 134. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika koji se primjenjuju od 1. siječnja 2023. – 455,48 EUR.

6.1.

| 0 do 200 km | 0,0000 |
| --- | --- |
| 201 do 1 000 km | 0,2356 |
| 1 001 do 2 000 km | 0,3929 |
| 2 001 do 3 000 km | 0,2356 |
| 3 001 do 4 000 km | 0,0784 |
| 4 001 do 10 000 km | 0,0378 |
| iznad 10 000 km | 0,0000 |

0 do 200 km

0,0000

201 do 1 000 km

0,2356

1 001 do 2 000 km

0,3929

2 001 do 3 000 km

0,2356

3 001 do 4 000 km

0,0784

4 001 do 10 000 km

0,0378

iznad 10 000 km

0,0000

6.2.

| — | 117,83 EUR ako geografska udaljenost između mjesta navedenih u stavku 1. iznosi između 600 km i 1 200 km, |
| --- | --- |

—

117,83 EUR ako geografska udaljenost između mjesta navedenih u stavku 1. iznosi između 600 km i 1 200 km,

| — | 235,65 EUR ako je geografska udaljenost između mjesta navedenih u stavku 1. veća od 1 200 km. |
| --- | --- |

—

235,65 EUR ako je geografska udaljenost između mjesta navedenih u stavku 1. veća od 1 200 km.

7.1.

| 0  EUR po kilometru od | 0 do 200  km |
| --- | --- |
| 0,4751  EUR po kilometru od | 201 do 1 000  km |
| 0,7919  EUR po kilometru od | 1 001 do 2 000  km |
| 0,4751  EUR po kilometru od | 2 001 do 3 000  km |
| 0,1582  EUR po kilometru od | 3 001 do 4 000  km |
| 0,0764  EUR po kilometru od | 4 001 do 10 000  km |
| 0  EUR po kilometru iznad | 10 000 km. |

0  EUR po kilometru od

0 do 200  km

0,4751  EUR po kilometru od

201 do 1 000  km

0,7919  EUR po kilometru od

1 001 do 2 000  km

0,4751  EUR po kilometru od

2 001 do 3 000  km

0,1582  EUR po kilometru od

3 001 do 4 000  km

0,0764  EUR po kilometru od

4 001 do 10 000  km

0  EUR po kilometru iznad

10 000 km.

7.2.

| — | 237,55 EUR ako geografska udaljenost između mjesta rada i matičnog mjesta iznosi od 600 km do 1 200 km, |
| --- | --- |

—

237,55 EUR ako geografska udaljenost između mjesta rada i matičnog mjesta iznosi od 600 km do 1 200 km,

| — | 475,06 EUR ako je geografska udaljenost između mjesta rada i matičnog mjesta veća od 1 200 km. |
| --- | --- |

—

475,06 EUR ako je geografska udaljenost između mjesta rada i matičnog mjesta veća od 1 200 km.

8.

| — | 49,10 EUR za dužnosnika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo, |
| --- | --- |

—

49,10 EUR za dužnosnika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo,

| — | 39,60 EUR za dužnosnika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo. |
| --- | --- |

—

39,60 EUR za dužnosnika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo.

9.

| — | 1 397,84 EUR za službenika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo, |
| --- | --- |

—

1 397,84 EUR za službenika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo,

| — | 831,14 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo. |
| --- | --- |

—

831,14 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo.

10.1.

| — | 1 676,42 EUR (donja granica), |
| --- | --- |

—

1 676,42 EUR (donja granica),

| — | 3 352,86 EUR (gornja granica). |
| --- | --- |

—

3 352,86 EUR (gornja granica).

10.2.

| — | 1 524,03 EUR. |
| --- | --- |

—

1 524,03 EUR.

11.

| FUNKCIJSKA | 1.1.2023. | | | | STUPANJ | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SKUPINA | RAZRED | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| IV. | 18 | 7 312,03 | 7 464,09 | 7 619,29 | 7 777,75 | 7 939,51 | 8 104,61 | 8 273,13 |
| | 17 | 6 462,57 | 6 596,94 | 6 734,14 | 6 874,19 | 7 017,14 | 7 163,06 | 7 312,03 |
| | 16 | 5 711,77 | 5 830,54 | 5 951,80 | 6 075,57 | 6 201,93 | 6 330,92 | 6 462,57 |
| | 15 | 5 048,19 | 5 153,18 | 5 260,36 | 5 369,75 | 5 481,43 | 5 595,40 | 5 711,77 |
| | 14 | 4 461,74 | 4 554,52 | 4 649,25 | 4 745,92 | 4 844,65 | 4 945,36 | 5 048,19 |
| | 13 | 3 943,39 | 4 025,41 | 4 109,11 | 4 194,58 | 4 281,79 | 4 370,84 | 4 461,74 |
| III. | 12 | 5 048,13 | 5 153,10 | 5 260,28 | 5 369,65 | 5 481,30 | 5 595,29 | 5 711,64 |
| | 11 | 4 461,71 | 4 554,47 | 4 649,18 | 4 745,85 | 4 844,55 | 4 945,29 | 5 048,13 |
| | 10 | 3 943,38 | 4 025,38 | 4 109,09 | 4 194,55 | 4 281,76 | 4 370,81 | 4 461,71 |
| | 9 | 3 485,29 | 3 557,76 | 3 631,75 | 3 707,29 | 3 784,38 | 3 863,05 | 3 943,38 |
| | 8 | 3 080,41 | 3 144,47 | 3 209,87 | 3 276,60 | 3 344,75 | 3 414,30 | 3 485,29 |
| II. | 7 | 3 485,21 | 3 557,71 | 3 631,69 | 3 707,22 | 3 784,36 | 3 863,05 | 3 943,39 |
| | 6 | 3 080,28 | 3 144,32 | 3 209,73 | 3 276,49 | 3 344,63 | 3 414,20 | 3 485,21 |
| | 5 | 2 722,36 | 2 778,97 | 2 836,78 | 2 895,79 | 2 956,00 | 3 017,50 | 3 080,28 |
| | 4 | 2 406,04 | 2 456,09 | 2 507,18 | 2 559,33 | 2 612,55 | 2 666,89 | 2 722,36 |
| I. | 3 | 2 964,06 | 3 025,56 | 3 088,37 | 3 152,46 | 3 217,87 | 3 284,67 | 3 352,86 |
| | 2 | 2 620,35 | 2 674,73 | 2 730,25 | 2 786,91 | 2 844,75 | 2 903,80 | 2 964,06 |
| | 1 | 2 316,51 | 2 364,60 | 2 413,66 | 2 463,74 | 2 514,89 | 2 567,08 | 2 620,35 |

FUNKCIJSKA

1.1.2023.

STUPANJ

SKUPINA

RAZRED

1

2

3

4

5

6

7

IV.

18

7 312,03

7 464,09

7 619,29

7 777,75

7 939,51

8 104,61

8 273,13

17

6 462,57

6 596,94

6 734,14

6 874,19

7 017,14

7 163,06

7 312,03

16

5 711,77

5 830,54

5 951,80

6 075,57

6 201,93

6 330,92

6 462,57

15

5 048,19

5 153,18

5 260,36

5 369,75

5 481,43

5 595,40

5 711,77

14

4 461,74

4 554,52

4 649,25

4 745,92

4 844,65

4 945,36

5 048,19

13

3 943,39

4 025,41

4 109,11

4 194,58

4 281,79

4 370,84

4 461,74

III.

12

5 048,13

5 153,10

5 260,28

5 369,65

5 481,30

5 595,29

5 711,64

11

4 461,71

4 554,47

4 649,18

4 745,85

4 844,55

4 945,29

5 048,13

10

3 943,38

4 025,38

4 109,09

4 194,55

4 281,76

4 370,81

4 461,71

9

3 485,29

3 557,76

3 631,75

3 707,29

3 784,38

3 863,05

3 943,38

8

3 080,41

3 144,47

3 209,87

3 276,60

3 344,75

3 414,30

3 485,29

II.

7

3 485,21

3 557,71

3 631,69

3 707,22

3 784,36

3 863,05

3 943,39

6

3 080,28

3 144,32

3 209,73

3 276,49

3 344,63

3 414,20

3 485,21

5

2 722,36

2 778,97

2 836,78

2 895,79

2 956,00

3 017,50

3 080,28

4

2 406,04

2 456,09

2 507,18

2 559,33

2 612,55

2 666,89

2 722,36

I.

3

2 964,06

3 025,56

3 088,37

3 152,46

3 217,87

3 284,67

3 352,86

2

2 620,35

2 674,73

2 730,25

2 786,91

2 844,75

2 903,80

2 964,06

1

2 316,51

2 364,60

2 413,66

2 463,74

2 514,89

2 567,08

2 620,35

12.

| — | 1 051,42 EUR za službenika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo, |
| --- | --- |

—

1 051,42 EUR za službenika koji ima pravo na naknadu za kućanstvo,

| — | 623,38 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo. |
| --- | --- |

—

623,38 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu za kućanstvo.

13.1.

| — | 1 257,32 EUR (donja granica), |
| --- | --- |

—

1 257,32 EUR (donja granica),

| — | 2 514,60 EUR (gornja granica). |
| --- | --- |

—

2 514,60 EUR (gornja granica).

13.2.

Iznos standardne naknade iz članka 96. stavka 7. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika koja se primjenjuje od 1. siječnja 2023. iznosi 1 143,02 EUR.

13.3.

| — | 1 106,15 EUR (donja granica), |
| --- | --- |

—

1 106,15 EUR (donja granica),

| — | 2 602,75 EUR (gornja granica). |
| --- | --- |

—

2 602,75 EUR (gornja granica).

14.

| — | 479,13 EUR, |
| --- | --- |

—

479,13 EUR,

| — | 723,17 EUR, |
| --- | --- |

—

723,17 EUR,

| — | 790,70 EUR, |
| --- | --- |

—

790,70 EUR,

| — | 1 077,97 EUR. |
| --- | --- |

—

1 077,97 EUR.

15.

| — | 6,9163. |
| --- | --- |

—

6,9163.

16.

| 1.1.2023. | STUPANJ |
| --- | --- |
| RAZRED | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 16 | 21 211,18 | 22 102,50 | 23 031,28 | | | | | |
| 15 | 18 747,14 | 19 534,93 | 20 355,79 | 20 922,13 | 21 211,18 | 22 102,50 | 0,00 | 0,00 |
| 14 | 16 569,31 | 17 265,60 | 17 991,12 | 18 491,65 | 18 747,14 | 19 534,93 | 20 355,79 | 21 211,18 |
| 13 | 14 644,53 | 15 259,90 | 15 901,13 | 16 343,55 | 16 569,31 | | | |
| 12 | 12 943,31 | 13 487,20 | 14 053,96 | 14 444,95 | 14 644,53 | 15 259,90 | 15 901,13 | 16 569,31 |
| 11 | 11 439,71 | 11 920,42 | 12 421,33 | 12 766,92 | 12 943,31 | 13 487,20 | 14 053,96 | 14 644,53 |
| 10 | 10 110,82 | 10 535,67 | 10 978,41 | 11 283,83 | 11 439,71 | 11 920,42 | 12 421,33 | 12 943,31 |
| 9 | 8 936,26 | 9 311,77 | 9 703,09 | 9 973,02 | 10 110,82 | | | |
| 8 | 7 898,16 | 8 230,05 | 8 575,88 | 8 814,49 | 8 936,26 | 9 311,77 | 9 703,09 | 10 110,82 |
| 7 | 6 980,66 | 7 274,00 | 7 579,65 | 7 790,54 | 7 898,16 | 8 230,05 | 8 575,88 | 8 936,26 |
| 6 | 6 169,72 | 6 429,00 | 6 699,14 | 6 885,53 | 6 980,66 | 7 274,00 | 7 579,65 | 7 898,16 |
| 5 | 5 453,02 | 5 682,16 | 5 920,93 | 6 085,67 | 6 169,72 | 6 429,00 | 6 699,14 | 6 980,66 |
| 4 | 4 819,56 | 5 022,07 | 5 233,11 | 5 378,71 | 5 453,02 | 5 682,16 | 5 920,93 | 6 169,72 |
| 3 | 4 259,65 | 4 438,68 | 4 625,20 | 4 753,86 | 4 819,56 | 5 022,07 | 5 233,11 | 5 453,02 |
| 2 | 3 764,84 | 3 923,04 | 4 087,89 | 4 201,63 | 4 259,65 | 4 438,68 | 4 625,20 | 4 819,56 |
| 1 | 3 327,49 | 3 467,31 | 3 613,00 | 3 713,56 | 3 764,84 | | | |

1.1.2023.

STUPANJ

RAZRED

1

2

3

4

5

6

7

8

16

21 211,18

22 102,50

23 031,28

15

18 747,14

19 534,93

20 355,79

20 922,13

21 211,18

22 102,50

0,00

0,00

14

16 569,31

17 265,60

17 991,12

18 491,65

18 747,14

19 534,93

20 355,79

21 211,18

13

14 644,53

15 259,90

15 901,13

16 343,55

16 569,31

12

12 943,31

13 487,20

14 053,96

14 444,95

14 644,53

15 259,90

15 901,13

16 569,31

11

11 439,71

11 920,42

12 421,33

12 766,92

12 943,31

13 487,20

14 053,96

14 644,53

10

10 110,82

10 535,67

10 978,41

11 283,83

11 439,71

11 920,42

12 421,33

12 943,31

9

8 936,26

9 311,77

9 703,09

9 973,02

10 110,82

8

7 898,16

8 230,05

8 575,88

8 814,49

8 936,26

9 311,77

9 703,09

10 110,82

7

6 980,66

7 274,00

7 579,65

7 790,54

7 898,16

8 230,05

8 575,88

8 936,26

6

6 169,72

6 429,00

6 699,14

6 885,53

6 980,66

7 274,00

7 579,65

7 898,16

5

5 453,02

5 682,16

5 920,93

6 085,67

6 169,72

6 429,00

6 699,14

6 980,66

4

4 819,56

5 022,07

5 233,11

5 378,71

5 453,02

5 682,16

5 920,93

6 169,72

3

4 259,65

4 438,68

4 625,20

4 753,86

4 819,56

5 022,07

5 233,11

5 453,02

2

3 764,84

3 923,04

4 087,89

4 201,63

4 259,65

4 438,68

4 625,20

4 819,56

1

3 327,49

3 467,31

3 613,00

3 713,56

3 764,84

17.

| — | 165,29 EUR mjesečno za dužnosnike razreda C4 ili C5, |
| --- | --- |

—

165,29 EUR mjesečno za dužnosnike razreda C4 ili C5,

| — | 253,43 EUR mjesečno za dužnosnike razreda C1, C2 ili C3. |
| --- | --- |

—

253,43 EUR mjesečno za dužnosnike razreda C1, C2 ili C3.

18.

| Razred | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Osnovna plaća za puno radno vrijeme | 2 107,14 | 2 454,82 | 2 661,53 | 2 885,67 | 3 128,65 | 3 392,14 | 3 677,80 |
| Razred | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Osnovna plaća za puno radno vrijeme | 3 987,53 | 4 323,31 | 4 687,36 | 5 082,09 | 5 510,08 | 5 974,07 | 6 477,15 |
| Razred | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | | |
| Osnovna plaća za puno radno vrijeme | 7 022,59 | 7 613,97 | 8 255,16 | 8 950,31 | 9 704,05 | | |

Razred

1

2

3

4

5

6

7

Osnovna plaća za puno radno vrijeme

2 107,14

2 454,82

2 661,53

2 885,67

3 128,65

3 392,14

3 677,80

Razred

8

9

10

11

12

13

14

Osnovna plaća za puno radno vrijeme

3 987,53

4 323,31

4 687,36

5 082,09

5 510,08

5 974,07

6 477,15

Razred

15

16

17

18

19

Osnovna plaća za puno radno vrijeme

7 022,59

7 613,97

8 255,16

8 950,31

9 704,05

19.

Za članove osoblja raspoređene u Litvi i Poljskoj tijekom referentnog razdoblja sva upućivanja na 1. siječnja 2023. u točkama od 1. do 18. trebalo bi tumačiti kao upućivanja na 16. studenoga 2022. u skladu s člankom 8. stavkom 3. točkom (a) Priloga XI. Pravilniku o osoblju.

20.

Za članove osoblja raspoređene u Mađarskoj tijekom referentnog razdoblja sva upućivanja na 1. siječnja 2023. u točkama od 1. do 18. trebalo bi tumačiti kao upućivanja na 1. studenoga 2022. u skladu s člankom 8. stavkom 3. točkom (a) Priloga XI. Pravilniku o osoblju.

21.

Za umirovljenike koji borave u Litvi, Poljskoj i Rumunjskoj tijekom referentnog razdoblja sva upućivanja na 1. siječnja 2023. u točkama od 1. do 18. trebalo bi tumačiti kao upućivanja na 16. studenoga 2022. u skladu s člankom 8. stavkom 3. točkom (a) Priloga XI. Pravilniku o osoblju.

22.

Za umirovljenike koji borave u Mađarskoj tijekom referentnog razdoblja sva upućivanja na 1. siječnja 2023. u točkama od 1. do 18. trebalo bi tumačiti kao upućivanja na 1. studenoga 2022. u skladu s člankom 8. stavkom 3. točkom (a) Priloga XI. Pravilniku o osoblju.

---

(1)  Izvješće Eurostata s referentnim brojem Ares(2023)3417031 od 16. svibnja 2023. o privremenom ažuriranju primitaka od rada i mirovina dužnosnika EU-a.

1

(2)  Uredba Vijeća (EZUČ, EEZ, Euratom) br. 300/76 od 9. veljače 1976. o utvrđivanju kategorija dužnosnika koje imaju pravo na naknade za rad u smjenama te stopa i uvjeta tih naknada (SL L 38, 13.2.1976., str. 1.). Uredba kako je zadnje dopunjena Uredbom (Euratom, EZUČ, EEZ) br. 1307/87 (SL L 124, 13.5.1987., str. 6.).

2

(3)  Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 260/68 od 29. veljače 1968. o utvrđivanju uvjeta i postupka za primjenu poreza u korist Europskih zajednica (SL L 56, 4.3.1968., str. 8.).

3

---

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/12 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/12

---

Intermedijarno ažuriranje pondera (koeficijenti ispravaka) primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja Europske unije koji rade u delegacijama izvan EU-a (1)

(2023/C 208/05)

KOLOVOZ 2022.

| MJESTO ZAPOSLENJA: | Gospodarski paritet kolovoz 2022. | Devizni tečaj kolovoz 2022.  (*1) | Ponder kolovoz 2022.  (*2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 122,8 | 132,467 | 92,7 |
| Bjelarus | 2,301 | 3,42510 | 67,2 |
| Gana | 7,791 | 7,65905 | 101,7 |
| Liberija | 242,2 | 155,185 | 156,1 |
| Moldova | 17,43 | 19,7701 | 88,2 |
| Nigerija | 425,1 | 431,432 | 98,5 |
| Pakistan | 160,1 | 234,580 | 68,2 |
| Rusija | 79,66 | 61,6088 | 129,3 |
| Singapur | 1,820 | 1,40090 | 129,9 |
| Šri Lanka | 263,3 | 369,556 | 71,2 |
| Ukrajina | 29,33 | 37,0147 | 79,2 |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | 3,859 | 3,72210 | 103,7 |

MJESTO ZAPOSLENJA:

Gospodarski paritet kolovoz 2022.

Devizni tečaj kolovoz 2022.  (*1)

Ponder kolovoz 2022.  (*2)

Argentina

122,8

132,467

92,7

Bjelarus

2,301

3,42510

67,2

Gana

7,791

7,65905

101,7

Liberija

242,2

155,185

156,1

Moldova

17,43

19,7701

88,2

Nigerija

425,1

431,432

98,5

Pakistan

160,1

234,580

68,2

Rusija

79,66

61,6088

129,3

Singapur

1,820

1,40090

129,9

Šri Lanka

263,3

369,556

71,2

Ukrajina

29,33

37,0147

79,2

Ujedinjeni Arapski Emirati

3,859

3,72210

103,7

RUJAN 2022.

| MJESTO ZAPOSLENJA: | Gospodarski paritet rujan 2022. | Devizni tečaj rujan 2022.  (*3) | Ponder rujan 2022.  (*4) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 131,2 | 137,867 | 95,2 |
| Egipat | 15,62 | 19,1225 | 81,7 |
| Malavi | 788,8 | 1 053,00 | 74,9 |
| Mali | 639,1 | 655,957 | 97,4 |
| Turska | 7,801 | 18,2390 | 42,8 |

MJESTO ZAPOSLENJA:

Gospodarski paritet rujan 2022.

Devizni tečaj rujan 2022.  (*3)

Ponder rujan 2022.  (*4)

Argentina

131,2

137,867

95,2

Egipat

15,62

19,1225

81,7

Malavi

788,8

1 053,00

74,9

Mali

639,1

655,957

97,4

Turska

7,801

18,2390

42,8

LISTOPAD 2022.

| MJESTO ZAPOSLENJA: | Gospodarski paritet listopad 2022. | Devizni tečaj listopad 2022.  (*5) | Ponder listopad 2022.  (*6) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 139,5 | 141,960 | 98,3 |
| Bocvana | 9,819 | 12,9032 | 76,1 |
| Kolumbija | 3 256 | 4 296,33 | 75,8 |
| Kuba  (*5) | 1,334 | 0,97060 | 137,4 |
| eSwatini | 11,70 | 17,4466 | 67,1 |
| Haiti | 123,9 | 114,212 | 108,5 |
| Jamajka | 190,0 | 144,918 | 131,1 |
| Laos | 10 395 | 15 882,0 | 65,5 |
| Mauritanija | 33,30 | 36,5800 | 91,0 |
| Ruanda | 1 025 | 1 003,37 | 102,2 |
| Šri Lanka | 287,5 | 350,924 | 81,9 |
| Turska | 8,199 | 18,0000 | 45,6 |
| Uganda | 3 148 | 3 744,98 | 84,1 |

MJESTO ZAPOSLENJA:

Gospodarski paritet listopad 2022.

Devizni tečaj listopad 2022.  (*5)

Ponder listopad 2022.  (*6)

Argentina

139,5

141,960

98,3

Bocvana

9,819

12,9032

76,1

Kolumbija

3 256

4 296,33

75,8

Kuba  (*5)

1,334

0,97060

137,4

eSwatini

11,70

17,4466

67,1

Haiti

123,9

114,212

108,5

Jamajka

190,0

144,918

131,1

Laos

10 395

15 882,0

65,5

Mauritanija

33,30

36,5800

91,0

Ruanda

1 025

1 003,37

102,2

Šri Lanka

287,5

350,924

81,9

Turska

8,199

18,0000

45,6

Uganda

3 148

3 744,98

84,1

STUDENI 2022.

| MJESTO ZAPOSLENJA: | Gospodarski paritet studeni 2022. | Devizni tečaj studeni 2022.  (*7) | Ponder studeni 2022.  (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kambodža | 38 490 | 4 145,50 | 92,8 |
| Salvador  (*7) | 0,9195 | 0,99510 | 92,4 |
| Novi Zeland | 1,525 | 1,71510 | 88,9 |
| Sijera Leone | 14 419 | 17 096,9 | 84,3 |

MJESTO ZAPOSLENJA:

Gospodarski paritet studeni 2022.

Devizni tečaj studeni 2022.  (*7)

Ponder studeni 2022.  (2)

Kambodža

38 490

4 145,50

92,8

Salvador  (*7)

0,9195

0,99510

92,4

Novi Zeland

1,525

1,71510

88,9

Sijera Leone

14 419

17 096,9

84,3

PROSINAC 2022.

| MJESTO ZAPOSLENJA: | Gospodarski paritet prosinac 2022. | Devizni tečaj prosinac 2022.  (*8) | Ponder prosinac 2022.  (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Argentina | 154,5 | 171,651 | 90,0 |
| Brazil | 5,599 | 5,51260 | 101,6 |
| Burundi | 2 271 | 2 130,32 | 106,6 |
| Demokratska Republika Kongo | 3 106 | 2 133,33 | 145,6 |
| Etiopija | 45,67 | 55,7711 | 81,9 |
| Gana | 8,441 | 13,6309 | 61,9 |
| Gvajana | 223,4 | 217,565 | 102,7 |
| Iran | 109 412 | 43 692,7 | 250,4 |
| Kazahstan | 404,9 | 483,58 | 83,7 |
| Madagaskar | 3 889 | 4 480,84 | 86,8 |
| Moldova | 18,52 | 20,1360 | 92,0 |
| Mjanmar | 1 508 | 2 176,86 | 69,3 |
| Niger | 530,0 | 655,957 | 80,8 |
| Sjeverna Makedonija | 32,68 | 61,6950 | 53,0 |
| Pakistan | 172,0 | 233,412 | 73,7 |
| Paragvaj | 5 305 | 7 503,36 | 70,7 |
| Šri Lanka | 309,9 | 378,769 | 81,8 |
| Ukrajina | 30,81 | 37,9070 | 81,3 |
| Zambija | 17,79 | 17,5297 | 101,5 |

MJESTO ZAPOSLENJA:

Gospodarski paritet prosinac 2022.

Devizni tečaj prosinac 2022.  (*8)

Ponder prosinac 2022.  (3)

Argentina

154,5

171,651

90,0

Brazil

5,599

5,51260

101,6

Burundi

2 271

2 130,32

106,6

Demokratska Republika Kongo

3 106

2 133,33

145,6

Etiopija

45,67

55,7711

81,9

Gana

8,441

13,6309

61,9

Gvajana

223,4

217,565

102,7

Iran

109 412

43 692,7

250,4

Kazahstan

404,9

483,58

83,7

Madagaskar

3 889

4 480,84

86,8

Moldova

18,52

20,1360

92,0

Mjanmar

1 508

2 176,86

69,3

Niger

530,0

655,957

80,8

Sjeverna Makedonija

32,68

61,6950

53,0

Pakistan

172,0

233,412

73,7

Paragvaj

5 305

7 503,36

70,7

Šri Lanka

309,9

378,769

81,8

Ukrajina

30,81

37,9070

81,3

Zambija

17,79

17,5297

101,5

SIJEČANJ 2023.

| MJESTO ZAPOSLENJA: | Gospodarski paritet siječanj 2023. | Devizni tečaj siječanj 2023.  (*9) | Ponder siječanj 2023.  (*10) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan  (*11) | | | |
| Albanija | 70,78 | 113,860 | 62,2 |
| Alžir | 93,65 | 145,826 | 64,2 |
| Angola | 886,0 | 535,302 | 165,5 |
| Argentina | 161,0 | 187,476 | 85,9 |
| Armenija | 509,5 | 419,070 | 121,6 |
| Australija | 1,631 | 1,5859 | 102,8 |
| Azerbajdžan | 1,898 | 1,81033 | 104,8 |
| Bangladeš | 87,21 | 109,200 | 79,9 |
| Barbados | 2,597 | 2,13436 | 121,7 |
| Bjelarus | 2,375 | 2,67840 | 88,7 |
| Benin | 642,4 | 655,957 | 97,9 |
| Bolivija | 5,778 | 7,35846 | 78,5 |
| Bosna i Hercegovina | 1,216 | 1,95583 | 62,2 |
| Bocvana | 10,20 | 13,6240 | 74,9 |
| Brazil | 5,755 | 5,53510 | 104,0 |
| Burkina Faso | 575,9 | 655,957 | 87,8 |
| Burundi | 2 206 | 2 199,07 | 100,3 |
| Kambodža | 3 877 | 4 389,00 | 88,3 |
| Kamerun | 583,8 | 655,957 | 89,0 |
| Kanada | 1,476 | 1,44750 | 102,0 |
| Cabo Verde | 76,26 | 110,265 | 69,2 |
| Srednjoafrička Republika | 676,1 | 655,957 | 103,1 |
| Čad | 636,4 | 655,957 | 97,0 |
| Čile | 682,1 | 936,249 | 72,9 |
| Kina | 5,979 | 7,41510 | 80,6 |
| Kolumbija | 3 439 | 5 052,99 | 68,1 |
| Kongo | 748,7 | 655,957 | 114,1 |
| Kostarika | 581,0 | 621,076 | 93,5 |
| Kuba  (*9) | 1,416 | 1,06490 | 133,0 |
| Demokratska Republika Kongo | 3 126 | 2 140,25 | 146,1 |
| Džibuti | 205,3 | 188,894 | 108,7 |
| Dominikanska Republika | 46,11 | 59,1370 | 78,0 |
| Ekvador  (*9) | 0,9212 | 1,06490 | 86,5 |
| Egipat | 16,32 | 26,2607 | 62,1 |
| Salvador  (*9) | 0,9519 | 1,06490 | 89,4 |
| Eritreja | 17,48 | 15,9735 | 109,4 |
| eSwatini | 12,31 | 18,1967 | 67,6 |
| Etiopija | 47,11 | 57,2722 | 82,3 |
| Fidži | 1,661 | 2,36967 | 70,1 |
| Gabon | 722,3 | 655,957 | 110,1 |
| Gambija | 57,54 | 64,1900 | 89,6 |
| Gruzija | 2,594 | 2,87120 | 90,3 |
| Gana | 8,641 | 8,82245 | 97,9 |
| Grenland | 8,507 | 7,43650 | 114,4 |
| Gvatemala | 8,578 | 8,35669 | 102,6 |
| Gvineja | 11 588 | 9 097,3 | 127,4 |
| Gvineja Bisau | 469,1 | 655,957 | 71,5 |
| Gvajana | 225,7 | 222,020 | 101,7 |
| Haiti | 129,4 | 153,730 | 84,2 |
| Honduras | 23,41 | 26,1986 | 89,4 |
| Hong Kong | 9,698 | 8,29940 | 116,9 |
| Island | 192,2 | 152,500 | 126,0 |
| Indija | 82,59 | 88,2295 | 93,6 |
| Indonezija | 11 476 | 16 680,4 | 68,8 |
| Iran | 111 738 | 44 045,4 | 253,7 |
| Irak  (*11) | | | |
| Izrael | 4,135 | 3,75750 | 110,0 |
| Côte d’Ivoire | 564,1 | 655,957 | 86,0 |
| Jamajka | 200,8 | 159,631 | 125,8 |
| Japan | 134,8 | 142,240 | 94,8 |
| Jordan | 0,7153 | 0,75501 | 94,7 |
| Kazahstan | 408,5 | 489,730 | 83,4 |
| Kenija | 126,0 | 130,927 | 96,2 |
| Kosovo | 0,5602 | 1,00000 | 56,0 |
| Kuvajt | 0,2929 | 0,32602 | 89,8 |
| Kirgistan | 76,09 | 91,2406 | 83,4 |
| Laos | 10 682 | 18 339,5 | 58,2 |
| Libanon  (*11) | | | |
| Lesoto | 10,98 | 18,1967 | 60,3 |
| Liberija | 253,1 | 164,434 | 153,9 |
| Libija  (*11) | | | |
| Madagaskar | 3 908 | 4 716,39 | 82,9 |
| Malavi | 823,2 | 1 121,08 | 73,4 |
| Malezija | 3,824 | 4,71060 | 81,2 |
| Mali | 647,7 | 655,957 | 98,7 |
| Mauritanija | 35,06 | 39,3050 | 89,2 |
| Mauricijus | 36,48 | 46,5306 | 78,4 |
| Meksiko | 14,78 | 20,6510 | 71,6 |
| Moldova | 18,84 | 20,4199 | 92,3 |
| Mongolija | 2 447 | 3 665,15 | 66,8 |
| Crna Gora | 0,5838 | 1,00000 | 58,4 |
| Maroko | 8,292 | 11,1380 | 74,4 |
| Mozambik | 74,79 | 68,0750 | 109,9 |
| Mjanmar | 1 523 | 2 236,29 | 68,1 |
| Namibija | 13,25 | 18,1967 | 72,8 |
| Nepal | 98,28 | 140,490 | 70,0 |
| Nova Kaledonija | 113,5 | 119,332 | 95,1 |
| Novi Zeland | 1,589 | 1,68870 | 94,1 |
| Nikaragva | 34,28 | 38,8582 | 88,2 |
| Niger | 538,9 | 655,957 | 82,2 |
| Nigerija | 448,7 | 485,352 | 92,4 |
| Sjeverna Makedonija | 32,64 | 61,5020 | 53,1 |
| Norveška | 13,50 | 10,5500 | 128,0 |
| Pakistan | 174,4 | 241,133 | 72,3 |
| Panama  (*9) | 1,109 | 1,06490 | 104,1 |
| Papua Nova Gvineja | 3,789 | 3,74965 | 101,0 |
| Paragvaj | 5 349 | 7 824,85 | 68,4 |
| Peru | 3,703 | 4,06685 | 91,1 |
| Filipini | 51,37 | 59,3670 | 86,5 |
| Katar | 4,440 | 3,87624 | 114,5 |
| Rusija | 79,70 | 72,6226 | 109,7 |
| Ruanda | 1 104 | 1 133,61 | 97,4 |
| Sveti Toma i Prinsipe | 24,87 | 24,5000 | 101,5 |
| Saudijska Arabija | 4,052 | 3,99338 | 101,5 |
| Senegal | 559,4 | 655,957 | 85,3 |
| Srbija | 75,87 | 117,295 | 64,7 |
| Sijera Leone | 15 257 | 19 883,5 | 76,7 |
| Singapur | 1,827 | 1,43600 | 127,2 |
| Somalija  (*11) | | | |
| Južna Afrika | 11,34 | 18,1967 | 62,3 |
| Južna Koreja | 1 245 | 1 350,18 | 92,2 |
| Južni Sudan | 216,3 | 714,594 | 30,3 |
| Šri Lanka | 333,3 | 389,597 | 85,5 |
| Sudan  (*11) | | | |
| Švicarska (Bern) | 1,359 | 0,984000 | 138,1 |
| Švicarska (Ženeva) | 1,359 | 0,984000 | 138,1 |
| Sirija  (*11) | | | |
| Tajvan | 25,49 | 32,6935 | 78,0 |
| Tadžikistan | 8,331 | 10,8718 | 76,6 |
| Tanzanija | 2 436 | 2 450,14 | 99,4 |
| Tajland | 25,99 | 36,8770 | 70,5 |
| Timor-Leste  (*9) | 0,8471 | 1,06490 | 79,5 |
| Togo | 628,3 | 655,957 | 95,8 |
| Trinidad i Tobago | 7,332 | 7,41090 | 98,9 |
| Tunis | 2,451 | 3,31210 | 74,0 |
| Turska | 8,550 | 19,9340 | 42,9 |
| Turkmenistan | 5,336 | 3,72715 | 143,2 |
| Uganda | 3 316 | 3 934,91 | 84,3 |
| Ukrajina | 31,29 | 38,9419 | 80,4 |
| Ujedinjeni Arapski Emirati | 3,724 | 3,91120 | 95,2 |
| Ujedinjena Kraljevina | 0,9638 | 0,88549 | 108,8 |
| Sjedinjene Države (New York) | 1,157 | 1,06490 | 108,6 |
| Sjedinjene Američke Države (San Francisco) | 1,094 | 1,06490 | 102,7 |
| Sjedinjene Američke Države (Washington) | 1,094 | 1,06490 | 102,7 |
| Urugvaj | 40,17 | 42,0817 | 95,5 |
| Uzbekistan | 8 493 | 11 894,9 | 71,4 |
| Venezuela  (*11) | | | |
| Vijetnam | 17 802 | 25 121,0 | 70,9 |
| Zapadna obala — Pojas Gaze | 4,135 | 3,75750 | 110,0 |
| Jemen  (*11) | | | |
| Zambija | 18,08 | 19,0749 | 94,8 |
| Zimbabve  (*11) | | | |

MJESTO ZAPOSLENJA:

Gospodarski paritet siječanj 2023.

Devizni tečaj siječanj 2023.  (*9)

Ponder siječanj 2023.  (*10)

Afganistan  (*11)

Albanija

70,78

113,860

62,2

Alžir

93,65

145,826

64,2

Angola

886,0

535,302

165,5

Argentina

161,0

187,476

85,9

Armenija

509,5

419,070

121,6

Australija

1,631

1,5859

102,8

Azerbajdžan

1,898

1,81033

104,8

Bangladeš

87,21

109,200

79,9

Barbados

2,597

2,13436

121,7

Bjelarus

2,375

2,67840

88,7

Benin

642,4

655,957

97,9

Bolivija

5,778

7,35846

78,5

Bosna i Hercegovina

1,216

1,95583

62,2

Bocvana

10,20

13,6240

74,9

Brazil

5,755

5,53510

104,0

Burkina Faso

575,9

655,957

87,8

Burundi

2 206

2 199,07

100,3

Kambodža

3 877

4 389,00

88,3

Kamerun

583,8

655,957

89,0

Kanada

1,476

1,44750

102,0

Cabo Verde

76,26

110,265

69,2

Srednjoafrička Republika

676,1

655,957

103,1

Čad

636,4

655,957

97,0

Čile

682,1

936,249

72,9

Kina

5,979

7,41510

80,6

Kolumbija

3 439

5 052,99

68,1

Kongo

748,7

655,957

114,1

Kostarika

581,0

621,076

93,5

Kuba  (*9)

1,416

1,06490

133,0

Demokratska Republika Kongo

3 126

2 140,25

146,1

Džibuti

205,3

188,894

108,7

Dominikanska Republika

46,11

59,1370

78,0

Ekvador  (*9)

0,9212

1,06490

86,5

Egipat

16,32

26,2607

62,1

Salvador  (*9)

0,9519

1,06490

89,4

Eritreja

17,48

15,9735

109,4

eSwatini

12,31

18,1967

67,6

Etiopija

47,11

57,2722

82,3

Fidži

1,661

2,36967

70,1

Gabon

722,3

655,957

110,1

Gambija

57,54

64,1900

89,6

Gruzija

2,594

2,87120

90,3

Gana

8,641

8,82245

97,9

Grenland

8,507

7,43650

114,4

Gvatemala

8,578

8,35669

102,6

Gvineja

11 588

9 097,3

127,4

Gvineja Bisau

469,1

655,957

71,5

Gvajana

225,7

222,020

101,7

Haiti

129,4

153,730

84,2

Honduras

23,41

26,1986

89,4

Hong Kong

9,698

8,29940

116,9

Island

192,2

152,500

126,0

Indija

82,59

88,2295

93,6

Indonezija

11 476

16 680,4

68,8

Iran

111 738

44 045,4

253,7

Irak  (*11)

Izrael

4,135

3,75750

110,0

Côte d’Ivoire

564,1

655,957

86,0

Jamajka

200,8

159,631

125,8

Japan

134,8

142,240

94,8

Jordan

0,7153

0,75501

94,7

Kazahstan

408,5

489,730

83,4

Kenija

126,0

130,927

96,2

Kosovo

0,5602

1,00000

56,0

Kuvajt

0,2929

0,32602

89,8

Kirgistan

76,09

91,2406

83,4

Laos

10 682

18 339,5

58,2

Libanon  (*11)

Lesoto

10,98

18,1967

60,3

Liberija

253,1

164,434

153,9

Libija  (*11)

Madagaskar

3 908

4 716,39

82,9

Malavi

823,2

1 121,08

73,4

Malezija

3,824

4,71060

81,2

Mali

647,7

655,957

98,7

Mauritanija

35,06

39,3050

89,2

Mauricijus

36,48

46,5306

78,4

Meksiko

14,78

20,6510

71,6

Moldova

18,84

20,4199

92,3

Mongolija

2 447

3 665,15

66,8

Crna Gora

0,5838

1,00000

58,4

Maroko

8,292

11,1380

74,4

Mozambik

74,79

68,0750

109,9

Mjanmar

1 523

2 236,29

68,1

Namibija

13,25

18,1967

72,8

Nepal

98,28

140,490

70,0

Nova Kaledonija

113,5

119,332

95,1

Novi Zeland

1,589

1,68870

94,1

Nikaragva

34,28

38,8582

88,2

Niger

538,9

655,957

82,2

Nigerija

448,7

485,352

92,4

Sjeverna Makedonija

32,64

61,5020

53,1

Norveška

13,50

10,5500

128,0

Pakistan

174,4

241,133

72,3

Panama  (*9)

1,109

1,06490

104,1

Papua Nova Gvineja

3,789

3,74965

101,0

Paragvaj

5 349

7 824,85

68,4

Peru

3,703

4,06685

91,1

Filipini

51,37

59,3670

86,5

Katar

4,440

3,87624

114,5

Rusija

79,70

72,6226

109,7

Ruanda

1 104

1 133,61

97,4

Sveti Toma i Prinsipe

24,87

24,5000

101,5

Saudijska Arabija

4,052

3,99338

101,5

Senegal

559,4

655,957

85,3

Srbija

75,87

117,295

64,7

Sijera Leone

15 257

19 883,5

76,7

Singapur

1,827

1,43600

127,2

Somalija  (*11)

Južna Afrika

11,34

18,1967

62,3

Južna Koreja

1 245

1 350,18

92,2

Južni Sudan

216,3

714,594

30,3

Šri Lanka

333,3

389,597

85,5

Sudan  (*11)

Švicarska (Bern)

1,359

0,984000

138,1

Švicarska (Ženeva)

1,359

0,984000

138,1

Sirija  (*11)

Tajvan

25,49

32,6935

78,0

Tadžikistan

8,331

10,8718

76,6

Tanzanija

2 436

2 450,14

99,4

Tajland

25,99

36,8770

70,5

Timor-Leste  (*9)

0,8471

1,06490

79,5

Togo

628,3

655,957

95,8

Trinidad i Tobago

7,332

7,41090

98,9

Tunis

2,451

3,31210

74,0

Turska

8,550

19,9340

42,9

Turkmenistan

5,336

3,72715

143,2

Uganda

3 316

3 934,91

84,3

Ukrajina

31,29

38,9419

80,4

Ujedinjeni Arapski Emirati

3,724

3,91120

95,2

Ujedinjena Kraljevina

0,9638

0,88549

108,8

Sjedinjene Države (New York)

1,157

1,06490

108,6

Sjedinjene Američke Države (San Francisco)

1,094

1,06490

102,7

Sjedinjene Američke Države (Washington)

1,094

1,06490

102,7

Urugvaj

40,17

42,0817

95,5

Uzbekistan

8 493

11 894,9

71,4

Venezuela  (*11)

Vijetnam

17 802

25 121,0

70,9

Zapadna obala — Pojas Gaze

4,135

3,75750

110,0

Jemen  (*11)

Zambija

18,08

19,0749

94,8

Zimbabve  (*11)

---

(1)  Prema Izvješću Eurostata od 15. svibnja 2023. (Ares(2023)3382993) o privremenom ažuriranju pondera (koeficijenti ispravka) primjenjivih na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja Europske unije koji rade u delegacijama izvan EU-a u skladu s člankom 64. te Prilogom X . i Prilogom XI. Pravilniku o osoblju koji se primjenjuje na dužnosnike i ostale službenike Europske unije. Više informacija dostupno je na internetskim stranicama Eurostata (http://ec.europa.eu/eurostat > „Data” > „Database” > „Economy and finance” > „Prices” > „Correction coefficients”).

(*1)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: nema ograničenja u prethodnoj tablici.

(*2)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*3)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: nema ograničenja u prethodnoj tablici.

(*4)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*5)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: nema ograničenja u prethodnoj tablici.

(*6)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*7)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: nema ograničenja u prethodnoj tablici.

(2)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*8)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: nema ograničenja u prethodnoj tablici.

(3)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*9)  1 EUR = x jedinica domaće valute, osim USD za: Ekvador, El Salvador, Panama, Timor-Leste

(*10)  Bruxelles i Luxembourg = 100.

(*11)  Nije dostupno zbog lokalne nestabilnosti ili nepouzdanih podataka.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/19

---

INFORMATIVNA NAPOMENA

Uredba (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, brokeringa, tehničke pomoći, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom (1): informacije o mjerama koje su države članice donijele u skladu s člancima 4., 5., 6., 7., 8., 9., 11., 12., 22. i 23.

(2023/C 208/06)

Člancima 4., 5., 6., 7., 8., 9., 11., 12., 22. i 23. Uredbe (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća (dalje u tekstu „Uredba”) propisano je da bi mjere koje države članice poduzimaju u provedbi Uredbe trebalo objaviti u Službenom listu Europske unije.

Nadalje, Komisija i države članice odlučile su objaviti i dodatne informacije o mjerama koje države članice propisuju na temelju članka 4. kako bi osigurale da izvoznici imaju pristup sveobuhvatnim informacijama o kontrolama primjenjivima u cijelom EU-u.

1.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 4. STAVKOM 3. UREDBE (DOZVOLA ZA IZVOZ ROBE S DVOJNOM NAMJENOM KOJA NIJE NAVEDENA U PRILOGU I.)

Država članica može, na temelju članka 4. stavka 3., proširiti primjenu članka 4. stavka 1. na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1.

Člankom 4. stavkom 4. Uredbe zahtijeva se od država članica koje nameću zahtjev za dozvolom, pri primjeni članka 4. stavka 3., za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I., da prema potrebi obavješćuju ostale države članice i Komisiju. U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele i o njima obavijestile Komisiju. Detaljni opisi mjera koje je Komisija primila navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Je li država članica donijela nacionalno zakonodavstvo kojim se nameću zahtjevi za dozvolu pri primjeni članka 4. stavka 3.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | Djelomično DA |
| BUGARSKA | NE |
| ČEŠKA REPUBLIKA | NE |
| DANSKA | DA |
| NJEMAČKA | NE |
| ESTONIJA | NE |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | NE |
| ŠPANJOLSKA | NE |
| FRANCUSKA | NE |
| HRVATSKA | DA |
| ITALIJA | NE |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | DA |
| LITVA | DA |
| LUKSEMBURG | DA |
| MAĐARSKA | DA |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | DA |
| AUSTRIJA | DA |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | DA |
| SLOVENIJA | DA |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | DA |
| ŠVEDSKA | DA |

Država članica

Je li država članica donijela nacionalno zakonodavstvo kojim se nameću zahtjevi za dozvolu pri primjeni članka 4. stavka 3.?

BELGIJA

Djelomično DA

BUGARSKA

NE

ČEŠKA REPUBLIKA

NE

DANSKA

DA

NJEMAČKA

NE

ESTONIJA

NE

IRSKA

NE

GRČKA

NE

ŠPANJOLSKA

NE

FRANCUSKA

NE

HRVATSKA

DA

ITALIJA

NE

CIPAR

NE

LATVIJA

DA

LITVA

DA

LUKSEMBURG

DA

MAĐARSKA

DA

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

DA

AUSTRIJA

DA

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

DA

SLOVENIJA

DA

SLOVAČKA

NE

FINSKA

DA

ŠVEDSKA

DA

1.1.   Belgija

Izvozna dozvola zahtijeva se u regijama Flandriji i Valoniji za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1.

(Članak 5. Uredbe Flamanske vlade od 14. ožujka 2014. o izvozu, provozu i prijenosu robe s dvojnom namjenom te tehničkoj pomoći (belgijski Službeni list od 2. svibnja 2014.); članak 4. Uredbe Valonske vlade od 6. veljače 2014. o izvozu, provozu i prijenosu robe i tehnologije s dvojnom namjenom (belgijski Službeni list od 19.2.2014.))

1.2.   Hrvatska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Zakon o nadzoru robe s dvojnom namjenom (NN 80/11 i 68/2013)).

1.3.   Latvija

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Članak 5. stavak 7 i članak 17. stavak 1. Zakona o prometu strateškom robom od 21. lipnja 2007.; točka 31. Uredbe 657 (20.10.2010.), Postupci za izdavanje ili odbijanje izdavanja dozvole za robu od strateške važnosti i drugih dokumenata povezanih s prometom robe od strateške važnosti).

1.4.   Luksemburg

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Zakon o kontroli izvoza od 27. lipnja 2018., članak 45. stavak 1.).

1.5.   Mađarska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Članak 7. Uredbe Vlade br. 13 iz 2011. o „odobrenju vanjske trgovine robom s dvojnom namjenom”)

1.6.   Nizozemska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Članak 2. Zakona o strateškim uslugama (Wet Strategische diensten) te članci 2. i 3. Uredbe o strateškoj robi (Besluit Strategische goederen)).

1.7.   Austrija

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Članak 5. Prve uredbe o vanjskoj trgovini iz 2011. (Erste Außenwirtschaftsverordnung 2011), BGBl. II br. 343/2011, objavljen 28. listopada 2011.)

1.8.   Finska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Članak 4. stavak 4. Zakona 562/1996)

1.9.   Rumunjska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da roba s dvojnom namjenom jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Članak 5. stavak 4. Uredbe Vlade 43/2022 o režimu kontrole za operacije koje se odnose na robu s dvojnom namjenom).

1.10.   Švedska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da roba s dvojnom namjenom, čiji izvoz predlaže, jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Odjeljak 4.a Pravilnika o kontroli robe s dvojnom namjenom i tehničke pomoći (2000:1217)).

1.11.   Litva

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da roba s dvojnom namjenom jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Rezolucija Vlade br. 932 „o odobrenju pravila za izdavanje dozvola za izvoz, uvoz, provoz i brokering strateške robe i pravila za provedbu kontrole strateške robe”).

1.12.   Slovenija

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1.

(Članak 4. stavak 1. Zakona o regulaciji kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom (Zakon o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo, Uradni list RS, št. 37/04, 8/10 in 29/23)).

1.13.   Danska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1. točke (a).

(Članak 2. stavak 6. danskog Zakona o kontroli izvoza).

2.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 5. STAVKOM 3. UREDBE (DOZVOLA ZA IZVOZ ROBE ZA KIBERNADZOR KOJA NIJE NAVEDENA U PRILOGU I.)

Država članica može donijeti ili provoditi nacionalno zakonodavstvo kojim se uvodi zahtjev za dozvolu za izvoz robe za kibernadzor koja nije navedena u Prilogu I. ako izvoznik ima razloga sumnjati da ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabu povezanu s unutarnjom represijom i/ili počinjenjem teških kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele i o njima obavijestile Komisiju. Detaljni opisi mjera koje je Komisija primila navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Je li država članica donijela nacionalno zakonodavstvo kojim se nameću zahtjevi za dozvolu u primjeni članka 5. stavka 3.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | NE |
| ČEŠKA REPUBLIKA | NE |
| DANSKA | DA |
| NJEMAČKA | NE |
| ESTONIJA | NE |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | NE |
| ŠPANJOLSKA | NE |
| FRANCUSKA | NE |
| HRVATSKA | NE |
| ITALIJA | NE |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | NE |
| LITVA | NE |
| LUKSEMBURG | NE |
| MAĐARSKA | NE |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | NE |
| AUSTRIJA | NE |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | DA |
| SLOVENIJA | DA |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | NE |
| ŠVEDSKA | DA |

Država članica

Je li država članica donijela nacionalno zakonodavstvo kojim se nameću zahtjevi za dozvolu u primjeni članka 5. stavka 3.?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

NE

ČEŠKA REPUBLIKA

NE

DANSKA

DA

NJEMAČKA

NE

ESTONIJA

NE

IRSKA

NE

GRČKA

NE

ŠPANJOLSKA

NE

FRANCUSKA

NE

HRVATSKA

NE

ITALIJA

NE

CIPAR

NE

LATVIJA

NE

LITVA

NE

LUKSEMBURG

NE

MAĐARSKA

NE

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

NE

AUSTRIJA

NE

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

DA

SLOVENIJA

DA

SLOVAČKA

NE

FINSKA

NE

ŠVEDSKA

DA

2.1.   Švedska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da roba za kibernadzor, čiji izvoz predlaže, jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 5. stavka 1. Uredbe.

(Odjeljak 4.a Pravilnika o kontroli robe s dvojnom namjenom i tehničke pomoći (2000:1217)).

2.2.   Rumunjska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da roba za kibernadzor, čiji izvoz predlaže, jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 5. stavka 1. Uredbe.

(Članak 5. stavak 4. Uredbe Vlade 43/2022 o režimu kontrole za operacije koje se odnose na robu s dvojnom namjenom).

2.3.   Slovenija

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da roba za kibernadzor, čiji izvoz predlaže, jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 5. stavka 1. Uredbe.

(Članak 4. stavak 2. Zakona o regulaciji kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom (Zakon o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo, Uradni list RS, št. 37/04, 8/10 in 29/23)).

2.4.   Danska

Izvozna dozvola zahtijeva se za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako izvoznik ima razloga sumnjati da roba za kibernadzor, čiji izvoz predlaže, jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 5. stavka 1. Uredbe.

(Članak 2. stavak 8. danskog Zakona o kontroli izvoza).

3.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 6. STAVKOM 3. UREDBE (PROŠIRENJE KONTROLA BROKERINGA)

Člankom 6. stavkom 3., u vezi s člankom 6. stavkom 5. Uredbe, od Komisije se zahtijeva da objavi koje su mjere poduzele države članice kako bi proširile primjenu članka 6. stavka 1. na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu za namjene iz članka 4. stavka 1. te na robu s dvojnom namjenom za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele i o njima obavijestile Komisiju. Detaljni opisi mjera koje je Komisija primila navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Je li primjena kontrola brokeringa propisana člankom 6. stavkom 1. proširena u skladu s člankom 6. stavkom 3.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | DA |
| ČEŠKA REPUBLIKA | DA |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | NE |
| ESTONIJA | DA |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | DA |
| ŠPANJOLSKA | DA |
| FRANCUSKA | NE |
| HRVATSKA | DA |
| ITALIJA | DA |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | DA |
| LITVA | NE |
| LUKSEMBURG | DA |
| MAĐARSKA | DA |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | DA |
| AUSTRIJA | DA |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | NE |
| SLOVENIJA | NE |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | DA |
| ŠVEDSKA | DA |

Država članica

Je li primjena kontrola brokeringa propisana člankom 6. stavkom 1. proširena u skladu s člankom 6. stavkom 3.?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

DA

ČEŠKA REPUBLIKA

DA

DANSKA

NE

NJEMAČKA

NE

ESTONIJA

DA

IRSKA

NE

GRČKA

DA

ŠPANJOLSKA

DA

FRANCUSKA

NE

HRVATSKA

DA

ITALIJA

DA

CIPAR

NE

LATVIJA

DA

LITVA

NE

LUKSEMBURG

DA

MAĐARSKA

DA

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

DA

AUSTRIJA

DA

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

NE

SLOVENIJA

NE

SLOVAČKA

NE

FINSKA

DA

ŠVEDSKA

DA

3.1.   Bugarska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja je navedena u Prilogu I. Uredbi ako roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 2. Uredbe, i za robu koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Članak 34. stavak 4. Zakona o kontroli izvoza obrambenih proizvoda te robe i tehnologija s dvojnom namjenom, Službeni list br. 26/29.3.2011., na snazi od 30.6.2012.).

3.2.   Češka Republika

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom ako nadležno tijelo obavijesti brokera da roba s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe, ili da roba s dvojnom namjenom jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe iz članka 4. stavka 2. Uredbe.

(Članak 3. Zakona br. 594/2004 zb. o provedbi režima Europske zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom (kako je izmijenjen)).

3.3.   Estonija

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja ima obilježja strateške robe zbog svoje krajnje uporabe ili krajnjih korisnika te zbog javne sigurnosti ili ljudskih prava, iako nije navedena na popisu strateške robe.

(Članak 6. stavak 7. Zakona o strateškoj robi).

3.4.   Grčka

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom ako roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2. Uredbe.

(Članak 3.2.3. Odluke ministra br. 121837/e3/21837/28-9-2009).

3.5.   Španjolska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena i odredišta iz članka 4. stavaka 1. i 2. Uredbe.

(Članak 2. stavak 3. točka (b) Kraljevskog ukaza 679/2014 od 1. kolovoza 2014. o kontroli vanjske trgovine obrambenim materijalom, ostalim materijalom te robom i tehnologijama s dvojnom namjenom)

3.6.   Hrvatska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako nadležno tijelo obavijesti brokera da roba s dvojnom namjenom jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavaka 1. i 2. Uredbe.

(Zakon o nadzoru robe s dvojnom namjenom (NN 80/11 i 68/2013)).

3.7.   Italija

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1. ili 2. Uredbe;

(Članak 9. Zakonodavne uredbe br. 221/2017 od 15. prosinca 2017., na snazi od 1. veljače 2018.).

3.8.   Latvija

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1. ili 2. Uredbe;

(Članak 5. stavak 7. Zakona o prometu strateškom robom od 21. lipnja 2007.); točka 31. Uredbe 657 (20.10.2010.), Postupci za izdavanje ili odbijanje izdavanja dozvole za robu od strateške važnosti i drugih dokumenata povezanih s prometom robe od strateške važnosti).

3.9.   Luksemburg

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 1. Uredbe, i za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2. Uredbe.

(Zakon o kontroli izvoza od 27. lipnja 2018., članak 42. stavak 1.).

3.10.   Mađarska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja je navedena u Prilogu I. Uredbi ako roba jest ili bi mogla biti namijenjena za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2. Uredbe, i za robu s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavaka 1. i 2. Uredbe.

(Članak 17. stavak 1. Uredbe Vlade br. 13 iz 2011. o „odobrenju vanjske trgovine robom s dvojnom namjenom”)

3.11.   Nizozemska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe, i za robu s dvojnom namjenom ako roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2. Uredbe.

(Članak 4. Zakona o strateškim uslugama (Wet strategische diensten)).

Dozvola se zahtijeva i za brokering 37 kemijskih tvari ako je odredište Irak, bez obzira na to tko je primatelj ili krajnji korisnik.

(Dekret o robi s dvojnom namjenom za Irak – Regeling goederen voor tweeërlei gebruik Irak).

3.12.   Austrija

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom ako nadležno tijelo obavijesti brokera da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavaka 1. i 2. Uredbe.

(Članak 15. stavak 1. Zakona o vanjskoj trgovini (Außenwirtschaftsgesetz 2011, BGBl. I Nr. 26/2011)).

3.13.   Finska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja je navedena u Prilogu I. Uredbi ako je nadležno tijelo obavijestilo brokera da roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena iz članka 4. stavka 2. Uredbe, i za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako je nadležno tijelo obavijestilo brokera da roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. te uredbe.

(Članak 3. stavak 2. i članak 4. stavak 1. Zakona 562/1996).

3.14.   Švedska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Odjeljak 4.b stavak prvi Pravilnika o kontroli robe s dvojnom namjenom i tehničke pomoći (2000:1217)).

4.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 6. STAVKOM 4. UREDBE (PROŠIRENJE KONTROLA BROKERINGA)

Člankom 6. stavkom 4., u vezi s člankom 6. stavkom 5. Uredbe, od Komisije se zahtijeva da objavi koje su mjere poduzele države članice koje zahtijevaju dozvolu za brokering robe s dvojnom namjenom u slučaju da broker ima osnovu za sumnju da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1.

U tablici u nastavku navedeno je koje su države članice poduzele mjere i o njima obavijestile Komisiju. Detaljni opisi mjera koje je Komisija primila navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Jesu li kontrole brokeringa proširene u skladu s člankom 6. stavkom 4.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | DA |
| ČEŠKA REPUBLIKA | DA |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | NE |
| ESTONIJA | DA |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | DA |
| ŠPANJOLSKA | DA |
| FRANCUSKA | NE |
| HRVATSKA | DA |
| ITALIJA | DA |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | DA |
| LITVA | NE |
| LUKSEMBURG | DA |
| MAĐARSKA | DA |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | DA |
| AUSTRIJA | DA |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | DA |
| SLOVENIJA | NE |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | DA |
| ŠVEDSKA | DA |

Država članica

Jesu li kontrole brokeringa proširene u skladu s člankom 6. stavkom 4.?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

DA

ČEŠKA REPUBLIKA

DA

DANSKA

NE

NJEMAČKA

NE

ESTONIJA

DA

IRSKA

NE

GRČKA

DA

ŠPANJOLSKA

DA

FRANCUSKA

NE

HRVATSKA

DA

ITALIJA

DA

CIPAR

NE

LATVIJA

DA

LITVA

NE

LUKSEMBURG

DA

MAĐARSKA

DA

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

DA

AUSTRIJA

DA

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

DA

SLOVENIJA

NE

SLOVAČKA

NE

FINSKA

DA

ŠVEDSKA

DA

4.1.   Bugarska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom ako broker ima osnovu za sumnju da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Članak 47. Zakona o kontroli izvoza obrambenih proizvoda te robe i tehnologija s dvojnom namjenom (donesen, Službeni list br. 26/29.3.2011.)).

4.2.   Češka Republika

Ako broker ima osnovu za sumnju da roba s dvojnom namjenom jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe, dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje može donijeti odluku o zahtijevanju dozvole.

(Članak 3. stavak 4. Zakona br. 594/2004 zb. o „provedbi režima Europske zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom”).

4.3.   Estonija

Ako broker ima osnovu za sumnju da roba s dvojnom namjenom jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe, dužan je odmah o tome obavijestiti Povjerenstvo za stratešku robu, policijska tijela ili sigurnosna tijela. Nakon te obavijesti Povjerenstvo za stratešku robu može donijeti odluku o zahtijevanju dozvole.

(Članak 77. Zakona o strateškoj robi).

4.4.   Grčka

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom ako broker ima osnovu za sumnju da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Članak 3.2.2. Odluke ministra br. 121837/e3/21837/28-9-2009).

4.5.   Španjolska

Ako broker ima osnovu za sumnju da roba s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi, za koju on nudi pružanje brokerskih usluga, jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za bilo koju od namjena i odredišta iz članka 4. stavaka 1. i 2. Uredbe, dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje će odlučiti je li za takve brokerske usluge potrebna dozvola.

(Članak 2. stavak 3. točka (c) Kraljevskog ukaza 679/2014 od 1. kolovoza 2014. o kontroli vanjske trgovine obrambenim materijalom, ostalim materijalom te robom i tehnologijama s dvojnom namjenom).

4.6.   Hrvatska

Ako broker ima osnovu za sumnju da roba s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavaka 1. i 2. Uredbe, dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje može donijeti odluku o zahtijevanju dozvole.

(Članak 3. Zakona o nadzoru robe s dvojnom namjenom (NN 80/11 i 68/2013)).

4.7.   Italija

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako broker ima osnovu za sumnju da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Članak 9. Zakonodavne uredbe br. 221/2017 od 15. prosinca 2017., na snazi od 1. veljače 2018.).

4.8.   Latvija

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako broker ima osnovu za sumnju da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Članak 5. stavak 7 i članak 17. stavak 1. Zakona o prometu strateškom robom od 21. lipnja 2007.; točka 31. Uredbe 657 (20.10.2010.), Postupci za izdavanje ili odbijanje izdavanja dozvole za robu od strateške važnosti i drugih dokumenata povezanih s prometom robe od strateške važnosti).

4.9.   Luksemburg

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi ako broker ima osnovu za sumnju da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Zakon o kontroli izvoza od 27. lipnja 2018., članak 42. stavak 2.).

4.10.   Mađarska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom ako broker ima osnovu za sumnju da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Članak 17. stavak 2. Uredbe Vlade br. 13 iz 2011. o „odobrenju vanjske trgovine robom s dvojnom namjenom”).

4.11.   Nizozemska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom koja je navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Članak 4. stavak 5. Zakona o strateškim uslugama (Wet strategische diensten)).

4.12.   Austrija

Ako broker ima osnovu za sumnju da roba s dvojnom namjenom jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe, dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje može donijeti odluku o zahtijevanju dozvole.

(Članak 5. Prve uredbe o vanjskoj trgovini iz 2011. (Erste Außenwirtschaftsverordnung 2011), BGBl. II br. 343/2011, objavljene 28. listopada 2011.)

4.13.   Rumunjska

Dozvola se zahtijeva za brokering robe s dvojnom namjenom ako broker ima osnovu za sumnju da ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Članak 15. stavak 3. Uredbe Vlade 43/2022 o režimu kontrole za operacije koje se odnose na robu s dvojnom namjenom).

4.14.   Finska

Ako broker ima osnovu za sumnju da roba s dvojnom namjenom jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe, dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje može donijeti odluku o zahtijevanju dozvole.

(Članak 3. stavak 2. i članak 4. stavak 4. Zakona 562/1996).

4.15.   Švedska

Ako broker ima osnovu za sumnju da roba s dvojnom namjenom jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe, dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje može donijeti odluku o zahtijevanju dozvole.

(Odjeljak 4.b stavak drugi Pravilnika o kontroli robe s dvojnom namjenom i tehničke pomoći (2000:1217)).

5.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 7. STAVKOM 3. UREDBE (PROŠIRENJE KONTROLA PROVOZA)

Člankom 7. stavkom 3., u vezi s člankom 7. stavkom 4. Uredbe, od Komisije se zahtijeva da objavi koje su mjere poduzele države članice kako bi proširile primjenu članka 7. stavka 1. na robu s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu za namjene iz članka 4. stavka 1. te na robu s dvojnom namjenom za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele, kako su priopćene Komisiji. Detaljni opisi mjera navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Jesu li mjere kontrole provoza iz članka 7. stavka 1. proširene u skladu s člankom 7. stavkom 3.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | Djelomično DA |
| BUGARSKA | NE |
| ČEŠKA REPUBLIKA | DA |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | NE |
| ESTONIJA | DA |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | DA |
| ŠPANJOLSKA | DA |
| FRANCUSKA | DA |
| HRVATSKA | DA |
| ITALIJA | DA |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | DA |
| LITVA | DA |
| LUKSEMBURG | DA |
| MAĐARSKA | DA |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | DA |
| AUSTRIJA | DA |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | NE |
| SLOVENIJA | NE |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | DA |
| ŠVEDSKA | DA |

Država članica

Jesu li mjere kontrole provoza iz članka 7. stavka 1. proširene u skladu s člankom 7. stavkom 3.?

BELGIJA

Djelomično DA

BUGARSKA

NE

ČEŠKA REPUBLIKA

DA

DANSKA

NE

NJEMAČKA

NE

ESTONIJA

DA

IRSKA

NE

GRČKA

DA

ŠPANJOLSKA

DA

FRANCUSKA

DA

HRVATSKA

DA

ITALIJA

DA

CIPAR

NE

LATVIJA

DA

LITVA

DA

LUKSEMBURG

DA

MAĐARSKA

DA

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

DA

AUSTRIJA

DA

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

NE

SLOVENIJA

NE

SLOVAČKA

NE

FINSKA

DA

ŠVEDSKA

DA

5.1.   Belgija

Nadležna tijela u regijama Flandriji i Valoniji mogu zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležna tijela u regijama Flandriji i Valoniji mogu zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članci 6. i 7. Uredbe Flamanske vlade od 14. ožujka 2014. o izvozu, provozu i prijenosu robe s dvojnom namjenom te tehničkoj pomoći (belgijski Službeni list od 2. svibnja 2014.); članci 5. i 6. Uredbe Valonske vlade od 6. veljače 2014. o izvozu, provozu i prijenosu robe i tehnologije s dvojnom namjenom (belgijski Službeni list od 19.2.2014.)).

5.2.   Češka Republika

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 13.b Zakona br. 594/2004 zb. o „provedbi režima Europske zajednice za kontrolu izvoza, prijenosa, brokeringa i provoza robe s dvojnom namjenom” (1)).

5.3.   Estonija

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 3., 6. i 7. Zakona o strateškoj robi).

5.4.   Grčka

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 3.3.3. Odluke ministra br. 121837/e3/21837/28-9-2009).

5.5.   Španjolska

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 11. Zakona 53/2007 od 28. prosinca o kontroli vanjske trgovine materijalima za obranu i dvojnu namjenu).

5.6.   Francuska

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 3. točka I. Dekreta br. 2020-74 od 31. siječnja 2020., kako je izmijenjen Dekretom br. 2020-1481 od 30. studenoga 2020.).

5.7.   Hrvatska

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Zakon o nadzoru robe s dvojnom namjenom (NN 80/11 i 68/2013)).

5.8.   Italija

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 7. Zakonodavne uredbe br. 221/2017 od 15. prosinca 2017., na snazi od 1. veljače 2018.).

5.9.   Latvija

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 5. stavak 7. Zakona o prometu strateškom robom od 21. lipnja 2007.); točka 31. Uredbe 657 (20.10.2010.), Postupci za izdavanje ili odbijanje izdavanja dozvole za robu od strateške važnosti i drugih dokumenata povezanih s prometom robe od strateške važnosti).

5.10.   Luksemburg

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Zakon o kontroli izvoza od 27. lipnja 2018., članak 43. stavak 2.)

Te se odredbe ne primjenjuju na provoz robe s dvojnom namjenom koja se otprema bez prekrcaja ili promjene prijevoznog sredstva (nijedan se prekrcaj ni promjena prijevoza ne smatraju iskrcajem, za potrebe osiguravanja tereta, robe na brodu ili letjelici, pod uvjetom da se ta roba ponovno ukrca na isti brod ili letjelicu), kao ni na provoz robe s dvojnom namjenom za koju već postoji opća izvozna dozvola iz Europske unije.

(Zakon o kontroli izvoza od 27. lipnja 2018., članak 43. stavak 3.).

5.11.   Mađarska

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 18. Uredbe Vlade br. 13 iz 2011. „o odobrenju vanjske trgovine robom s dvojnom namjenom”).

5.12.   Nizozemska

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 4.a stavak 1. i članak 2. Dekreta o strateškoj robi (Besluit strategische goederen)).

5.13.   Austrija

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 15. Zakona o vanjskoj trgovini iz 2011. (Außenwirtschaftsgesetz 2011, BGBl. I br. 26/2011)).

5.14.   Finska

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena, u cijelosti ili djelomično, za krajnju uporabu u vojne svrhe i odredišta iz članka 4. stavka 2.

(Članak 3. stavak 3. i članak 4. stavak 1. Zakona 562/1996)

5.15.   Švedska

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije i nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

(Odjeljak 4.c Pravilnika o kontroli robe s dvojnom namjenom i tehničke pomoći (2000:1217)).

5.16.   Litva

Nadležno tijelo može zabraniti provoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena na popisu ako ta roba jest ili bi mogla biti namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

(Zakon Republike Litve o kontroli strateške robe br. XIV-1738 od 22. prosinca 2022.).

6.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 8. STAVKOM 4. UREDBE (PROŠIRENJE TEHNIČKE POMOĆI)

Člankom 8. stavkom 4. Uredbe utvrđeno je da država članica može proširiti primjenu zahtjeva za dozvolu za pružanje tehničke pomoći povezane s robom s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako je nadležno tijelo obavijestilo pružatelja tehničke pomoći da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele, kako su priopćene Komisiji. Detaljni opisi mjera navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Je li država članica donijela nacionalno zakonodavstvo kojim se nameću zahtjevi za dozvolu u primjeni članka 8. stavka 4.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | NE |
| ČEŠKA REPUBLIKA | NE |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | NE |
| ESTONIJA | NE |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | NE |
| ŠPANJOLSKA | NE |
| FRANCUSKA | NE |
| HRVATSKA | NE |
| ITALIJA | NE |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | NE |
| LITVA | NE |
| LUKSEMBURG | NE |
| MAĐARSKA | NE |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | NE |
| AUSTRIJA | NE |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | NE |
| SLOVENIJA | NE |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | NE |
| ŠVEDSKA | DA |

Država članica

Je li država članica donijela nacionalno zakonodavstvo kojim se nameću zahtjevi za dozvolu u primjeni članka 8. stavka 4.?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

NE

ČEŠKA REPUBLIKA

NE

DANSKA

NE

NJEMAČKA

NE

ESTONIJA

NE

IRSKA

NE

GRČKA

NE

ŠPANJOLSKA

NE

FRANCUSKA

NE

HRVATSKA

NE

ITALIJA

NE

CIPAR

NE

LATVIJA

NE

LITVA

NE

LUKSEMBURG

NE

MAĐARSKA

NE

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

NE

AUSTRIJA

NE

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

NE

SLOVENIJA

NE

SLOVAČKA

NE

FINSKA

NE

ŠVEDSKA

DA

6.1.   Švedska

Za pružanje tehničke pomoći povezane s robom s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. zahtijeva se dozvola ako je nadležno tijelo obavijestilo pružatelja tehničke pomoći da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe.

(Odjeljak 4.d stavak prvi Pravilnika o kontroli robe s dvojnom namjenom i tehničke pomoći (2000:1217)).

7.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 8. STAVKOM 5. UREDBE (TEHNIČKA POMOĆ)

U skladu s člankom 8. stavkom 5. država članica može donijeti ili provoditi nacionalno zakonodavstvo kojim se uvodi zahtjev u pogledu dozvole za pružanje tehničke pomoći ako pružatelj tehničke pomoći koji namjerava pružati tehničku pomoć za robu s dvojnom namjenom ima razloga sumnjati da navedena roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele, kako su priopćene Komisiji. Detaljni opisi mjera navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Je li država članica donijela nacionalno zakonodavstvo kojim se nameću zahtjevi za dozvolu u primjeni članka 8. stavka 5.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | NE |
| ČEŠKA REPUBLIKA | NE |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | NE |
| ESTONIJA | NE |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | NE |
| ŠPANJOLSKA | NE |
| FRANCUSKA | NE |
| HRVATSKA | NE |
| ITALIJA | NE |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | NE |
| LITVA | NE |
| LUKSEMBURG | NE |
| MAĐARSKA | NE |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | NE |
| AUSTRIJA | NE |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | NE |
| SLOVENIJA | NE |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | NE |
| ŠVEDSKA | DA |

Država članica

Je li država članica donijela nacionalno zakonodavstvo kojim se nameću zahtjevi za dozvolu u primjeni članka 8. stavka 5.?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

NE

ČEŠKA REPUBLIKA

NE

DANSKA

NE

NJEMAČKA

NE

ESTONIJA

NE

IRSKA

NE

GRČKA

NE

ŠPANJOLSKA

NE

FRANCUSKA

NE

HRVATSKA

NE

ITALIJA

NE

CIPAR

NE

LATVIJA

NE

LITVA

NE

LUKSEMBURG

NE

MAĐARSKA

NE

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

NE

AUSTRIJA

NE

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

NE

SLOVENIJA

NE

SLOVAČKA

NE

FINSKA

NE

ŠVEDSKA

DA

7.1.   Švedska

Ako pružatelj tehničke pomoći ima osnovu za sumnju da roba s dvojnom namjenom za koju predlaže pružati tehničku pomoć jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe, pružatelj tehničke pomoći dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje može donijeti odluku o zahtijevanju dozvole.

(Odjeljak 4.d stavak drugi Pravilnika o kontroli robe s dvojnom namjenom i tehničke pomoći (2000:1217)).

8.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 9. UREDBE (PROŠIRENJE KONTROLA NA ROBU KOJA NIJE NAVEDENA NA POPISU U SVRHU ZAŠTITE JAVNE SIGURNOSTI, UKLJUČUJUĆI SPREČAVANJE TERORISTIČKIH DJELA, ILI U POGLEDU LJUDSKIH PRAVA)

Člankom 9. stavkom 4. Uredbe od Komisije se zahtijeva da objavi koje su mjere države članice poduzele kako bi u cilju zaštite javne sigurnosti, uključujući sprečavanje terorističkih djela, ili u pogledu ljudskih prava, zabranile izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ili zahtijevale dozvolu za njega.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele, kako su priopćene Komisiji. Detaljni opisi mjera navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Jesu li uvedene dodatne kontrole robe koja nije navedena na popisu u svrhu zaštite javne sigurnosti, uključujući sprečavanje terorističkih djela, ili u pogledu ljudskih prava u skladu s člankom 9. stavkom 1.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | DA |
| ČEŠKA REPUBLIKA | DA |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | DA |
| ESTONIJA | DA |
| IRSKA | DA |
| GRČKA | NE |
| ŠPANJOLSKA | DA |
| FRANCUSKA | DA |
| HRVATSKA | NE |
| ITALIJA | NE |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | DA |
| LITVA | DA |
| LUKSEMBURG | DA |
| MAĐARSKA | NE |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | DA |
| AUSTRIJA | DA |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | DA |
| SLOVENIJA | DA |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | NE |
| ŠVEDSKA | NE |

Država članica

Jesu li uvedene dodatne kontrole robe koja nije navedena na popisu u svrhu zaštite javne sigurnosti, uključujući sprečavanje terorističkih djela, ili u pogledu ljudskih prava u skladu s člankom 9. stavkom 1.?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

DA

ČEŠKA REPUBLIKA

DA

DANSKA

NE

NJEMAČKA

DA

ESTONIJA

DA

IRSKA

DA

GRČKA

NE

ŠPANJOLSKA

DA

FRANCUSKA

DA

HRVATSKA

NE

ITALIJA

NE

CIPAR

NE

LATVIJA

DA

LITVA

DA

LUKSEMBURG

DA

MAĐARSKA

NE

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

DA

AUSTRIJA

DA

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

DA

SLOVENIJA

DA

SLOVAČKA

NE

FINSKA

NE

ŠVEDSKA

NE

8.1.   Bugarska

Aktom Vijeća ministara za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga se može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti ili u pogledu ljudskih prava.

(Članak 34. stavak 1. podstavak 3. Zakona o kontroli izvoza obrambenih proizvoda te robe i tehnologija s dvojnom namjenom, Službeni list br. 26/29.3.2011.).

8.2.   Češka Republika

Uredbom Vlade za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga se može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti ili u pogledu ljudskih prava.

(Članak 3. stavak 1. točka (d) Zakona br. 594/2004 zb.).

8.3.   Njemačka

a.   Dio I. odjeljak B njemačkog popisa za kontrolu izvoza

Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga se može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti ili ljudskih prava

(Odjeljak 8. stavak 1. točka 2. Pravilnika o vanjskoj trgovini i plaćanjima (Aussenwirtschaftsverordnung – AWV) u vezi s dijelom I. odjeljkom B njemačkog popisa za kontrolu izvoza.

Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi potrebna je dozvola ako je roba navedena u dijelu I. odjeljku B njemačkog popisa za kontrolu izvoza.

(Članak 8. stavak 1. br. 2. Uredbe o vanjskoj trgovini i plaćanjima (Aussenwirtschaftsverordnung – AWV)).

Dio I B njemačkog popisa za kontrolu izvoza sadržava sljedeće stavke:

| — | 2B909 Strojevi za oblikovanje strujanjem i strojevi koji mogu oblikovati kombinacijom strujanja i vrtnje izuzev onih na koje se odnose stavke 2B009, 2B109 ili 2B209 u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, a koji imaju sva obilježja navedena u nastavku, te komponente koje su posebno oblikovane za njih:






  (a) | koji, prema tehničkim specifikacijama proizvođača, mogu biti opremljeni jedinicama za numeričko upravljanje, upravljanje računalom ili upravljanje ponavljanjem; i |
| --- | --- | --- |

—

2B909 Strojevi za oblikovanje strujanjem i strojevi koji mogu oblikovati kombinacijom strujanja i vrtnje izuzev onih na koje se odnose stavke 2B009, 2B109 ili 2B209 u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, a koji imaju sva obilježja navedena u nastavku, te komponente koje su posebno oblikovane za njih:

(a)

koji, prema tehničkim specifikacijama proizvođača, mogu biti opremljeni jedinicama za numeričko upravljanje, upravljanje računalom ili upravljanje ponavljanjem; i

| (b) | koji imaju snagu valjka veću od 60 kN, ako je država nabave ili država odredišta Sirija. |
| --- | --- |

(b)

koji imaju snagu valjka veću od 60 kN, ako je država nabave ili država odredišta Sirija.

| — | 2B952 Oprema koju se može upotrebljavati za rukovanje biološkim tvarima izuzev one na koju se odnosi stavka 2B352 u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, ako je država nabave ili država odredišta Iran, Sjeverna Koreja ili Sirija:






  (a) | fermentatori koji bez širenja aerosola mogu uzgajati patogene „mikroorganizme” ili viruse ili mogu proizvoditi toksine i koji imaju ukupni kapacitet od 10 litara ili više; |
| --- | --- | --- |

—

2B952 Oprema koju se može upotrebljavati za rukovanje biološkim tvarima izuzev one na koju se odnosi stavka 2B352 u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, ako je država nabave ili država odredišta Iran, Sjeverna Koreja ili Sirija:

(a)

fermentatori koji bez širenja aerosola mogu uzgajati patogene „mikroorganizme” ili viruse ili mogu proizvoditi toksine i koji imaju ukupni kapacitet od 10 litara ili više;

| (b) | miješalice za fermentatore na koje se odnosi stavka 2B352.a u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena.

  Tehnička napomena:


  Fermentatori uključuju bioreaktore, kemostate i sustave za neprekidni protok. |
| --- | --- |

(b)

miješalice za fermentatore na koje se odnosi stavka 2B352.a u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena.

Tehnička napomena:

Fermentatori uključuju bioreaktore, kemostate i sustave za neprekidni protok.

| — | 2B993 Oprema za polaganje metalnih prevlaka za neelektroničke podloge te komponente i dodaci posebno oblikovani za nju, ako je država nabave ili država odredišta Iran:






  (a) | proizvodna oprema za taloženje para kemikalija; |
| --- | --- | --- |

—

2B993 Oprema za polaganje metalnih prevlaka za neelektroničke podloge te komponente i dodaci posebno oblikovani za nju, ako je država nabave ili država odredišta Iran:

(a)

proizvodna oprema za taloženje para kemikalija;

| (b) | proizvodna oprema za fizičko taloženje para elektronskim snopom; |
| --- | --- |

(b)

proizvodna oprema za fizičko taloženje para elektronskim snopom;

| (c) | proizvodna oprema za taloženje s pomoću zagrijavanja indukcijom ili električnim otporom. |
| --- | --- |

(c)

proizvodna oprema za taloženje s pomoću zagrijavanja indukcijom ili električnim otporom.

| — | 5A902 Nadzorni sustavi, oprema i komponente za IKT (informacijska i komunikacijska tehnologija) za javne mreže, koji nisu navedeni u stavci 5D001.e Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u Prilogu II. odjeljku A dijelu 2. Uredbe (EU) 2021/821, kako slijedi:






  (a) | centri za praćenje (objekti za praćenje izvršavanja zakonodavstva) za sustave za zakonito presretanje (primjerice u skladu s normama ETSI ES 201 158, ETSI ES 201 671 ili ekvivalentnim normama, specifikacijama ili standardima) te komponente oblikovane posebno za njih; |
| --- | --- | --- |

—

5A902 Nadzorni sustavi, oprema i komponente za IKT (informacijska i komunikacijska tehnologija) za javne mreže, koji nisu navedeni u stavci 5D001.e Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u Prilogu II. odjeljku A dijelu 2. Uredbe (EU) 2021/821, kako slijedi:

(a)

centri za praćenje (objekti za praćenje izvršavanja zakonodavstva) za sustave za zakonito presretanje (primjerice u skladu s normama ETSI ES 201 158, ETSI ES 201 671 ili ekvivalentnim normama, specifikacijama ili standardima) te komponente oblikovane posebno za njih;

| (b) | sustavi ili uređaji za zadržavanje podataka o pozivima (na primjer, informacije povezane s presretanjem, u skladu s normom ETSI TS 102 656 ili ekvivalentnim normama, specifikacijama ili standardima) te komponente oblikovane posebno za njih.

  Tehnička napomena:


  Podaci o pozivima uključuju informacije o signalizaciji, podrijetlo i odredište (npr. telefonski brojevi, IP ili MAC adrese itd.), datum i vrijeme te zemljopisno podrijetlo komunikacije.


  Napomena:


  5A902 se ne odnosi na sustave ili uređaje koji su posebno izrađeni za bilo koju od sljedećih namjena:








  (a) | naplata; |
| --- | --- | --- |

(b)

sustavi ili uređaji za zadržavanje podataka o pozivima (na primjer, informacije povezane s presretanjem, u skladu s normom ETSI TS 102 656 ili ekvivalentnim normama, specifikacijama ili standardima) te komponente oblikovane posebno za njih.

Tehnička napomena:

Podaci o pozivima uključuju informacije o signalizaciji, podrijetlo i odredište (npr. telefonski brojevi, IP ili MAC adrese itd.), datum i vrijeme te zemljopisno podrijetlo komunikacije.

Napomena:

5A902 se ne odnosi na sustave ili uređaje koji su posebno izrađeni za bilo koju od sljedećih namjena:

(a)

naplata;

| (b) | funkcije prikupljanja podataka u okviru elemenata mreže (npr. razmjena ili HLR); |
| --- | --- |

(b)

funkcije prikupljanja podataka u okviru elemenata mreže (npr. razmjena ili HLR);

| (c) | kvaliteta usluge mreže (Quality of Service – QoS) ili |
| --- | --- |

(c)

kvaliteta usluge mreže (Quality of Service – QoS) ili

| (d) | zadovoljstvo korisnika (kvaliteta iskustva (Quality of Experience – QoE)); |
| --- | --- |

(d)

zadovoljstvo korisnika (kvaliteta iskustva (Quality of Experience – QoE));

| (e) | poslovanje u telekomunikacijskim društvima (pružatelji usluga). |
| --- | --- |

(e)

poslovanje u telekomunikacijskim društvima (pružatelji usluga).

| — | 5A911 Bazne stanice za digitalni „međumjesni radiosustav” ako je država nabave ili država odredišta Sudan ili Južni Sudan.

  Tehnička napomena:


  „Međumjesni radiosustav” omogućuje mobilnu radiokomunikaciju s mobilnim korisnicima kojima se dodjeljuju skupovi frekvencija za komunikaciju. Digitalni „međumjesni radiosustav” (npr. TETRA, zemaljski međumjesni radio) služi se digitalnom modulacijom. |
| --- | --- |

—

5A911 Bazne stanice za digitalni „međumjesni radiosustav” ako je država nabave ili država odredišta Sudan ili Južni Sudan.

Tehnička napomena:

„Međumjesni radiosustav” omogućuje mobilnu radiokomunikaciju s mobilnim korisnicima kojima se dodjeljuju skupovi frekvencija za komunikaciju. Digitalni „međumjesni radiosustav” (npr. TETRA, zemaljski međumjesni radio) služi se digitalnom modulacijom.

| — | 5D902„Softver”, koji nije naveden u stavci 5D001.e Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u Prilogu II. odjeljku A dijelu 2. Uredbe (EU) 2021/821, kako slijedi:






  (a) | „softver” posebno oblikovan ili modificiran za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” postrojenja, funkcija ili parametara učinkovitosti na koje se odnosi stavka 5A902; |
| --- | --- | --- |

—

5D902„Softver”, koji nije naveden u stavci 5D001.e Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u Prilogu II. odjeljku A dijelu 2. Uredbe (EU) 2021/821, kako slijedi:

(a)

„softver” posebno oblikovan ili modificiran za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” postrojenja, funkcija ili parametara učinkovitosti na koje se odnosi stavka 5A902;

| (b) | „softver” posebno oblikovan ili modificiran za ostvarenje karakteristika, funkcija ili parametara učinkovitosti na koje se odnosi stavka 5A902. |
| --- | --- |

(b)

„softver” posebno oblikovan ili modificiran za ostvarenje karakteristika, funkcija ili parametara učinkovitosti na koje se odnosi stavka 5A902.

| — | 5D911„Softver” posebno oblikovan ili prilagođen za „uporabu” opreme na koju se odnosi stavka 5A911, ako je država nabave ili država odredišta Sudan ili Južni Sudan. |
| --- | --- |

—

5D911„Softver” posebno oblikovan ili prilagođen za „uporabu” opreme na koju se odnosi stavka 5A911, ako je država nabave ili država odredišta Sudan ili Južni Sudan.

| — | 5E902„Tehnologija” koja nije navedena u stavci 5E001.a Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, prema Napomeni o tehnologiji općenito za „razvoj”, „proizvodnju” i „uporabu” postrojenja, funkcija ili značajki učinkovitosti na koju se odnosi stavka 5A902 ili „softver” na koji se odnosi stavka 5D902, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u Prilogu II. odjeljku A dijelu 2. Uredbe (EU) 2021/821. |
| --- | --- |

—

5E902„Tehnologija” koja nije navedena u stavci 5E001.a Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, prema Napomeni o tehnologiji općenito za „razvoj”, „proizvodnju” i „uporabu” postrojenja, funkcija ili značajki učinkovitosti na koju se odnosi stavka 5A902 ili „softver” na koji se odnosi stavka 5D902, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u Prilogu II. odjeljku A dijelu 2. Uredbe (EU) 2021/821.

| — | 6A908 Radarski sustavi navigacije ili nadzora za kontrolu pomorskog i zračnog prometa na koje se ne odnose stavke 6A008 ili 6A108 u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, te komponente posebno oblikovane za njih, ako je država nabave ili država odredišta Iran. |
| --- | --- |

—

6A908 Radarski sustavi navigacije ili nadzora za kontrolu pomorskog i zračnog prometa na koje se ne odnose stavke 6A008 ili 6A108 u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, te komponente posebno oblikovane za njih, ako je država nabave ili država odredišta Iran.

| — | 6D908„Softver” posebno izrađen ili prilagođen za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” opreme na koju se odnosi stavka 6A908, ako je država nabave ili država odredišta Iran. |
| --- | --- |

—

6D908„Softver” posebno izrađen ili prilagođen za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” opreme na koju se odnosi stavka 6A908, ako je država nabave ili država odredišta Iran.

| — | 9A904„Svemirska letjelica” i ostala oprema, kako slijedi:






  (a) | antene oblikovane za uporabu u vezi sa „svemirskim letjelicama” ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u dijelu 2. odjeljku A Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821. |
| --- | --- | --- |

—

9A904„Svemirska letjelica” i ostala oprema, kako slijedi:

(a)

antene oblikovane za uporabu u vezi sa „svemirskim letjelicama” ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u dijelu 2. odjeljku A Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821.

| (b) | „laserski” komunikacijski terminali (LCT, „laserske” podatkovne komunikacijske stanice), osim onih iz stavke 9A004 Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, za uporabu u vezi sa „svemirskim letjelicama”, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u dijelu 2. odjeljku A Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821.

  Tehnička napomena:


  9A904 uključuje robu koja se upotrebljavaju u sljedećim kontekstima sa „svemirskim letjelicama”, na tlu i na „svemirskim letjelicama”:








  1. | uporaba kao teret za uzlaznu ili silaznu vezu; |
| --- | --- | --- |

(b)

„laserski” komunikacijski terminali (LCT, „laserske” podatkovne komunikacijske stanice), osim onih iz stavke 9A004 Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, za uporabu u vezi sa „svemirskim letjelicama”, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u dijelu 2. odjeljku A Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821.

Tehnička napomena:

9A904 uključuje robu koja se upotrebljavaju u sljedećim kontekstima sa „svemirskim letjelicama”, na tlu i na „svemirskim letjelicama”:

1.

uporaba kao teret za uzlaznu ili silaznu vezu;

| 2. | komunikacija između „svemirske letjelice” ili |
| --- | --- |

2.

komunikacija između „svemirske letjelice” ili

| 3. | uporaba povezana s prijenosom telemetrijskih signala. |
| --- | --- |

3.

uporaba povezana s prijenosom telemetrijskih signala.

| — | 9A991 Kopnena vozila koja nisu obuhvaćena dijelom I.A popisa za kontrolu izvoza, a to su sljedeća:






  (a) | prikolice s otvorenim sandukom i poluprikolice koje imaju nosivost veću od 25 000 kg i manju od 70 000 kg ili koje imaju jedno ili više vojnih obilježja i kojima se mogu prevoziti vozila na koja se odnosi stavka 0006 u dijelu I.A te vučna vozila kojima se mogu prevoziti ta vozila i koja imaju jedno ili više vojnih obilježja, ako je država nabave ili država odredišta Iran, Libija, Mjanmar, Sjeverna Koreja, Pakistan, Somalija ili Sirija;

  Napomena:


  Vučna vozila u smislu stavke 9A991a uključuju sva vozila koja u prvom redu služe za vuču. |
| --- | --- | --- |

—

9A991 Kopnena vozila koja nisu obuhvaćena dijelom I.A popisa za kontrolu izvoza, a to su sljedeća:

(a)

prikolice s otvorenim sandukom i poluprikolice koje imaju nosivost veću od 25 000 kg i manju od 70 000 kg ili koje imaju jedno ili više vojnih obilježja i kojima se mogu prevoziti vozila na koja se odnosi stavka 0006 u dijelu I.A te vučna vozila kojima se mogu prevoziti ta vozila i koja imaju jedno ili više vojnih obilježja, ako je država nabave ili država odredišta Iran, Libija, Mjanmar, Sjeverna Koreja, Pakistan, Somalija ili Sirija;

Napomena:

Vučna vozila u smislu stavke 9A991a uključuju sva vozila koja u prvom redu služe za vuču.

| (b) | drugi kamioni i terenska vozila koja imaju jedno ili više vojnih obilježja, ako je država nabave ili država odredišta Iran, Libija, Mjanmar, Sjeverna Koreja, Somalija ili Sirija.

  Napomena 1: Vojna obilježja u smislu stavke 9A991 uključuju:








  (a) | mogućnost prelaženja vodenih površina dubine 1,2 m ili više; |
| --- | --- | --- |

(b)

drugi kamioni i terenska vozila koja imaju jedno ili više vojnih obilježja, ako je država nabave ili država odredišta Iran, Libija, Mjanmar, Sjeverna Koreja, Somalija ili Sirija.

Napomena 1: Vojna obilježja u smislu stavke 9A991 uključuju:

(a)

mogućnost prelaženja vodenih površina dubine 1,2 m ili više;

| (b) | nosače za puške i ostalo oružje; |
| --- | --- |

(b)

nosače za puške i ostalo oružje;

| (c) | nosače za kamuflažnu mrežu; |
| --- | --- |

(c)

nosače za kamuflažnu mrežu;

| (d) | okrugla krovna svjetla s pokrivalom koje se otvara klizno ili na šarke; |
| --- | --- |

(d)

okrugla krovna svjetla s pokrivalom koje se otvara klizno ili na šarke;

| (e) | vojni emajl; |
| --- | --- |

(e)

vojni emajl;

| (f) | kuke za prikolice uz takozvanu NATO-ovu utičnicu. |
| --- | --- |

(f)

kuke za prikolice uz takozvanu NATO-ovu utičnicu.

Napomena 2.: 9A991 ne odnosi se na kopnena vozila kad ih korisnici upotrebljavaju za osobnu uporabu.

| — | 9A992 Kamioni u nastavku:






  (a) | kamioni s pogonom na sve kotače i nosivošću većom od 1 000 kg, ako je država nabave ili država odredišta Sjeverna Koreja; |
| --- | --- | --- |

—

9A992 Kamioni u nastavku:

(a)

kamioni s pogonom na sve kotače i nosivošću većom od 1 000 kg, ako je država nabave ili država odredišta Sjeverna Koreja;

| (b) | kamioni s tri ili više osovina i najvećom dopuštenom bruto masom iznad 20 000 kg, ako je država nabave ili država odredišta Iran ili Sirija. |
| --- | --- |

(b)

kamioni s tri ili više osovina i najvećom dopuštenom bruto masom iznad 20 000 kg, ako je država nabave ili država odredišta Iran ili Sirija.

| — | 9A993 Helikopteri, helikopterski sustavi prijenosa snage, plinski turbinski motori i pomoćne pogonske jedinice za uporabu u helikopterima te komponente posebno oblikovane za njih, ako je država nabave ili država odredišta Kuba, Iran, Libija, Mjanmar, Sjeverna Koreja, Somalija ili Sirija. |
| --- | --- |

—

9A993 Helikopteri, helikopterski sustavi prijenosa snage, plinski turbinski motori i pomoćne pogonske jedinice za uporabu u helikopterima te komponente posebno oblikovane za njih, ako je država nabave ili država odredišta Kuba, Iran, Libija, Mjanmar, Sjeverna Koreja, Somalija ili Sirija.

| — | 9A994 Pogonske jedinice hlađene zrakom (aeromotori) s radnim obujmom većim ili jednakim 100 cm3 i manjim ili jednakim 600 cm3 koje se može upotrebljavati u bespilotnim „zračnim vozilima” te komponente posebno oblikovane za njih, ako je država nabave ili država odredišta Iran. |
| --- | --- |

—

9A994 Pogonske jedinice hlađene zrakom (aeromotori) s radnim obujmom većim ili jednakim 100 cm3 i manjim ili jednakim 600 cm3 koje se može upotrebljavati u bespilotnim „zračnim vozilima” te komponente posebno oblikovane za njih, ako je država nabave ili država odredišta Iran.

| — | 9D904„Softver” posebno oblikovan ili preinačen za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” robe navedene u 9A904, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u odjeljku A dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821. |
| --- | --- |

—

9D904„Softver” posebno oblikovan ili preinačen za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” robe navedene u 9A904, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u odjeljku A dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821.

| — | 9E904„Tehnologija” prema Napomeni o tehnologiji općenito, izuzev one na koju se odnose stavke 5E001.b.2, 9E001 i 9E002 Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” robe navedene u 9A904 ili „softvera” navedenog u 9D904, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u odjeljku A dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821. |
| --- | --- |

—

9E904„Tehnologija” prema Napomeni o tehnologiji općenito, izuzev one na koju se odnose stavke 5E001.b.2, 9E001 i 9E002 Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, za „razvoj”, „proizvodnju” ili „uporabu” robe navedene u 9A904 ili „softvera” navedenog u 9D904, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u odjeljku A dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821.

| — | 9E991„Tehnologija” prema Napomeni o tehnologiji općenito za „razvoj” ili „proizvodnju” opreme na koju se odnosi stavka 9A993, ako je država nabave ili država odredišta Kuba, Iran, Libija, Mjanmar, Sjeverna Koreja ili Sirija. |
| --- | --- |

—

9E991„Tehnologija” prema Napomeni o tehnologiji općenito za „razvoj” ili „proizvodnju” opreme na koju se odnosi stavka 9A993, ako je država nabave ili država odredišta Kuba, Iran, Libija, Mjanmar, Sjeverna Koreja ili Sirija.

| — | 9E992„Tehnologija” prema Napomeni o tehnologiji općenito, izuzev one na koju se odnosi stavka 9E101.b u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, za „proizvodnju”„bespilotnih letjelica”, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u odjeljku A dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821. |
| --- | --- |

—

9E992„Tehnologija” prema Napomeni o tehnologiji općenito, izuzev one na koju se odnosi stavka 9E101.b u okviru Uredbe (EU) 2021/821 kako je izmijenjena, za „proizvodnju”„bespilotnih letjelica”, ako se odredište nalazi izvan carinskog područja Europske unije i izvan područja navedenih u odjeljku A dijelu 2. Priloga II. Uredbi (EU) 2021/821.

b.   Članak 9. Uredbe o vanjskoj trgovini i plaćanjima (Aussenwirtschaftsverordnung – AWV)

Dozvola se zahtijeva za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. ako je izvoznika obavijestila BAFA da predmetna roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za izgradnju ili rad nuklearnog postrojenja u smislu kategorije 0 Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 ili za ugradnju u takvo postrojenje te ako je zemlja odredišta Alžir, Irak, Iran, Izrael, Jordan, Libija, Demokratska Narodna Republika Koreja, Pakistan ili Sirija. Ako izvoznik zna da je roba u cijelosti ili djelomično namijenjena za navedenu uporabu, o tome mora obavijestiti BAFA-u. BAFA će odlučiti je li za predmetni izvoz potrebna dozvola. Ovaj se odjeljak ne primjenjuje u području uređenom člancima 4. i 10. Uredbe (EU) 2021/821.

(Članak 9. Uredbe o vanjskoj trgovini i plaćanjima (Aussenwirtschaftsverordnung – AWV)).

c.   Članak 6. Uredbe o vanjskoj trgovini i plaćanjima (Aussenwirtschaftsgesetz – AWG)

Prema članku 6. Zakona o vanjskoj trgovini i plaćanjima (Aussenwirtschaftsgesetz – AWG), poslovi, pravni poslovi i radnje mogu se ograničiti upravnim aktom ili se njime mogu propisati obveze djelovanja kako bi se u pojedinačnim slučajevima izbjegla opasnost koja ugrožava interese, na primjer bitne sigurnosne interese Savezne Republike Njemačke, mirni suživot nacija, vanjske odnose Savezne Republike Njemačke, javni red ili sigurnost Savezne Republike Njemačke.

8.4.   Estonija

Odlukom Povjerenstva za stratešku robu za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga se može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti ili u pogledu ljudskih prava.

(Članak 2. stavak 11. i članak 6. stavak 2. Zakona o strateškoj robi).

8.5.   Irska

Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga se može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti i ljudskih prava.

(Odjeljak 12. pododjeljak 2. Zakonskog instrumenta 443 iz 2009., Uredba o kontroli izvoza (roba s dvojnom namjenom) iz 2009., kako je izmijenjena).

8.6.   Francuska

Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga se može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti i ljudskih prava. (Uredba br. 2010-292).

Uvedene su nacionalne kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom kako su određene sljedećim uredbama: Uredbom ministra od 31. srpnja 2014. o izvozu određenih helikoptera i njihovih rezervnih dijelova trećim zemljama (objavljena u francuskom Službenom listu od 8. kolovoza 2014.) i Uredbom ministra od 31. srpnja 2014. o izvozu suzavca i sredstava za suzbijanje nemira trećim zemljama (objavljena u francuskom Službenom listu od 8. kolovoza 2014.).

8.7.   Latvija

Odbor za kontrolu strateške robe za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može zahtijevati dozvolu ili ga može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti ili u pogledu ljudskih prava.

Na snazi je nacionalni popis robe koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi.

| – 10A901 | Oružje koje ispaljuje streljivo s rubnim paljenjem (oružje s rubnim paljenjem), posebno oblikovane komponente i streljivo. |
| --- | --- |

– 10A901

Oružje koje ispaljuje streljivo s rubnim paljenjem (oružje s rubnim paljenjem), posebno oblikovane komponente i streljivo.

| – 10A902 | Oprema povezana sa zrakoplovima, rezervni dijelovi i komponente. Kontrola primjenjiva samo na zrakoplovnu opremu, rezervne dijelove i komponente koji se mogu upotrebljavati i za civilne i za vojne zrakoplove. |
| --- | --- |

– 10A902

Oprema povezana sa zrakoplovima, rezervni dijelovi i komponente. Kontrola primjenjiva samo na zrakoplovnu opremu, rezervne dijelove i komponente koji se mogu upotrebljavati i za civilne i za vojne zrakoplove.

| – 10A903 | Zračne puške snage veće od 12 J. |
| --- | --- |

– 10A903

Zračne puške snage veće od 12 J.

| – 10A906 | Noćni optički nišani i komponente za njih. |
| --- | --- |

– 10A906

Noćni optički nišani i komponente za njih.

| – 10A907 | Protupješačke mine. |
| --- | --- |

– 10A907

Protupješačke mine.

| – 10D901 | Softver razvijen za obavještajne službe i posebno oblikovan za prikriveno izvlačenje, uništavanje ili mijenjanje informacija iz računala, mreža ili drugih informacijskih sustava. |
| --- | --- |

– 10D901

Softver razvijen za obavještajne službe i posebno oblikovan za prikriveno izvlačenje, uništavanje ili mijenjanje informacija iz računala, mreža ili drugih informacijskih sustava.

| – 10E902 | Vojna pomoć i tehnička pomoć povezana s vojnom robom. |
| --- | --- |

– 10E902

Vojna pomoć i tehnička pomoć povezana s vojnom robom.

(Uredba br. 645 od 25. rujna 2007. – „Uredba o nacionalnom popisu strateške robe i usluga”, članak 3. stavak 1. Zakona o prometu strateškom robom od 21. lipnja 2007.).

8.8.   Luksemburg

Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga se može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti i ljudskih prava.

Izvoznik koji zna ili sumnja da takav izvoz ili ti proizvodi utječu ili bi mogli utjecati na nacionalnu ili vanjsku sigurnost Velikog Vojvodstva Luksemburg ili na zaštitu ljudskih prava, o tome obavještava ministre vanjske trgovine i vanjskih poslova koji pak obavještavaju izvoznika ili njegova ovlaštenog predstavnika o tome je li potrebno podnijeti zahtjev za dozvolu.

(Zakon od 27. lipnja 2018., članak 45. stavak 2.).

8.9.   Nizozemska

Ministar vanjskih poslova za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može zahtijevati dozvolu ili ga može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti, uključujući sprečavanje terorističkih djela, ili u pogledu ljudskih prava.

(Članak 4. Dekreta o strateškoj robi – Besluit strategische goederen).

Uvedene su nacionalne kontrole za izvoz robe za unutarnju represiju i brokerskih usluga u Siriju te za izvoz robe za unutarnju represiju u Egipat i Ukrajinu.

(Dekret o robi s dvojnom namjenom – Regeling goederen voor tweeërlei gebruik).

Uvedeni su zahtjevi za dozvolu za izvoz 37 kemijskih tvari u Irak, bez obzira na to tko je primatelj ili krajnji korisnik.

(Dekret o robi s dvojnom namjenom za Irak – Regeling goederen voor tweeërlei gebruik Irak).

8.10.   Austrija

Za izvoz ili provoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga se može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti ili u pogledu ljudskih prava.

(Članak 20. Zakona o vanjskoj trgovini iz 2011. (Außenwirtschaftsgesetz 2011, BGBl. I Nr. 26/2011)).

8.11.   Rumunjska

Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi, ali podliježe režimu za kontrolu izvoza u skladu s odredbama članka 9., zahtijeva se individualna izvozna dozvola.

(Izvadak iz članka 10. stavka 1. Uredbe Vlade 43/2022 o režimu kontrole za operacije koje se odnose na robu s dvojnom namjenom).

8.12.   Španjolska

Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi i koja je navedena u Prilogu III.4. i Prilogu III.5. Kraljevskog dekreta 679/2014 od 1. kolovoza 2014. zahtijeva se dozvola.

(Članak 2. stavak 3. točka (a) Kraljevskog dekreta 679/2014 od 1. kolovoza 2014. o kontroli vanjske trgovine obrambenim materijalom, ostalim materijalom te robom i tehnologijama s dvojnom namjenom).

| — | 1C901 Amonijev nitrat (CAS 6484-52-2) za uporabu kao eksploziv s koncentracijom dušika 31,5 % ili većom.
  Napomena 1: Stavka 1C901 odnosi se na amonijev nitrat, tehnički amonijev nitrat, granulirani amonijev nitrat, porozni amonijev nitrat i bilo koji drugi oblik u kojem se može upotrebljavati kao kruti oksidant.
  Napomena 2.: Stavkom 1C901 obuhvaćene su eksplozivne smjese amonijeva nitrata s loživim uljima, emulzijama, hidrogelovima i eksplozivima otpornima na vodu.
  Napomena 3.: Stavka 1C901 ne odnosi se na amonijev nitrat u gnojivu visoke gustoće i niske poroznosti.
  Napomena 4.: Stavka 1C901 ne odnosi se na amonijev nitrat (UN 1942 i UN 2426) za proizvodnju eksploziva, kao ni na matrice emulzija, suspenzija i gelova na bazi amonijeva nitrata (UN 3375) koje se upotrebljavaju za proizvodnju eksploziva, što se uređuje Dodatnom tehničkom uputom br. 30 Uredbe o eksplozivima, odobrenom Kraljevskim dekretom 130/2017 od 24. veljače. |
| --- | --- |

—

1C901 Amonijev nitrat (CAS 6484-52-2) za uporabu kao eksploziv s koncentracijom dušika 31,5 % ili većom.

Napomena 1: Stavka 1C901 odnosi se na amonijev nitrat, tehnički amonijev nitrat, granulirani amonijev nitrat, porozni amonijev nitrat i bilo koji drugi oblik u kojem se može upotrebljavati kao kruti oksidant.

Napomena 2.: Stavkom 1C901 obuhvaćene su eksplozivne smjese amonijeva nitrata s loživim uljima, emulzijama, hidrogelovima i eksplozivima otpornima na vodu.

Napomena 3.: Stavka 1C901 ne odnosi se na amonijev nitrat u gnojivu visoke gustoće i niske poroznosti.

Napomena 4.: Stavka 1C901 ne odnosi se na amonijev nitrat (UN 1942 i UN 2426) za proizvodnju eksploziva, kao ni na matrice emulzija, suspenzija i gelova na bazi amonijeva nitrata (UN 3375) koje se upotrebljavaju za proizvodnju eksploziva, što se uređuje Dodatnom tehničkom uputom br. 30 Uredbe o eksplozivima, odobrenom Kraljevskim dekretom 130/2017 od 24. veljače.

| — | 5A901 Radiofrekvencijski sustavi i oprema koji nisu navedeni u 5.A.1.f i 5.A.1.h, komponente i pribor, posebno oblikovani ili preinačeni za razvoj bilo koje od sljedećih funkcija:






  1. | preuzimanje nadzora i upravljanje bespilotnim zrakoplovima; |
| --- | --- | --- |

—

5A901 Radiofrekvencijski sustavi i oprema koji nisu navedeni u 5.A.1.f i 5.A.1.h, komponente i pribor, posebno oblikovani ili preinačeni za razvoj bilo koje od sljedećih funkcija:

1.

preuzimanje nadzora i upravljanje bespilotnim zrakoplovima;

| 2. | namjerno i selektivno ometanje, odbijanje, inhibiranje, degradiranje ili obmanjivanje radiofrekvencijskih signala za nadzor i upravljanje bespilotnim zrakoplovima; |
| --- | --- |

2.

namjerno i selektivno ometanje, odbijanje, inhibiranje, degradiranje ili obmanjivanje radiofrekvencijskih signala za nadzor i upravljanje bespilotnim zrakoplovima;

| 3. | uporaba posebnih značajki radiofrekvencijskog protokola koji upotrebljavaju bespilotni zrakoplovi radi ometanja njihova funkcioniranja. |
| --- | --- |

3.

uporaba posebnih značajki radiofrekvencijskog protokola koji upotrebljavaju bespilotni zrakoplovi radi ometanja njihova funkcioniranja.

VAŽNA NAPOMENA: Za sustave za ometanje signala GNSS-a vidjeti i Popis robe vojne namjene, kategorija 11.b.

| — | 5A902 Nadzorni sustavi, oprema i komponente za javne informacijske i komunikacijske mreže, koji nisu navedeni u stavci 5A001. Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021., oblikovani za bilo koju od sljedećih funkcija:






  1. | praćenje zakonitih aplikacija za presretanje (u skladu sa zakonskim zahtjevima za presretanje i telekomunikacijsku sigurnost za mrežne funkcije ETSI ES 201 158, sučeljem za primopredaju za zakonito presretanje telekomunikacijskog prometa ETSI ES 201 671 ili ekvivalentnim normama i specifikacijama) i za njih posebno izrađenih komponenata; |
| --- | --- | --- |

—

5A902 Nadzorni sustavi, oprema i komponente za javne informacijske i komunikacijske mreže, koji nisu navedeni u stavci 5A001. Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021., oblikovani za bilo koju od sljedećih funkcija:

1.

praćenje zakonitih aplikacija za presretanje (u skladu sa zakonskim zahtjevima za presretanje i telekomunikacijsku sigurnost za mrežne funkcije ETSI ES 201 158, sučeljem za primopredaju za zakonito presretanje telekomunikacijskog prometa ETSI ES 201 671 ili ekvivalentnim normama i specifikacijama) i za njih posebno izrađenih komponenata;

| 2. | zadržavanje podataka iz poziva (u skladu sa zahtjevima za zakonito presretanje podataka koje provode tijela kaznenog progona za postupanje s podacima ETSI TS 102 656 ili jednakovrijednim normama i specifikacijama) i za njih posebno izrađene komponente. |
| --- | --- |

2.

zadržavanje podataka iz poziva (u skladu sa zahtjevima za zakonito presretanje podataka koje provode tijela kaznenog progona za postupanje s podacima ETSI TS 102 656 ili jednakovrijednim normama i specifikacijama) i za njih posebno izrađene komponente.

Tehnička napomena: Podaci o pozivima uključuju informacije o signalizaciji, podrijetlo i odredište (npr. telefonski brojevi, IP ili MAC adrese itd.), datum i vrijeme te zemljopisno podrijetlo komunikacije.

Napomena: Stavka 5A902 ne odnosi se na sustave, opremu ili komponente koji su posebno oblikovani za bilo koju od sljedećih namjena:

| (a) | izdavanje računa; |
| --- | --- |

(a)

izdavanje računa;

| (b) | funkcije prikupljanja podataka unutar elemenata mreže; |
| --- | --- |

(b)

funkcije prikupljanja podataka unutar elemenata mreže;

| (c) | kvaliteta usluge mreže ili |
| --- | --- |

(c)

kvaliteta usluge mreže ili

| (d) | zadovoljstvo korisnika. |
| --- | --- |

(d)

zadovoljstvo korisnika.

| — | 5D902 Softver koji nije naveden u stavci 5D001 Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. posebno oblikovan ili preinačen za razvoj, proizvodnju, uporabu, funkcionalnu konfiguraciju i kontrolu učinkovitosti nadzornih sustava, opreme i komponenata navedenih u 5A902. |
| --- | --- |

—

5D902 Softver koji nije naveden u stavci 5D001 Priloga I. Uredbi (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. posebno oblikovan ili preinačen za razvoj, proizvodnju, uporabu, funkcionalnu konfiguraciju i kontrolu učinkovitosti nadzornih sustava, opreme i komponenata navedenih u 5A902.

8.13.   Litva

Za izvoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti, uključujući sprečavanje terorističkih djela, ili u pogledu ljudskih prava.

(Zakon Republike Litve o kontroli strateške robe br. XIV-1738 od 22. prosinca 2022.).

8.14.   Slovenija

Za izvoz ili provoz robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu I. Uredbi može se zahtijevati dozvola ili ga se može zabraniti u svrhu zaštite javne sigurnosti ili u pogledu ljudskih prava.

(Članak 4. stavak 3. Zakona o regulaciji kontrole izvoza robe s dvojnom namjenom (Zakon o nadzoru izvoza blaga z dvojno rabo, Uradni list RS, št. 37/04, 8/10 in 29/23)).

9.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 11. STAVKOM 5. UREDBE (PRIJENOSI UNUTAR ZAJEDNICE)

U članku 11. stavku 5. navodi se da države članice koje zahtijevaju dozvolu za prijenos sa svojeg državnog područja u drugu državu članicu robe s dvojnom namjenom koja nije navedena u Prilogu IV. Uredbi (u Prilogu IV. navedena je roba na koju se ne primjenjuje sloboda kretanja na jedinstvenom tržištu) moraju o tome obavijestiti Komisiju, a ona te informacije mora objaviti u Službenom listu Europske unije.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele, kako su priopćene Komisiji. Detaljni opisi mjera navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Jesu li poduzete posebne mjere radi proširenja kontrola prijenosa unutar EU-a u skladu s člankom 11. stavkom 2.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | DA |
| ČEŠKA REPUBLIKA | DA |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | DA |
| ESTONIJA | DA |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | DA |
| ŠPANJOLSKA | NE |
| FRANCUSKA | NE |
| HRVATSKA | NE |
| ITALIJA | NE |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | NE |
| LITVA | NE |
| LUKSEMBURG | DA |
| MAĐARSKA | DA |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | DA |
| AUSTRIJA | NE |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | NE |
| SLOVENIJA | NE |
| SLOVAČKA | DA |
| FINSKA | NE |
| ŠVEDSKA | DA |

Država članica

Jesu li poduzete posebne mjere radi proširenja kontrola prijenosa unutar EU-a u skladu s člankom 11. stavkom 2.?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

DA

ČEŠKA REPUBLIKA

DA

DANSKA

NE

NJEMAČKA

DA

ESTONIJA

DA

IRSKA

NE

GRČKA

DA

ŠPANJOLSKA

NE

FRANCUSKA

NE

HRVATSKA

NE

ITALIJA

NE

CIPAR

NE

LATVIJA

NE

LITVA

NE

LUKSEMBURG

DA

MAĐARSKA

DA

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

DA

AUSTRIJA

NE

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

NE

SLOVENIJA

NE

SLOVAČKA

DA

FINSKA

NE

ŠVEDSKA

DA

9.1.   Bugarska

Bugarska je proširila kontrole prijenosa unutar EU-a kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 2. Uredbe te je uvela zahtjev za podnošenje dodatnih informacija nadležnim tijelima za određene prijenose unutar EU-a kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 8. Uredbe.

(Članak 51. stavci 8. i 9. Zakona o kontroli izvoza obrambenih proizvoda te robe i tehnologija s dvojnom namjenom, Službeni list br. 26/29.3.2011., na snazi od 30.6.2012.).

9.2.   Češka Republika

Zakonom br. 594/2004 zb. proširuju se kontrole u pogledu prijenosa unutar EU-a iz Češke kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 2. Uredbe.

9.3.   Njemačka

Člankom 11. Uredbe o vanjskoj trgovini i plaćanjima (Aussenwirtschaftsverordnung – AWV) proširuju se kontrole u pogledu prijenosa unutar EU-a iz Njemačke kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 2. Uredbe.

9.4.   Estonija

Člankom 3. stavkom 6. Zakona o strateškoj robi proširuju se kontrole u pogledu prijenosa unutar EU-a kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 2. Uredbe.

9.5.   Grčka

Odjeljkom 3.4. Odluke ministra br. 121837/E3/21837 od 28. rujna 2009. proširuju se kontrole u pogledu prijenosa unutar EU-a iz Grčke kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 2. Uredbe.

9.6.   Luksemburg

Zahtjev za dozvolu može se uvesti za prijenos robe s dvojnom namjenom, izuzev one navedene u Prilogu IV. Uredbi, s područja Velikog Vojvodstva Luksemburga u drugu državu članicu u slučajevima propisanima člankom 11. stavkom 2. Uredbe.

(Zakon o kontroli izvoza od 27. lipnja 2018., članak 44.).

9.7.   Mađarska

Člankom 16. Uredbe Vlade br. 13 iz 2011. o „odobrenju vanjske trgovine robom s dvojnom namjenom” za robu s dvojnom namjenom koja je navedena na popisu uvodi se zahtjev za dozvolu za prijenos unutar EU-a ako se primjenjuju uvjeti iz članka 11. stavka 2. Uredbe.

9.8.   Nizozemska

Zahtjev za dozvolu za prijenose unutar EU-a može se uvesti u pojedinačnim slučajevima za robu s dvojnom namjenom.

(Članak 4.a stavak 2. Dekreta o strateškoj robi – Besluit strategische goederen).

9.9.   Slovačka

Člankom 23. stavkom 2. Zakona br. 39/2011 zb. proširene su kontrole u pogledu prijenosa unutar EU-a iz Slovačke Republike kako je utvrđeno člankom 11. stavkom 2. Uredbe.

9.10.   Švedska

Zahtjev za dozvolu za prijenose unutar EU-a može se uvesti u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe u pogledu robe s dvojnom namjenom ako je nadležno tijelo obavijestilo subjekta da su ispunjeni uvjeti iz članka 11. stavka 2. točaka (a) i (b).

Za robu s dvojnom namjenom navedenu u Prilogu I. Uredbi zahtjev za dozvolu za prijenose unutar EU-a može se uvesti samo ako je nadležno tijelo obavijestilo subjekta da roba jest ili bi mogla biti, u cijelosti ili djelomično, namijenjena za uporabe iz članka 4. stavka 1.

Ako subjekt zna da roba s dvojnom namjenom koja je navedena u Prilogu I. Uredbi i koju namjerava prenijeti u skladu s člankom 11. stavkom 2. jest ili bi mogla biti namijenjena za bilo koju od uporaba iz članka 4. stavka 1. Uredbe, dužan je o tome obavijestiti nadležno tijelo, koje može donijeti odluku o zahtijevanju dozvole.

(Odjeljak 4.e Pravilnika o kontroli robe s dvojnom namjenom i tehničke pomoći (2000:1217)).

10.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 11. STAVKOM 8. UREDBE (PRIJENOSI UNUTAR ZAJEDNICE)

Člankom 11. stavkom 8. određuje se da države članice mogu zahtijevati da se, za prijenose s njihova područja u drugu državu članicu robe navedene u kategoriji 5., dijelu 2. Priloga I. koja nije navedena u Prilogu IV. Uredbi, dodatne informacije o toj robi pruže nadležnim tijelima navedene države članice.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele, kako su priopćene Komisiji. Detaljni opisi mjera navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Jesu li poduzete posebne mjere radi proširenja kontrola prijenosa unutar EU-a u skladu s člankom 11. stavkom 8.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | DA |
| ČEŠKA REPUBLIKA | NE |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | NE |
| ESTONIJA | NE |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | NE |
| ŠPANJOLSKA | NE |
| FRANCUSKA | NE |
| HRVATSKA | NE |
| ITALIJA | NE |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | NE |
| LITVA | NE |
| LUKSEMBURG | DA |
| MAĐARSKA | NE |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | NE |
| AUSTRIJA | NE |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | NE |
| SLOVENIJA | NE |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | NE |
| ŠVEDSKA | NE |

Država članica

Jesu li poduzete posebne mjere radi proširenja kontrola prijenosa unutar EU-a u skladu s člankom 11. stavkom 8.?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

DA

ČEŠKA REPUBLIKA

NE

DANSKA

NE

NJEMAČKA

NE

ESTONIJA

NE

IRSKA

NE

GRČKA

NE

ŠPANJOLSKA

NE

FRANCUSKA

NE

HRVATSKA

NE

ITALIJA

NE

CIPAR

NE

LATVIJA

NE

LITVA

NE

LUKSEMBURG

DA

MAĐARSKA

NE

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

NE

AUSTRIJA

NE

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

NE

SLOVENIJA

NE

SLOVAČKA

NE

FINSKA

NE

ŠVEDSKA

NE

10.1.   Bugarska

Za prijenos robe s dvojnom namjenom navedene u kategoriji 5., dijelu 2. Priloga I. koja nije navedena u Prilogu IV. Uredbi, s područja Republike Bugarske na područje druge države članice, Međuministarski odbor može od osobe koja provodi prijenos zahtijevati dodatne informacije o robi.

(Članak 51. stavak 9. Zakona o kontroli izvoza obrambenih proizvoda te robe i tehnologija s dvojnom namjenom, Službeni list br. 26/29.3.2011., na snazi od 30.6.2012.).

10.2.   Luksemburg

Za prijenos robe s dvojnom namjenom navedene u kategoriji 5., dijelu 2. Priloga I. koja nije navedena u Prilogu IV. Uredbi, s područja Velikog Vojvodstva Luksemburga na područje druge države članice, pružaju se sljedeće dodatne informacije u okviru zahtjeva za dozvolu:

| 1. | navođenje trgovačke referentne oznake robe, njezina općenitog opisa i obilježja; |
| --- | --- |

1.

navođenje trgovačke referentne oznake robe, njezina općenitog opisa i obilježja;

| 2. | prikaz usluga kriptologije koje će se pružati; |
| --- | --- |

2.

prikaz usluga kriptologije koje će se pružati;

| 3. | prikaz primjene algoritama; |
| --- | --- |

3.

prikaz primjene algoritama;

| 4. | prikaz sigurnosnih normi i standarda; |
| --- | --- |

4.

prikaz sigurnosnih normi i standarda;

| 5. | prikaz vrste podataka na koje se odnosi usluga; |
| --- | --- |

5.

prikaz vrste podataka na koje se odnosi usluga;

| 6. | dokument s tehničkim specifikacijama robe (u 12 točaka). |
| --- | --- |

6.

dokument s tehničkim specifikacijama robe (u 12 točaka).

(Uredba Velikog vojvode od 14. prosinca 2018., članak 10. stavak 1. podstavak 1. točka 2. i podstavak 2. točka 4. te Prilog 15.).

11.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 12. STAVKOM 6. TOČKOM (B) UREDBE (NACIONALNE OPĆE IZVOZNE DOZVOLE)

Člankom 12. stavkom 6. točkom (b) Uredbe od Komisije se zahtijeva da objavi koje su mjere države članice poduzele u pogledu izdavanja ili izmjene nacionalnih općih izvoznih dozvola.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele, kako su priopćene Komisiji. Detaljni opisi mjera navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Je li vaša država članica izdala ili izmijenila neku nacionalnu opću izvoznu dozvolu u skladu s člankom 12. stavkom 6.? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | NE |
| ČEŠKA REPUBLIKA | NE |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | DA |
| ESTONIJA | NE |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | DA |
| ŠPANJOLSKA | NE |
| FRANCUSKA | DA |
| HRVATSKA | DA (ali NIJE u uporabi) |
| ITALIJA | DA |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | NE |
| LITVA | NE |
| LUKSEMBURG | NE |
| MAĐARSKA | NE |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | DA |
| AUSTRIJA | DA |
| POLJSKA | NE |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | NE |
| SLOVENIJA | NE |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | DA (ali NIJE u uporabi) |
| ŠVEDSKA | NE |

Država članica

Je li vaša država članica izdala ili izmijenila neku nacionalnu opću izvoznu dozvolu u skladu s člankom 12. stavkom 6.?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

NE

ČEŠKA REPUBLIKA

NE

DANSKA

NE

NJEMAČKA

DA

ESTONIJA

NE

IRSKA

NE

GRČKA

DA

ŠPANJOLSKA

NE

FRANCUSKA

DA

HRVATSKA

DA (ali NIJE u uporabi)

ITALIJA

DA

CIPAR

NE

LATVIJA

NE

LITVA

NE

LUKSEMBURG

NE

MAĐARSKA

NE

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

DA

AUSTRIJA

DA

POLJSKA

NE

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

NE

SLOVENIJA

NE

SLOVAČKA

NE

FINSKA

DA (ali NIJE u uporabi)

ŠVEDSKA

NE

11.1.   Njemačka

U Njemačkoj je na snazi sedam nacionalnih općih izvoznih dozvola:

| 1. | Opća dozvola br. 12 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom ispod određenog vrijednosnog praga; |
| --- | --- |
| 2. | Opća dozvola br. 13 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom u određenim okolnostima; |
| 3. | Opća dozvola br. 14 za ventile i pumpe; |
| 4. | Opća dozvola br. 15 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije (Brexit); |
| 5. | Opća dozvola br. 16 za izvoz telekomunikacijske robe i robe za sigurnost podataka; |
| 6. | Opća dozvola br. 17 za izvoz pretvarača frekvencija. |
| 7. | Opća dozvola br. 32 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom u Ukrajinu (osim u područja koja nisu pod kontrolom ukrajinske vlade) za i. državne agencije, institucije i organizacije ukrajinske vlade, ii. određene humanitarne agencije, iii. određene predstavnike medija, humanitarne radnike, razvojne radnike i ustupljeno osoblje za te pojedince, isključivo za vlastitu uporabu. |

1.

Opća dozvola br. 12 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom ispod određenog vrijednosnog praga;

2.

Opća dozvola br. 13 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom u određenim okolnostima;

3.

Opća dozvola br. 14 za ventile i pumpe;

4.

Opća dozvola br. 15 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije (Brexit);

5.

Opća dozvola br. 16 za izvoz telekomunikacijske robe i robe za sigurnost podataka;

6.

Opća dozvola br. 17 za izvoz pretvarača frekvencija.

7.

Opća dozvola br. 32 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom u Ukrajinu (osim u područja koja nisu pod kontrolom ukrajinske vlade) za i. državne agencije, institucije i organizacije ukrajinske vlade, ii. određene humanitarne agencije, iii. određene predstavnike medija, humanitarne radnike, razvojne radnike i ustupljeno osoblje za te pojedince, isključivo za vlastitu uporabu.

11.2.   Grčka

Nacionalna opća izvozna dozvola primjenjuje se na izvoz određene robe s dvojnom namjenom u sljedeća odredišta: Argentina, Republika Koreja, Ruska Federacija, Ukrajina, Turska i Južna Afrika.

(Odluka ministra br. 125263/e3/25263/6-2-2007).

11.3.   Francuska

U Francuskoj je na snazi osam nacionalnih općih izvoznih dozvola:

| 1. | Nacionalna opća izvozna dozvola za industrijsku robu kako je definirana u Uredbi od 18. srpnja 2002. o izvozu industrijske robe na koju se primjenjuje strateška kontrola u Europskoj zajednici [kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike br. 176 od 30. srpnja 2002. (tekst 11.) i kako je izmijenjena Uredbom od 21. lipnja 2004. o proširenju Europske unije kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 31. srpnja 2004. (tekst 5.)]; |
| --- | --- |
| 2. | Nacionalna opća izvozna dozvola za kemijske proizvode kako je definirana u Uredbi od 18. srpnja 2002. o izvozu kemijskih proizvoda s dvojnom namjenom [kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike br. 176 od 30. srpnja 2002. (tekst 12.) i kako je izmijenjena Uredbom od 21. lipnja 2004. o proširenju Europske unije kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 31. srpnja 2004. (tekst 6.)]; |
| 3. | Nacionalna opća izvozna dozvola za grafit kako je definirana Uredbom od 18. srpnja 2002. o izvozu grafita nuklearne kvalitete [kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike br. 176 od 30. srpnja 2002. (tekst 13.) i kako je izmijenjena Uredbom od 21. lipnja 2004. o proširenju Europske unije kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 31. srpnja 2004. (tekst 7.)]; |
| 4. | Nacionalna opća izvozna dozvola za biološke proizvode kako je definirana Uredbom od 14. svibnja 2007. i izmijenjena Uredbom od 18. ožujka 2010. o izvozu određenih genetskih elemenata i genetski modificiranih organizama [kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 20. ožujka 2010.]; |
| 5. | Nacionalna opća izvozna dozvola za određenu robu s dvojnom namjenom za francuske oružane snage u trećim zemljama (Uredba ministra od 31. srpnja 2014. objavljena u francuskom Službenom listu od 8. kolovoza 2014.); |
| 6. | Nacionalna opća izvozna dozvola za izvoz ili prijenos unutar EU-a određene robe s dvojnom namjenom za izlaganje ili za sajmove (Uredba ministra od 31. srpnja 2014. objavljena u francuskom Službenom listu od 8. kolovoza 2014.); |
| 7. | Nacionalna opća izvozna dozvola za izvoz robe s dvojnom namjenom za popravak civilnih letjelica, koja se naziva i nacionalna opća izvozna dozvola za „aeronautičku opremu” (Uredba ministra od 14. siječnja 2019., objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 18. siječnja 2019. (tekst 19)). |
| 8. | Nacionalna opća izvozna dozvola za izvoz robe s dvojnom namjenom male vrijednosti (Ministarska odluka od 25. lipnja 2021. objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 25. srpnja 2021. – tekst 11.). |

1.

Nacionalna opća izvozna dozvola za industrijsku robu kako je definirana u Uredbi od 18. srpnja 2002. o izvozu industrijske robe na koju se primjenjuje strateška kontrola u Europskoj zajednici [kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike br. 176 od 30. srpnja 2002. (tekst 11.) i kako je izmijenjena Uredbom od 21. lipnja 2004. o proširenju Europske unije kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 31. srpnja 2004. (tekst 5.)];

2.

Nacionalna opća izvozna dozvola za kemijske proizvode kako je definirana u Uredbi od 18. srpnja 2002. o izvozu kemijskih proizvoda s dvojnom namjenom [kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike br. 176 od 30. srpnja 2002. (tekst 12.) i kako je izmijenjena Uredbom od 21. lipnja 2004. o proširenju Europske unije kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 31. srpnja 2004. (tekst 6.)];

3.

Nacionalna opća izvozna dozvola za grafit kako je definirana Uredbom od 18. srpnja 2002. o izvozu grafita nuklearne kvalitete [kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike br. 176 od 30. srpnja 2002. (tekst 13.) i kako je izmijenjena Uredbom od 21. lipnja 2004. o proširenju Europske unije kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 31. srpnja 2004. (tekst 7.)];

4.

Nacionalna opća izvozna dozvola za biološke proizvode kako je definirana Uredbom od 14. svibnja 2007. i izmijenjena Uredbom od 18. ožujka 2010. o izvozu određenih genetskih elemenata i genetski modificiranih organizama [kako je objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 20. ožujka 2010.];

5.

Nacionalna opća izvozna dozvola za određenu robu s dvojnom namjenom za francuske oružane snage u trećim zemljama (Uredba ministra od 31. srpnja 2014. objavljena u francuskom Službenom listu od 8. kolovoza 2014.);

6.

Nacionalna opća izvozna dozvola za izvoz ili prijenos unutar EU-a određene robe s dvojnom namjenom za izlaganje ili za sajmove (Uredba ministra od 31. srpnja 2014. objavljena u francuskom Službenom listu od 8. kolovoza 2014.);

7.

Nacionalna opća izvozna dozvola za izvoz robe s dvojnom namjenom za popravak civilnih letjelica, koja se naziva i nacionalna opća izvozna dozvola za „aeronautičku opremu” (Uredba ministra od 14. siječnja 2019., objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 18. siječnja 2019. (tekst 19)).

8.

Nacionalna opća izvozna dozvola za izvoz robe s dvojnom namjenom male vrijednosti (Ministarska odluka od 25. lipnja 2021. objavljena u Službenom listu Francuske Republike od 25. srpnja 2021. – tekst 11.).

Određena roba na koju se odnose te dozvole navedena je u relevantnim uredbama.

11.4.   Hrvatska

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova može u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe izdati nacionalnu opću izvoznu dozvolu za izvoz robe s dvojnom namjenom (Zakon o nadzoru robe s dvojnom namjenom (NN 80/11 i 68/2013)).

11.5.   Italija

Nacionalna opća izvozna dozvola primjenjuje se na izvoz određene robe s dvojnom namjenom u sljedeća odredišta: Antarktika (talijanske postaje), Argentina, Republika Koreja, Turska.

(Uredba od 4. kolovoza 2003. objavljena u Službenom listu br. 202 od 1. rujna 2003.).

11.6.   Nizozemska

U Nizozemskoj su na snazi dvije nacionalne opće izvozne dozvole:

| 1. | Nacionalna opća izvozna dozvola primjenjuje se na izvoz određene robe s dvojnom namjenom u sva odredišta, izuzev sljedećih:






  — | Australija, Kanada, Japan, Novi Zeland, Norveška, SAD, Švicarska (te su države već obuhvaćene dijelom 3. Priloga II. Uredbi); |
| --- | --- | --- |

1.

Nacionalna opća izvozna dozvola primjenjuje se na izvoz određene robe s dvojnom namjenom u sva odredišta, izuzev sljedećih:

—

Australija, Kanada, Japan, Novi Zeland, Norveška, SAD, Švicarska (te su države već obuhvaćene dijelom 3. Priloga II. Uredbi);

| — | Afganistan, Burma/Mjanmar, Irak, Iran, Libija, Libanon, Sjeverna Koreja, Pakistan, Sudan, Somalija i Sirija. |
| --- | --- |

—

Afganistan, Burma/Mjanmar, Irak, Iran, Libija, Libanon, Sjeverna Koreja, Pakistan, Sudan, Somalija i Sirija.

(Nacionalna opća dozvola NL002 – Nationale Algemene Uitvoervergunning NL002)

2.

Nacionalna opća izvozna dozvola za izvoz robe za sigurnost informacija u sva odredišta, izuzev sljedećih:

| — | države koje imaju embargo na oružje u skladu s člankom 2. stavkom 19. Uredbe; |
| --- | --- |

—

države koje imaju embargo na oružje u skladu s člankom 2. stavkom 19. Uredbe;

| — | Afganistan, Armenija, Azerbajdžan, Bahrein, Bangladeš, Burundi, Kina (uključujući Tajvan, Hong Kong i Makao), Kuba, Džibuti, Egipat, Ekvatorska Gvineja, Etiopija, Gambija, Gvineja, Gvineja-Bisau, Indija, Jemen, Kazahstan, Kuvajt, Laos, Ukrajina, Uzbekistan, Oman, Pakistan, Katar, Ruanda, Saudijska Arabija, Esvatini, Sirija, Tadžikistan, Tajland, Turska, Turkmenistan, Ujedinjeni Arapski Emirati, Vijetnam. |
| --- | --- |

—

Afganistan, Armenija, Azerbajdžan, Bahrein, Bangladeš, Burundi, Kina (uključujući Tajvan, Hong Kong i Makao), Kuba, Džibuti, Egipat, Ekvatorska Gvineja, Etiopija, Gambija, Gvineja, Gvineja-Bisau, Indija, Jemen, Kazahstan, Kuvajt, Laos, Ukrajina, Uzbekistan, Oman, Pakistan, Katar, Ruanda, Saudijska Arabija, Esvatini, Sirija, Tadžikistan, Tajland, Turska, Turkmenistan, Ujedinjeni Arapski Emirati, Vijetnam.

(Nacionalna opća dozvola NL010 – Nationale Uitvoervergunningen NL 010 (items voor informatiebeveiliging))

11.7.   Austrija

U Austriji su na snazi četiri nacionalne opće izvozne dozvole:

| 1. | AT001 za određenu robu s dvojnom namjenom ako se ponovno izvozi u zemlju podrijetla bez izmjene, ili ako se roba jednake količine i kvalitete izvozi u zemlju podrijetla, ili ako se tehnologija ponovno izvozi s manjim dodacima, a sve to u roku od tri mjeseca nakon uvoza u Europsku uniju; |
| --- | --- |
| 2. | AT002 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom ispod određenog vrijednosnog praga; |
| 3. | AT003 za ventile i pumpe navedene u stavkama 2B350g i 2B350i za određena odredišta; |
| 4. | AT004 za pretvarače frekvencija navedene u stavci 3A225 te povezani softver i tehnologiju. |

1.

AT001 za određenu robu s dvojnom namjenom ako se ponovno izvozi u zemlju podrijetla bez izmjene, ili ako se roba jednake količine i kvalitete izvozi u zemlju podrijetla, ili ako se tehnologija ponovno izvozi s manjim dodacima, a sve to u roku od tri mjeseca nakon uvoza u Europsku uniju;

2.

AT002 za izvoz određene robe s dvojnom namjenom ispod određenog vrijednosnog praga;

3.

AT003 za ventile i pumpe navedene u stavkama 2B350g i 2B350i za određena odredišta;

4.

AT004 za pretvarače frekvencija navedene u stavci 3A225 te povezani softver i tehnologiju.

Pojedinosti tih dozvola utvrđene su u člancima 3. do 3.c Prvog pravilnika za vanjsku trgovinu, BGBl. II br. 343/2011 od 28. listopada 2011. kako je izmijenjen Pravilnikom BGBl. II br. 430/2015 od 17. prosinca 2015. Uvjeti za njihovu uporabu (registracija i zahtjevi u pogledu obavješćivanja) utvrđeni su u članku 16. istog Pravilnika.

11.8.   Finska

Ministarstvo vanjskih poslova može u skladu s člankom 12. stavkom 6. Uredbe izdati nacionalnu opću izvoznu dozvolu za izvoz robe s dvojnom namjenom u skladu s odjeljkom 3. stavkom 1. Zakona o robi s dvojnom namjenom br. 562/1996 (kako je izmijenjen).

12.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 22. UREDBE (POSEBNO OVLAŠTENE CARINARNICE)

Člankom 22. od država članica zahtijeva se da obavijeste Komisiju ako su iskoristile mogućnost da se carinske formalnosti za izvoz robe s dvojnom namjenom obavljaju samo u carinarnicama koje su za to ovlaštene.

U tablici u nastavku navedene su mjere koje su države članice poduzele, kako su priopćene Komisiji. Detaljni opisi mjera navedeni su ispod tablice.

| Država članica | Jesu li u skladu s člankom 22. stavkom 1. ovlaštene posebne carinarnice u kojima se mogu obaviti carinske formalnosti za izvoz robe s dvojnom namjenom? |
| --- | --- |
| BELGIJA | NE |
| BUGARSKA | DA |
| ČEŠKA REPUBLIKA | NE |
| DANSKA | NE |
| NJEMAČKA | NE |
| ESTONIJA | DA |
| IRSKA | NE |
| GRČKA | NE |
| ŠPANJOLSKA | NE |
| FRANCUSKA | NE |
| HRVATSKA | NE |
| ITALIJA | NE |
| CIPAR | NE |
| LATVIJA | NE |
| LITVA | DA |
| LUKSEMBURG | NE |
| MAĐARSKA | NE |
| MALTA | NE |
| NIZOZEMSKA | NE |
| AUSTRIJA | NE |
| POLJSKA | DA |
| PORTUGAL | NE |
| RUMUNJSKA | DA |
| SLOVENIJA | NE |
| SLOVAČKA | NE |
| FINSKA | NE |
| ŠVEDSKA | NE |

Država članica

Jesu li u skladu s člankom 22. stavkom 1. ovlaštene posebne carinarnice u kojima se mogu obaviti carinske formalnosti za izvoz robe s dvojnom namjenom?

BELGIJA

NE

BUGARSKA

DA

ČEŠKA REPUBLIKA

NE

DANSKA

NE

NJEMAČKA

NE

ESTONIJA

DA

IRSKA

NE

GRČKA

NE

ŠPANJOLSKA

NE

FRANCUSKA

NE

HRVATSKA

NE

ITALIJA

NE

CIPAR

NE

LATVIJA

NE

LITVA

DA

LUKSEMBURG

NE

MAĐARSKA

NE

MALTA

NE

NIZOZEMSKA

NE

AUSTRIJA

NE

POLJSKA

DA

PORTUGAL

NE

RUMUNJSKA

DA

SLOVENIJA

NE

SLOVAČKA

NE

FINSKA

NE

ŠVEDSKA

NE

12.1.   Bugarska

Carinarnice Republike Bugarske za stratešku robu na njezinu državnom području odobrio je glavni direktor Carinske uprave na temelju Uredbe Ministarstva financija br. 55/32-11385 od 14. siječnja 2016. (Službeni list 9/2016). Popis carinarnica u Bugarskoj kroz koje roba i tehnologije s dvojnom namjenom mogu izaći iz carinskog područja EU-a ili ući u njega dostupan je na sljedećim internetskim stranicama: http://www.mi.government.bg/en/themes/evropeisko-i-nacionalno-zakonodatelstvo-v-oblastta-na-eksportniya-kontrol-i-nerazprostranenieto-na-or-225-338.html

12.2.   Estonija

Popis carinarnica u Estoniji kroz koje roba i tehnologije s dvojnom namjenom mogu izaći iz carinskog područja EU-a ili ući u njega dostupan je na sljedećim internetskim stranicama: http://www.emta.ee/index.php?id=24795

12.3.   Litva

Popis carinarnica u Litvi kroz koje roba i tehnologije s dvojnom namjenom mogu izaći iz carinskog područja EU-a ili ući u njega dostupan je na sljedećim internetskim stranicama: https://www.lrmuitine.lt/web/guest/verslui/apribojimai/bendra#en

12.4.   Poljska

Popis carinarnica u Poljskoj kroz koje roba i tehnologije s dvojnom namjenom mogu izaći iz carinskog područja EU-a ili ući u njega dostupan je na sljedećim internetskim stranicama: http://isap.sejm.gov.pl/DetailsServlet?id=WDU20150000136&min=1

12.5.   Rumunjska

Popis carinarnica u Rumunjskoj kroz koje roba i tehnologije s dvojnom namjenom mogu izaći iz carinskog područja EU-a ili ući u njega dostupan je na sljedećim internetskim stranicama: https://www.customs.ro/agenti-economici/instruirea-operatorilor-economici/vamuirea-marfurilor/produse-strategice

13.   INFORMACIJE KOJE SU DOSTAVILE DRŽAVE ČLANICE U SKLADU S ČLANKOM 23. STAVKOM 1. TOČKOM (A) UREDBE (NACIONALNA TIJELA OVLAŠTENA ZA: DODJELJIVANJE IZVOZNIH DOZVOLA ZA ROBU S DVOJNOM NAMJENOM, DODJELJIVANJE DOZVOLA NA TEMELJU UREDBE ZA PRUŽANJE BROKERSKIH USLUGA I TEHNIČKE POMOĆI, ZABRANU PROVOZA ROBE S DVOJNOM NAMJENOM KOJA NIJE IZ UNIJE NA TEMELJU UREDBE)

Člankom 23. stavkom 1. točkom (a) Uredbe od Komisije se zahtijeva da objavi popis tijela ovlaštenih za:

| — | dodjeljivanje izvoznih dozvola za robu s dvojnom namjenom, |
| --- | --- |

—

dodjeljivanje izvoznih dozvola za robu s dvojnom namjenom,

| — | dodjeljivanje dozvola na temelju Uredbe za pružanje brokerskih usluga i tehničke pomoći, |
| --- | --- |

—

dodjeljivanje dozvola na temelju Uredbe za pružanje brokerskih usluga i tehničke pomoći,

| — | zabranu provoza robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije na temelju Uredbe. |
| --- | --- |

—

zabranu provoza robe s dvojnom namjenom koja nije iz Unije na temelju Uredbe.

13.1.   Belgija

Za regiju glavnoga grada Bruxellesa (mjesta s poštanskim brojevima od 1000 do 1299)

| Service Public Régional de Bruxelles Brussels International - |
| --- |
| Cellule licences - Cel vergunningen |
| g. Cataldo ALU |
| City-Center |
| Boulevard du Jardin Botanique 20 |
| 1035 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Service Public Régional de Bruxelles Brussels International -

Cellule licences - Cel vergunningen

g. Cataldo ALU

City-Center

Boulevard du Jardin Botanique 20

1035 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Tel. +32 28003727

Faks +32 2 8003824

E-pošta: calu@sprb.brussels

Internetske stranice: http://international.brussels/qui-sommes-nous/#permits-unit

Za regiju Valoniju (mjesta s poštanskim brojevima od 1300 do 1499 i od 4000 do 7999)

| Service public de Wallonie |
| --- |
| Direction Générale de l'Économie, de l'Emploi et de la Recherche |
| Direction des Licences d'Armes |
| g. Michel Moreels |
| Chaussée de Louvain 14 |
| 5000 Namur |
| BELGIQUE |

Service public de Wallonie

Direction Générale de l'Économie, de l'Emploi et de la Recherche

Direction des Licences d'Armes

g. Michel Moreels

Chaussée de Louvain 14

5000 Namur

BELGIQUE

Tel. +32 81649751

Faks +32 81649759/60

E-pošta: licences.dgo6@spw.wallonie.be

Internetske stranice: http://economie.wallonie.be/Licences_armes/Accueil.html

Za regiju Flandriju (mjesta s poštanskim brojevima od 1500 do 3999 i od 8000 do 9999)

| Flemish Department of Foreign Affairs |
| --- |
| Strategic Goods Control Unit |
| g. Michael Peeters |
| Havenlaan 88, bus 80 |
| 1000 Brussel |
| BELGIË |

Flemish Department of Foreign Affairs

Strategic Goods Control Unit

g. Michael Peeters

Havenlaan 88, bus 80

1000 Brussel

BELGIË

Tel. +32 499589934

E-pošta: csg@buza.vlaanderen

Internetske stranice: www.fdfa.be/csg

13.2.   Bugarska

| Interministerial Commission for Export Control and Non-Proliferation of Weapons of Mass Destruction with the Minister for Economy |
| --- |
| 1000 Sofija |
| 8 Slavyanska Str. |
| BUGARSKA |

Interministerial Commission for Export Control and Non-Proliferation of Weapons of Mass Destruction with the Minister for Economy

1000 Sofija

8 Slavyanska Str.

BUGARSKA

Tel. +359 29407771, +359 29407786

Faks +359 29880727

E-pošta: ivan.penchev@mi.government.bg i n.grahovska@mi.government.bg

Internetske stranice: www.exportcontrol.bg; http://www.mi.government.bg

13.3.   Češka Republika

| Ministry of Industry and Trade Licensing Office |
| --- |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Prag 1 |
| ČEŠKA REPUBLIKA |

Ministry of Industry and Trade Licensing Office

Na Františku 32

110 15 Prag 1

ČEŠKA REPUBLIKA

Tel. +420 224907638

Faks +420 224214558 ili +420 224221811

E-pošta: leitgeb@mpo.cz ili dual@mpo.cz

Internetske stranice: www.mpo.cz

13.4.   Danska

| Exportcontrols |
| --- |
| Danish Business Authority |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 Kopenhagen |
| DANSKA |

Exportcontrols

Danish Business Authority

Langelinie Allé 17

2100 Kopenhagen

DANSKA

Tel. +45 35291000

Faks +45 35466632

E-pošta: eksportkontrol@erst.dk

Internetske stranice: na engleskom: www.exportcontrols.dk; na danskom: www.eksportkontrol.dk

13.5.   Njemačka

| Federal Office for Economic Affairs and Export Control (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle) |
| --- |
| Frankfurter Strasse 29-35 |
| 65760 Eschborn |
| NJEMAČKA |

Federal Office for Economic Affairs and Export Control (Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle)

Frankfurter Strasse 29-35

65760 Eschborn

NJEMAČKA

Tel. +49 6196908-0

Faks +49 6196908-1800

E-pošta: ausfuhrkontrolle@bafa.bund.de

Internetske stranice: http://www.bafa.de/Ausfuhr

13.6.   Estonija

| Strategic Goods Commission, Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Islandi väljak 1 |
| 15049 Tallinn |
| ESTONIJA |

Strategic Goods Commission, Ministry of Foreign Affairs

Islandi väljak 1

15049 Tallinn

ESTONIJA

Tel. +372 6377192

Faks +372 6377199

E-pošta: stratkom@vm.ee

Internetske stranice: na engleskom: http://www.vm.ee/?q=en/taxonomy/term/58;

na estonskom: http://www.vm.ee/?q=taxonomy/term/50

13.7.   Irska

| Trade Regulation and Investment Screening Unit |
| --- |
| Department of Enterprise, Trade and Employment |
| Earlsfort Centre |
| Lower Hatch Street |
| Dublin 2 |
| IRSKA |

Trade Regulation and Investment Screening Unit

Department of Enterprise, Trade and Employment

Earlsfort Centre

Lower Hatch Street

Dublin 2

IRSKA

Osoba za kontakt: Yvonne Cassidy

Tel. +353 16312328,

E-adresa: –exportcontrol@enterprise.gov.ie yvonne.cassidy@enterprise.gov.ie

Internetske stranice: https://enterprise.gov.ie/en/what-we-do/trade-investment/export-licences/

13.8.   Grčka

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| General Secretariat of International Economic Relations and Openness |
| B6 Directorate for Multilateral Economic Relations and Trade Policy |
| Zalokosta str. 10 |
| 106 71 Atena |
| GRČKA |

Ministry of Foreign Affairs

General Secretariat of International Economic Relations and Openness

B6 Directorate for Multilateral Economic Relations and Trade Policy

Zalokosta str. 10

106 71 Atena

GRČKA

Tel. +30 2103682785, -2786, -2758

E-pošta: db6@mfa.gr; eleni.karaiskou@mfa.gr; skourti.hara@mfa.gr; skourti.katerina@mfa.gr

13.9.   Španjolska

Glavno tajništvo za vanjsku trgovinu (Secretaría General de Comercio Exterior), Carinska uprava (Agencia Tributaria – Aduanas) i Ministarstvo vanjskih poslova (Ministerio de Asuntos Exteriores, Unión Europea y Cooperación) nadležna su tijela koja su ovlaštena za dodjeljivanje dozvola i zabranu provoza robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice.

| Kontaktna točka u uredu za izdavanje dozvola: g. Ramón Muro Martínez. Zamjenik direktora. |
| --- |
| Ministerio de Industria, Comercio y Turismo |
| Paseo de la Castellana, 162, 7a |
| 28046 Madrid |
| ŠPANJOLSKA |

Kontaktna točka u uredu za izdavanje dozvola: g. Ramón Muro Martínez. Zamjenik direktora.

Ministerio de Industria, Comercio y Turismo

Paseo de la Castellana, 162, 7a

28046 Madrid

ŠPANJOLSKA

Tel. +34 913492587

Faks +34 913492470

E-pošta: rmuro@mincotur.es; sgdefensa.sscc@comercio.mineco.es

Internetske stranice: http://www.comercio.gob.es/es-ES/comercio-exterior/informacion-sectorial/material-de-defensa-y-de-doble-uso/Paginas/conceptos.aspx

13.10.   Francuska

| Ministère de l'Économie et des Finances |
| --- |
| Direction Générale des Enterprises |
| Service des biens à double usage (SBDU) |
| 67, rue Barbès – BP 80001 |
| 94201 Ivry-sur-Seine Cedex |
| FRANCUSKA |

Ministère de l'Économie et des Finances

Direction Générale des Enterprises

Service des biens à double usage (SBDU)

67, rue Barbès – BP 80001

94201 Ivry-sur-Seine Cedex

FRANCUSKA

Tel. +33 179843419

E-pošta: doublusage@finances.gouv.fr

Internetske stranice: https://www.entreprises.gouv.fr/biens-double-usage

13.11.   Hrvatska

| Ministarstvo vanjskih i europskih poslova |
| --- |
| Uprava za gospodarske poslove i razvojnu suradnju |
| Služba za izvoznu kontrolu |
| Trg N. Š. Zrinskog 7-8 |
| 10000 Zagreb |
| HRVATSKA |

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

Uprava za gospodarske poslove i razvojnu suradnju

Služba za izvoznu kontrolu

Trg N. Š. Zrinskog 7-8

10000 Zagreb

HRVATSKA

Osoba za kontakt: Vesna Focht, Silvija Šplajt

Tel. +385 14598123, 122

Faks +385 14597788

E-pošta: kontrola.izvoza@mvep.hr

Internetske stranice: http://gd.mvep.hr/hr/kontrola-izvoza/

13.12.   Italija

| Ministry of Foreign Affairs and International Cooperation |
| --- |
| National Authority – UAMA (Unit for the Authorizations of Armament Materials) 1 Piazzale della Farnesina |
| 00135 Rim |
| ITALIJA |

Ministry of Foreign Affairs and International Cooperation

National Authority – UAMA (Unit for the Authorizations of Armament Materials) 1 Piazzale della Farnesina

00135 Rim

ITALIJA

Tel. +39 0636912853

E-pošta: uama.dualuse@esteri.it; uama.dualuse@cert.esteri.it; giovanni.brignone@esteri.it

Internet: https://www.esteri.it/mae/it/ministero/struttura/uama/legislazione.html

13.13.   Cipar

| Ministry of Energy, Commerce and Industry |
| --- |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nikozija |
| CIPAR |

Ministry of Energy, Commerce and Industry

6, Andrea Araouzou

1421 Nikozija

CIPAR

Tel. +357 22867100, 22867197

Faks +357 22375120 22375443

E-pošta: pevgeniou@meci.gov.cy

Internetske stranice: http://www.meci.gov.cy/MECI/trade/ts.nsf

13.14.   Latvija

| Control Committee for Strategic Goods |
| --- |
| Predsjednik odbora: g. Andris Pelšs |
| Izvršni tajnik: g. Nauris Rumpe |
| Ministry of Foreign Affairs |
| 3, K. Valdemara street |
| Riga, LV-1395 |
| LATVIJA |

Control Committee for Strategic Goods

Predsjednik odbora: g. Andris Pelšs

Izvršni tajnik: g. Nauris Rumpe

Ministry of Foreign Affairs

3, K. Valdemara street

Riga, LV-1395

LATVIJA

Tel. +371 67016426

E-pošta: nauris.rumpe@mfa.gov.lv

Internetske stranice: https://www.mfa.gov.lv/tautiesiem-arzemes/aktualitates-tautiesiem/20440-strategiskas-nozimes-precu-kontrole?lang=lv-LV

13.15.   Litva

Tijelo ovlašteno za dodjeljivanje izvoznih dozvola za robu s dvojnom namjenom i tijela ovlaštena za dodjeljivanje dozvola za pružanje brokerskih usluga, tehničke pomoći i provoza:

| Ministry of Economy and Innovation of the Republic of Lithuania |
| --- |
| Gedimino ave. 38, |
| LT-01104 Vilnius |
| LITVA |

Ministry of Economy and Innovation of the Republic of Lithuania

Gedimino ave. 38,

LT-01104 Vilnius

LITVA

Podaci za kontakt:

Export Policy Division

Economic Development Department

Tel. +370 65906035, +370 65915769

E-pošta: vienaslangelis@eimin.lt

Internetske stranice: http://eimin.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/eksportas/strateginiu-prekiu-kontrole

Tijelo ovlašteno za zabranu provoza robe s dvojnom namjenom koja nije iz Zajednice:

| Customs Department under the Ministry of Finance of the Republic of Lithuania |
| --- |
| A. Jaksto str. 1/25 |
| LT-01105 Vilnius |
| LITVA |

Customs Department under the Ministry of Finance of the Republic of Lithuania

A. Jaksto str. 1/25

LT-01105 Vilnius

LITVA

Podaci za kontakt:

Customs Criminal Service

Tel. +370 52616960

E-pošta: budetmd@lrmuitine.lt

13.16.   Luksemburg

| 1. | Ministar vanjske trgovine |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ministar vanjskih poslova
  Poštanska adresa





  Ministère de l’Economie |
| --- | --- |
| Office du contrôle des exportations, importations et du transit (OCEIT) |
| 19-21 Boulevard Royal |
| L-2449 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |

2.

Poštanska adresa

Ministère de l’Economie

Office du contrôle des exportations, importations et du transit (OCEIT)

19-21 Boulevard Royal

L-2449 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 226162

E-pošta: oceit@eco.etat.lu

13.17.   Mađarska

| Government Office of the Capital City Budapest |
| --- |
| Department of Trade, Defence Industry, Export Control and Precious Metal Assay |
| Export Control Unit |
| Németvölgyi út 37-39. |
| 1124 Budimpešta |
| MAĐARSKA |

Government Office of the Capital City Budapest

Department of Trade, Defence Industry, Export Control and Precious Metal Assay

Export Control Unit

Németvölgyi út 37-39.

1124 Budimpešta

MAĐARSKA

Tel. +36 14585577

Faks +36 14585869

E-pošta: exportcontrol@bfkh.gov.hu

Internetske stranice: http://mkeh.gov.hu/haditechnika/kettos_felhasznalasu

13.18.   Malta

| Commerce Department |
| --- |
| g. Brian Montebello |
| Trade Services |
| MALTA |

Commerce Department

g. Brian Montebello

Trade Services

MALTA

Tel. +356 25690214

Faks +356 21240516

E-pošta: brian.montebello@gov.mt

Internetske stranice: https://commerce.gov.mt/en/Trade_Services/Imports%20and%20Exports/Pages/DUAL%20USE/DUAL-USE-TRADE-CONTROLS.aspx

13.19.   Nizozemska

| Ministry for Foreign Affairs |
| --- |
| Directorate-General for International Relations |
| Department for Trade Policy and Economic Governance |
| PO Box 20061 |
| 2500 EB Den Haag |
| NIZOZEMSKA |

Ministry for Foreign Affairs

Directorate-General for International Relations

Department for Trade Policy and Economic Governance

PO Box 20061

2500 EB Den Haag

NIZOZEMSKA

Tel. +31 703485954

| Dutch Customs/Central Office for Import and Export |
| --- |
| PO Box 30003 |
| 9700 RD Groningen, |
| NIZOZEMSKA |

Dutch Customs/Central Office for Import and Export

PO Box 30003

9700 RD Groningen,

NIZOZEMSKA

Tel. +31 881512400

Faks +31 881513182

E-pošta: DRN-CDIU.groningen@belastingdienst.nl

Internetske stranice: www.rijksoverheid.nl/exportcontrole

13.20.   Austrija

| Federal Ministry of Digital and Economic Affairs |
| --- |
| Division for Foreign Trade Administration |
| Stubenring 1, 1010 Beč |
| AUSTRIJA |

Federal Ministry of Digital and Economic Affairs

Division for Foreign Trade Administration

Stubenring 1, 1010 Beč

AUSTRIJA

Tel. +43 171100802335

Faks +43 171100808366

E-pošta: POST.III2_19@bmdw.gv.at

Internetske stranice: http://www.bmdw.gv.at/pawa

13.21.   Poljska

| Ministry of Entrepreneurship and Technology |
| --- |
| Department for Trade in Strategic Goods and Technical Safety |
| Pl. Trzech Krzyzy 3/5 |
| 00-507 Varšava |
| POLJSKA |

Ministry of Entrepreneurship and Technology

Department for Trade in Strategic Goods and Technical Safety

Pl. Trzech Krzyzy 3/5

00-507 Varšava

POLJSKA

Tel. +48 222629665

Faks +48 222629140

E-pošta: SekretariatDOT@mpit.gov.pl

Internetske stranice: https://www.gov.pl/web/przedsiebiorczosc-technologia/zezwolenia-na-obrot-produktami-podwojnego-zastosowania

13.22.   Portugal

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Customs and Taxes Authority |
| Rua da Alfândega, 5 |
| 1049-006 Lisabon |
| PORTUGAL |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Customs and Taxes Authority

Rua da Alfândega, 5

1049-006 Lisabon

PORTUGAL

Direktorica: Luísa Nobre; Službenica za dozvole: Maria Oliveira

Tel. +351 218813843

Faks +351 218813986

E-pošta: dsl@at.gov.pt

Internetske stranice: http://www.dgaiec.min-financas.pt/pt/licenciamento/bens_tecnologias_duplo_uso/bens_tecnologias_duplo_uso.htm

13.23.   Rumunjska

| Ministry of Foreign Affairs |
| --- |
| Department for Export Controls — ANCEX |
| Str. Polonă nr. 8, sector 1 |
| 010501, Bukurešt |
| RUMUNJSKA |

Ministry of Foreign Affairs

Department for Export Controls — ANCEX

Str. Polonă nr. 8, sector 1

010501, Bukurešt

RUMUNJSKA

Tel. +40 374306905, +40 374306935, +40 374306950

E-pošta: dancex@mae.ro Internet: www.ancex.ro

13.24.   Slovenija

| Ministry of Economic, Tourism and Sport |
| --- |
| Kotnikova ulica 5 |
| SI-1000 Ljubljana |
| SLOVENIJA |

Ministry of Economic, Tourism and Sport

Kotnikova ulica 5

SI-1000 Ljubljana

SLOVENIJA

Tel. +386 14003564

Faks +386 14003588

E-pošta: gp.mgts@gov.si

Internetske stranice: https://www.gov.si/teme/nadzor-strateske-trgovine/

13.25.   Slovačka

Za potrebe članka 9. stavka 6. točke (a) i članka 10. stavka 4. Uredbe:

| Ministry of Economy of the Slovak Republic |
| --- |
| Department of Trade Measures |
| Mlynské nivy 44/a |
| 827 15 Bratislava 212 |
| SLOVAČKA |

Ministry of Economy of the Slovak Republic

Department of Trade Measures

Mlynské nivy 44/a

827 15 Bratislava 212

SLOVAČKA

Tel. +421 248544059

Faks +421 243423915

E-pošta: Monika.Maruniakova@mhsr.sk

Internetske stranice: www.economy.gov.sk

Za potrebe članka 9. stavka 6. točke (b) Uredbe:

| Criminal Office of the Financial Administration |
| --- |
| Department of Drugs and Hazardous materials |
| Coordination Unit |
| Bajkalská 24 |
| 824 97 Bratislava |
| SLOVAČKA |

Criminal Office of the Financial Administration

Department of Drugs and Hazardous materials

Coordination Unit

Bajkalská 24

824 97 Bratislava

SLOVAČKA

Tel. +421 258251221

E-pošta: Jozef.Pullmann@financnasprava.sk

13.26.   Finska

| Ministry for Foreign Affairs of Finland |
| --- |
| Export Control Unit |
| Merikasarminkatu 5F |
| FI - 00160 HELSINKI |

Ministry for Foreign Affairs of Finland

Export Control Unit

Merikasarminkatu 5F

FI - 00160 HELSINKI

Poštanska adresa:

| PO Box 176 |
| --- |
| FI-00023 GOVERNMENT |
| FINSKA |

PO Box 176

FI-00023 GOVERNMENT

FINSKA

Tel. +358 295350000

E-pošta: vientivalvonta.um@formin.fi

Internetske stranice: http://formin.finland.fi/vientivalvonta

13.27.   Švedska

| 1. | Inspectorate of Strategic Products (ISP) Inspektionen för strategiska produkter
  Adresa za posjetitelje:





  Vretenvägen 13B, Solna |
| --- | --- |
| Poštanska adresa: Box 6086, |
| SE-171 06 Solna |
| ŠVEDSKA |

1.

Adresa za posjetitelje:

Vretenvägen 13B, Solna

Poštanska adresa: Box 6086,

SE-171 06 Solna

ŠVEDSKA

Tel. +46 84063100

Faks +46 84203100

E-pošta: registrator@isp.se.

Internetske stranice: http://www.isp.se/

ISP je ovlašten za dodjeljivanje dozvola u svim slučajevima osim u onima iz točke 2. u nastavku.

| 2. | Swedish Radiation Safety Authority (Strålsäkerhetsmyndigheten) Section of Nuclear Non-proliferation and Security.





  Solna strandväg 96 |
| --- | --- |
| SE-171 16 Stockholm |
| ŠVEDSKA |

2.

Solna strandväg 96

SE-171 16 Stockholm

ŠVEDSKA

Tel. +46 87994000

Faks +46 87994010

E-pošta: registrator@ssm.se

Internetske stranice: http://www.ssm.se

Švedsko tijelo za sigurnost zračenja ovlašteno je za dodjeljivanje dozvola za provoz ili zabranu provoza proizvoda iz Priloga 1., kategorije 0, Uredbi.

---

(1)  SL L 206, 11.6.2021., str. 1.

---

OBAVIJESTI U VEZI S EUROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorno tijelo EFTA-e

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/62 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/62

---

Obavijest Nadzornog tijela EFTA-e o kamatnim stopama za povrat državnih potpora i referentnim/diskontnim stopama za države EFTA-e koje se primjenjuju od 1. ožujka 2023

(Objavljena u skladu s pravilima o referentnim i diskontnim stopama utvrđenima u dijelu VII. Smjernica ESA-e o državnim potporama i s člankom 10. Odluke ESA-e br. 195/04/COL od 14. srpnja 2004. (1))

(2023/C 208/07)

Osnovne stope izračunane su u skladu s poglavljem o metodi za utvrđivanje referentnih i diskontnih stopa ESA-inih Smjernica o državnim potporama, kako su izmijenjene Odlukom ESA-e br. 788/08/COL od 17. prosinca 2008. Primjenjive referentne stope utvrđuju se tako da se osnovnoj stopi doda odgovarajuća marža u skladu sa Smjernicama o državnim potporama.

Osnovne stope utvrđene su kako slijedi:

| | Island | Lihtenštajn | Norveška |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.3.2023.– | 6,37 | –0,12 | 3,15 |

Island

Lihtenštajn

Norveška

1.3.2023.–

6,37

–0,12

3,15

---

(1)  SL L 139, 25.5.2006., str. 37. i Dodatak o EGP-u uz SL br. 26/2006, 25.5.2006., str. 1.

---

V. Objave

SUDSKI POSTUPCI

Sud EFTA-e

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/63

---

Zahtjev za savjetodavno mišljenje Suda EFTA-e koji je 1. veljače 2023. podnio Héraðsdómur Reykjaness u predmetu Elva Dögg Sverrisdóttir i Ólafur Viggó Sigurðsson protiv Íslandsbanki hf.

(Predmet E-1/23)

(2023/C 208/08)

Dopisom Sudu EFTA-e od 1. veljače 2023., zaprimljenim u pisarnici Suda 22. veljače 2023., Okružni sud Reykjanes (Héraðsdómur Reykjaness) podnio je zahtjev za savjetodavno mišljenje u predmetu Elva Dögg Sverrisdóttir i Ólafur Viggó Sigurðsson protiv Íslandsbanki hf. o sljedećem pitanju:

Je li u skladu s Direktivom 2014/17/EU (a posebno njezinim člankom 24.) i, ovisno o slučaju, s člankom 10. stavkom 2. točkom (f) Direktive 2008/48/EZ (usp. uvodnu izjavu 19. Direktive 2014/17/EU) da se u uvjetima potrošačkog hipotekarnog kredita s varijabilnom kamatnom stopom navodi da će se pri prilagodbi stope zaduživanja u obzir uzimati čimbenici koji uključuju operativne i druge nepredviđene troškove?

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/64 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/64

---

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

(2023/C 208/09)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 6.b stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Obavijest o odobrenju standardne izmjene na razini Unije [sic] specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla iz države članice

(Uredba (EU) br. 1151/2012)

„Liquirizia di Calabria”

EU br.: PDO-IT-0644-AM03 - 22.3.2023

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv proizvoda

„Liquirizia di Calabria”

2.   Država članica u kojoj se nalazi zemljopisno područje

Italija

3.   Tijelo države članice koje dostavlja obavijest o standardnoj izmjeni

Ministarstvo poljoprivrede, prehrane i šumarstva

—

4.   Opis odobrenih izmjena

1.   Brisanje teksta „te datum pakiranja proizvoda koji se nalazi u pojedinačnim pakiranjima”.

Opis

U članku 8. specifikacije proizvoda i točki 3.6. jedinstvenog dokumenta brišu se riječi „te datum pakiranja proizvoda koji se nalazi u pojedinačnim pakiranjima”.

Razlog: Izmjena se pokazala nužnom jer je utvrđeno da potrošači često miješaju datum pakiranja otisnut na etiketi s datumom „upotrijebiti do” ili „najbolje upotrijebiti do”, zbog čega su potrošači nezadovoljni i nepovjerljivi prema proizvođaču i samom proizvodu.

Osim toga, proizvođači moraju snositi dodatne troškove tiskanja kako bi naveli taj datum na često vrlo malim pakiranjima i etiketama kako bi osigurali minimalnu veličinu propisanu relevantnim zakonodavstvom.

Uklanjanje tih informacija s etikete nije u suprotnosti s pravilima o sljedivosti proizvoda jer se, uz datum „najbolje upotrijebiti do”, uvijek navodi i proizvodna serija. Time se omogućuje potpuna sljedivost proizvoda, među ostalim u pogledu datuma pakiranja.

Izmjena članka 8. specifikacije proizvoda i točke 3.6. jedinstvenog dokumenta.

Ta izmjena utječe na jedinstveni dokument.

2.   Ispravak opisa logotipa

Opis

Opis: U članku 8. specifikacije, rečenica „Izvan romba, riječi ‚Liquirizia di Calabria’ napisane su zdesna nalijevo na obje strane na vrhu, a riječi ‚D.O.P. Denominazione di Origine Protetta’ (Zaštićena oznaka izvornosti (ZOI)) napisane su zdesna nalijevo na obje strane strane na dnu” izmijenjena je u „Izvan romba riječi ‚Liquirizia di Calabria’ napisane su slijeva nadesno na obje strane na vrhu, a riječi ‚D.O.P. Denominazione di Origine Protetta’ (Zaštićena oznaka izvornosti (ZOI)) slijeva nadesno na obje strane na dnu”.

Razlog: Zatraženom izmjenom ispravlja se opis logotipa jer se tekst logotipa ne ispisuje zdesna nalijevo, već slijeva nadesno.

Izmjena se odnosi na članak 8. specifikacije proizvoda.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Liquirizia di Calabria”

EU br.: PDO-IT-0644-AM03 - 22.3.2023

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv (nazivi) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Liquirizia di Calabria”

2.   Država članica ili treća zemlja

Država članica ili treća zemlja

Italija

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda [kao u Prilogu XI.]

Vrsta proizvoda [kao u Prilogu XI.]

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka izvornosti „Liquirizia di Calabria” odnosi se isključivo na svježi ili sušeni sladić te na njegov ekstrakt. Mora potjecati od uzgojenih ili divljih biljaka vrste Glycyrrhiza glabra (porodica: Leguminosae), konkretno sorte „typica” poznate u Kalabriji kao „Cordara”.

Glycyrrhiza glabra

Leguminosae

Pri puštanju u promet ZOI „Liquirizia di Calabria” mora imati sljedeća obilježja:

Svježi korijen:

Boja: slamnatožuta;

Okus: sladak, aromatičan, intenzivan i dugotrajan;

Vlaga: ≤ 52 %;

Količina glicirizinske kiseline: ≤ 1,40 %.

Sušeni korijen:

Boja: slamnatožuta boja do oker žute boje;

Okus: sladak, voćni i blago opor;

Vlaga: ≤ 12 %;

Količina glicirizinske kiseline: ≤ 5 % suhe tvari.

Ekstrakt korijena:

Boja: od tamne terakota smeđe do crne boje

Okus: gorko-sladak, aromatičan, intenzivan i dugotrajan;

Vlaga: od 9 % do 15 %

Količina glicirizinske kiseline: ≤ 6 % suhe tvari.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi koraci u proizvodnji, od uzgoja do branja, te sušenje i prerada, moraju se provoditi na tom razgraničenom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

„Liquirizia di Calabria” ZOI stavlja se na tržište u pakiranjima od kartona, stakla, metala, keramike, polipropilena i polietilena visoke gustoće te u svim materijalima dozvoljenima u skladu s važećim propisima o pakiranju prehrambenih proizvoda. Težina pakiranja smije biti od 5 g do 25 kg. Svako pakiranje mora biti zapečaćeno na način da otvaranje pakiranja podrazumijeva trganje pečata.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Etiketa mora sadržavati logotip te zaštićene oznake i serijski broj koji dodjeljuje nadzorno tijelo. Logotip ZOI-ja „Liquirizia di Calabria” stilizirani je romb kojem su sve stranice jednake duljine i pod kutovima od 90°. Najmanja veličina za tisak čitavog logotipa je 0,5 cm po visini i po širini. Logotip može biti tiskan u svim bojama.

Image 1

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje „Liquirizia di Calabria” obuhvaća sva općinska područja detaljno navedena u specifikaciji proizvodnje u kojima je zabilježeno postojanje divlje ili uzgajane biljne vrste Glycyrrhiza glabra, „typica” koja se u Kalabriji naziva „Cordara”, na područjima do 650 m nadmorske visine. To područje na sjeveru graniči s masivom Pollino koji se blago spušta prema sjeveroistoku do općine Rocca Imperiale te tako odvaja predmetno područje od regije Basilicata. Područje obuhvaća zemljišta u dolini Crati koja se nalaze na desnoj i lijevoj obali rijeke koja teče od juga prema sjeveru i koja, nakon prolaska kroz ravnicu Sibari, na sjeveroistoku utječe u Jonsko more. Na tirenskoj strani obuhvaćena su područja koja su, sa sjevera prema jugu, omeđena teritorijima općina Falconara Albanese i Nicotera. Na jonskoj strani obuhvaćena su područja koja, krenuvši sa sjevera, dotiču ravnicu Sibari, veliku ravan pokrajine Crotone i protežu se do krajnje točke Kalabrije.

Glycyrrhiza glabra

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Kalabrija je regija koja, zahvaljujući svojoj konfiguraciji i topografiji, ima potpuno jedinstvene karakteristike u usporedbi sa svim ostalim talijanskim regijama. Kalabrija, smještena na krajnjem dijelu talijanskog poluotoka, i sama se može smatrati dugim i uskim poluotokom čijih je otprilike 800 km obale okruženo morem. Iako se u nekim aspektima može uspoređivati s Apuljom, te se dvije regije u potpunosti razlikuju. Visoki planinski lanci Apenina po dužini dijele Kalabriju na dva dijela, što je potpuno jedinstvena zemljopisna značajka među regijama Italije. Zbog konfiguracije i orografije Kalabrija ima jedinstvene i posebne biološko-pedološko-klimatske uvjete u odnosu na ostatak Italije u smislu prosječnih temperatura, raspona temperature, vlage, kiše, padalina, vjetra, insolacije i sunčevog zračenja, a time i temperature tla. Svi navedeni čimbenici temeljito su potkrijepljeni brojnim znanstvenim istraživanjima. Karakteristično je stanište tijekom stoljeća izvršilo snažan pritisak na tu biljnu vrstu prema prilagodbi i prirodnom odabiru što je uvjetovalo razvoj sastava te hranjivih i aromatičnih značajki vrste i definiralo specifičan kemotip proizvoda „Liquirizia di Calabria”. Ta posebna vrsta sladića pronađena je u regiji Kalabrija i već je u 17. stoljeću bila poznata, što potvrđuju brojni dokumenti, uključujući poznati Trattato di terapeutica e farmacologia [ Ugovor o liječenju i farmakologiji], sv. I (1903.). U tom se tekstu navodi da je „vrsta od koje potječe, Glycyrrhiza glabra (Leguminosae, Papillonaceae), autohtona u jugozapadnoj Europi. Ponekad se ljekoviti korijen naziva kalabrijski sladić (‚Liquirizia di Calabria’) kako bi se razlikovao od ruskog sladića, koji je svjetliji i dobiva se od vrste Glycyrrhiza glandulifera ili echinata koja raste na jugoistoku Europe.” Čak i poznata Encyclopaedia Britannica u svojem četrnaestom izdanju (1928.) navodi: „Priprema soka široko je rasprostranjena djelatnost duž obale Sredozemlja, no u Velikoj Britaniji najcjenjenija je kvaliteta proizvoda podrijetlom iz Kalabrije”. Stav koji zauzima Encyclopaedia Britannica potvrđuje i izvješće Ministarstva vanjskih poslova SAD-a pod naslovom „Biljka sladić” (1985.). „Liquirizia di Calabria” označava složeni „proizvod” nastao međudjelovanjem prirode i ljudskog rada koje je, prenošeno stoljećima, postalo iskonska tradicija regije Kalabrija. To je vidljivo i na slici Saint-Nona krajem 18. stoljeća i iz dokumenta Vincenza Padule Stato delle persone in Calabria – I concari (1864.) te dokumenta SVIMEZ (Udruga za razvoj industrije u južnoj Italiji) Piante officinali in Calabria: presupposti e prospettive (1951.); Pece e liquirizia nei casali cosentini del Settecento: forma d’industrie e forze di lavoro (Augusto Placanica, 1980.); I „Conci” e la produzione del succo di liquerizia in Calabria (Gennaro Matacena, 1986.); La dolce industria. Conci e liquirizia in provincia di Cosenza dal XVIII al XX secolo (Vittorio Marzi et al., 1991.); i mnogih drugih tekstova u kojima se opisuje uzgoj, proizvodnja i upotreba sladića objavljenih od 18. stoljeća do danas.

Trattato di terapeutica e farmacologia [

Glycyrrhiza glabra

Leguminosae, Papillonaceae

Glycyrrhiza glandulifera

echinata

Stato delle persone in Calabria – I concari

Piante officinali in Calabria

presupposti e prospettive

Pece e liquirizia nei casali cosentini del Settecento

forma d’industrie e forze di lavoro

I „Conci” e la produzione del succo di liquerizia in Calabria

La dolce industria. Conci e liquirizia in provincia di Cosenza dal XVIII al XX secolo

U Kalabriji se u drugoj polovini 18. stoljeća uzgoj sladića protezao duž čitave obale Jonskog mora, a posebice na sjevernim granicama s Lucanijom i u velikoj ravnici Sibari (gdje ga je bilo u izobilju) te sve do Crotone i Reggio Calabria. Međutim, bilo ga je u izobilju i u dolini Crati koja se iz Cosenze proteže do ravnice Sibari te na velikim područjima tirenskog priobalja. Sladić se i danas u velikoj mjeri uzgaja na istim područjima, a proizvodnja je porasla zahvaljujući radu poljoprivrednika iz Corigliana koji je prije nekoliko desetljeća počeo promovirati taj dragocjen korijen u smislu alternativnog uzgoja biljaka, za što u Italiji postoji velika potražnja.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/18909

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

1

---

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/68 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/68

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 208/10)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Haute Vallée de l'Orb”

PGI-FR-A1163-AM01

Datum obavijesti: 31.3.2023.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Organoleptički opis proizvoda

U poglavlju I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP) „Haute Vallée de l'Orb” dopunjava se odjeljak 3.3. kako bi se upotpunio organoleptički opis vina sa ZOZP-om.

Dopunjava se točka „Opis vina” jedinstvenog dokumenta.

2.   Područje u neposrednoj blizini

U odjeljak 4.2. pod nazivom „Područje u neposrednoj blizini” u poglavlju I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l'Orb” dodaju se sljedeće tri općine: „Caussiniojouls, Laurens i Saint-Pons-de-Thomières”. Time se želi obuhvatiti područje na kojem se nalaze vinarski objekti u vlasništvu proizvođača koji su aktivni na području proizvodnje vina sa ZOZP-om. Riječ je o susjednim općinama koje se nalaze u neposrednoj blizini postojećeg područja, čime se osigurava ujednačenost okoline.

Dopunjava se odjeljak jedinstvenog dokumenta pod nazivom „Dodatni uvjeti – područje u neposrednoj blizini”.

3.   Sorte vinove loze

U odjeljak 5. poglavlja I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l'Orb” dodaju se sljedeće sorte vinove loze odobrene za proizvodnju vina sa ZOZP-om:

| — | sorte bijeloga grožđa: Cabernet blanc B, Colombard B, Floreal B, Muscaris B, Sauvignac B, Soreli B, Souvignier gris B, Voltis B, |
| --- | --- |

—

sorte bijeloga grožđa: Cabernet blanc B, Colombard B, Floreal B, Muscaris B, Sauvignac B, Soreli B, Souvignier gris B, Voltis B,

| — | sorte crnoga grožđa: Aramon N, Artaban N, Cabernet Cortis N, Caladoc N, Chenanson N, Vidoc N, |
| --- | --- |

—

sorte crnoga grožđa: Aramon N, Artaban N, Cabernet Cortis N, Caladoc N, Chenanson N, Vidoc N,

| — | sorte sivoga grožđa: Pinot gris G. |
| --- | --- |

—

sorte sivoga grožđa: Pinot gris G.

Te su sorte otporne na sušu i gljivične bolesti. Potrebno im je manje sredstava za zaštitu bilja, a njihova fiziološka i enološka svojstva odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju ZOZP-a. Njima se ne mijenjaju svojstva vina sa ZOZP-om.

Uvođenje tih sorti ne utječe na jedinstveni dokument. Dodane su u rubriku „Sorte vinove loze”.

4.   Najveći prinos proizvodnje

U poglavlju I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l'Orb” mijenja se odjeljak 6., „Prinos”. Nepjenušava vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l'Orb” moraju se proizvoditi uz najveći prinos po hektaru od 80 hektolitara za crna, ružičasta i bijela vina, umjesto od 65 hl/ha za crna vina i 70 hl/ha za ružičasta i bijela vina. Budući da je tržište veoma dinamično, time se želi omogućiti razvoj proizvodnje u okviru tog ZOZP-a i prilagoditi ograničenja prinosa tržišnom segmentu vina sa ZOZP-om iz te regije.

Mijenja se odjeljak „Najveći prinosi” jedinstvenog dokumenta.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

U zadnjem odlomku poglavlja I. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” mijenja se odjeljak 8.1. kako bi se poboljšao opis zemljopisnog područja.

Mijenja se i dopunjava odjeljak „Povezanost sa zemljopisnim područjem” jedinstvenog dokumenta.

6.   Nadzorno tijelo

Poglavlje III. specifikacije proizvoda sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” mijenja se radi pojednostavnjenja odjeljka „Nadzorno tijelo” i pritom se pojašnjava da se kontrola usklađenosti sa specifikacijom proizvoda provodi na temelju plana nadzora koji odobrava treće tijelo koje je ovlastio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu (INAO), čime se jamči mjerodavnost, nepristranost i neovisnost.

To pojednostavnjenje ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv(I)

Haute Vallée de l’Orb

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

| 16. | Vino od prezrelog grožđa |
| --- | --- |

16.

Vino od prezrelog grožđa

4.   Opis vina

1.   Nepjenušava crna, ružičasta i bijela vina

KRATAK OPIS

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” obuhvaća crna, bijela i ružičasta vina u kategorijama nepjenušavog vina, kvalitetnog pjenušavog vina i vina od prezreloga grožđa.

Proizvedena vina ponajprije se ističu po svojoj intenzivnoj aromi i svježini.

Crna vina proizvedena od sorti grožđa Syrah, Pinot, Merlot ili Marselan nakon sporog dozrijevanja na česticama s umjerenim prinosima imaju boju koja varira od crvene boje trešnje do tamno rubin crvene, visoko su koncentrirana u ustima i imaju izraženu, ali svilenkastu strukturu tanina i svježinu koja im daje posebnu reskost. U mirisu se najviše osjete note crvenog voća, kupina i crnog papra.

Bijela vina proizvode se od grožđa sorti Chardonnay, Sauvignon ili Viognier, koje dozrijeva barem deset dana kasnije nego u ostatku departmana. Imaju zelenkasto-žutu do slamnatožutu boju. Vrlo su aromatična i imaju note bijelog cvijeća, agruma, šimširovine i egzotičnog voća, a zahvaljujući svojoj kiselosti živahna su i ostavljaju dugotrajan okus u ustima.

Ružičasta vina proizvode se od sorti grožđa Cinsaut, Syrah ili Cabernet Sauvignon, koja se beru rano kako bi se očuvala njihova kiselost i umjerena alkoholna jakost. Imaju prilično svijetlu boju u rasponu od ružičaste boje trešnje do blijede boje lososa, a odlikuju se notama trešnje, kupine i amilnog alkohola. Zahvaljujući svojoj kiselosti pitka su i ostavljaju dugotrajan okus u ustima.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11,5 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11,5

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Crna, ružičasta i bijela vina od prezreloga grožđa.

KRATAK OPIS

Bijela vina proizvedena od prezreloga grožđa imaju boju jantara, dok crna imaju granatno crvenu do crvenu boju opeke. Okus im je zaokružen i sočan, a njihova je slatkoća lijepo uravnotežena kiselošću. Nastaju složene arome crnog voća, začina kao što su cimet ili klinčić i oraha.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Kvalitetna pjenušava vina (crna, ružičasta i bijela)

KRATAK OPIS

Kvalitetna pjenušava vina isključivo se proizvode metodom sekundarne fermentacije u boci. Imaju fine, elegantne mjehuriće i cvjetne ili voćne arome ovisno o sortama koje se upotrebljavaju za cuvée.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.

Poseban enološki postupak

Kvalitetna pjenušava vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” isključivo se proizvode metodom sekundarne fermentacije u boci.

Uz prethodno navedenu odredbu, enološki postupci u proizvodnji vina moraju biti u skladu sa zahtjevima koji su utvrđeni na razini EU-a i u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2.   Najveći prinosi

1.   Nepjenušavo vino

80 hektolitara po hektaru

2.   Vino od prezreloga grožđa

30 hektolitara po hektaru

3.   Kvalitetno pjenušavo vino

70 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina sa ZOZP-om „Haute Vallée de l’Orb” moraju se provoditi na području sljedećih općina departmana Aude:

Avène, Les Aires, Bédarieux, Le Bousquet-d’Orb, Camplong, Carlencas-et-Levas, Colombières-sur-Orb, Combes, Dio-et-Valquières, Graissessac, Hérépian, Joncels, Lamalou-les-Bains, Lunas, Mons, Olargues, Pézènes-les-Mines, Le Poujol-sur-Orb, Le Pradal, Prémian, Roquebrun, Rosis, Saint-Etienne-d’Albagnan, Saint-Etienne-d’Estréchoux, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l’Arçon, Saint-Vincent-d’Olargues, Taussac-la-Billière, La Tour-sur-Orb, Vieussan, Villemagne.

7.   Sorte vinove loze

| | Aramon N |
| --- | --- |

Aramon N

| | Artaban N |
| --- | --- |

Artaban N

| | Bourboulenc B – Doucillon blanc |
| --- | --- |

Bourboulenc B – Doucillon blanc

| | Cabernet blanc B |
| --- | --- |

Cabernet blanc B

| | Cabernet cortis N |
| --- | --- |

Cabernet cortis N

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Caladoc N |
| --- | --- |

Caladoc N

| | Carignan N |
| --- | --- |

Carignan N

| | Carignan blanc B |
| --- | --- |

Carignan blanc B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Chasan B |
| --- | --- |

Chasan B

| | Chenanson N |
| --- | --- |

Chenanson N

| | Cinsaut N – Cinsault |
| --- | --- |

Cinsaut N – Cinsault

| | Clairette B |
| --- | --- |

Clairette B

| | Colombard B |
| --- | --- |

Colombard B

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Floreal B |
| --- | --- |

Floreal B

| | Grenache N |
| --- | --- |

Grenache N

| | Grenache blanc B |
| --- | --- |

Grenache blanc B

| | Grenache gris G |
| --- | --- |

Grenache gris G

| | Macabeu B – Macabeo |
| --- | --- |

Macabeu B – Macabeo

| | Marsanne B |
| --- | --- |

Marsanne B

| | Marselan N |
| --- | --- |

Marselan N

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Morrastel N – Minustellu, Graciano |
| --- | --- |

Morrastel N – Minustellu, Graciano

| | Mourvèdre N – Monastrell |
| --- | --- |

Mourvèdre N – Monastrell

| | Muscaris B |
| --- | --- |

Muscaris B

| | Muscat à petits grains blancs B–Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains blancs B–Muscat, Moscato

| | Muscat à petits grains rouges Rg–Muscat, Moscato |
| --- | --- |

Muscat à petits grains rouges Rg–Muscat, Moscato

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

| | Roussanne B |
| --- | --- |

Roussanne B

| | Sauvignac |
| --- | --- |

Sauvignac

| | Sauvignon B – Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B – Sauvignon blanc

| | Soreli B |
| --- | --- |

Soreli B

| | Souvignier gris Rs |
| --- | --- |

Souvignier gris Rs

| | Syrah N – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah N – Shiraz

| | Tempranillo N |
| --- | --- |

Tempranillo N

| | Terret blanc B |
| --- | --- |

Terret blanc B

| | Terret gris G |
| --- | --- |

Terret gris G

| | Terret noir N |
| --- | --- |

Terret noir N

| | Vermentino B–Rolle |
| --- | --- |

Vermentino B–Rolle

| | Vidoc N |
| --- | --- |

Vidoc N

| | Viognier B |
| --- | --- |

Viognier B

| | Voltis B |
| --- | --- |

Voltis B

8.   Opis povezanosti

8.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaćeno ovom oznakom zemljopisnog podrijetla nalazi se u departmanu Hérault na jugu Francuske i prirodno je ograđen okolnim planinama:

| — | Espinouse i Caroux (nadmorska visina od 1 065 m) na sjeveru, |
| --- | --- |

—

Espinouse i Caroux (nadmorska visina od 1 065 m) na sjeveru,

| — | Avants-Monts (nadmorska visina od 753 m) na jugu, |
| --- | --- |

—

Avants-Monts (nadmorska visina od 753 m) na jugu,

| — | Monts d’Orb i Escandorgue sa zapada prema istoku. |
| --- | --- |

—

Monts d’Orb i Escandorgue sa zapada prema istoku.

Ta regija nalazi se na najzapadnijem dijelu planinskog lanca Cévennes i prostire se gorjem Montagne Noire prema zapadu. Planine su ispresijecane trima dolinama koje se protežu uz glavne rasjede (Orb, Mare i Jaur) i pored kojih surovost reljefa još više dolazi do izražaja. Nekoliko je različitih supstrata u gornjem dijelu doline Orb, a smješten je na području geoloških pukotina u planinskom lancu Cévennes, južno od Središnjeg masiva.

S obzirom na kemijski sastav i teksturu tla su raznolika te je utvrđeno sedam cjelina tla i krajolika (u pogledu nagiba, dubine i stjenovitosti) u kojima vinova loza raste na sličan način: visoravni na vulkanskim formacijama, brežuljci na metamorfnim supstratima, padine na pješčenjaku i laporu, područje zemlje crvenice („Ruffes du Lodévois”), visoravni i brežuljci od vapnenca, novije koluvijalne ravnice i kiseli pješčenjak.

Gornji dio doline Orb ima blagu sredozemnu mezoklimu. Većina vinogradarskog područja ima sljedeće značajke:

| — | različite razine vlažnosti, uz godišnju količinu padalina od 800 do 1 200 mm, |
| --- | --- |

—

različite razine vlažnosti, uz godišnju količinu padalina od 800 do 1 200 mm,

| — | sadnja vinove loze na „prohladnom do hladnom” području, na kojem suma aktivnih temperatura iznosi manje od 1 350 °C tijekom razdoblja vegetacije vinove loze. |
| --- | --- |

—

sadnja vinove loze na „prohladnom do hladnom” području, na kojem suma aktivnih temperatura iznosi manje od 1 350 °C tijekom razdoblja vegetacije vinove loze.

Rana ograničenja vode nisu na snazi. U vrijeme zrenja vinove loze na snazi su umjerena ograničenja vode.

Područje proizvodnje je planinski kraj čije se doline i obronci uvelike razlikuju po svojem teroaru, a pritom ima tipičnu ljetnu klimu. Tijekom cijelog ciklusa rasta i dozrijevanja grožđa izmjenjuju se vrući dani i prohladne noći. Zahvaljujući tom karakterističnom termičkom rasponu dolazi do intenzivnog dozrijevanja zbog viših prosječnih temperatura, dok se zbog niskih noćnih temperatura zadržavaju arome i kiselost, čime se dobivaju svježa i aromatična vina.

8.2.   Posebnosti proizvoda

Vinova loza počela se u toj regiji uzgajati u antička vremena. Redovnici iz opatija u općinama Joncels i Villemagne, smještenima na području sa ZOZP-om, još u srednjem vijeku počeli su saditi vinograde na obroncima gornjeg dijela doline Orb.

No poljoprivreda u gorskim kantonima i dalje je bila raznolika i usmjerena na osnovne životne potrebe te je uključivala stočarstvo, poneke kulture, kestene i vinovu lozu.

Tek su u 19. stoljeću, u vrijeme razvoja rudarstva, mnogi rudari počeli obrađivati male vinogradarske čestice i time su pridonijeli razvoju vinogradarstva na tom području.

Posljednjih su godina proizvođači koji žele ispuniti potražnju novih potrošača razvili proizvodnju vina intenzivne arome.

Kvaliteta i poseban karakter vina jamči se strogim uvjetima proizvodnje.

Oznaka „Vin du pays de la Haute Vallée de l’Orb” priznata je odlukom od 5. travnja 1982. Trenutačno otprilike deset vinara proizvodi 5 000 hektolitara crnog, ružičastog i bijelog vina, a većina ih se puni u boce na području proizvodnje.

U usporedbi s vinima koja se proizvode na južnijim područjima i na nižoj nadmorskoj visini, ti se proizvodi pri kušanju ističu snažnijim aromama, točnije voćnim i cvjetnim aromama bijelih vina te voćnim i pikantnim aromama crnih i ružičastih vina. Imaju i izraženiju kiselost, koja pojačava svježinu bijelih vina, a crnim i ružičastim vinima daje živahnost. Crna su vina tamnija i imaju svilenkastu strukturu tanina.

8.3.   Uzročna povezanost posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda

Zahvaljujući prirodnim uvjetima gornjeg dijela doline Orb vinova loza pravilno dozrijeva i dobiva se zdravo grožđe. Sva posebna svojstva vina proizlaze iz tog zemljopisnog područja.

Zbog raznolikosti tla vinogradi imaju dovoljno vode u svim fazama vegetacijskog ciklusa. Zahvaljujući relativnoj heterogenosti mikroklima koja su nastala zbog posebnog zemljopisnog položaja u srednje visokim planinama s mnoštvom različitih nagiba, orijentacija i nadmorskih visina moguća je sadnja svake sorte na najbolji mogući način i poman odabir lokacije čestica.

Zbog toga su u nedavnom restrukturiranju vinograda prednost dobile sjeverne ili oceanske sorte: Chardonnay B, Viognier B, Sauvignon B, Syrah N, Cabernet Sauvignon N, Cabernet Franc N, Merlot N, Pinot N. Sorte koje se tradicionalno više vežu uz Sredozemlje (Clairette B, Muscat à petits grains B, Grenache B i N, Cinsault N, Carignan N, Mourvèdre N itd.) nisu zanemarene, nego su rezervirane za toplije lokacije (nadmorska visina, nagib, orijentacija). Kad je riječ o sustavima uzgoja vinove loze, na određenim lokacijama na kojima ona sporije dozrijeva bilo je potrebno utvrditi odgovarajuće ciljne prinose na temelju metoda uzgoja prilagođenih potencijalu klime i tla.

Na sve postojeće kombinacije utječe veza između sredozemne klime sa znatnim razlikama između dnevne i noćne temperature te svojstvene kvalitete zrelog grožđa. Organske kiseline, polifenolni spojevi i aromatski prekursori manje se razgrađuju nego na mjestima koje ljeti imaju visoke dnevne i noćne temperature. Proizvedena vina stoga imaju ugodnu uravnoteženu strukturu i ostavljaju dojam lakoće.

Vina „Haute Vallée de l’Orb” uglavnom se prodaju izravno i zauzimaju istaknuto mjesto u gospodarskom razvoju gorskih kantona, posebno u vinskom turizmu, i zbog toga svake godine stiže sve više turista kako bi se upoznali s vinarima u njihovim vinarijama i sudjelovali na vinskim festivalima.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području |
| --- | --- |

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

| | Područje u neposrednoj blizini utvrđeno odstupanjem za proizvodnju i sazrijevanje vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” čine sljedeće općine koje graniče sa zemljopisnim područjem: |
| --- | --- |

Područje u neposrednoj blizini utvrđeno odstupanjem za proizvodnju i sazrijevanje vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” čine sljedeće općine koje graniče sa zemljopisnim područjem:

| | Berlou, Brénas, Cabrerolles, Cambon-et-Salvergues, Castanet-le-Haut, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Ceilhes-et-Rocozels Cessenon, Faugères, Ferrières-Puissarou, Fos, Fraïsse-sur-Agout, Laurens, Lodève, Lavalette, Les Plans, Octon, Mérifons, Montesquieu, Riols, Roqueredonde, Roquessels, Saint-Géniès-de-Varansal, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Salasc, Valmascle. |
| --- | --- |

Berlou, Brénas, Cabrerolles, Cambon-et-Salvergues, Castanet-le-Haut, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Ceilhes-et-Rocozels Cessenon, Faugères, Ferrières-Puissarou, Fos, Fraïsse-sur-Agout, Laurens, Lodève, Lavalette, Les Plans, Octon, Mérifons, Montesquieu, Riols, Roqueredonde, Roquessels, Saint-Géniès-de-Varansal, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Salasc, Valmascle.

Pravni okvir:

| | Nacionalno zakonodavstvo |
| --- | --- |

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

| | Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje |
| --- | --- |

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

| | Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” može se dopuniti nazivom jedne ili više sorti grožđa. |
| --- | --- |

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” može se dopuniti nazivom jedne ili više sorti grožđa.

| | Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” može se dopuniti izrazima „primeur” (mlado) ili „nouveau” (novo). Izrazi „mlado” i „novo” rezervirani su samo za nepjenušava vina. |
| --- | --- |

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Haute Vallée de l’Orb” može se dopuniti izrazima „primeur” (mlado) ili „nouveau” (novo). Izrazi „mlado” i „novo” rezervirani su samo za nepjenušava vina.

| | Logotip ZOZP-a Europske unije navodi se na etiketi kad se izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” („regionalno vino”). |
| --- | --- |

Logotip ZOZP-a Europske unije navodi se na etiketi kad se izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” („regionalno vino”).

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-70f18729-e4b2-4879-ae2c-5390d5fb9833

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/75 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/75

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 208/11)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Rosé des Riceys”

PDO-FR-A1363-AM03

Datum obavijesti: 19.4.2023.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Gustoća sadnje

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) specifikacije proizvoda izmijenjena su opća pravila o gustoći sadnje kako bi se omogućio razmak između gornjih redova i razmak između donjih trsova.

Ta nova pravila utvrđena nakon nekoliko godina eksperimentiranja olakšat će prilagodbu vinograda klimatskim promjenama i primjenu poljoprivredno-okolišnih praksi. Smanjenjem minimalnog razmaka između trsova djelomično se nadoknađuje manja gustoća pri sadnji.

Ta izmjena zahtijeva izmjenu točke 5. jedinstvenog dokumenta.

2.   Pravila o rezidbi

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 1. podtočki (b) specifikacije proizvoda načini rezidbe royat kordonac i jednostavni ili dvostruki guyot mijenjaju se kako bi se uzela u obzir nova pravila o gustoći.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

3.   Ostali postupci uzgoja

U poglavlju I. odjeljku VI. točki 2. specifikacije proizvoda dodane su dvije prakse uzgoja:

| — | Prored treba biti pokriven spontanim ili zasijanim vegetacijskim pokrovom od 30. studenoga do 31. siječnja sljedeće godine. |
| --- | --- |

—

Prored treba biti pokriven spontanim ili zasijanim vegetacijskim pokrovom od 30. studenoga do 31. siječnja sljedeće godine.

| — | Kod sadnje vinove loze i zamjena upotrebljavaju se biljke kojima su svi dijelovi (cjepovi i podloge) prije cijepljenja tretirirani vrućom vodom. Ako to nije slučaj, biljke se tretiraju vrućom vodom prije sadnje. Obrada vrućom vodom mora se provesti u postrojenju koje je odobrio FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

Kod sadnje vinove loze i zamjena upotrebljavaju se biljke kojima su svi dijelovi (cjepovi i podloge) prije cijepljenja tretirirani vrućom vodom. Ako to nije slučaj, biljke se tretiraju vrućom vodom prije sadnje. Obrada vrućom vodom mora se provesti u postrojenju koje je odobrio FranceAgriMer.

Ta nova pravila imaju agroekološke razloge.

Njihovo unošenje ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Upućivanja na nadzorno tijelo

U poglavlju III. odjeljku II. specifikacije proizvoda ažurirana je adresa nadzornog tijela.

Drugi stavak izmijenjen je, a treći izbrisan radi usklađivanja s novim uredničkim pravilima u točki II. specifikacija proizvoda.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv

Rosé des Riceys

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

Analitička svojstva

KRATAK OPIS

Riječ je o mirnim ružičastim vinima. Vina s najmanjom prirodnom volumnom alkoholnom jakosti od 10 %.

U slučaju pojačavanja vina ne prelaze ukupnu volumnu alkoholnu jakost od 13 %.

Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) tih vina iznosi najviše 3 grama po litri.

Vizualno, sjajna i intenzivna boja tih vina u rasponu je od boje lososa do crvene boje alizarina. Vino je nježno i profinjeno te se okus dugo zadržava u ustima. Mlado vino može imati arome bobičastog voća. Nakon nekoliko godina čuvanja razvija složeni buke, koji je često obilježen aromama suhog voća i začina, a ponekad i kandiranog voća, ovisno o godini berbe. Općenito govoreći, vino je obilježeno svojom profinjenošću, ujednačenim okusom i skladom.

U pogledu najvećeg ukupnog volumnog udjela alkohola, najmanje stvarne alkoholne jakosti, najmanje ukupne kiselosti, najvećeg sadržaja hlapljivih kiselina i najvećeg ukupnog sadržaja sumporova dioksida primjenjuju se norme predviđene općim zakonodavstvom.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): | 13 |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja ukupna kiselost | u miliekvivalentima po litri |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.):

13

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja ukupna kiselost

u miliekvivalentima po litri

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

5.1.   Posebni enološki postupci

1.   Enološki postupci

Ograničenja u pogledu proizvodnje

Zabranjeno je korištenje enološkog ugljena, samostalno ili umiješanog u pripravke.

Zabranjena je upotreba komadića drva.

Povećanje količine korištenog fermentiranog mošta ne smije biti veće od 1,12 % za 1 % povećanja volumnog udjela alkohola tijekom provedbe pojačavanja.

Uz prethodno navedene odredbe, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

2.   Gustoća sadnje

Postupak uzgoja

| — | Opće odredbe
  Vinova loza sadi se s razmakom između redova od najviše 2 metra.
  Razmak između trsova u istom redu iznosi između 0,70 i 1,50 metara.
  Zbroj razmaka između redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 3 metra.
  Svako preoblikovanje parcele koje bi uzrokovalo promjenu gustoće sadnje zabranjeno je do njezina krčenja. |
| --- | --- |

—

Opće odredbe

Vinova loza sadi se s razmakom između redova od najviše 2 metra.

Razmak između trsova u istom redu iznosi između 0,70 i 1,50 metara.

Zbroj razmaka između redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 3 metra.

Svako preoblikovanje parcele koje bi uzrokovalo promjenu gustoće sadnje zabranjeno je do njezina krčenja.

| — | Posebne odredbe |
| --- | --- |

—

Posebne odredbe

Kako bi se omogućio prolaz prilagođenih strojeva

| — | čestice s nagibom većim od 35 %, |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 35 %,

| — | čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 %
  mogu imati prolaze široke od 1,50 metara do 3 metra, i to najviše jedan na šest redova. U tom slučaju zbroj širine razmaka između drugih redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,30 metara. |
| --- | --- |

—

čestice s nagibom većim od 25 % s padinom većom od 10 %

mogu imati prolaze široke od 1,50 metara do 3 metra, i to najviše jedan na šest redova. U tom slučaju zbroj širine razmaka između drugih redova i razmaka između trsova u istom redu ne smije biti veći od 2,30 metara.

3.   Pravila o rezidbi

Postupak uzgoja

Zabranjena su preklapanja između trsova vinove loze i rast grana s plodovima jednih nad drugima.

Broj pupova iznosi najviše 18 po kvadratnom metru.

Rezidba se provodi najkasnije prije fenološke faze (F) (12 na Lorentzovoj ljestvici), odnosno nakon širenja četiri lista.

Trsovi su rezani na sljedeće uzgojne oblike:

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac, |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika royat kordonac,

| — | rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot ili asimetrični guyot. |
| --- | --- |

—

rezidba uporabom uzgojnog oblika jednostavni guyot, dvostruki guyot ili asimetrični guyot.

5.2.   Najveći prinosi

15 500 kilograma grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje je odobrio Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu na zasjedanju nadležnog nacionalnog odbora od 12. veljače 1969.

Na datum kada je nadležni nacionalni odbor odobrio ovu specifikaciju proizvoda to se područje sastojalo od sljedećih općina na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.:

| a) | Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedeće općine departmana Aube: Les Riceys. |
| --- | --- |

a)

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina provode se na području sljedeće općine departmana Aube: Les Riceys.

| b) | Proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina također se provode na području sljedećih općina departmana Aube: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine. |
| --- | --- |

b)

Proizvodnja, razvoj i dozrijevanje vina također se provode na području sljedećih općina departmana Aube: Avirey-Lingey, Bagneux-la-Fosse, Balnot-sur-Laignes, Bragelogne-Beauvoir, Gyé-sur-Seine, Mussy-sur-Seine, Neuville-sur-Seine.

7.   Sorte vinove loze

Pinot noir N

8.   Opis povezanosti

Povezanost sa zemljopisnim područjem

1. —   Informacije o zemljopisnom području

| — | Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti
  Zemljopisno područje prostire se na osam općina na jugu departmana Aube. Krajobraz općine Riceys čini dio geološkog slijeda Côte des Bar. Sloj vapnenačkog tla bogatog fosilnim ostacima školjkaša čini glavninu geološke podloge, koja je duboko užlijebljena dolinom Laignes i brojnim susjednim udolinama. Vapnenačko tlo bogato fosilnim ostacima školjkaša iz kimeridža, koje je obilježeno izmjenama lapora i vapnenačkih naslaga, najbolje je tlo za vinograde, a sastoji se od sivih glinovito-vapnenačkih koluvija pokrivenih strminama, s brojnim kamenčićima koji doprinose zagrijavanju tla. Vinova loza zasađena na precizno razgraničenim česticama nalazi se na najstrmijim i najvišim stranama s najvećom insolacijom, izloženima s istočne ili južne strane. Zbog sjevernog položaja klima je vrlo hladna, ali kružna konfiguracija vinograda okruženih udolinama doprinosi stvaranju izrazito povoljnih uvjeta lokalne klime. |
| --- | --- |

—

Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje prostire se na osam općina na jugu departmana Aube. Krajobraz općine Riceys čini dio geološkog slijeda Côte des Bar. Sloj vapnenačkog tla bogatog fosilnim ostacima školjkaša čini glavninu geološke podloge, koja je duboko užlijebljena dolinom Laignes i brojnim susjednim udolinama. Vapnenačko tlo bogato fosilnim ostacima školjkaša iz kimeridža, koje je obilježeno izmjenama lapora i vapnenačkih naslaga, najbolje je tlo za vinograde, a sastoji se od sivih glinovito-vapnenačkih koluvija pokrivenih strminama, s brojnim kamenčićima koji doprinose zagrijavanju tla. Vinova loza zasađena na precizno razgraničenim česticama nalazi se na najstrmijim i najvišim stranama s najvećom insolacijom, izloženima s istočne ili južne strane. Zbog sjevernog položaja klima je vrlo hladna, ali kružna konfiguracija vinograda okruženih udolinama doprinosi stvaranju izrazito povoljnih uvjeta lokalne klime.

| — | Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti
  Dokazano podrijetlo vinograda u Riceysu seže u 8. stoljeće, zahvaljujući dokumentima koji dokazuju postojanje vinove loze na području općine. Od početka 18. stoljeća vina iz općine Riceys predmet su značajne trgovine s Nizozemskom, Belgijom, pariškom regijom i sjeverom Francuske, kako to dokazuju podaci o izvozu koje su zabilježili uredi koji su vodili ugovore u pokrajini Champagne. Godine 1875. vinogradi su doživjeli procvat. Gotovo 35 trgovaca prodavalo je vina iz Riceysa. Taj je procvat oslabljen krizom nastalom pojavom filoksere i razvojem tekstilne industrije u departmanu Aube, koja je preuzela ruralnu radnu snagu. Vinogradarstvo se djelomično oporavilo zahvaljujući uključivanju općine Aube u vinogradarsku pokrajinu Champagne 1927., ali ta je rekonstrukcija bila teška. Ostalo je nekoliko „proizvođača”, čija je upornost nagrađena priznavanjem kontrolirane oznake izvornosti „Rosé des Riceys”8. prosinca 1947. Zahvaljujući dolasku brojnih mladih vinogradara tijekom šezdesetih godina 20. stoljeća, porast vinogradarske djelatnosti ponovno je pokrenuo proizvodnju. Udruženje proizvođača kontrolirane oznake izvornosti Rosé des Riceys (Syndicat des Producteurs de l’AOC Rosé des Riceys) utemeljeno je 26. rujna 1968. |
| --- | --- |

—

Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Dokazano podrijetlo vinograda u Riceysu seže u 8. stoljeće, zahvaljujući dokumentima koji dokazuju postojanje vinove loze na području općine. Od početka 18. stoljeća vina iz općine Riceys predmet su značajne trgovine s Nizozemskom, Belgijom, pariškom regijom i sjeverom Francuske, kako to dokazuju podaci o izvozu koje su zabilježili uredi koji su vodili ugovore u pokrajini Champagne. Godine 1875. vinogradi su doživjeli procvat. Gotovo 35 trgovaca prodavalo je vina iz Riceysa. Taj je procvat oslabljen krizom nastalom pojavom filoksere i razvojem tekstilne industrije u departmanu Aube, koja je preuzela ruralnu radnu snagu. Vinogradarstvo se djelomično oporavilo zahvaljujući uključivanju općine Aube u vinogradarsku pokrajinu Champagne 1927., ali ta je rekonstrukcija bila teška. Ostalo je nekoliko „proizvođača”, čija je upornost nagrađena priznavanjem kontrolirane oznake izvornosti „Rosé des Riceys”8. prosinca 1947. Zahvaljujući dolasku brojnih mladih vinogradara tijekom šezdesetih godina 20. stoljeća, porast vinogradarske djelatnosti ponovno je pokrenuo proizvodnju. Udruženje proizvođača kontrolirane oznake izvornosti Rosé des Riceys (Syndicat des Producteurs de l’AOC Rosé des Riceys) utemeljeno je 26. rujna 1968.

2. —   Podaci o kvaliteti i svojstvima proizvoda

„Rosé des Riceys” mirno je vino najboljih godišta. Vizualno, sjajna i intenzivna boja tih vina u rasponu je od boje lososa do crvene boje alizarina. Vino je nježno i profinjeno te se okus dugo zadržava u ustima. Mlado vino može imati arome bobičastog voća. Nakon nekoliko godina čuvanja razvija složeni buke, koji je često obilježen aromama suhog voća i začina, a ponekad i kandiranog voća, ovisno o godini berbe. Općenito govoreći, vino je obilježeno svojom profinjenošću, ujednačenim okusom i skladom.

3. —   Uzročna povezanost

Zahvaljujući idealnom osvjetljenju i dobrom zagrijavanju tla, šljunkovito tlo najstrmijih i najizloženijih obronaka na jugu i istoku omogućuje rani razvoj biljaka u proljeće i idealnu provedbu fotosinteze te jamči dozrijevanje bobica. S obzirom na nadmorsku visinu brežuljaka s vinogradima izbjegnut je dodir s ustajalim hladnim zrakom na dnu udolina, dok šumski pokrov vrhova obronaka i brojni šumoviti otočići rasprostranjeni po tom području donose znatnu zaštitu od hladnog zraka koji dolazi s visoravni. Nagib obronaka s vinogradima jamči idealnu prirodnu odvodnju, koja je zajamčena i pukotinama u vapnenačkom tlu iz doba kimeridža. Lapor koji se nalazi između vapnenačkih naslaga osigurava potrebnu količinu vode tijekom ljeta, osobito tijekom toplih i suhih godina. Naposljetku, visoke ljetne temperature, zajedno s toplinom koju donose sunčeve zrake koje se odražavaju o kamenčiće vapnenačkog tla bogatog fosilnim ostacima školjkaša, daju vinu karakteristične note kandiranog voća i začina, koje poprima tijekom odležavanja. Grožđe sorte pinot noir N već je tijekom 19. stoljeća prepoznao Jules Guyot kao najbolju sortu za proizvodnju vina iz Riceysa. Ubrano grožđe prenosi se u bačvu neoštećeno kako bi se što bolje poštovale arome sorte pinot noir N, a osobito njihovo širenje tijekom fermentacije u bačvi, čije je trajanje usavršeno zahvaljujući umijeću i iskustvu vinara. V. Rendu napisao je da se „u Riceysu za to vino rezerviraju prva godišta. Izbjegavaju se duga razdoblja fermentacije u bačvama kako bi vino zadržalo profinjenost i svježinu okusa koji karakteriziraju vino iz Riceysa”.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Navođenje godine berbe

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na vinima se obvezno navodi godina berbe.

Dodatni naziv

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice:

| — | ako je riječ o registriranoj lokaciji, |
| --- | --- |

—

ako je riječ o registriranoj lokaciji,

| — | ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi. |
| --- | --- |

—

ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Lokacija se može navesti samo ako sve grožđe od kojeg je vino proizvedeno dolazi s tog područja.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8082be37-91d9-4a88-9a29-b3ca9ea93d34

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/80 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/80

---

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2023/C 208/12)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Beira Interior”

PDO-PT-A1546-AM01

Datum podnošenja zahtjeva: 21.3.2017.

1.   Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2.   Opis i razlozi za izmjenu

2.1.   Ažuriranje informacija – Informacije o podnositelju zahtjeva

Opis: ažuriranje informacija o podnositelju zahtjeva.

Razlozi: ažuriranje je potrebno jer su informacije zastarjele. To je nužno kako bi jedinstveni dokument i specifikacija bili usklađeni s primjenjivim zakonodavstvom i kako bi se pojasnio prethodno navedeni opis.

Izmijenjeni odjeljci u jedinstvenom dokumentu: ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument.

Izmijenjeni odjeljci (specifikacija proizvoda): „Ostale informacije” – Podaci o podnositelju zahtjeva.

2.2.   Ažuriranje informacija – Informacije o dionicima

Opis: brisanje informacija o dionicima.

Razlozi: podaci o podnositelju zahtjeva pogreškom su uneseni u to polje zbog nesporazuma. Te se informacije sad brišu. To je nužno kako bi jedinstveni dokument i specifikacija bili usklađeni s primjenjivim zakonodavstvom i kako bi se pojasnio prethodno navedeni opis.

Izmijenjeni odjeljci u jedinstvenom dokumentu: ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument.

Izmijenjeni odjeljci (specifikacija proizvoda): „Ostale informacije” – Dionici.

2.3.   Ažuriranje informacija – Informacije o kontrolnim tijelima

Opis: ažuriranje informacija o kontrolnim tijelima

Razlozi: ažuriranje je potrebno jer su informacije zastarjele. To je nužno kako bi jedinstveni dokument i specifikacija bili usklađeni s primjenjivim zakonodavstvom i kako bi se pojasnio prethodno navedeni opis.

Izmijenjeni odjeljci u jedinstvenom dokumentu: ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument.

Izmijenjeni odjeljci (specifikacija proizvoda): „Ostale informacije” – Informacije o kontrolnim tijelima.

2.4.   Ažuriranje informacija – Informacije o nadležnim nadzornim tijelima

Opis: ažuriranje informacija – Informacije o nadležnim nadzornim tijelima

Razlozi: ažuriranje je potrebno jer su informacije zastarjele. To je nužno kako bi jedinstveni dokument i specifikacija bili usklađeni s primjenjivim zakonodavstvom i kako bi se pojasnio prethodno navedeni opis.

Izmijenjeni odjeljci u jedinstvenom dokumentu: ta izmjena ne odnosi se na jedinstveni dokument.

Izmijenjeni odjeljci (specifikacija proizvoda): „Ostale informacije” – Informacije o nadležnim nadzornim tijelima.

2.5.   Glavna sorta grožđa – uvrštenje novih sorti

Opis: izmjena/prilagodba popisa sorti grožđa

Razlozi: sorte grožđa određene za proizvodnju vina u regiji Beira Interior moraju se uskladiti s novim pravnim okvirom nacionalnog popisa sorti grožđa prikladnih za proizvodnju vina u Portugalu, što uključuje nove sorte koje su dokazano značajne za određivanje svojstava vina iz te regije.

Dodaju se sljedeće sorte: Alvarinho, Azal, Batoca, Chasselas, Códega-do-Larinho, Moscatel-Galego-Branco, Nebbiolo, Rabigato, Sangiovese, Tinta-Francisca, Tinta-Negra, Verdejo, Verdelho, Vinhão, Viognier i Viosinho. Te sorte nalaze se na karti tradicionalnih sorti tog zemljopisnog područja, pa njihovo uvrštenje ne povlači za sobom promjenu prepoznatljivosti vina sa ZOI-jem „Beira Interior”.

Izmijenjeni odjeljci (jedinstveni dokument): „Glavne sorte grožđa”

Izmijenjeni odjeljci (specifikacija proizvoda): „Glavne sorte grožđa”.

2.6.   Kategorija proizvoda – dodavanje nove kategorije proizvoda od vinove loze

Opis: dodaje se kategorija „Likersko vino”.

Razlozi: cilj je poboljšati gospodarsku vrijednost proizvoda koji već postoji u toj regiji podnošenjem zahtjeva za njegovo priznanje kao ZOI.

Tu vrstu proizvoda, koji se ističe svojom kvalitetom i prepoznatljivošću, proizvođači već proizvode u skladu s tradicionalnim praksama regije. Odluka da se novi proizvod uvrsti kao ZOI „Beira Interior” potvrđuje njegovu važnost i kvalitetu te vrijednost koju dodaje proizvođačima.

Izmijenjeni odjeljci (jedinstveni dokument): „Kategorije proizvoda od vinove loze”, „Opis vina”, „Posebni enološki postupci”, „Povezanost sa zemljopisnim područjem” i „Dodatni uvjeti”.

Izmijenjeni odjeljci (specifikacija proizvoda): „Kategorije proizvoda od vinove loze”, „Opis vina”, „Posebni enološki postupci”, „Povezanost sa zemljopisnim područjem” i „Dodatni uvjeti”.

2.7.   Izmjena razgraničenog zemljopisnog područja

Opis: granice razgraničenog zemljopisnog područja točne su, a zemljopisno se područje ne mijenja.

Razlozi: granice područja proizvodnje moraju se uskladiti s reorganizacijom područja administrativnih župa. Ta prilagodba ne podrazumijeva izmjenu zemljopisnog područja jer se mijenjaju samo nazivi zemljopisnih administrativnih jedinica na razini župa.

Izmijenjeni odjeljci (jedinstveni dokument): „Razgraničeno zemljopisno područje”

Izmijenjeni odjeljci (specifikacija proizvoda): „Razgraničeno zemljopisno područje”.

2.8.   Izmjena postupaka uzgoja

Opis: pojednostavnjuju se zahtjevi za postupke uzgoja.

Razlozi: pojednostavnjuju se zahtjevi za postupke uzgoja i sad se odnose samo na metodu uzgoja (jednosortni trsovi, niski uzgoj metodom račvastog uzgoja ili kordonca Royat) i vrstu tla. Tom izmjenom ukazuje se na najčešće i najučinkovitije postupke u toj regiji i ne podrazumijeva izmjenu prepoznatljivih svojstava vina sa ZOI-jem Beira Interior, već pridonosi njihovoj optimizaciji.

Izmijenjeni odjeljci (jedinstveni dokument): „Postupci proizvodnje vina”

Izmijenjeni odjeljci (specifikacija proizvoda): „Postupci proizvodnje vina”.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Beira Interior

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

Kvalitetno pjenušavo vino

4.   Opis vina

1.   Vino (bijelo i ružičasto)

Bijela vina boje su citrina ili slamnatožuta i srednjeg intenziteta. Arome su srednjeg intenziteta, a njima obično dominiraju agrumi i bijelo voće. Mineralne i biljne note uravnotežene su tropskim i koštuničavim voćem i blago cvjetne nijanse. Okus u ustima dugotrajan je, srednje punoće i svjež s kiselim notama uravnoteženima s alkoholom.

Ružičasta vina imaju nijanse u rasponu od crvene, crvene boje trešnje do bistre i sjajne svjetloružičaste. Prevladavaju arome crvenog voća s jasnim cvjetnim notama u mladim vinima. Okus je voćni s crvenim voćem i mineralnim notama. Svježa su i kisela, uravnotežene alkoholne jakosti.

Za ostale analitičke parametre primjenjuju se vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2.   Vino (crno)

Boja crnih vina srednjeg je intenziteta s nijansama u rasponu od crvene boje trešnje do bistre i sjajne ljubičaste. Arome začina i crvenog voća s mineralnim notama. Srednje su do visoke strukture, sporo dozrijevaju i rezultiraju vinima s jasnim taninima (od srednjih do izraženih), koji su fini i postojani. Suhoća i trpkost u ravnoteži su s alkoholom i notama slatkoće.

Za ostale analitičke parametre primjenjuju se vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 12 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

12

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3.   Likersko vino

Boja je u rasponu od crvene boje trešnje do granatno crvene, srednjeg intenziteta, a nakon starenja poprimaju otvorenije tonove i zlatne nijanse. Arome agruma, s medom i sušenim voćem nakon starenja. Ta su vina izrazito svježa, srednje do visoke kiselosti, i prilično uravnotežena s dobrim završnim okusom.

Za ostale analitičke parametre primjenjuju se vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 15 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

15

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4.   Kvalitetno pjenušavo vino

Bijela su vina zelenkastobijele do slamnatožute boje, bistrog izgleda i finih, postojanih mjehurića. Primarne su arome bijelog i tropskog voća. Voćnog su, kiselog i svježeg okusa te primjetne mineralnosti. Starenjem mogu poprimiti određene note naročito note zrele jabuke i sušenog voća. Imaju dobar dugotrajan završni okus.

Boja crnih vina u rasponu je od jarko crvene do rubin-crvene te su bistrog izgleda, s finim, postojanim mjehurićima. Primarne su arome crvenog voća i voćnog su, kiselog i svježeg okusa te primjetne mineralnosti. Imaju dobar dugotrajan završni okus.

Boja ružičastih vina u rasponu je od crvene boje trešnje do svjetloružičaste te su bistrog izgleda, s finim, postojanim mjehurićima. Primarne su arome crvenog voća i voćnog su, kiselog i svježeg te mineralnog okusa. Imaju dobar dugotrajan završni okus.

Za ostale analitičke parametre primjenjuju se vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) | 11 |
| Najmanja ukupna kiselost | |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.)

11

Najmanja ukupna kiselost

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Postupci proizvodnje vina

a.   Osnovni enološki postupci

1.   Vina, kvalitetna pjenušava vina i likerska vina – uzgoj vinove loze i tla

Metode uzgoja

Vinova loza za proizvodnju proizvoda od vinove loze koji imaju pravo upotrebljavati ZOI „Beira Interior” mora biti jednosortna, nisko uzgojena metodom račvastog uzgoja ili kordonca Royat.

Vinova loza predviđena za proizvodnju proizvoda od vinove loze koji imaju pravo upotrebljavati ZOI „Beira Interior” mora se posaditi ili mora već rasti na tlima sa sljedećim karakteristikama:

smeđa ili crvena sredozemna tla nastala od metamorfnog škriljevca i gnajsa,

smeđa ili crvena sredozemna tla nastala od pretkambrijskog škriljevca ili grauvake,

granitni i migmatitni nehumusni litosoli.

2.   Vino i kvalitetno pjenušavo vino – prirodna volumna alkoholna jakost

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Mošt koji se upotrebljava za proizvodnju vina i pjenušavih vina sa ZOI-jem „Beira Interior” mora imati najmanju prirodnu volumnu alkoholnu jakost koja je jednaka potrebnoj najmanjoj stvarnoj volumnoj alkoholnoj jakosti.

3.   Likerska vina – proizvodnja

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Likersko vino proizvodi se od mošta od grožđa prikladnog za proizvodnju proizvoda sa ZOI-jem „Beira Interior” u ranoj fazi fermentacije u koji se dodaje vinski destilat stvarne volumne alkoholne jakosti od 77 % u skladu sa svojstvima utvrđenima u primjenjivom zakonodavstvu do najviše 20 % po volumenu za najveću stvarnu alkoholnu jakost.

4.   Kvalitetno pjenušavo vino – metoda

Poseban enološki postupak

Tehnološka metoda za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina koja imaju pravo upotrebljavati ZOI „Beira Interior” klasična je fermentacija u boci.

5.   Kvalitetno pjenušavo vino – najkraće razdoblje starenja

Poseban enološki postupak

Kvalitetno pjenušavo vino mora ostati u prostorima punionice najmanje devet mjeseci nakon datuma punjenja u boce radi stavljanja na tržište.

b.   Najveći prinosi

Vino, kvalitetno pjenušavo vino i likersko vino

55 hektolitara po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Zemljopisno područje proizvodnje ZOI-ja „Beira Interior” obuhvaća:

| — | u općini Almeida župe Almeida, Castelo Bom, União das freguesias de Junça e Naves te Malpartida u União das Freguesias de Malpartida e Vale de Coelha, |
| --- | --- |

—

u općini Almeida župe Almeida, Castelo Bom, União das freguesias de Junça e Naves te Malpartida u União das Freguesias de Malpartida e Vale de Coelha,

| — | u općini Figueira de Castelo Rodrigo župe Castelo Rodrigo, Figueira de Castelo Rodrigo, Mata de Lobos, Vermiosa, União das freguesias de Algodres, Vale de Afonsinho e Vilar de Amargo, União das freguesias de Almofala e Escarigo, União das freguesias de Freixeda do Torrão, Quintã de Pêro Martins e Penha de Águia, União das Freguesias do Colmeal e Vilar Torpim i União das freguesias de Cinco Vilas e Reigada – općine Belmonte, Castelo Branco, Covilhã, Fundão, Manteigas i Penamacor, |
| --- | --- |

—

u općini Figueira de Castelo Rodrigo župe Castelo Rodrigo, Figueira de Castelo Rodrigo, Mata de Lobos, Vermiosa, União das freguesias de Algodres, Vale de Afonsinho e Vilar de Amargo, União das freguesias de Almofala e Escarigo, União das freguesias de Freixeda do Torrão, Quintã de Pêro Martins e Penha de Águia, União das Freguesias do Colmeal e Vilar Torpim i União das freguesias de Cinco Vilas e Reigada – općine Belmonte, Castelo Branco, Covilhã, Fundão, Manteigas i Penamacor,

| — | u općini Guarda župe Benespera, Famalicão, Gonçalo, Valhelhas i Vela, |
| --- | --- |

—

u općini Guarda župe Benespera, Famalicão, Gonçalo, Valhelhas i Vela,

| — | u općini Idanha-a-Nova župe Aldeia de Santa Margarida, Medelim, Oledo, São Miguel de Acha i União das freguesias de Monsanto e Idanha-a-Velha, |
| --- | --- |

—

u općini Idanha-a-Nova župe Aldeia de Santa Margarida, Medelim, Oledo, São Miguel de Acha i União das freguesias de Monsanto e Idanha-a-Velha,

| — | u općini Sabugal župe Bendada i Casteleiro te Santo Estêvão u União das freguesias de Santo Estêvão e Moita, |
| --- | --- |

—

u općini Sabugal župe Bendada i Casteleiro te Santo Estêvão u União das freguesias de Santo Estêvão e Moita,

| — | u općini Vila Velha de Ródão župa istog naziva, |
| --- | --- |

—

u općini Vila Velha de Ródão župa istog naziva,

| — | općina Pinhel, |
| --- | --- |

—

općina Pinhel,

| — | u općini Celorico da Beira župe Baraçal, Forno Telheiro, Lajeosa do Mondego, Maçal do Chão, Minhocal, Ratoeira, União das freguesias de Açores e Velosa i Celorico (Santa Maria) te Celorico (São Pedro) u União das freguesias de Celorico (São Pedro i Santa Maria) e Vila Boa do Mondego, |
| --- | --- |

—

u općini Celorico da Beira župe Baraçal, Forno Telheiro, Lajeosa do Mondego, Maçal do Chão, Minhocal, Ratoeira, União das freguesias de Açores e Velosa i Celorico (Santa Maria) te Celorico (São Pedro) u União das freguesias de Celorico (São Pedro i Santa Maria) e Vila Boa do Mondego,

| — | u općini Guarda župe Avelãs da Ribeira, Codesseiro, Porto da Carne, Sobral da Serra i Vila Cortês do Mondego, |
| --- | --- |

—

u općini Guarda župe Avelãs da Ribeira, Codesseiro, Porto da Carne, Sobral da Serra i Vila Cortês do Mondego,

| — | u općini Mêda župe Barreira, Coriscada, Marialva, Rabaçal, i Carvalhal te Vale Flor u União das freguesias de Vale Flor, Carvalhal e Pai Penela, |
| --- | --- |

—

u općini Mêda župe Barreira, Coriscada, Marialva, Rabaçal, i Carvalhal te Vale Flor u União das freguesias de Vale Flor, Carvalhal e Pai Penela,

| — | u općini Trancoso župe Cogula, Cótimos, Granja, Moimentinha, Póvoa do Concelho, Tamanhos, Valdujo, União das freguesias de Freches e Torres, União das freguesias de Vale do Seixo e Vila Garcia, União das freguesias de Vila Franca das Naves e Feital, União das freguesias de Vilares e Carnicães e Trancoso (São Pedro) i Souto Maior u União das freguesias de Trancoso (São Pedro i Santa Maria) e Souto Maior. |
| --- | --- |

—

u općini Trancoso župe Cogula, Cótimos, Granja, Moimentinha, Póvoa do Concelho, Tamanhos, Valdujo, União das freguesias de Freches e Torres, União das freguesias de Vale do Seixo e Vila Garcia, União das freguesias de Vila Franca das Naves e Feital, União das freguesias de Vilares e Carnicães e Trancoso (São Pedro) i Souto Maior u União das freguesias de Trancoso (São Pedro i Santa Maria) e Souto Maior.

7.   Glavne sorte vinove loze

Alfrocheiro – Tinta-Bastardinha

Alicante-Bouschet

Alicante-Branco

Alvarinho

Aragonez – Tinta-Roriz; Tempranillo

Arinto – Pedernã

Arinto-do-Interior

Azal

Baga

Bastardo – Graciosa

Batoca – Alvaraça

Bical – Borrado-das-Moscas

Cabernet-Sauvignon

Caladoc

Camarate

Castelão – João-de-Santarém(1); Periquita

Cercial – Cercial-da-Bairrada

Chardonnay

Chasselas

Códega-do-Larinho

Encruzado

Fernão-Pires – Maria-Gomes

Folgasão – Terrantez

Folha-de-Figueira – Dona-Branca

Fonte-Cal

Gouveio

Grand-Noir

Jaen – Mencia

Malvasia-Fina – Boal; Bual

Malvasia-Rei

Marufo – Mourisco-Roxo

Merlot

Moscatel-Galego-Branco – Muscat-à-Petits-Grains

Mourisco

Nebbiolo

Petit-Bouschet

Petit-Verdot

Pinot-Noir

Rabigato

Rabo-de-Ovelha

Riesling

Rufete – Tinta-Pinheira

Sangiovese

Sauvignon – Sauvignon-Blanc

Semillon

Syrah – Shiraz

Síria – Roupeiro, Códega

Tamarez – Molinha

Tinta-Barroca

Tinta-Carvalha

Tinta-Francisca

Tinta Negra Mole, Saborinho

Tinto-Cão

Touriga-Franca

Touriga-Nacional

Trincadeira – Tinta-Amarela, Trincadeira-Preta

Verdejo

Verdelho

Vinhão – Sousão

Viognier

Viosinho

8.   Opis povezanosti

Vino, kvalitetno pjenušavo vino i likersko vino

Pojedinosti o zemljopisnom području relevantne za tu povezanost.

Zemljopisno područje proizvodnje vina, kvalitetnih pjenušavih vina i likerskih vina koja imaju pravo upotrebljavati ZOI „Beira Interior” nalazi se u središnjem/sjevernom dijelu Portugala. To je najviša vinogradarska regija u toj zemlji, a trsovi se sade na nadmorskoj visini od 300 do 750 metara. Glavne značajke reljefa su planine Estrela, Gardunha, Açor, Marofa i Malcata.

Krajnji sjeverni dio regije proteže se u dio hidrografskog sliva rijeka Côa i Águeda, a krajnji jug do riječnih slivova Zêzere i Alto Tejo (gornji Tagus).

Većina je tla granitnog podrijetla, a ostatak se uglavnom sastoji od škriljevca, koje ispresijecaju slojevi kvarca.

Klima je kontinentalna, a obilježavaju je hladne, oštre zime s temperaturama ispod nule te vruća i suha ljeta. Prosječna godišnja količina oborina iznosi od 400 do 700 mm/m2, od čega većina padne u zimskim i proljetnim mjesecima. Zbog toga se u tlu tada nakuplja višak vode. S druge strane, ljeti gotovo da i nema kiše. Najsuši su mjeseci srpanj i kolovoz, s prosječnom količinom oborina do 10 mm/m2. Zbog nadmorske visine temperature ljeti znatno variraju: dani su vrući, a noći svježe.

Zemljopisno područje bilo je blisko povezano s vinogradima i proizvodnjom vina još prije rimskog doba. Preše uklesane u granit nedvojbeno svjedoče o iznimnom značaju i važnosti vina u toj regiji još od rimskog doba. Redovnici koji su se u 12. stoljeću doselili u tu regiju zaslužni su za procvat vinogradarstva.

Vina svojstva duguju velikom broju sorti koje se upotrebljavaju u regiji i njihovoj prilagođenosti lokalnoj klimi i tlu, što se ogleda u stručnom znanju stečenom tijekom godina, kao i u novijim praksama.

Posebna svojstva proizvoda povezana sa zemljopisnim područjem:

vina, kvalitetna pjenušava vina i likerska vina svježa su i aromatična, primjetne mineralnosti i kiselosti.

Povezanost sa zemljopisnim područjem:

nadmorska visina znatno utječe na vina, kvalitetna pjenušava vina i likerska vina sa ZOI-jem „Beira Interior”.

Zahvaljujući utjecaju nadmorske visine na području vinograda sa ZOI-jem „Beira Interior” ekstremne temperature u ljetnim su mjesecima blaže. Na većoj je nadmorskoj visini gustoća zraka manja, a atmosferski tlak niži, pa se toplina iz sunčevih zraka ne zadržava toliko učinkovito, što znači da s povećanjem nadmorske visine od 100 metara temperatura pada za oko 0,65 °C.

Za klimu koju obilježavaju hladne i oštre zime te vruća i suha ljeta nadmorska visina ključan je čimbenik u najkritičnijoj fazi dozrijevanja grožđa (srpanj i kolovoz) jer ublažava toplinske udare. S druge strane, niža gustoća zraka utječe na temperaturni raspon između dana i noći: zahvaljujući svježim ljetnim noćima grožđe dozrijeva sporije i ravnomjerno, što rezultira nižim sadržajem šećera i dobrom razinom prirodne kiselosti u grožđu. Zbog toga vina, kvalitetna pjenušava vina i likerska vina sa ZOI-jem „Beira Interior” imaju karakterističnu svježinu i uravnoteženu kiselost.

Sporo dozrijevanje grožđa isto je tako iznimno važno za razvoj fenolnih spojeva i aromatskih prekursora u grožđu, zbog čega se dobivaju aromatičnija vina, kvalitetna pjenušava vina i likerska vina.

Uglavnom granitna tla ključan su čimbenik za primjetnu mineralnost vina, kvalitetnih pjenušavih vina i likerskih vina sa ZOI-jem „Beira Interior”.

Vina se odlikuju prepoznatljivom mineralnošću, kiselošću i svježinom zahvaljujući povezanosti tla i klimatskih čimbenika s jedne i regionalnih sorti vinove loze s druge strane.

Ljudski čimbenik, odnosno čuvanje tisućljetnih tradicija i odabir sorti koje su najbolje prilagođene uvjetima na zemljopisnom području, ključan je za proizvodnju grožđa koje vinima, kvalitetnim pjenušavim vinima i likerskim vinima sa ZOI-jem „Beira Interior” daje prepoznatljiva svojstva.

9.   Osnovni dodatni uvjeti

Vina, kvalitetna pjenušava vina i likerska vina

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo.

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području.

Opis uvjeta:

vina sa ZOI-jem „Beira Interior” mogu se proizvoditi od grožđa uzgojenog u regiji Beira Interior, a prerađivati u vino izvan njezinih granica, pod uvjetom da tijelo za ovjeravanje dâ dopuštenje za svaki slučaj posebno i da se ispune sljedeći uvjeti:

| — | vinarija se nalazi na udaljenosti do 10 km od granice područja ZOI-ja „Beira Interior”, |
| --- | --- |

—

vinarija se nalazi na udaljenosti do 10 km od granice područja ZOI-ja „Beira Interior”,

| — | dopuštenje daje tijelo za ovjeravanje u susjednoj regiji u kojoj će se grožđe prerađivati u vino. |
| --- | --- |

—

dopuštenje daje tijelo za ovjeravanje u susjednoj regiji u kojoj će se grožđe prerađivati u vino.

Vina, kvalitetna pjenušava vina i likerska vina

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo.

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja.

Opis uvjeta:

ocjena označivanja prije stavljanja na tržište.

Žig treba registrirati pri INPI-ju (Nacionalni institut za industrijsko vlasništvo), ali nije isključiv za ZOI.

Vino (bijelo i crno) koje nosi izraz „Seleção”

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo.

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja.

Opis uvjeta:

sljedeće sorte s popisa sorti te regije mogu se upotrebljavati za proizvodnju vina koja imaju pravo nositi izraz „Seleção”:

Aragonez (Tinta-Roriz, Tempranillo)

Arinto (Pedernã)

Bastardo

Bical (Borrado-das-Moscas)

Malvasia-Fina

Rufete (Tinta-Pinheira)

Síria (Roupeiro, Códega)

Tamarez (Molinha)

Touriga-Nacional

Trincadeira (Tinta-Amarela, Trincadeira-Preta)

Bijelo vino (koje ima pravo nositi izraz „Seleção”):

| — | zahtijeva najkraće razdoblje starenja od šest mjeseci, |
| --- | --- |

—

zahtijeva najkraće razdoblje starenja od šest mjeseci,

| — | stvarna volumna alkoholna jakost mora iznositi najmanje 12 %. |
| --- | --- |

—

stvarna volumna alkoholna jakost mora iznositi najmanje 12 %.

• Crno vino (koje ima pravo nositi izraz „Seleção”):

| — | zahtijeva najkraće razdoblje starenja od 12 mjeseci, |
| --- | --- |

—

zahtijeva najkraće razdoblje starenja od 12 mjeseci,

| — | stvarna volumna alkoholna jakost mora iznositi najmanje 13 %. |
| --- | --- |

—

stvarna volumna alkoholna jakost mora iznositi najmanje 13 %.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

---

Ispravci

| 15.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 208/90 |
| --- | --- | --- | --- |

15.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 208/90

---

Ispravak Odluke Vijeća od 28. ožujka 2023. o imenovanju članova i zamjenikâ članova Upravnog odbora Europskog centra za razvoj strukovnog osposobljavanja (Cedefop)

(
  Službeni list Europske unije C 116 od 31. ožujka 2023
  .)

(2023/C 208/13)

Na stranici 18., u članku 1., u tablici III. „Predstavnici organizacija poslodavaca”, u unosu koji se odnosi na Rumunjsku, u drugom stupcu:

umjesto:

„gđa Adriana RADA”;

treba stajati:

„g. Adrian RADA”.

---