# Uradni list C 157/3. m

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 157 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 663. maj 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 157

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 663. maj 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Odbor regij |
| | 153. plenarno zasedanje OR, 8. 2. 2023–9. 2. 2023 |
| 2023/C 157/01 | Resolucija Evropskega odbora regij – Odziv mest in regij na energetsko krizo: resnični evropski energetski uniji naproti | 1 |
| | MNENJA |
| | Odbor regij |
| | 153. plenarno zasedanje OR, 8. 2. 2023–9. 2. 2023 |
| 2023/C 157/02 | Mnenje Evropskega odbora regij – Napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja | 6 |
| 2023/C 157/03 | Mnenje Evropskega odbora regij – Poročilo o pregledu izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost | 12 |
| 2023/C 157/04 | Mnenje Evropskega odbora regij – Postavljanje ljudi na prvo mesto, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, izkoriščanje potenciala v najbolj oddaljenih regijah EU | 18 |
| 2023/C 157/05 | Mnenje Evropskega odbora regij – Ustvarjanje ugodnega okolja za socialno ekonomijo – lokalni in regionalni vidik | 23 |
| 2023/C 157/06 | Mnenje Evropskega odbora regij – Evropska strategija oskrbe | 28 |
| 2023/C 157/07 | Mnenje Evropskega odbora regij – Zadostni minimalni dohodek za aktivno vključevanje: lokalni in regionalni vidik | 33 |
| 2023/C 157/08 | Mnenje Evropskega odbora regij – Pravila EU o obnovi narave | 38 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

153. plenarno zasedanje OR, 8. 2. 2023–9. 2. 2023

2023/C 157/01

Resolucija Evropskega odbora regij – Odziv mest in regij na energetsko krizo: resnični evropski energetski uniji naproti

1

MNENJA

Odbor regij

153. plenarno zasedanje OR, 8. 2. 2023–9. 2. 2023

2023/C 157/02

Mnenje Evropskega odbora regij – Napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja

6

2023/C 157/03

Mnenje Evropskega odbora regij – Poročilo o pregledu izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost

12

2023/C 157/04

Mnenje Evropskega odbora regij – Postavljanje ljudi na prvo mesto, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, izkoriščanje potenciala v najbolj oddaljenih regijah EU

18

2023/C 157/05

Mnenje Evropskega odbora regij – Ustvarjanje ugodnega okolja za socialno ekonomijo – lokalni in regionalni vidik

23

2023/C 157/06

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropska strategija oskrbe

28

2023/C 157/07

Mnenje Evropskega odbora regij – Zadostni minimalni dohodek za aktivno vključevanje: lokalni in regionalni vidik

33

2023/C 157/08

Mnenje Evropskega odbora regij – Pravila EU o obnovi narave

38

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regij |
| | 153. plenarno zasedanje OR, 8. 2. 2023–9. 2. 2023 |
| 2023/C 157/09 | Mnenje Evropskega odbora regij – Regionalne strategije prilagajanja za doseganje nizkoogljičnega kmetijstva | 58 |
| 2023/C 157/10 | Mnenje Evropskega odbora regij – Evropski zdravstveni podatkovni prostor | 64 |
| 2023/C 157/11 | Mnenje Evropskega odbora regij – Instrument za izredne razmere na enotnem trgu | 82 |

III   Pripravljalni akti

Odbor regij

153. plenarno zasedanje OR, 8. 2. 2023–9. 2. 2023

2023/C 157/09

Mnenje Evropskega odbora regij – Regionalne strategije prilagajanja za doseganje nizkoogljičnega kmetijstva

58

2023/C 157/10

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropski zdravstveni podatkovni prostor

64

2023/C 157/11

Mnenje Evropskega odbora regij – Instrument za izredne razmere na enotnem trgu

82

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Odbor regij

153. plenarno zasedanje OR, 8. 2. 2023–9. 2. 2023

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/1

---

Resolucija Evropskega odbora regij – Odziv mest in regij na energetsko krizo: resnični evropski energetski uniji naproti

(2023/C 157/01)

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

| — | ob upoštevanju načrta Evropske komisije REPowerEU z dne 18. maja 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Evropske komisije REPowerEU z dne 18. maja 2022 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/1032 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2022 o spremembi Uredb (EU) 2017/1938 in (ES) št. 715/2009 glede skladiščenja plina (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2022/1032 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. junija 2022 o spremembi Uredb (EU) 2017/1938 in (ES) št. 715/2009 glede skladiščenja plina (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/1369 z dne 5. avgusta 2022 o usklajenih ukrepih za zmanjšanje povpraševanja po plinu (3),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o nujnem posredovanju za obravnavo visokih cen energije (4),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o krepitvi solidarnosti z boljšim usklajevanjem nabav plina, čezmejno izmenjavo plina in zanesljivimi referenčnimi vrednostmi za cene (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Sveta o krepitvi solidarnosti z boljšim usklajevanjem nabav plina, čezmejno izmenjavo plina in zanesljivimi referenčnimi vrednostmi za cene (5),

| — | ob upoštevanju sklepov, ki jih je Evropski svet sprejel 15. decembra 2022 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov, ki jih je Evropski svet sprejel 15. decembra 2022 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/2577 z dne 22. decembra 2022 o okviru za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2022/2577 z dne 22. decembra 2022 o okviru za pospešitev uvajanja energije iz obnovljivih virov (7),

| — | ob upoštevanju uredbe Sveta (EU) 2022/2578 z dne 22. decembra 2022 o vzpostavitvi popravnega mehanizma za trg, ki bo državljane in gospodarstvo zaščitil pred previsokimi cenami (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uredbe Sveta (EU) 2022/2578 z dne 22. decembra 2022 o vzpostavitvi popravnega mehanizma za trg, ki bo državljane in gospodarstvo zaščitil pred previsokimi cenami (8),

| — | ob upoštevanju Resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o odzivu EU na dvig cen energije v Evropi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Resolucije Evropskega parlamenta z dne 5. oktobra 2022 o odzivu EU na dvig cen energije v Evropi (9),

Mesta in regije EU kot protagonisti energetske krize

| 1. | opozarja na pravno odgovornost in vlogo pri spoprijemanju z energetsko krizo, ki ju ima 1,2 milijona lokalnih in regionalnih voditeljev EU iz 90 000 majhnih mest in vasi, 900 velikih mest in 280 regij zaradi zagotavljanja gospodarske in socialne pomoči ranljivim gospodinjstvom ter malim in srednjim podjetjem (MSP). Lokalne in regionalne oblasti kljub strmemu naraščanju cen energije in visoki inflaciji še naprej ponujajo osnovne storitve, sprejemajo ukrepe za varčevanje z energijo in kontinuiteto energetskih dejavnosti ter pripravljajo krizne načrte, da bi povečale energetsko odpornost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava izjemna prizadevanja Evropske komisije in Evropskega parlamenta za sprejetje nujnih ukrepov, vendar ugotavlja, da trenutne pobude lokalnim in regionalnim oblastem ne zagotavljajo takojšnje podpore, ki jo potrebujejo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva švedsko predsedstvo, naj nadaljuje zgledna prizadevanja češkega predsedstva in pospeši sprejetje preostalih zakonodajnih predlogov svežnja „Pripravljeni na 55“; poleg tega naj poskrbi, da bo zakonodaja EU primerna za obravnavo energetske krize, in naj upošteva ustrezna mnenja OR (10); |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da imajo številna mesta in regije ambicioznejše cilje od ciljev v nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih (NEPN) njihovih držav; poziva vse države članice, naj lokalne in regionalne oblasti dejavno vključijo v revizijo in posodobitev NEPN leta 2023 v skladu s členom 11 uredbe o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k boljši uskladitvi in poenostavitvi različnih energetskih in podnebnih pobud EU (12) ter zagotavljanju potrebne finančne in tehnične podpore lokalnim in regionalnim oblastem; |
| --- | --- |

5.

Pospešitev prehoda na čisto energijo v mestih in regijah za resnično evropsko energetsko unijo

| 6. | je zelo zaskrbljen, ker 27. Konferenca pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja ni prinesla dogovora o večjem in hitrejšem zmanjšanju emisij toplogrednih plinov po vsem svetu, kot tudi ne poziva k postopni odpravi vseh fosilnih goriv; poudarja, da je sicer pomembno pospešiti prehod na čisto energijo in odpraviti našo odvisnost od fosilnih goriv, vendar nizkoogljični viri energije – v okviru mešanice energetskih virov posameznih držav članic – še vedno pomagajo zagotavljati nemoteno oskrbo s cenovno dostopno energijo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva k oblikovanju resnične evropske energetske unije s popolnoma integriranim in močno povezanim trgom v vsej EU, v njenem jedru pa mora biti dobro delujoč sistem upravljanja. Pogoj za popolno integracijo je, da države članice v skladu s svojo dolžnostjo zagotovijo zadostno in stabilno oskrbo z energijo ter s tem preprečijo, da bi tudi v drugih državah članicah prišlo do pomanjkanja proizvodnje in visokih cen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja izjemen pomen načela „energijska učinkovitost na prvem mestu“ in pozdravlja prizadevanja za spodbujanje ukrepov za varčevanje z energijo na vseh ravneh v EU; ugotavlja, da nekatere države članice sicer še niso sprejele nobenih ukrepov za zmanjšanje porabe plina in električne energije v gospodinjstvih, podjetjih ali javnih organih (13), vendar so se številna mesta v EU pridružila kampanji Cities Energy Saving Sprint (Prizadevanja mest za varčevanje z energijo) in med drugim uvedla ukrepe za varčevanje z energijo pri ogrevanju, razsvetljavi in mobilnosti ter ukrepe za ozaveščanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da ti ukrepi ne bi smeli biti omejeni na sedanjo krizo, in Evropsko komisijo poziva, naj pripravi predlog o energijski zadostnosti za racionalizacijo varčevanja z energijo na vseh področjih politike; poziva k spodbujanju in ustreznemu nagrajevanju večjih vedenjskih sprememb; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poziva Evropsko komisijo in države članice, naj podprejo vzpostavitev enotnih kontaktnih točk na regionalni in lokalni ravni, da bi pospešili naložbe v energijsko učinkovito gradnjo, prenovo stavb in projekte varčevanja z energijo, pri čemer je treba upoštevati načela novega evropskega Bauhausa; poziva države članice, naj temu namenijo sredstva iz načrta REPowerEU in jih vlagajo v sodelovanju z Evropsko investicijsko banko; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja dogovor o hitrejših postopkih izdaje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov in države članice poziva, naj obsežno sodelujejo z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter lokalnimi skupnostmi, da bi zavarovale okolje in spodbujale družbeno sprejemljivost; ugotavlja, da je treba nujno oblikovati hitre upravne postopke in odpraviti birokratske ovire za namestitev naprav za izkoriščanje obnovljivih virov energije v podeželskih stanovanjskih objektih; poudarja, da ima podeželje velik potencial za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, vključno s trajnostno rabo gozdne biomase kot energije iz obnovljivih virov, ter da mu lahko koristijo večja povezljivost z omrežjem in nove zaposlitvene možnosti, zlasti za mlade in ženske; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja dogovor o prepovedi motorjev z notranjim zgorevanjem na fosilna goriva v novih osebnih avtomobilih in kombiniranih vozilih od leta 2035; poudarja potrebo po alternativnih, cenovno ugodnih in dostopnih gorivih ter ustreznih oskrbovalnih in polnilnih postajah povsod v EU; opozarja na zahtevo Zveze avtomobilskih regij OR po mehanizmu za pravični prehod, s katerim bi podprli socialno-ekonomsko strukturo regij z močno avtomobilsko in avtomobilsko dobavno industrijo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj olajšajo razvoj mednarodne in medregionalne infrastrukture za prenos električne energije, ki bo omogočila izmenjavo električne energije, proizvedene iz različnih obnovljivih virov, ki so skoncentrirani v različnih regijah, odvisno od podnebja in njihovih značilnosti. Če se lahko električna energija, ki je na voljo na oddaljenih območjih, prenaša z enega območja na drugo, se skrajšajo obdobja nerazpoložljivosti in olajša upravljanje elektroenergetskih sistemov, kar utira pot k 100-odstotni proizvodnji električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | znova opozarja, da sta razvoj in razogljičenje mobilnosti v mestih in na podeželju nujna, ter poziva k sprejetju odločnih ukrepov za spodbujanje varne infrastrukture in prerazporeditev javnega prostora na mestnih območjih; poudarja, da regije in mesta potrebujejo prilagodljiv okvir, zlasti pri reviziji smernic o obveznostih javnih služb; |
| --- | --- |

14.

| 15. | v zvezi s tem poziva Evropsko komisijo, naj začne pilotni projekt skupnega javnega naročila, s katerim bi nekaterim mestom v EU in njihovi okolici priskrbela avtobuse na vodikov pogon ter ki bi se ga lahko v drugi fazi razširilo na druga mesta in regije v vsej EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so rešitve za čisto energijo pogosto še vedno drage in da naložbeni postopki za projekte za čisto energijo pogosto zahtevajo veliko časa ter so zelo birokratski; poziva k ambicioznejšim predlogom, da bi rešitve za energijo iz obnovljivih virov postale najenostavnejša in najcenejša možnost na trgu, da bi bile dostopne tudi za gospodinjstva z nizkimi dohodki; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj del sredstev iz načrta REPowerEU namenijo za razvoj podpornih instrumentov po zgledu instrumenta za evropska mesta (14), lokalnim in regionalnim oblastem pa zagotovijo namenska sredstva, da bodo lahko zlasti majhne in srednje velike oblasti ter tiste, ki se pri energetskem prehodu soočajo s strukturnimi ovirami, pripravile naložbene načrte, ki jih bo mogoče tržiti, ter podprle energetsko učinkovito gradnjo in prenovo stanovanj, zlasti na podeželju; poziva tudi k velikodušnim nepovratnim sredstvom za ranljiva gospodinjstva, ki ne zmorejo plačati začetnih stroškov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | svari pred nadaljnjimi predlogi za prerazporeditev sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v mehanizem za okrevanje in odpornost za financiranje načrta REPowerEU; nasprotuje vsakršnemu poskusu, da bi se regijam odvzelo sredstva, saj je to v nasprotju z načeli EU, zlasti načelom aktivne subsidiarnosti, in veljavnimi sporazumi o deljenem upravljanju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva k vključitvi lokalnih in regionalnih oblasti v pripravo novih poglavij načrta REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost, da bi se s temi novimi poglavji zagotovilo financiranje strateških projektov, ki so jih pripravile lokalne in regionalne oblasti oziroma so bili pripravljeni v sodelovanju z njimi, ter nove čezmejne infrastrukture; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznava takojšen pozitivni učinek ukrepov za energetsko solidarnost na cene energije in izraža podporo krepitvi platforme EU za nakup energije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | z zanimanjem pričakuje revizijo direktive o zasnovi trga z električno energijo in upa, da bodo z njo uvedeni ukrepi zmanjšali povezavo med cenami plina in električno energijo na raven, ki bo sorazmerna z obsegom uporabe plina pri proizvodnji električne energije; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Evropsko komisijo, naj prizna pravico energetskih skupnosti, proizvajalcev-odjemalcev in lokalnih oblasti do vključitve v lokalno oskrbo z električno energijo iz obnovljivih virov, ne da bi pri tem postali popolnoma regulirani maloprodajni ponudniki, ter zagotovi, da bodo imeli ti nepoklicni akterji na trgu enake pravice dostopa do omrežja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da morajo biti vsi kratkoročni ukrepi, kot je povečanje uvoza utekočinjenega zemeljskega plina, začasni in ne smejo povzročiti dodatne odvisnosti; poudarja, da morajo biti infrastrukturne naložbe združljive z zelenim plinom, da bi se z obnovljivim vodikom in drugimi obnovljivimi gorivi pripravili na podnebno nevtralnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno poziva Evropsko komisijo in sozakonodajalca, naj pri prihodnji reviziji večletnega finančnega okvira povečajo naložbe v raziskave in inovacije, tudi v rešitve za podnebno nevtralnost, kot so evropska misija za podnebno nevtralna in pametna mesta, misija Prilagajanje podnebnim spremembam in partnerstva za regionalne inovacije, ter naj uvedejo nove proračunske postavke za lažje ustanavljanje javno-zasebnih konzorcijev za podnebno nevtralne rešitve v stavbah in na ravni okrožij v skladu z načeli novega evropskega Bauhausa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je sedanja energetska kriza tudi priložnost za znatno povečanje elektrifikacije in proizvodnje obnovljivega vodika ter tudi za nadaljnjo podporo razvoju inovativnih tehnologij, kot je zajemanje, uporaba in shranjevanje ogljika (CCUS), ki so čiste rešitve za razogljičenje našega gospodarstva; poziva Evropsko komisijo, naj prek prihodnje vodikove banke podpre naložbe lokalnih in regionalnih oblasti v infrastrukturo za obnovljivi vodik, pri tem pa izkoristi sedanje primere dobre prakse na regionalni in lokalni ravni ter spodbuja njihovo posnemanje po vsej EU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opozarja, da so naložbe v razvoj kompetenc in izpopolnjevanje osebja lokalnih in regionalnih oblasti ključne za pospešitev zelenega in digitalnega prehoda; poziva Evropsko komisijo in države članice, naj v letu 2023 kot evropskem letu spretnosti na tem področju pripravijo posebno pobudo; |
| --- | --- |

26.

Boj proti energetski revščini in revščini na področju mobilnosti, pri katerem ne bo zapostavljena nobena regija, nobeno mesto in noben državljan

| 27. | obžaluje socialne učinke energetske in prehranske krize na državljane in MSP; poziva države članice, naj v svojih nacionalnih energetskih in podnebnih načrtih določijo jasne cilje za zmanjšanje energetske revščine; poziva države članice, naj pripravijo celostne ukrepe na področju energetske in socialne politike za boj proti energetski revščini in njeno izkoreninjenje, pri tem pa se oprejo tudi na izkušnje, pridobljene v evropski opazovalnici za energijsko revščino in Evropskem svetovalnem vozlišču za energetsko revščino; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Evropsko komisijo in sozakonodajalca, naj zagotovijo, da bodo nove in sedanje instrumente politike spremljali stabilen socialni sveženj in ukrepi za pravično prerazporeditev, ki bodo temelj za pravičen energetski prehod, zlasti za ranljiva gospodinjstva in mlade. Izvajanje politik za energetski prehod, kot sta energetsko učinkovita prenova ali uvajanje energije iz obnovljivih virov, mora spremljati ustrezno usmerjena finančna, tehnična in socialna pomoč, da bodo ukrepi bolj vključujoči; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da energetska kriza sorazmerno bolj vpliva na ženske, in poziva Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bodo njeni podporni mehanizmi spolno nevtralni in ne bodo povzročali dodatnih razlik med spoloma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | v zvezi s tem pozdravlja uvedbo začasnih solidarnostnih prispevkov za prerazporeditev presežnih prihodkov v energetskem sektorju na končne odjemalce in poziva države članice, naj lokalnim in regionalnim oblastem zagotovijo namenska sredstva za boj proti energetski revščini in revščini na področju mobilnosti na lokalni ravni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da energetska kriza sorazmerno bolj vpliva na gospodinjstva z nizkimi dohodki na podeželju, ki za dostop do osnovnih storitev potrebujejo avto; poudarja, da bi moral razvoj v javnem prometu privesti do zmanjšanja neenakosti med skupnostmi in revščine na področju mobilnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Evropsko komisijo, naj lokalnim in regionalnim oblastem ponudi nujne rešitve, če od nacionalnih vlad ne dobijo dovolj podpore, ter se izrecno zavzema za izvzetje namenskih naložb, povezanih z energetsko krizo, iz izračuna primanjkljaja v okviru fiskalnih pravil; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Evropsko komisijo, naj oslabi povezavo med energetskim in kmetijskim trgom, da bi zmanjšala energetsko intenzivnost kmetijske proizvodnje; poziva jo tudi k temeljiti in strukturni prenovi prehranskega sistema, s katero se bodo ustavile špekulacije na mednarodnih trgih, izboljšala ureditev in dodatno zaščitili prihodki kmetov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Evropsko komisijo, naj spodbuja prednostno uporabo biomase za kompostiranje, da bi proizvajali organska gnojila in tako zmanjšali odvisnost od sintetičnih gnojil, proizvedenih iz zemeljskega plina in nafte, če izbrana tehnologija ne bo negativno vplivala na kakovost zraka; poziva jo tudi, naj spodbuja energetsko učinkovitejše proizvodne modele, kot je trajnostno ohranitveno kmetijstvo, pri tem pa poudarja dvojno vlogo proizvajalcev biomase in potencialnih uporabnikov biomase pri zadovoljevanju lastnih potreb po energiji; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi lahko večje povpraševanje po biogorivih poglobilo prehransko krizo, zato spodbuja Evropsko komisijo in države članice, naj dajo prednost uporabi kmetijskih proizvodov za prehrano; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je treba še naprej razvijati sedanje finančne instrumente in postopke Unije ter jih prilagajati različnim razmeram, da se lahko poiščejo sinergije med različnimi programi (15). V zvezi s tem opozarja na posebne izzive, s katerimi se spoprijemajo podeželske regije in regije z neugodnimi geografskimi razmerami; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja predlog, ki ga je Evropska komisija pripravila v okviru industrijskega načrta za zeleni dogovor, v skladu s katerim naj bi se začasni krizni okvir za državno pomoč preoblikoval v začasni okvir za krizne razmere in prehod. To bi spodbudilo naložbe za hitrejše uvajanje energije iz obnovljivih virov. Sem sodijo spodbude za naložbe, ki vodijo v bistveno zmanjšanje emisij, in sicer določitev višjih mej pomoči in poenostavljenimi izračuni pomoči, pa tudi podpora razogljičenja industrije in proizvodnje opreme, ki je potrebna za podnebno nevtralnost do leta 2050. OR na splošno podpira pristop, po katerem se državam članicam in podnacionalnim oblastem omogoči večja prožnost pri podpori ukrepov na področjih, ki so ključna za prehod na razogljičeno gospodarstvo, kot so obnovljivi vodik, energetska učinkovitost stavb, zajemanje in shranjevanje ogljika ter brezemisijska vozila; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kljub temu poudarja, da se je treba čim bolj izogniti izkrivljanjem, ki jih povzročajo razrahljana pravila o državni pomoči, in da si mora Evropska komisija prizadevati za uravnoteženje različnih zahtev držav članic, sicer bo enotni trg postal še bolj razdrobljen zaradi različnih finančnih zmožnosti držav članic, da podprejo svoja podjetja, to pa bo še povečalo teritorialne razlike; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je pripravljen še naprej podpirati razširjanje in posnemanje primerov dobre prakse ter izvajanje energetskih ukrepov v okviru svoje pobude za zeleni dogovor na lokalni ravni in zlasti s stalno pripravo priročnikov za zeleni dogovor na lokalni ravni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | se zavezuje, da bo poglobil sodelovanje na področju energetske varnosti in cenovne dostopnosti energije s sosedami EU na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ponovno poziva Komisijo, naj ga kot institucionalnega partnerja vključi v usklajevalno skupino za energetsko revščino in ranljive odjemalce, in je k temu medinstitucionalnemu sodelovanju pripravljen prispevati v okviru svoje delovne skupine za zeleni dogovor na lokalni ravni; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pooblašča svojega predsednika, da to resolucijo predloži Evropski komisiji, Evropskemu parlamentu, švedskemu in španskemu predsedstvu Sveta EU ter predsedniku Evropskega sveta. |
| --- | --- |

42.

V Bruslju, 9. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 230 final.

1

(2)  UL L 173, 30.6.2022, str. 17.

2

(3)  UL L 206, 8.8.2022, str. 1.

3

(4)  COM (2022) 473 final.

4

(5)  COM (2022) 549 final.

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/60872/2022-12-15-euco-conclusions-en.pdf

6

(7)  UL L 335, 29.12.2022, str. 36.

7

(8)  UL L 335, 29.12.2022, str. 45.

8

(9)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0347_SL.html

9

(10)  Mnenja OR o revizijah direktive o energetski učinkovitosti, direktive o energiji iz obnovljivih virov, direktive o energetski učinkovitosti stavb in okvira EU za razogljičenje trgov plina.

10

(11)  Člen 11 uredbe o upravljanju energetske unije in podnebnih ukrepov določa, da vsaka država članica vzpostavi podnebni in energetski dialog na več ravneh, v katerem bodo lokalni organi in drugi zadevni deležniki lahko dejavno sodelovali in razpravljali o napredku pri uresničevanju cilja glede podnebne nevtralnosti Unije iz člena 2 te uredbe.

11

(12)  Kot so Konvencija županov za podnebje in energijo, evropska misija za podnebno nevtralna in pametna mesta ter misija Prilagajanje podnebnim spremembam, evropski podnebni pakt, pobuda za čisto energijo za otoke EU in druge.

12

(13)  Saving-Energy-for-Europe-Ex.Summary-.pdf (eeb.org) (Varčevanje z energijo za Evropo, povzetek).

13

(14)  Instrument za evropska mesta – domov (eucityfacility.eu).

14

(15)  Mnenje OR Pravični in trajnostni prehod v premogovno in energetsko intenzivnih regijah (UL C 498, 30.12.2022, str. 36).

15

Pravični in trajnostni prehod v premogovno in energetsko intenzivnih regijah

---

MNENJA

Odbor regij

153. plenarno zasedanje OR, 8. 2. 2023–9. 2. 2023

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/6

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Napredek pri izvajanju ciljev trajnostnega razvoja

(2023/C 157/02)

| Poročevalec: | Ricardo RIO (PT/EPP), župan, Braga |
| --- | --- |

Poročevalec:

Ricardo RIO (PT/EPP), župan, Braga

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

1.

poudarja, da so regije in mesta zavezani ciljem trajnostnega razvoja kot univerzalni zasnovi za pravičnejši, enakopravnejši, vključujoč, trajnostni in odporen svet, ter pomembni za trajnostno okrevanje Evrope in dolgoročno trajnostno rast;

2.

poudarja dejavno vlogo, ki jo ima pri ciljih trajnostnega razvoja na evropski ravni. Pomemben korak je bilo lansko sprejetje mnenja OR o uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030, ki je bilo usklajeno s sklepi Sveta, sprejetimi junija 2021, in ki mu morajo slediti nadaljnji ukrepi;

3.

opozarja, da se približuje polovica faze izvajanja Agende 2030, in poudarja, da so cilji trajnostnega razvoja koristni, zlasti za spodbujanje skladnosti politik in vključevanja na vseh ravneh upravljanja;

4.

obžaluje, da so pandemija, vojna v Ukrajini, naraščajoča inflacija, energetska kriza v Evropi in drugi nedavni trendi prispevali k nazadovanju pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; poudarja svojo zaskrbljenost zaradi upada prizadevanj na področju podnebnih ukrepov in vse večjega tveganja revščine, zlasti med ranljivimi skupinami, ljudmi z migrantskim ozadjem in begunci; vendar ponovno izraža podporo temu, da se na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni (glede na posamezne pristojnosti) ohrani osredotočenost na cilje trajnostnega razvoja;

5.

meni, da je mogoče vsa prizadevanja in pobude za reševanje kriz obravnavati tudi kot priložnost, da se prispeva k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in mu da nov zagon;

6.

potrjuje, da so cilji trajnostnega razvoja morebiti edini celosten načrt za prihodnost, ki bi lahko uravnotežil množico okvirov na vseh ravneh – Pariški sporazum, nacionalne načrte za okrevanje in odpornost v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, Konvencijo o biološki raznovrstnosti, evropski zeleni dogovor, Novo urbano agendo itd.; poleg tega poudarja celovitost in univerzalnost ciljev trajnostnega razvoja, ki zajemajo znanost, gospodarstvo, politiko, civilno družbo in vse državljane na vseh ravneh upravljanja;

7.

poziva k večji angažiranosti EU in k splošni strategiji za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja; opozarja na vlogo in vire lokalnih in regionalnih oblasti ter na to, da v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost žal niso omenjeni cilji trajnostnega razvoja in teritorialna razsežnost;

8.

poudarja, da vse več mest in regij v Evropi cilje trajnostnega razvoja uporablja, da z njimi podpira svoje splošne strategije za rast in okrevanje, ter da je treba to teritorialno razsežnost vključiti v prispevek EU k vrhu OZN o ciljih trajnostnega razvoja, ki bo septembra 2023; meni, da bi morale nove strategije izvajanja ciljev OZN za trajnostni razvoj temeljiti na pristopu od spodaj navzgor, saj lahko lokalna in regionalna raven uporabita bolj vključujoč pristop tudi pri vključevanju različnih deležnikov na terenu;

9.

poudarja, da je treba izboljšati usklajevanje vrha o ciljih trajnostnega razvoja z drugimi ustreznimi procesi, kot so Naša skupna agenda, vrh o preobrazbi izobraževanja, vrh o prihodnosti, vmesni pregled Sendajskega okvira in dialog na visoki ravni o financiranju za razvoj, ki so prav tako načrtovani za september 2023;

10.

priporoča, da lokalne in regionalne oblasti pripravijo prostovoljne lokalne preglede/prostovoljne podnacionalne preglede, ki bodo upoštevani v prostovoljnih nacionalnih pregledih: potrebni so resničen pristop usklajevanja upravljanja na več ravneh, krepitev zmogljivosti in izmenjava primerov dobre prakse kot že v primeru projekta Global Goals for Cities programa URBACT, in kjer se uporablja referenčni okvir za trajnostna mesta;

11.

opozarja, da je treba že precej pred vrhom izkoristiti priložnost za okrepljen medinstitucionalni dialog EU, da bi podprli obnovljeno zanimanje za cilje trajnostnega razvoja v EU, kar bi omogočilo njihovo učinkovitejše vključevanje v izvajanje evropskega semestra in mehanizma za okrevanje in odpornost, ter pri tem obravnavati vprašanja vključevanja, upravljanja na več ravneh, konkretnih ciljev in skladnosti politik; zato poziva druge institucije EU, naj v zvezi s tem sodelujejo z njim, in v tem okviru pozdravlja ustanovitev zavezništva za cilje trajnostnega razvoja, medparlamentarne neformalne skupine znotraj Evropskega parlamenta;

12.

pozdravlja zavezanost Evropske komisije ciljem trajnostnega razvoja kot vodilni usmeritvi in skupnemu kompasu pri vseh njenih ukrepih, med drugim prek njenega delovnega programa za leto 2023 in priprave prvega prostovoljnega pregleda EU, o katerem bo letos poročala Organizaciji Združenih narodov;

13.

čestita Evropski komisiji za njeno delo pri vključevanju ciljev trajnostnega razvoja v evropski semester in orodja za boljše pravno urejanje;

14.

vendar ugotavlja, da ti procesi še niso zaključeni, ter poziva k nadaljnjim prizadevanjem in večji prepoznavnosti ciljev trajnostnega razvoja v vseh orodjih EU, med drugim pri izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost;

15.

izraža globoko zaskrbljenost, saj so cilji trajnostnega razvoja pomanjkljivo vključeni v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost. Večina držav članic cilje trajnostnega razvoja omenja zgolj posredno. Elemente nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost s cilji trajnostnega razvoja izrecno povezuje zelo malo držav članic, kot je razvidno iz študije Odbora regij (1). Poleg tega je splošna raven vključevanja ciljev trajnostnega razvoja v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost dokaj nizka, pri čemer je bila najvišja ocena (še vedno manj kot 50 %) dosežena pri gospodarskih ciljih trajnostnega razvoja (2);

16.

poudarja, da bi bilo treba cilje trajnostnega razvoja vključiti v dokumente evropskega semestra, ter poziva vodstvo na najvišji ravni Evropske komisije in Sveta, naj racionalizira in poenostavi prenovljen evropski semester, prizna vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v evropskem semestru in nameni poudarek konkurenčni trajnostnosti;

17.

priporoča večjo prepoznavnost ciljev trajnostnega razvoja v letnem pregledu trajnostne rasti in njihovo izrecno navedbo v uvodnih izjavah priporočil za posamezne države, s čimer bi moralo biti jasno, da je cilj priporočil uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja;

18.

ponovno poziva k hitremu sprejetju evropskega kodeksa dobre prakse, s katerim bi v upravljanje evropskega semestra vključili lokalne in regionalne oblasti, ter poudarja, da bi morala biti Evropska komisija zgled in vzpostaviti strukturiran dialog z deležniki o evropskem semestru, zlasti po vrzeli, ki je nastala, ko večdeležniška platforma EU na visoki ravni za uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja ni bila obnovljena;

Lokalni in regionalni prispevek

Lokalni in regionalni prispevek

| 19. | ponovno potrjuje, da je izvajanje zelenega dogovora lahko uspešno le, če poteka v okviru ciljev trajnostnega razvoja, za kar so potrebne povezave med lokalizacijo ciljev trajnostnega razvoja in lokalnimi zelenimi dogovori; v zvezi s tem poudarja pomemben prispevek delovne skupine OR za zeleni dogovor na lokalni ravni, zlasti pri izmenjavi primerov dobre prakse; |
| --- | --- |

19.

ponovno potrjuje, da je izvajanje zelenega dogovora lahko uspešno le, če poteka v okviru ciljev trajnostnega razvoja, za kar so potrebne povezave med lokalizacijo ciljev trajnostnega razvoja in lokalnimi zelenimi dogovori; v zvezi s tem poudarja pomemben prispevek delovne skupine OR za zeleni dogovor na lokalni ravni, zlasti pri izmenjavi primerov dobre prakse;

| 20. | ugotavlja, da so glede na razpoložljive podatke lokalne in regionalne oblasti različno zavezane uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja od leta 2015, ko jih je OZN sprejela. To zavezanost potrjujejo tudi rezultati najnovejše raziskave OR in OECD o ciljih trajnostnega razvoja kot okviru za okrevanje mest in regij po COVID-19 (3), čeprav nekatere države v tem času ponovno presojajo svoja prizadevanja in okrevanje postavljajo nasproti ciljem trajnostnega razvoja. Lokalne in regionalne oblasti pa menijo ravno nasprotno, in sicer da so cilji trajnostnega razvoja idealen okvir za dolgoročno okrevanje po pandemiji; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da so glede na razpoložljive podatke lokalne in regionalne oblasti različno zavezane uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja od leta 2015, ko jih je OZN sprejela. To zavezanost potrjujejo tudi rezultati najnovejše raziskave OR in OECD o ciljih trajnostnega razvoja kot okviru za okrevanje mest in regij po COVID-19

3

| 21. | poudarja, da je upravljanje na več ravneh ena temeljnih vrednot ciljev trajnostnega razvoja, ter izpostavlja ključno vlogo regij in mest, pri čemer OECD ocenjuje, da 65 % konkretnih ciljev iz ciljev trajnostnega razvoja ni mogoče doseči brez usklajevanja ali sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je upravljanje na več ravneh ena temeljnih vrednot ciljev trajnostnega razvoja, ter izpostavlja ključno vlogo regij in mest, pri čemer OECD ocenjuje, da 65 % konkretnih ciljev iz ciljev trajnostnega razvoja ni mogoče doseči brez usklajevanja ali sodelovanja lokalnih in regionalnih oblasti;

| 22. | ceni ključni prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja ter poziva druge institucije EU, naj to priznajo, da okrepijo usklajevanje znotraj EU, med drugim na decentralizirani ravni med regijami in mesti. Po podatkih iz poročila OECD, ki temelji na raziskavi, izvedeni skupaj z OR, je 40 % od 145 lokalnih in regionalnih oblasti, ki so odgovorile na vprašalnik, cilje trajnostnega razvoja uporabljalo že pred pandemijo in jih je začelo uporabljati za pripravo okrevanja. Nadaljnjih 44 % jih ciljev trajnostnega razvoja še ni začelo uporabljati v fazi okrevanja, vendar to načrtujejo v prihodnosti. 68 % regij in mest cilje trajnostnega razvoja uporablja za pri pripravi novih načrtov, politik in strategij ali za prilagoditev obstoječih Agendi 2030 (4); |
| --- | --- |

22.

ceni ključni prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja ter poziva druge institucije EU, naj to priznajo, da okrepijo usklajevanje znotraj EU, med drugim na decentralizirani ravni med regijami in mesti. Po podatkih iz poročila OECD, ki temelji na raziskavi, izvedeni skupaj z OR, je 40 % od 145 lokalnih in regionalnih oblasti, ki so odgovorile na vprašalnik, cilje trajnostnega razvoja uporabljalo že pred pandemijo in jih je začelo uporabljati za pripravo okrevanja. Nadaljnjih 44 % jih ciljev trajnostnega razvoja še ni začelo uporabljati v fazi okrevanja, vendar to načrtujejo v prihodnosti. 68 % regij in mest cilje trajnostnega razvoja uporablja za pri pripravi novih načrtov, politik in strategij ali za prilagoditev obstoječih Agendi 2030 (4

| 23. | pozdravlja delo združenj lokalnih in regionalnih oblasti na nacionalni in evropski ravni v zvezi s podpiranjem regij in mest pri lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja, na primer delo Sveta evropskih občin in regij (CEMR) ter pobude Platforma z njenimi publikacijami, priročniki in vodniki ter številnimi poročili, tečaji usposabljanja, orodji in delavnicami o lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja, mreže Eurocities z delovno skupino za cilje trajnostnega razvoja ter organizacije Regions4 in njene skupnosti za prakso glede ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja delo združenj lokalnih in regionalnih oblasti na nacionalni in evropski ravni v zvezi s podpiranjem regij in mest pri lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja, na primer delo Sveta evropskih občin in regij (CEMR) ter pobude Platforma z njenimi publikacijami, priročniki in vodniki ter številnimi poročili, tečaji usposabljanja, orodji in delavnicami o lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja, mreže Eurocities z delovno skupino za cilje trajnostnega razvoja ter organizacije Regions4 in njene skupnosti za prakso glede ciljev trajnostnega razvoja;

| 24. | pozdravlja delo Skupnega raziskovalnega središča EU, ki podpira mesta pri poročanju o ciljih trajnostnega razvoja prek lastnih prostovoljnih lokalnih pregledov, ter nov projekt REGIONS2030, ki ga podpira Evropski parlament (5); |
| --- | --- |

24.

pozdravlja delo Skupnega raziskovalnega središča EU, ki podpira mesta pri poročanju o ciljih trajnostnega razvoja prek lastnih prostovoljnih lokalnih pregledov, ter nov projekt REGIONS2030, ki ga podpira Evropski parlament (5

| 25. | odločno podpira stalne ključne prispevke organizacije OECD, ki jih ta daje v okviru svojega pilotnega projekta in nabora orodij za teritorialni pristop k ciljem trajnostnega razvoja, okroglih miz za dialog o politikah, raziskav in poročil ob podpori OR, da bi regijam in mestom pomagala pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

25.

odločno podpira stalne ključne prispevke organizacije OECD, ki jih ta daje v okviru svojega pilotnega projekta in nabora orodij za teritorialni pristop k ciljem trajnostnega razvoja, okroglih miz za dialog o politikah, raziskav in poročil ob podpori OR, da bi regijam in mestom pomagala pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja;

| 26. | meni, da so prizadevanja institucij OZN, kot so UNECE, UN-HABITAT in DESA, za spodbujanje in podpiranje lokalizacije ciljev trajnostnega razvoja po vsem svetu zelo pomembna in da bi jih bilo treba bolje uskladiti s politikami in pobudami EU; |
| --- | --- |

26.

meni, da so prizadevanja institucij OZN, kot so UNECE, UN-HABITAT in DESA, za spodbujanje in podpiranje lokalizacije ciljev trajnostnega razvoja po vsem svetu zelo pomembna in da bi jih bilo treba bolje uskladiti s politikami in pobudami EU;

| 27. | meni, da so ta prizadevanja uspešna ter bi se morala izražati v doslednejšem in bolj strukturiranem uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja v EU, če je le mogoče s splošno strategijo in platformo deležnikov za sooblikovanje in spodbujanje ukrepov vseh deležnikov; |
| --- | --- |

27.

meni, da so ta prizadevanja uspešna ter bi se morala izražati v doslednejšem in bolj strukturiranem uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja v EU, če je le mogoče s splošno strategijo in platformo deležnikov za sooblikovanje in spodbujanje ukrepov vseh deležnikov;

| 28. | je na voljo za usklajevanje vzpostavitve platforme EU za dialog in izmenjavo, ki bi mestom in regijam omogočila, da se učijo drug od drugega ter izkoristijo dodatne dejavnosti za krepitev zmogljivosti in vzajemno učenje v EU in zunaj nje, med organizacijami in pobudami ter tudi zunanjimi mrežami; |
| --- | --- |

28.

je na voljo za usklajevanje vzpostavitve platforme EU za dialog in izmenjavo, ki bi mestom in regijam omogočila, da se učijo drug od drugega ter izkoristijo dodatne dejavnosti za krepitev zmogljivosti in vzajemno učenje v EU in zunaj nje, med organizacijami in pobudami ter tudi zunanjimi mrežami;

Spremljanje, poročanje in boljše usklajevanje politik

Spremljanje, poročanje in boljše usklajevanje politik

| 29. | pozdravlja vključitev Eurostatovega letnega poročila o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja v pomladanski sveženj evropskega semestra in prostovoljni pregled EU; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja vključitev Eurostatovega letnega poročila o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja v pomladanski sveženj evropskega semestra in prostovoljni pregled EU;

| 30. | je zaskrbljen, ker poročilo o spremljanju ne temelji na izmerljivih in časovno opredeljenih ciljih ter zato z njim ni mogoče resnično spremljati uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja v EU. Strategija in akcijski načrt bi omogočila določitev konkretnih ciljev in merjenje napredka. Druga možnost je, da bi redni prostovoljni pregledi EU pomagali oceniti napredek pri doseganju ustreznih konkretnih ciljev, kadar je to primerno in v skladu z različnimi ravnmi pravnih pristojnosti, ter odkrivati vrzeli; |
| --- | --- |

30.

je zaskrbljen, ker poročilo o spremljanju ne temelji na izmerljivih in časovno opredeljenih ciljih ter zato z njim ni mogoče resnično spremljati uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja v EU. Strategija in akcijski načrt bi omogočila določitev konkretnih ciljev in merjenje napredka. Druga možnost je, da bi redni prostovoljni pregledi EU pomagali oceniti napredek pri doseganju ustreznih konkretnih ciljev, kadar je to primerno in v skladu z različnimi ravnmi pravnih pristojnosti, ter odkrivati vrzeli;

| 31. | poudarja, da je treba na ravni centralnih in lokalnih javnih uprav uvesti orodja za analizo gospodarskega in socialnega učinka, ki se bodo sistematično uporabljala, tudi za lažje komuniciranje z deležniki in državljani; |
| --- | --- |

31.

poudarja, da je treba na ravni centralnih in lokalnih javnih uprav uvesti orodja za analizo gospodarskega in socialnega učinka, ki se bodo sistematično uporabljala, tudi za lažje komuniciranje z deležniki in državljani;

| 32. | je dodatno zaskrbljen zaradi dejstva, da se rezultati tega poročila uporabljajo za oceno uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja v posameznih državah članicah v poročilih o državah. Glede na navedene omejitve ocene temeljijo na povprečju EU in so pogosto zavajajoče. Zato ni mogoče izmeriti obsega napredka pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, če se rezultati primerjajo s povprečjem EU; |
| --- | --- |

32.

je dodatno zaskrbljen zaradi dejstva, da se rezultati tega poročila uporabljajo za oceno uresničevanja ciljev trajnostnega razvoja v posameznih državah članicah v poročilih o državah. Glede na navedene omejitve ocene temeljijo na povprečju EU in so pogosto zavajajoče. Zato ni mogoče izmeriti obsega napredka pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja, če se rezultati primerjajo s povprečjem EU;

| 33. | je tudi zaskrbljen, ker so vsi kazalniki, ki se uporabljajo za ocenjevanje ciljev trajnostnega razvoja, kazalniki na nacionalni ravni. Te ocene ne izražajo dejanskega stanja na lokalni in regionalni ravni srednjih in velikih držav, saj so znotraj njih velike razlike. Čeprav je treba pohvaliti Eurostatovo zavezanost visokokakovostnim podatkom, pri čemer je Eurostat v veliki meri odvisen od podatkov, ki jih dajo na voljo nacionalni statistični uradi, je izjemno pomembno v Eurostatovo letno poročilo o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja vključiti podatke na ravni NUTS 2 ter ponazoritvene primere dobre prakse na regionalni in lokalni ravni in poudariti, kje so še potrebne izboljšave; |
| --- | --- |

33.

je tudi zaskrbljen, ker so vsi kazalniki, ki se uporabljajo za ocenjevanje ciljev trajnostnega razvoja, kazalniki na nacionalni ravni. Te ocene ne izražajo dejanskega stanja na lokalni in regionalni ravni srednjih in velikih držav, saj so znotraj njih velike razlike. Čeprav je treba pohvaliti Eurostatovo zavezanost visokokakovostnim podatkom, pri čemer je Eurostat v veliki meri odvisen od podatkov, ki jih dajo na voljo nacionalni statistični uradi, je izjemno pomembno v Eurostatovo letno poročilo o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja vključiti podatke na ravni NUTS 2 ter ponazoritvene primere dobre prakse na regionalni in lokalni ravni in poudariti, kje so še potrebne izboljšave;

| 34. | poudarja, da so regionalni in lokalni podatki pogoj tudi za politike, ki temeljijo na dokazih. Kazalnike in sisteme merjenja za spremljanje napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja uporablja manj kot polovica lokalnih in regionalnih oblasti. Lokalne in regionalne oblasti pri spremljanju ciljev trajnostnega razvoja potrebujejo podporo višjih ravni upravljanja. Lokalizirani okvir kazalnikov OECD za merjenje napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v mestih in regijah bi lahko bil izhodišče za lokalne in regionalne oblasti, da bi začele uporabljati lokalen okvir kazalnikov za cilje trajnostnega razvoja (6); |
| --- | --- |

34.

poudarja, da so regionalni in lokalni podatki pogoj tudi za politike, ki temeljijo na dokazih. Kazalnike in sisteme merjenja za spremljanje napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja uporablja manj kot polovica lokalnih in regionalnih oblasti. Lokalne in regionalne oblasti pri spremljanju ciljev trajnostnega razvoja potrebujejo podporo višjih ravni upravljanja. Lokalizirani okvir kazalnikov OECD za merjenje napredka pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja v mestih in regijah bi lahko bil izhodišče za lokalne in regionalne oblasti, da bi začele uporabljati lokalen okvir kazalnikov za cilje trajnostnega razvoja (6

| 35. | poudarja, da so OR, lokalne in regionalne oblasti ter njihova združenja pomembni zbiralci podatkov ter lahko praktično prispevajo k obogatitvi poročila EU o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da so OR, lokalne in regionalne oblasti ter njihova združenja pomembni zbiralci podatkov ter lahko praktično prispevajo k obogatitvi poročila EU o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja;

| 36. | pozdravlja delo Skupnega raziskovalnega središča za opredelitev ustreznih kazalnikov za spremljanje ciljev trajnostnega razvoja na regionalni ravni in poziva k hitri vključitvi tega dela v poročilo EU o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja delo Skupnega raziskovalnega središča za opredelitev ustreznih kazalnikov za spremljanje ciljev trajnostnega razvoja na regionalni ravni in poziva k hitri vključitvi tega dela v poročilo EU o spremljanju ciljev trajnostnega razvoja;

| 37. | spodbuja EU in vse države članice, naj podprejo ta trend, predvsem tiste, ki bodo letos predstavile prostovoljni nacionalni pregled; |
| --- | --- |

37.

spodbuja EU in vse države članice, naj podprejo ta trend, predvsem tiste, ki bodo letos predstavile prostovoljni nacionalni pregled;

| 38. | poziva Evropsko komisijo in delovno skupino Sveta za agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, naj poskrbita, da bodo ta prizadevanja upoštevana pri prostovoljnem pregledu EU in ustreznih prostovoljnih nacionalnih pregledih, kar bo pripomoglo k boljšemu usklajevanju politik na vseh ravneh in prikazu celotnega obsega prizadevanj Evropske unije (na splošno) v zvezi s cilji trajnostnega razvoja. Glede na to, da polovica mest in regij navaja, da niso bili vključeni v pripravo prostovoljnih nacionalnih pregledov v EU, obstajajo znatne možnosti za izboljšave; |
| --- | --- |

38.

poziva Evropsko komisijo in delovno skupino Sveta za agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, naj poskrbita, da bodo ta prizadevanja upoštevana pri prostovoljnem pregledu EU in ustreznih prostovoljnih nacionalnih pregledih, kar bo pripomoglo k boljšemu usklajevanju politik na vseh ravneh in prikazu celotnega obsega prizadevanj Evropske unije (na splošno) v zvezi s cilji trajnostnega razvoja. Glede na to, da polovica mest in regij navaja, da niso bili vključeni v pripravo prostovoljnih nacionalnih pregledov v EU, obstajajo znatne možnosti za izboljšave;

| 39. | pozdravlja prizadevanja Evropske komisije za sodelovanje z regijami in mesti ter civilno družbo pri pripravi prostovoljnega pregleda EU in poziva, naj se prispevek OR vključi v dokument o prostovoljnem pregledu, pri čemer naj se zagotovi ustrezen prostor za upravljanje na več ravneh; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja prizadevanja Evropske komisije za sodelovanje z regijami in mesti ter civilno družbo pri pripravi prostovoljnega pregleda EU in poziva, naj se prispevek OR vključi v dokument o prostovoljnem pregledu, pri čemer naj se zagotovi ustrezen prostor za upravljanje na več ravneh;

| 40. | poziva, naj se prostovoljni pregled EU uradno predstavi v OZN, pri čemer naj sodelujejo predstavniki vseh institucij EU, da bi se upošteval pristop k ciljem trajnostnega razvoja, ki temelji na upravljanju na več ravneh; |
| --- | --- |

40.

poziva, naj se prostovoljni pregled EU uradno predstavi v OZN, pri čemer naj sodelujejo predstavniki vseh institucij EU, da bi se upošteval pristop k ciljem trajnostnega razvoja, ki temelji na upravljanju na več ravneh;

| 41. | poziva vodstvo Sveta, naj zagotovi, da EU ne bo zmanjšala svojih prizadevanj glede ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

41.

poziva vodstvo Sveta, naj zagotovi, da EU ne bo zmanjšala svojih prizadevanj glede ciljev trajnostnega razvoja;

| 42. | poziva prihodnje špansko predsedstvo, naj organizira razpravo na visoki ravni o spodbudah, ki so potrebne na ravni EU za pravočasno uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja. Ta razprava bi morala potekati na ministrski ravni v Svetu za splošne zadeve in Evropski komisiji poslati jasno sporočilo o tem, kako pomembni so cilji trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

42.

poziva prihodnje špansko predsedstvo, naj organizira razpravo na visoki ravni o spodbudah, ki so potrebne na ravni EU za pravočasno uresničevanje ciljev trajnostnega razvoja. Ta razprava bi morala potekati na ministrski ravni v Svetu za splošne zadeve in Evropski komisiji poslati jasno sporočilo o tem, kako pomembni so cilji trajnostnega razvoja;

Izzivi in nadaljnji ukrepi

Izzivi in nadaljnji ukrepi

| 43. | poudarja, da je treba bolje povezati cilje trajnostnega razvoja ter nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, saj je za 47 % mest in regij financiranje glavna ovira pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (7), pri čemer je državam članicam še vedno na voljo 225 milijard EUR iz mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je treba bolje povezati cilje trajnostnega razvoja ter nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, saj je za 47 % mest in regij financiranje glavna ovira pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja (7

| 44. | prav tako spodbuja vse ravni upravljanja, naj cilje trajnostnega razvoja vključijo v svoje proračunske in finančne instrumente, da bi odpravili vrzel v financiranju; |
| --- | --- |

44.

prav tako spodbuja vse ravni upravljanja, naj cilje trajnostnega razvoja vključijo v svoje proračunske in finančne instrumente, da bi odpravili vrzel v financiranju;

| 45. | poudarja, kako pomembna je podpora EU za razvoj dejavnosti usposabljanja in krepitve zmogljivosti, saj so zmogljivosti tako z vidika znanja in spretnosti kot osebja izziv za 44 % mest in regij (8); |
| --- | --- |

45.

poudarja, kako pomembna je podpora EU za razvoj dejavnosti usposabljanja in krepitve zmogljivosti, saj so zmogljivosti tako z vidika znanja in spretnosti kot osebja izziv za 44 % mest in regij (8

| 46. | poziva mala in srednja podjetja (MSP), naj v svojih podjetjih razvijejo in izvajajo trajnostne strategije, saj jih ima trenutno le 24 % konkretne načrte za zmanjšanje ogljičnega odtisa (9); poudarja, da je treba pri tem podpreti MSP ter okrepiti ustrezne ukrepe na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

46.

poziva mala in srednja podjetja (MSP), naj v svojih podjetjih razvijejo in izvajajo trajnostne strategije, saj jih ima trenutno le 24 % konkretne načrte za zmanjšanje ogljičnega odtisa (9

| 47. | poziva k boljšemu in bolj strukturiranemu usklajevanju med ravnmi upravljanja, pri katerem bi EU bila zgled, med drugim z bolj vključujočim upravljanjem evropskega semestra in strukturiranim dialogom z deležniki o ciljih trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

47.

poziva k boljšemu in bolj strukturiranemu usklajevanju med ravnmi upravljanja, pri katerem bi EU bila zgled, med drugim z bolj vključujočim upravljanjem evropskega semestra in strukturiranim dialogom z deležniki o ciljih trajnostnega razvoja;

| 48. | poziva institucije EU, naj pri obveščanju o ciljih trajnostnega razvoja prevzamejo močnejšo vodilno vlogo. Vsi deležniki niso seznanjeni z okvirom, zato bi lahko prednostno obravnavanje ciljev trajnostnega razvoja na ravni EU in nacionalni ravni prispevalo h krepitvi politične zavezanosti na vseh ravneh in nadaljnjemu ozaveščanju o ciljih trajnostnega razvoja na kraju samem; |
| --- | --- |

48.

poziva institucije EU, naj pri obveščanju o ciljih trajnostnega razvoja prevzamejo močnejšo vodilno vlogo. Vsi deležniki niso seznanjeni z okvirom, zato bi lahko prednostno obravnavanje ciljev trajnostnega razvoja na ravni EU in nacionalni ravni prispevalo h krepitvi politične zavezanosti na vseh ravneh in nadaljnjemu ozaveščanju o ciljih trajnostnega razvoja na kraju samem;

| 49. | na podlagi priporočil OECD priporoča, da se cilji trajnostnega razvoja uporabijo za prednostno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, izboljšanje socialnih in skupnostnih storitev za socialno ogrožene skupine, spodbujanje razogljičenja stavb, razširitev trajnostne infrastrukture za kolesarje, pešce in električna vozila ter povečanje sodelovanja deležnikov pri lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja za okrevanje; |
| --- | --- |

49.

na podlagi priporočil OECD priporoča, da se cilji trajnostnega razvoja uporabijo za prednostno izvajanje evropskega stebra socialnih pravic, izboljšanje socialnih in skupnostnih storitev za socialno ogrožene skupine, spodbujanje razogljičenja stavb, razširitev trajnostne infrastrukture za kolesarje, pešce in električna vozila ter povečanje sodelovanja deležnikov pri lokalizaciji ciljev trajnostnega razvoja za okrevanje;

| 50. | meni, da bi morala Komisija nujno pripraviti predlog za vzpostavitev socialne taksonomije, ki bi dopolnila zeleno taksonomijo kot prispevek k izvajanju zelenega dogovora. Brez socialne taksonomije vlagatelji in podjetja nimajo jasnih smernic o tem, kaj je mogoče razumeti kot naložbo s socialno dodano vrednostjo. Zaradi tega je težko financirati socialno usmerjene dejavnosti v zdravstvu, pri zagotavljanju socialnih stanovanj, socialnih storitvah itd.; |
| --- | --- |

50.

meni, da bi morala Komisija nujno pripraviti predlog za vzpostavitev socialne taksonomije, ki bi dopolnila zeleno taksonomijo kot prispevek k izvajanju zelenega dogovora. Brez socialne taksonomije vlagatelji in podjetja nimajo jasnih smernic o tem, kaj je mogoče razumeti kot naložbo s socialno dodano vrednostjo. Zaradi tega je težko financirati socialno usmerjene dejavnosti v zdravstvu, pri zagotavljanju socialnih stanovanj, socialnih storitvah itd.;

| 51. | predlaga, da institucije in države članice EU podprejo in financirajo začetek pobud za usposabljanje in izobraževanje, da bi spodbudili krepitev zmogljivosti javnih subjektov in zasebnih organizacij pri oblikovanju in izvajanju poročil in strateških načrtov o ciljih trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

51.

predlaga, da institucije in države članice EU podprejo in financirajo začetek pobud za usposabljanje in izobraževanje, da bi spodbudili krepitev zmogljivosti javnih subjektov in zasebnih organizacij pri oblikovanju in izvajanju poročil in strateških načrtov o ciljih trajnostnega razvoja;

| 52. | poudarja, da je izobraževanje temeljna pravica, ne glede na finančne zmožnosti, in nadalje predlaga ravnem upravljanja, pristojnim za šolstvo, da v učne načrte od vrtca do univerze uvedejo več konceptov trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je izobraževanje temeljna pravica, ne glede na finančne zmožnosti, in nadalje predlaga ravnem upravljanja, pristojnim za šolstvo, da v učne načrte od vrtca do univerze uvedejo več konceptov trajnostnega razvoja;

| 53. | predlaga začetek medinstitucionalne komunikacijske kampanje EU, ki bo izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja jasno povezala z izboljšanjem kakovosti življenja državljank in državljanov na vseh ozemljih; |
| --- | --- |

53.

predlaga začetek medinstitucionalne komunikacijske kampanje EU, ki bo izpolnjevanje ciljev trajnostnega razvoja jasno povezala z izboljšanjem kakovosti življenja državljank in državljanov na vseh ozemljih;

| 54. | predlaga ustanovitev medcelinske platforme za izmenjavo primerov dobre prakse pri razvoju prostovoljnih lokalnih pregledov in prostovoljnih podnacionalnih pregledov med evropskimi mesti in mesti od drugod, ki bi promovirala Evropo kot močno partnerico na tem področju; OR bi bil pripravljen sodelovati pri usklajevanju takšne platforme; |
| --- | --- |

54.

predlaga ustanovitev medcelinske platforme za izmenjavo primerov dobre prakse pri razvoju prostovoljnih lokalnih pregledov in prostovoljnih podnacionalnih pregledov med evropskimi mesti in mesti od drugod, ki bi promovirala Evropo kot močno partnerico na tem področju; OR bi bil pripravljen sodelovati pri usklajevanju takšne platforme;

| 55. | poziva k veliko učinkovitejšemu razširjanju informacij o možnostih financiranja, ki jih ponujajo institucije, kot je Evropska investicijska banka, za podporo izvajanju strateških načrtov glede ciljev trajnostnega razvoja na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

55.

poziva k veliko učinkovitejšemu razširjanju informacij o možnostih financiranja, ki jih ponujajo institucije, kot je Evropska investicijska banka, za podporo izvajanju strateških načrtov glede ciljev trajnostnega razvoja na lokalni in regionalni ravni;

| 56. | s tem začenja skupno razpravo o tem, kako pomembno je ohranjati trajnostni razvoj v Evropi v središču vseh političnih ukrepov tudi po letu 2030, pri čemer poudarja priložnost za vzpostavitev resničnega gospodarstva blaginje, ki bo osredotočeno na ljudi in planet ter bo dolgoročno vodilo v trajnostno EU; |
| --- | --- |

56.

s tem začenja skupno razpravo o tem, kako pomembno je ohranjati trajnostni razvoj v Evropi v središču vseh političnih ukrepov tudi po letu 2030, pri čemer poudarja priložnost za vzpostavitev resničnega gospodarstva blaginje, ki bo osredotočeno na ljudi in planet ter bo dolgoročno vodilo v trajnostno EU;

| 57. | nazadnje poziva institucije, organe in agencije EU ter nacionalne, regionalne in lokalne uprave, naj razmislijo, kako bi lahko postale bolj trajnostne; pri tem gre zlasti za razvoj energije iz obnovljivih virov, energetsko prenovo stavb, bolj trajnostno delovanje menz, spodbujanje podnebju prijaznih prevoznih sredstev in nastanitev ter večje število hibridnih dogodkov in srečanj v njihovih pisarniških stavbah, pa tudi boj proti revščini in lakoti, prizadevanja za enakost spolov in boj proti neenakosti, spodbujanje inovacij in izboljšanje infrastrukture, uravnoteženo porabo, proizvodnjo in rabo zemljišč ter prispevek k miru, pravici in močnim institucijam v Evropi in svetu. |
| --- | --- |

57.

nazadnje poziva institucije, organe in agencije EU ter nacionalne, regionalne in lokalne uprave, naj razmislijo, kako bi lahko postale bolj trajnostne; pri tem gre zlasti za razvoj energije iz obnovljivih virov, energetsko prenovo stavb, bolj trajnostno delovanje menz, spodbujanje podnebju prijaznih prevoznih sredstev in nastanitev ter večje število hibridnih dogodkov in srečanj v njihovih pisarniških stavbah, pa tudi boj proti revščini in lakoti, prizadevanja za enakost spolov in boj proti neenakosti, spodbujanje inovacij in izboljšanje infrastrukture, uravnoteženo porabo, proizvodnjo in rabo zemljišč ter prispevek k miru, pravici in močnim institucijam v Evropi in svetu.

V Bruslju, 8. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  OR (2022) Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities (Sinergije med cilji trajnostnega razvoja ter nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost – primeri dobre prakse lokalnih in regionalnih oblasti), stran 16.

1

Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities

(2)  OR (2022) Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities (Sinergije med cilji trajnostnega razvoja ter nacionalnimi načrti za okrevanje in odpornost – primeri dobre prakse lokalnih in regionalnih oblasti), str. 17.

2

Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities

(3)  Rezultati najnovejše raziskave so objavljeni v poročilu OECD: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

3

(4)  Rezultati najnovejše raziskave so objavljeni v poročilu OECD: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

4

(5)  Lokalizacija ciljev trajnostnega razvoja na različnih ravneh oblasti je privedla do povečanja števila prostovoljnih lokalnih pregledov in prostovoljnih podnacionalnih pregledov: samo v regiji Severno Porenje-Vestfalija je enajst mest pripravilo lokalno poročilo o trajnostnosti, Bonn in Düsseldorf pa sta v OZN predstavila svoj prostovoljni lokalni pregled. Prostovoljni lokalni pregled so pripravila tudi največja mesta na Finskem (Espoo, Helsinki, Tampere, Turku in Vantaa). Po vsem svetu je bilo pripravljenih 126 prostovoljnih lokalnih pregledov, od tega tretjina v Evropi.

5

(6)  OECD (2022), The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions (Cilji trajnostnega razvoja kot okvir za okrevanje po pandemiji COVID-19 v mestih in regijah), OECD Regional Development Papers (Delovni dokumenti OECD za regionalni razvoj), št. 26, OECD Publishing, Pariz.

6

The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions

OECD Regional Development Papers

(7)  OECD (2022), The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions (Cilji trajnostnega razvoja kot okvir za okrevanje po pandemiji COVID-19 v mestih in regijah), OECD Regional Development Papers (Delovni dokumenti OECD za regionalni razvoj), št. 26, OECD Publishing, Pariz.

7

The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions

OECD Regional Development Papers

(8)  OECD (2022), The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions (Cilji trajnostnega razvoja kot okvir za okrevanje po pandemiji COVID-19 v mestih in regijah), OECD Regional Development Papers (Delovni dokumenti OECD za regionalni razvoj), št. 26, OECD Publishing, Pariz.

8

The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions

OECD Regional Development Papers

(9)  Evropska komisija, 2022: Eurobarometer: EU SMEs working towards sustainability (MSP v EU si prizadevajo za trajnostnost):

9

EU SMEs working towards sustainability

https://single-market-economy.ec.europa.eu/news/eurobarometer-eu-smes-working-towards-sustainability-2022-03-28_en.

---

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/12

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Poročilo o pregledu izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost

(2023/C 157/03)

| Poročevalec: | Rob JONKMAN (NL/EPP), član občinskega izvršnega sveta, Opsterland |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Evropske komisije – Poročilo o pregledu izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost
  COM(2022) 383 final |

Poročevalec:

Rob JONKMAN (NL/EPP), član občinskega izvršnega sveta, Opsterland

Referenčni dokument:

Sporočilo Evropske komisije – Poročilo o pregledu izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost

COM(2022) 383 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja poročilo o pregledu, ki vsebuje koristne dopolnitve in splošno oceno stanja izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost ter izpolnjevanja obveznosti iz Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta (1), vendar ugotavlja, da ne vsebuje kritičnih, bolj poglobljenih informacij, ki so potrebne za boljšo sliko dejanskega izvajanja na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | šteje za zamujeno priložnost, da, ne glede na zahteve iz člena 16 uredbe, v poročilo o pregledu niso vključene kvalitativne analize, zato ni jasno, kako bo Evropska komisija pri naložbah v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost ter pri dolgoročnih nacionalnih reformah spremljala napredek na kvalitativni ravni in kako bodo v ta proces vključene lokalne in regionalne oblasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poleg tega obžaluje, da v poročilu o pregledu ni analiziranih več točk, ki so ključne za dobro izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost, kot so:






  — | upravljanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter povezanih procesov, |
| --- | --- | --- |

3.

—

upravljanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter povezanih procesov,

| — | resnična dodatnost podprtih projektov, |
| --- | --- |

—

resnična dodatnost podprtih projektov,

| — | sinergije in tveganja prekrivanja z drugimi viri financiranja EU, |
| --- | --- |

—

sinergije in tveganja prekrivanja z drugimi viri financiranja EU,

| — | učinkovit prispevek mehanizma za okrevanje in odpornost h koheziji, čeprav je to njegova pravna podlaga, |
| --- | --- |

—

učinkovit prispevek mehanizma za okrevanje in odpornost h koheziji, čeprav je to njegova pravna podlaga,

| — | vključenost lokalnih in regionalnih oblasti; |
| --- | --- |

—

vključenost lokalnih in regionalnih oblasti;

| 4. | se strinja s Komisijo, da je uspeh mehanizma za okrevanje in odpornost odvisen od tesne vključenosti socialnih partnerjev, civilne družbe, lokalnih in regionalnih oblasti ter nevladnih organizacij, vendar ne zadošča, da se omenjajo le skupno, pogosto pod krovnim pojmom „deležniki“. Stroškovno učinkovito in demokratično izvajanje bi moralo biti tesno povezano z dosledno uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki sta zapisani v Pogodbi o Evropski uniji (2); |
| --- | --- |

4.

| 5. | se strinja, da lahko mehanizem za okrevanje in odpornost z ukrepi, posebej osredotočenimi na enakost spolov, in zagotavljanjem podpore pri vključevanju načela enakosti v vseh šest stebrov politike državam članicam pomaga pri odpravljanju neenakosti med ženskami in moškimi, kot je navedeno v poročilu o pregledu (3); |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj oceni vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v fazo izvajanja in zagotovi, da se bodo podatki o tem učinkovito zbirali v okviru sistema za poročanje o smotrnosti (preglednice kazalnikov okrevanja in odpornosti) ter z uporabo raziskav in študij, ki so jih doslej izvedli Evropski odbor regij (OR), Evropski politični center (EPC), politične fundacije in Konferenca obrobnih obmorskih regij (CPMR); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da se splošni režim pogojenosti v celoti uporablja za mehanizem za okrevanje in odpornost, ter Komisijo poziva, naj v vseh državah članicah skrbno spremlja, ali so dovolj neposredno ogroženi dobro finančno poslovodenje proračuna Unije in zaščita finančnih interesov EU zaradi kršitev načel pravne države, in ukrepa, če je potrebno; |
| --- | --- |

7.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju in izvrševanju mehanizma za okrevanje in odpornost

| 8. | poudarja, da so lokalne in regionalne oblasti že od začetka na čelu boja proti pandemiji COVID-19 in njenim socialno-ekonomskim posledicam, in sicer tako z lastnimi političnimi ukrepi na številnih področjih kot z izvajanjem odločitev nacionalnih vlad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da lokalne in regionalne oblasti prebivalcem in podjetjem na svojem območju zagotavljajo večino javnih storitev ter vlagajo v področja politike, vključena v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, zlasti na področju gospodarskega in socialnega okrevanja ter zelenega in digitalnega prehoda. Če se lokalne in regionalne oblasti – politična raven, ki je najbližje javnosti – ne bodo upoštevale, obstaja tveganje, da mejniki in cilji, določeni v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, ne bodo doseženi. Opozarja, da enak problem obstaja tudi v okviru evropskega semestra, saj vloga lokalnih in regionalnih oblasti ni dovolj priznana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno poudarja, da se lokalne in regionalne oblasti najbolj zavedajo posebnih potreb in izzivov državljanov in podjetij. Ker se nacionalni načrti za okrevanje in odpornost ter cilji večinoma oblikujejo na centralni ravni brez posvetovanja z lokalno in regionalno ravnjo, pogosto niso v skladu z lokalnimi, regionalnimi in krajevnimi potrebami ter njihovimi edinstvenimi prednostmi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | meni, da način priprave nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti ne prispeva k prevzemanju odgovornosti za načrte za okrevanje na lokalni in regionalni ravni. Dosedanje izkušnje z evropskim semestrom jasno kažejo, da so se priporočila za posamezne države deloma izvajala nezadostno zaradi premajhnega poistovetenja z njimi na lokalni in regionalni ravni ter zato, ker lokalne in regionalne oblasti niso mogle prispevati k njim; poudarja, da je treba t. i. strukturne reforme, za katere se Komisija zavzema v okviru evropskega semestra, preveriti z vidika subsidiarnosti, da bodo zajemale le vprašanja, za katere je dejansko pristojna EU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | navaja, da imajo lokalne in regionalne oblasti pri izvrševanju številnih projektov in programov mehanizma za okrevanje in odpornost zakonodajna pooblastila, ki so ključna za uspešno izvajanje tega mehanizma, zato je bistveno, da so neposredno vključene v izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v skladu s stopnjo gospodarske, fiskalne in finančne avtonomije, ki izhaja iz njihovega nacionalnega pravnega okvira in načela subsidiarnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | želi spomniti, da so lokalne in regionalne oblasti odgovorne za tretjino vseh javnih izdatkov in več kot polovico javnih naložb v EU, od tega velik del na ključnih političnih področjih mehanizma za okrevanje in odpornost. Aktivno sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti je potrebno v celotnem procesu, da se zagotovi uspešno izvajanje; v zvezi s tem opozarja na njihove kompetence na področju prenove stavb, trajnostne mobilnosti v mestih, odpornosti zdravstvenih sistemov, proizvodnje trajnostne energije, izobraževanja in učinkovitejše reforme javne uprave; |
| --- | --- |

13.

Zanemarjanje teritorialne razsežnosti pri spremljanju izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost

| 14. | v okviru posvetovanj OR in Sveta evropskih občin in regij (CEMR) v letih 2021 (4) in 2022 (5) ter primerjalne študije iz leta 2022 (6) se je pokazalo, da je vključenost lokalnih in regionalnih oblasti v oblikovanje, pripravo in izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost zelo omejena. Dobri primeri so prej izjema kot pravilo, večina vprašanih pa meni, da se načeli upravljanja na več ravneh in subsidiarnosti nista upoštevali; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da je bila v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v celoti (1 %) ali delno (9 %) vključena le vsaka deseta lokalna ali regionalna uprava, kot je bilo poudarjeno v rezultatih ankete, ki jo je OR opravil med lokalnimi in regionalnimi politiki v EU (7), ta slab rezultat pa so odražale tudi druge analize in posvetovanja, ki so jih izvedli OR, EPC, politične fundacije, CPMR in drugi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obžaluje, da je bil predlog iz uvodne izjave 34 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, v katerem je poudarjen pomen vključevanja lokalnih in regionalnih oblasti, v večini držav članic zapostavljen, čeprav so te oblasti odgovorne za 53 % javnih naložb v EU in imajo ključne pristojnosti za izvajanje politik, povezanih s šestimi stebri nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

16.

| 17. | želi spomniti, kot je navedeno v poročilu o pregledu, da je v uredbi o mehanizmu za okrevanje in odpornost (uvodna izjava 34) priznano, da so lahko lokalne in regionalne oblasti „pomembni partnerji pri izvajanju reform in naložb“, zato „bi se bilo treba z njimi ustrezno posvetovati in jih vključiti v skladu z nacionalnim pravnim okvirom“, v členu 18 pa je določeno, da je treba v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost vključiti povzetek postopka posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi (med drugimi) ter navesti, kako se njihov prispevek odraža v načrtu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je bila priprava nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost v večini držav članic proces od zgoraj navzdol, kar lahko vodi v centralizacijo pomembnih javnih naložb in vpliva na končni uspeh mehanizma za okrevanje in odpornost. To je v nasprotju s pomenom upravljanja na več ravneh, načelom subsidiarnosti in procesom decentralizacije, ki se je v zadnjih desetletjih odvijal v številnih državah članicah, nenazadnje v zvezi s programi evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladov ESI); |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da se pri centraliziranem pristopu v poročilu o pregledu spregledajo teritorialne razlike, tako z vidika izzivov kot priložnosti, zato so lahko nacionalni načrti za okrevanje in odpornost manj uspešni in imajo manjši učinek od želenega. To pomeni, da regijam, ki so že pred začetkom pandemije zaostajale pri razvoju, grozi še večji zaostanek, med drugim pri zaposlovanju, ravni izobrazbe, podpori podjetjem, digitalizaciji, mobilnosti ali na drugih ključnih področjih politike; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ravno tako poudarja, da bi bilo treba zlasti zaradi velikega števila evropskih programov in možnosti finančnih subvencij okrepiti upravne zmogljivosti mnogih lokalnih in regionalnih oblasti. V zvezi s tem poziva Komisijo, naj dejavno podpre lokalne in regionalne oblasti, ki so se že v preteklosti soočale s problemi pri črpanju sredstev EU, da bi izboljšale svoje sposobnosti črpanja sredstev, s čimer bi se lahko izboljšalo izvajanje vseh prihodnjih programov financiranja EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da se je pojavila nepričakovana dihotomija, zaradi katere sta se oblikovali različni kategoriji sodelujočih lokalnih in regionalnih oblasti. V eni, manjši skupini so tiste, s katerimi centralna država sodeluje že od začetka in tudi zdaj, v fazi izvajanja, zato se upoštevajo teritorialne posebnosti in potrebe. V drugi, večji skupini pa so tiste, ki v oblikovanje in izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost niso bile ustrezno vključene že od začetka, zato so se problemi, ki so nastali zaradi njihove izključenosti, še poslabšali (8). To zagotovo ni cilj mehanizma za okrevanje in odpornost, ogroža pa tudi teritorialno razsežnost EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je evropski semester preveč centraliziran in preveč izrazito organiziran od zgoraj navzdol, hkrati pa večinoma ne predvideva sodelovanja z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Bilo bi ga treba reformirati in nadalje razviti, kadar se uporablja za prednostno razporejanje prihodnjih (regionalnih) skladov, naložb ali programov, saj se pri njem trenutno ne upoštevata načeli dobrega upravljanja in partnerstva na več ravneh, vloga lokalnih in regionalnih oblasti pa ni priznana; |
| --- | --- |

22.

Sinergije z drugimi skladi in programi EU

| 23. | poziva Komisijo, naj za dobro spremljanje pojasni, kako se zahteve iz člena 28 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost za zagotavljanje komplementarnosti in sinergije med skladi in finančnimi instrumenti izpolnjujejo na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja dejstvo, da so države članice glede na poročilo o pregledu vključile znatno število ukrepov za podpiranje socialne in teritorialne kohezije (9). Vendar izraža zaskrbljenost, da cilji teritorialne kohezije (v okviru četrtega stebra) ne bodo doseženi, saj lokalne in regionalne oblasti, kljub temu da so v večini držav glavni izvršitelji in so odgovorne za kohezijsko politiko, večinoma niso ustrezno vključene v pripravo mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da se je treba pri ukrepih nujno izogniti zelenemu zavajanju in da je načelo, „da se ne škoduje bistveno“, temelj zaupanja državljanov EU v izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost. Države članice bi morale upoštevati podrobne zahteve iz uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, povezane z izvajanjem načela, „da se ne škoduje bistveno“, in kategorizacijo zelenih naložb, da bi preprečili potencialno kršenje določbe o 37-odstotni porabi za zelene naložbe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | obžaluje, da v poročilu o pregledu ni jasno prikazano, kako se mehanizem za okrevanje in odpornost učinkovito usklajuje z regionalnimi/lokalnimi programi načrtovanja in operativnimi programi za kohezijo. Nadalje obžaluje, da je navedeni mehanizem centraliziran in nima regionalne razsežnosti ter da se pri njegovem izvajanju in upravljanju ne izvajajo posvetovanja z regionalnimi in lokalnimi organi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | navaja, da je glavno vprašanje v zvezi s sinergijo med mehanizmom za okrevanje in odpornost ter drugimi sredstvi EU tveganje prekrivanja, saj imajo različno delovanje, časovni okvir in upravljanje, zato sta v smislu strateške usmeritve in izvajanja potrebna stalna interakcija in usklajevanje med kohezijsko politiko, drugimi sredstvi EU ter mehanizmom za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

27.

| 28. | obžaluje, da vključitev načrta REPowerEU v mehanizem za okrevanje in odpornost omogoča prenos sredstev kohezijske politike, čeprav so na lokalni in regionalni ravni potrebna za gospodarsko okrevanje, zeleni prehod in zmanjšanje razlik v EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj državam članicam zagotovi dodatne informacije in smernice o tem, kako naj vključijo lokalne in regionalne oblasti. V zvezi s tem svetuje Komisiji, naj pozove države članice, da o izvajanju in spremljanju mehanizma za okrevanje in odpornost komunicirajo neposredno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi. Regije in mesta so raven uprave, ki je državljanom najbližja, imajo večino pristojnosti za doseganje teritorialnih ciljev in so osrednji akterji evropske kohezijske politike; |
| --- | --- |

29.

| 30. | navaja, da je treba v skladu s členom 22 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost uvesti trden sistem spremljanja, ki na lokalni in regionalni ravni ne bo povzročal dodatnega upravnega bremena, saj lokalne in regionalne oblasti potrebujejo jasnejša pravila za izvrševanje sredstev. Poleg tega so potrebne skupne smernice in orodja, saj morajo države članice zagotoviti, da zbirajo podatke in da ima Komisija dostop do uradne podatkovne zbirke upravičencev, da bi preprečili dvojno financiranje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da se bodo temeljna načela, kot sta upravljanje na več ravneh in subsidiarnost, dosledno spoštovala in izvajala. V zvezi s tem kohezijska politika ne bi smela biti samostojna, ampak bi bilo treba v njenem okviru sodelovati in se usklajevati z novimi instrumenti, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

31.

Kaj je potrebno?

| 32. | poudarja, da ključna vloga lokalnih in regionalnih oblasti ni le izvajanje nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ampak tudi nadaljnje načrtovanje in ocenjevanje izvajanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, za kar so potrebna ekonomska orodja za analizo gospodarskega in socialnega učinka, ki bodo zajemala lokalno in regionalno raven; |
| --- | --- |

32.

| 33. | zato poziva, naj se letna poročila Komisije, kot so opredeljena v členu 31 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost, ter poročilo o neodvisni oceni izvajanja mehanizma predložijo do 20. februarja 2024, kot je določeno v členu 32 navedene uredbe, naj bo OR vključen v njihovo pripravo in naj vsebujejo oddelek o vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti, ki bo temeljil na vsebini uvodne izjave 34 in člena 18 navedene uredbe, da bi dobili boljši splošni pregled nad postopki izvajanja v državah članicah EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da bi bilo treba učinkovito uporabljati in okrepiti razpoložljive upravne zmogljivosti držav članic ter lokalnih in regionalnih oblasti za zagotovitev ustreznega izvajanja in spremljanja nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost ter ustreznega črpanja sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost na lokalni in regionalni ravni, v skladu s cilji Instrumenta za tehnično podporo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | izraža zaskrbljenost zaradi vse pogostejšega trenda premikanja od strukturnih skladov, ki se upravljajo na regionalni ravni, k večjim centraliziranim dodelitvam in mehanizmom usklajevanja, kot je evropski semester, ki se načrtujejo in izvajajo na nacionalni ravni. Primer tega je mehanizem za okrevanje in odpornost, isto pa velja za Sklad za pravični prehod in rezervo za prilagoditev na brexit; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zato poudarja, da je treba razmisliti, kako bi lahko načeli subsidiarnosti in upravljanja na več ravneh trdneje vključili v Pogodbi EU ter učinkoviteje spremljali njuno uporabo v praksi; poudarja, da je treba to vprašanje obravnavati zaradi morebitne ustavne konvencije o reformi Pogodb EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ceni dejavno vlogo in dosedanje delo Evropskega parlamenta pri spremljanju in nadzoru izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost. Ceni, da je bil večkrat povabljen k sodelovanju v skupni delovni skupini odborov ECON in BUDG za spremljanje mehanizma za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | obžaluje, da se resolucija Evropskega parlamenta o izvajanju in zlasti njena omemba vključenosti lokalnih in regionalnih oblasti nista upoštevali; poziva Parlament, naj v skladu s členom 26(2) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost preuči možnost, da bi na podlagi izkušenj z izvajanjem mehanizma za okrevanje in odpornost na lokalni in regionalni ravni pripravil resolucijo o učinkih in vplivu centraliziranih dodelitev sredstev EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice in Komisijo, naj sprejmejo ukrepe, ki so potrebni, da bi namesto sedanjega centraliziranega diskurza uvedle pristop izvajanja mehanizma za okrevanje in odpornost na več ravneh, tako da bi na strukturni podlagi v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi vzpostavile npr. platforme na več ravneh, informativna srečanja in dogodke v skladu s členom 34 uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost ter delovne skupine na več ravneh; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisijo, naj državam članicam predloži strožje smernice in jih spodbuja, naj v svojih letnih nacionalnih reformnih programih podrobno poročajo o posvetovanjih z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter deležniki v smislu člena 18(4)(q) uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da bi bilo mogoče preglednico kazalnikov za merjenje napredka pri izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, kot je opredeljena v členu 30 uredbe, dodatno izpopolniti, da bi ustrezno odražala teritorialno razsežnost. Zagotoviti je treba celovit postopek spremljanja z vključenostjo lokalnih in regionalnih oblasti ter objektivnim pristopom k izvajanju, ne da bi tem oblastem povzročili preveliko upravno breme; |
| --- | --- |

41.

| 42. | navaja, da bi morale biti reforme in naložbe, vključene v nacionalne načrte za okrevanje in odpornost, v skladu s priporočili za posamezne države v okviru evropskega semestra. Potrebna je reforma evropskega semestra, da se vanj vključi teritorialna razsežnost. Lokalno in regionalno razsežnost je treba upoštevati ne le glede na sedanje izkušnje, pridobljene pri izvajanju nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost, ampak tudi pri prihodnjih programih in dolgoročnih ciljih EU, bodisi v okviru svežnja „Pripravljeni na 55“, digitalnega prehoda ali doseganja ciljev trajnostnega razvoja do leta 2030 in podnebne nevtralnosti do leta 2050; |
| --- | --- |

42.

| 43. | zato ponavlja svoj poziv iz prejšnjih mnenj (10) k oblikovanju kodeksa ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti v evropski semester, ki bi moral z vključitvijo teh oblasti postati bolj pregleden, vključujoč in demokratičen. S tem se povečuje odgovornost na lokalni in regionalni ravni in tako izboljšuje splošno izvajanje želenih reform ter mehanizma za okrevanje in odpornost v državah članicah. |
| --- | --- |

43.

V Bruslju, 8. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Člen 16 Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

1

(2)  Člen 5(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in Protokol št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti.

2

(3)  25 načrtov, sprejetih do 30. junija 2022, vključuje 129 ukrepov, za katere se šteje, da so osredotočeni na enakost spolov (COM(2022) 383 final).

3

(4)  OR-CEMR, Vključenost občin, mest in regij v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost: Rezultati ciljno usmerjenega posvetovanja med OR in CEMR, januar 2021.

4

Vključenost občin, mest in regij v pripravo nacionalnih načrtov za okrevanje in odpornost: Rezultati ciljno usmerjenega posvetovanja med OR in CEMR

(5)  OR-CEMR, Implementation of the Recovery and Resilience Facility: The Perspective of Local and Regional Authorities – Results of the COR-CEMR targeted consultation (Izvajanje mehanizma za okrevanje in odpornost: vidik lokalnih in regionalnih oblasti – Rezultati ciljno usmerjenega posvetovanja OR in CEMR), april 2022.

5

Implementation of the Recovery and Resilience Facility: The Perspective of Local and Regional Authorities – Results of the COR-CEMR targeted consultation

(6)  Regije za okrevanje EU, Benchmark study on the implementation of the Recovery and Resilience Facility at the regional level – Main results (Primerjalna študija o izvajanju mehanizma za okrevanje in odpornost na regionalni ravni – Glavni rezultati), junij 2022.

6

Benchmark study on the implementation of the Recovery and Resilience Facility at the regional level – Main results

(7)  Anketa na podlagi 2 698 intervjujev z lokalnimi in regionalnimi politiki v EU, ki so bili opravljeni med 25. julijem in 11. septembrom 2022. Glej: Evropski odbor regij, Regionalni in lokalni barometer (oktober 2022). Na voljo na spletu: https://cor.europa.eu/sl/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx.

7

2 698 intervjujev

(8)  Anketa na podlagi 2 698 intervjujev z lokalnimi in regionalnimi politiki v EU, ki so bili opravljeni med 25. julijem in 11. septembrom 2022. Glej: Evropski odbor regij, Regionalni in lokalni barometer (oktober 2022). Na voljo na spletu: https://cor.europa.eu/sl/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx, str. 4.

8

2 698 intervjujev

(9)  Uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost, člen 3(d), četrti steber.

9

(10)  Mnenje OR: Načrt okrevanja za Evropo kot odziv na pandemijo COVID-19: mehanizem za okrevanje in odpornost ter instrument za tehnično podporo (UL C 440, 18.12.2020, str. 160).

10

Mnenje OR: Evropski semester in kohezijska politika: prilagajanje strukturnih reform dolgoročnim naložbam (UL C 275, 14.8.2019, str. 1).

Mnenje OR: Izboljšanje upravljanja evropskega semestra: kodeks ravnanja za vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti (UL C 306, 15.9.2017, str. 24).

---

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/18

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Postavljanje ljudi na prvo mesto, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, izkoriščanje potenciala v najbolj oddaljenih regijah EU

(2023/C 157/04)

| Poročevalec: | Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/EPP), podsekretar v predsedstvu regionalne vlade Azorov |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Postavljanje ljudi na prvo mesto, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, izkoriščanje potenciala v najbolj oddaljenih regijah EU
  COM(2022) 198 final |

Poročevalec:

Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/EPP), podsekretar v predsedstvu regionalne vlade Azorov

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Postavljanje ljudi na prvo mesto, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, izkoriščanje potenciala v najbolj oddaljenih regijah EU

COM(2022) 198 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR)

| 1. | poudarja, da so se strukturne omejitve, s katerimi se stalno soočajo najbolj oddaljene regije in so opredeljene v členu 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), s pandemijo COVID-19 še zaostrile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da se je strategija EU za najbolj oddaljene regije izkazala za koristno pri krepitvi ukrepov, namenjenih ohranjanju posebnosti teh regij, ki so del EU, vendar se je glede na razmere, ki so nastale s pandemijo COVID-19, in nujno potrebne odzive na sedanje in prihodnje gospodarske, socialne, kulturne in okoljske izzive pokazalo, da je treba strategijo iz leta 2017 z naslovom Trdnejše in prenovljeno strateško partnerstvo z najbolj oddaljenimi regijami EU temeljito prenoviti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja, da je Evropska komisija sledila njegovemu priporočilu, naj se glede na hude posledice pandemije sprejme strategija EU za najbolj oddaljene regije, kakor je predlagano v njegovem mnenju z naslovom Poročilo Evropske komisije o izvajanju prenovljenega strateškega partnerstva z najbolj oddaljenimi regijami EU (1), za katero je bil poročevalec Ángel Víctor Torres Pérez, in poročilu Evropskega parlamenta z naslovom Trdnejšemu partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami EU naproti (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na različne ukrepe, ki so jih najbolj oddaljene regije sprejele v zvezi s prenovo strategije Evropske komisije, zlasti politično izjavo predsednikov najbolj oddaljenih regij, sprejeto na vmesnem zasedanju konference predsednikov najbolj oddaljenih regij 3. maja 2021 na Azorih; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je okrepljeno partnerstvo med Komisijo, državami članicami in konferenco predsednikov najbolj oddaljenih regij pri pripravi te strategije omogočilo ploden in stalen dialog v okviru namenskih platform in delovnih skupin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja sporočilo Evropske komisije z naslovom Postavljanje ljudi na prvo mesto, zagotavljanje trajnostne in vključujoče rasti, izkoriščanje potenciala v najbolj oddaljenih regijah EU, ki izhaja iz stališč konference predsednikov najbolj oddaljenih regij, podanih v končni izjavi z dne 18. novembra 2021 (Ponta Delgada, Azori) in prispevku z dne 19. januarja 2022, ki so ga skupaj oblikovale Francija, Španija in Portugalska; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja zavezo Komisije, da bo okrepila dialog in nudila prilagojeno podporo tem regijam, da bodo lahko v celoti izkoristile politike EU in svoj potencial, s tem pa prispevale h krepitvi prisotnosti EU na območjih vpliva teh regij; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava pomen tega novega sporočila in poudarja, da so potrebni usklajeni ukrepi nadnacionalnih, nacionalnih, regionalnih in lokalnih oblasti, predlagane ukrepe pa je treba hitro uresničiti; glede na številne krize poudarja, da je potreben takojšen in učinkovit odziv, ki bo zagotavljal gospodarsko, socialno in trajnostno okrevanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da so v novem sporočilu Komisije nekatere ključne politike za razvoj najbolj oddaljenih regij nezadostno obravnavane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je ranljivost najbolj oddaljenih regij, priznana v členu 349 PDEU, še večja zaradi številnih naravnih nesreč, ki so zaradi globalnega segrevanja vse pogostejše, njihov vse večji obseg in intenzivnost v teh regijah pa sta še naprej zelo zaskrbljujoča; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so zaradi vojne v Ukrajini te regije, ki so že zdaj ranljive, pod dodatnim pritiskom, vojna pa tudi ogroža okrevanje po zdravstveni krizi. Kupna moč gospodinjstev je trenutno močno prizadeta, različni sektorji dejavnosti pa se poleg strukturnih višjih stroškov, ki so posledica strukturnih omejitev teh regij, soočajo še s precejšnjimi dodatnimi stroški; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja sklepe Sveta Evropske unije z dne 21. junija 2022 o tem sporočilu Komisije z dne 3. maja in poudarja njihov pomen za izvajanje nove strategije za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva zadevne države članice, naj podprejo svoje najbolj oddaljene regije pri krepitvi upravnih zmogljivosti ter spodbujajo razvoj znanj in spretnosti, da bi lahko v celoti izkoristile programe EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja ugotovitev iz sporočila Komisije, da najbolj oddaljene regije niti dejansko niti pravno niso podobne drugim evropskim regijam s posebnimi geografskimi značilnostmi, kot so otoki, gorska območja ali regije z nizko gostoto prebivalstva; |
| --- | --- |

14.

Odzivanje na potrebe državljanov

| 15. | pozdravlja, da Komisija namenja poudarek potrebam ljudi, ki živijo v najbolj oddaljenih regijah, pa tudi okrevanju gospodarstva ter trajnostni in vključujoči rasti, da bo mogoče tem potrebam zadostiti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da se je treba nujno odzvati na veliko socialno in gospodarsko neenakost najbolj oddaljenih regij v primerjavi s celinsko Evropo, in poziva Evropsko komisijo, naj te regije podpre pri zbliževanju s preostalo Unijo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja, da je Evropska komisija poudarila pomen podpiranja posebnosti najbolj oddaljenih regij pri izvajanju evropskega stebra socialnih pravic in doseganju ciljev socialnega vrha v Portu do leta 2030 glede delovnih mest, znanj in spretnosti ter zmanjšanja revščine; |
| --- | --- |

17.

Posvečanje izzivu migracij

| 18. | poziva k močni in odločni podpori evropskih institucij ob migracijskih krizah, zlasti v regijah ob zunanjih mejah EU, ki so edine odgovorne za sprejem in dostop do osnovnih storitev za mladoletnike brez spremstva, ki prihajajo na njihovo ozemlje, pa tudi za njihovo podporo v odraslem življenju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opozarja na pomen zadostnih sredstev v okviru Sklada za azil, migracije in vključevanje ter Sklada za notranjo varnost, da bo mogoče zagotoviti njuno regionalizacijo in tako olajšati dostop do sredstev, zlasti v kriznih razmerah, s katerimi se nekatere najbolj oddaljene regije, kot so Kanarski otoki, Gvajana ali Mayotte, redno soočajo; ocenjuje, da je zaveza Komisije v zvezi s tem v njeni novi strategiji pozitivna; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pričakuje nadaljnji napredek v zvezi s paktom o migracijah in azilu ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih po ruski invaziji na Ukrajino, pri čemer bi proučili možnost uporabe Direktive Sveta 2001/55/ES (3) za migrante z drugih konfliktnih območij z velikim vplivom na EU in novih ukrepov, uvedenih z Uredbo CARE Evropskega parlamenta in Sveta (4), da bi dosegli resnično solidarnost in pravično porazdelitev migracij med vsemi državami članicami; |
| --- | --- |

20.

Zeleni prehod

| 21. | pozdravlja priznanje Komisije, da najbolj oddaljene regije potrebujejo posebne ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam, saj so še posebej izpostavljene njihovim posledicam, tudi skrajnim vremenskim pojavom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja zavezo Komisije, da bo pri izvajanju Solidarnostnega sklada EU še naprej ustrezno upoštevala najbolj oddaljene regije, in njeno zavezo, da bo podprla ukrepe za preprečevanje tveganj in odpornost v zvezi z naravnimi nesrečami ter spodbudila izmenjavo znanja med najbolj oddaljenimi regijami in njihovimi sosednjimi državami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva, naj se upoštevajo posledice zakonodajnega svežnja „Pripravljeni na 55“, ki bo močno vplival na konkurenčnost in povezljivost najbolj oddaljenih regij. Pri tem je treba kot osnovo, na podlagi katere bodo morale biti sprejete rešitve za te regije, poleg priprave študij o oceni učinka sistematično in izčrpno uporabljati člen 349 PDEU ter po potrebi prilagajati zakonodajo, da bi bilo prebivalstvo, ki se že sedaj sooča z dodatnimi stroški zaradi velike oddaljenosti, pravično obravnavano. Gospodinjstva in podjetja v teh zelo ranljivih regijah bi morala imeti dostop do Socialnega sklada za podnebje, sklada za modernizacijo in financiranja manjših projektov v okviru sklada za inovacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | v zvezi s tem opozarja na večjo ranljivost teh regij zaradi njihove oddaljenosti in izoliranosti od evropske celine ter posledično na vpliv, ki ga bo nanje imelo doseganje novih ciljev na področju emisij in obdavčitve goriv, ki izhajajo iz svežnja „Pripravljeni na 55“; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da so najbolj oddaljene regije izolirani energetski sistemi, ki jih ni mogoče povezati s celino, zato poziva evropske institucije, naj njihovo energetsko neodvisnost krepijo s politikami podpore in spodbud, ki bodo omogočale ustrezen prehod s sedanje odvisnosti od fosilnih virov energije na trajnostne sisteme po dostopnih cenah; |
| --- | --- |

25.

Zmanjšanje vrzeli pri dostopnosti

| 26. | opozarja, da so najbolj oddaljene regije pri mobilnosti svojega prebivalstva in preskrbi z osnovnimi dobrinami v celoti odvisne od zanesljivega zračnega in pomorskega prometa po vzdržnih cenah, saj ni alternativ kopenskemu prometu. To pomeni veliko finančno breme za prebivalstvo, posledično pa tudi škodo za lokalno gospodarstvo in javni interes; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da brez strategije za zmanjšanje odročnosti in izoliranosti najbolj oddaljenih regij ni mogoče spodbujati enakosti, vključevanja in razvoja teh regij; nujno so potrebni dodatni ukrepi za nadomestitev pomanjkljive dostopnosti in zmanjšanje digitalnega razkoraka, da bo mogoče te regije razviti ter se bolj posvetiti njihovemu gospodarstvu in stalnim strukturnim težavam zaradi oddaljene lege. Poudarja, kako pomembno je, da se v instrumentu za izredne razmere na enotnem trgu upoštevajo tudi najbolj oddaljene regije, da bi zagotovili varnost dobavnih verig v času kriz; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj v skladu s priporočilom Evropskega parlamenta iz njegovega poročila z naslovom Trdnejšemu partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami EU naproti oceni potrebo po izvajanju podpore na področju prevoza kot dodatnem orodju za izravnavo ovir in izgub, nakopičenih zaradi stroškov prevoza potnikov in tovora; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva k podpori projektov za izboljšanje povezljivosti najbolj oddaljenih regij. V zvezi s tem opozarja na vprašanje podpore za podvodne kable, ki so še vedno ključni izziv za varnost pretoka podatkov ter tudi za kakovost storitev in cenovno dostopnost. Reunion in avtonomna regija Azori se bosta na primer morala kmalu spoprijeti z zastaranjem podvodnih kablov za elektronsko komunikacijo. Za nekatera ozemlja, kot je Francoska Gvajana, bi bilo treba razmisliti tudi o satelitski tehnologiji, saj na vseh poseljenih območjih ni mogoče namestiti optičnih vlaken; |
| --- | --- |

29.

Kmetijstvo in razvoj podeželja

| 30. | poudarja pomen kmetijskega sektorja za gospodarstvo, okolje, prostorsko načrtovanje in zaposlovanje v najbolj oddaljenih regijah, kot ga je EU priznala z uvedbo posebne obravnave v okviru ureditve programa možnosti za oddaljene in otoške regije (POSEI) ter z določitvijo posebnih odstopanj v skupni kmetijski politiki, in se zavzema za ohranitev teh določb; |
| --- | --- |

30.

| 31. | z zadovoljstvom ugotavlja, da instrumenti državne pomoči kmetijstvu, gozdarstvu in podeželju omogočajo povečanje najvišje stopnje intenzivnosti za naložbe v najbolj oddaljene regije in pomoč za delovanje ter da je Komisija pri tekoči reviziji teh instrumentov predlagala ohranitev določbe o posebnih pogojih za te regije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kljub temu poudarja pomen posebnih določb za najbolj oddaljene regije pri pomoči de minimis, saj imajo vsa podjetja, ki se v najbolj oddaljenih regijah ukvarjajo s primarno proizvodnjo kmetijskih proizvodov, dodatne stroške; |
| --- | --- |

32.

| 33. | meni, da je pri Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja možnost centraliziranega upravljanja strateških načrtov v nasprotju z želenimi cilji poenostavitve, uspešnosti in učinkovitosti, in upa, da bo mogoče negativni vpliv te možnosti čim bolj zmanjšati z ustrezno prožnostjo in decentralizacijo postopkov v zvezi z uporabo strateških načrtov v najbolj oddaljenih regijah; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k tesnemu medinstitucionalnemu sodelovanju, ki bi privedlo do povečanja proračuna programa POSEI, tj. ključnega instrumenta za podpiranje trajnostnosti lokalne proizvodnje in prilagajanje skupne kmetijske politike posebnostim najbolj oddaljenih regij, s čimer bi se odzvali na dejstvo, da v SKP zanjo kronično primanjkuje sredstev, in na realne potrebe najbolj oddaljenih regij. S programom bi tako lahko spremljali razvoj kmetijstva v teh regijah in še naprej dosegali njegove cilje; |
| --- | --- |

34.

Modro gospodarstvo in ribištvo

| 35. | opozarja, da najbolj oddaljene regije krepijo pomorsko razsežnost Evropske unije, saj tvorijo največje pomorsko območje na svetu z izključno ekonomsko cono, katere površina meri več kot 25 milijonov km2, in ponujajo velike gospodarske priložnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja pomen, ki se pripisuje najbolj oddaljenim regijam, kar zadeva tradicionalni sektor ribištva in strategije za modro gospodarstvo za prihodnja leta, pa tudi zavezo Komisije, da bo pregledala zahteve iz postopkov za sporočanje podatkov in določbe, ki dovoljujejo državno pomoč za obnovo ribiške flote v teh regijah, pri čemer bi se upoštevale njihove posebnosti in podprli ribiči, s tem pa zagotovil trajnostni ribolov; |
| --- | --- |

36.

Državna pomoč

| 37. | pozdravlja zavezo Evropske komisije, navedeno v sporočilu, da bo pri reviziji predpisov in smernic o državni pomoči v vseh sektorjih upoštevala posebnosti najbolj oddaljenih regij, pri čemer bodo osnova določbe, ki se v zakonodaji EU s področja državne pomoči nanašajo na te regije. Poziva k večji prožnosti shem državne pomoči; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti pravilom o državni pomoči, s katero se krepi in spodbuja povezljivost najbolj oddaljenih regij, zlasti reviziji smernic o državni pomoči letališčem in letalskim družbam ter pomoči pomorskemu prevozu, in tekoči reviziji predpisov o državni pomoči, namenjeni varstvu okolja, kjer bi bilo treba dodati kategorijo pomoči za naložbe, ki podjetjem iz najbolj oddaljenih regij omogočajo izpolnjevanje okoljskih standardov EU; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k ustanovitvi foruma za razmislek na temo koncepta pomoči s popolnoma lokalnim učinkom, v katerem bi sodelovali najbolj oddaljene regije in Generalni direktorat za konkurenco pri Evropski komisiji, saj je več kot 90 % podjetij v najbolj oddaljenih regijah mikro in malih podjetij z nizko finančno zmogljivostjo, pomoč tem regijam pa ne more vplivati na konkurenco na notranjem trgu, ker je namenjena izključno lokalnim dejavnostim; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je pomembno poskrbeti za kontinuiteto vseh davčnih sistemov najbolj oddaljenih regij, saj utegne kakršna koli prekinitev resno destabilizirati gospodarstvo in zaposlovanje v teh regijah; |
| --- | --- |

40.

Turizem

| 41. | opozarja na ključno vlogo turističnega sektorja pri razvoju najbolj oddaljenih regij, saj gre za medsektorsko gospodarsko dejavnost, ki močno vpliva na gospodarsko rast, zaposlovanje in regionalni razvoj; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opozarja, da je na turistični sektor zelo vplivala zdravstvena kriza zaradi COVID-19, ki je povzročila tolikšen upad dejavnosti v sektorju, kot še nikoli poprej; |
| --- | --- |

42.

| 43. | izpostavlja ranljivost tega sektorja, ki je močno izpostavljen geopolitičnim, zdravstvenim in podnebnim zunanjim učinkom ter odvisen od zračnih in pomorskih povezav; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je treba spodbujati inovativne, trajnostne in odporne naložbe, da bi podprli trajnostni razvoj tega strateškega sektorja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Evropsko komisijo, naj bolj razvije evropsko turistično politiko, pri čemer naj predvidi ustanovitev evropske turistične agencije, podpira dvojni prehod evropskih turističnih destinacij in spodbuja hitrejše okrevanje turističnega sektorja, ki je za te regije strateškega pomena; podpira opozorilo Evropskega parlamenta, da je treba pri oblikovanju in ocenjevanju politike upoštevati posebne značilnosti in dodatne omejitve teh regij ter zagotoviti ustrezno financiranje za ohranitev njihove dostopnosti ter uresničevanje podnebnega in digitalnega prehoda; |
| --- | --- |

45.

Zunanja razsežnost

| 46. | priznava, da trojna pripadnost najbolj oddaljenih regij (evropska, nacionalna in regionalna) po eni strani pomeni, da lahko bolj izkoristijo prednosti notranjega trga, po drugi pa so bolje vključene v svoje neposredno okolje s krepitvijo odnosov s sosednjimi državami nečlanicami in partnerskimi državami, pri tem pa je treba v trgovinskih pogajanjih in sporazumih vedno upoštevati pomisleke teh regij; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da imajo različna geografska območja, na katerih so najbolj oddaljene regije, različne značilnosti, izzive in možnosti, zato je bistveno, da se skupaj oblikuje strategija za vsako od teh območij na podlagi predhodne ugotovitve stanja, da bi opredelili glavne skupne izzive in v celoti izkoristili potencial poglobljenega sodelovanja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja, da mora ta predhodna ocena temeljiti na dvojnem razmisleku, in sicer o izzivih EU na teh območjih in o vplivu teh izzivov na evropska ozemlja na teh območjih, pa tudi o tem, kako se EU lahko odzove nanje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja zavezo Evropske komisije, navedeno v sporočilu, da bo opredelila priložnosti za regionalno sodelovanje in izzive, s katerimi se soočajo najbolj oddaljene regije, določila ključna področja za sodelovanje, razvila možnosti za sodelovanje in ga podpirala ter spodbudila izmenjave med najbolj oddaljenimi regijami. Zato poziva zadevne države članice, naj na teh področjih spodbujajo sodelovanje med najbolj oddaljenimi regijami ter čezmorskimi državami in ozemlji, pa tudi s tretjimi državami. Spodbuja druge države članice, naj okrepijo sodelovanje ter izmenjave med svojimi regijami in najbolj oddaljenimi regijami; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva, naj Komisija pri reviziji geografskih strategij upošteva vlogo in posebnosti najbolj oddaljenih regij ter te regije vključi v mehanizme posvetovanja; |
| --- | --- |

50.

Sklepne ugotovitve

| 51. | poziva, naj se nujno sprejmejo pragmatične in prilagojene rešitve ob sistematičnem upoštevanju člena 349 PDEU, da ne bi bil ogrožen cilj gospodarskega, socialnega in trajnostnega okrevanja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opozarja, da je treba učinkovito okrepiti spodbujanje konkurenčnosti in predhodno ocenjevanje učinka politik EU na najbolj oddaljene regije s teritorialnimi pristopi, da bi zaščitili dohodke državljanov teh regij; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Evropsko komisijo, naj skupaj z najbolj oddaljenimi regijami in njihovimi državami članicami pripravi operativni načrt skupaj s časovnim razporedom. |
| --- | --- |

53.

V Bruslju, 8. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  UL C 37, 2.2.2021, str. 57.

1

(2)  Poročilo – Trdnejšemu partnerstvu z najbolj oddaljenimi regijami EU naproti.

2

(3)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

3

(4)  Uredba (EU) 2022/562 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. aprila 2022 o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 223/2014 v zvezi s kohezijskim ukrepom za begunce v Evropi (CARE) (UL L 109, 8.4.2022, str. 1).

4

---

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/23

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Ustvarjanje ugodnega okolja za socialno ekonomijo – lokalni in regionalni vidik

(2023/C 157/05)

| Poročevalec: | Ricardo RIO (PT/EPP), župan Brage |
| --- | --- |

Poročevalec:

Ricardo RIO (PT/EPP), župan Brage

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | odobrava akcijski načrt Evropske komisije za socialno gospodarstvo (2021) in meni, da je bil zelo pomemben za obravnavanje ključnih izzivov sektorja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priznava, da ima socialna ekonomija medsektorsko naravo ter da v različnih državah zajema različne vrste subjektov in ima različen pomen. Javni organi se soočajo s pomembnimi izzivi, zlasti na lokalni in regionalni ravni, zaradi česar je težko oblikovati učinkovit pristop. Zato Evropski odbor regij (OR) poudarja dodano vrednost svoje vključenosti v dialoge in sodelovanje na področju socialne ekonomije z Evropsko komisijo in drugimi ustreznimi deležniki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja akcijski načrt za socialno gospodarstvo in za kasneje načrtovani predlog Komisije za priporočilo Sveta o razvoju okvirnih pogojev za socialno gospodarstvo, ki je bil napovedan v delovnem programu Komisije za leto 2023. To mnenje predstavlja prispevek OR ter lokalne in regionalne ravni k tem pobudam ter odraža ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri podpiranju organizacij socialne ekonomije na zadevnih ozemljih; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je zaradi sedanje podnebne krize, posledic pandemije COVID-19 in ruske agresije proti Ukrajini ter trenutnih rekordnih stopenj inflacije pravični prehod na odpornejše in bolj trajnostno gospodarstvo postal še bolj nujno potreben in da se je v tem okviru povečalo zanimanje za socialno ekonomijo, saj je treba spodbujati politike in nove modele za trajnosten in trajen razvoj. Z drugimi besedami, potrebne so inovacije ne le pri podpornih politikah, temveč tudi različnih politikah na socialnem in regulativnem področju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba povečati prepoznavnost socialne ekonomije in pridobiti nove podatke o njej, med drugim na lokalni in regionalni ravni, ter te podatke, najboljše prakse in obstoječe pobude promovirati med novim občinstvom, med drugim mladimi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | predlaga, naj se vzpostavi uradna opazovalna skupina za socialno ekonomijo v Evropi, ki bi lahko vključevala različne deležnike, spremljala razvoj sektorja socialne ekonomije in predlagala pobude za izboljšanje okvira za razvoj organizacij socialne ekonomije, ki sodelujejo pri oblikovanju javne politike na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, kako pomembni so dinamični ekosistemi socialne ekonomije, ki lahko temeljijo na podpornih pravnih okvirih in politikah na področju financiranja, obdavčitve in javnih naročil, pa tudi vzpostavitev institucionalne ureditve, ki vključuje subsidiarnostni pristop med evropsko, nacionalno, regionalno in lokalno ravnjo upravljanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva institucije EU, države članice ter lokalne in regionalne oblasti, naj pripravijo skupni načrt za spodbujanje socialne ekonomije, da bi uresničile vizijo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba prednostno vlagati v krepitev institucionalnih zmogljivosti in usposabljanje človeških virov, da bi okrepili prilagodljivost in odpornost sektorja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podpira krepitev izobraževalnih in komunikacijskih kampanj o socialnem podjetništvu, med drugim o financiranju in podpori EU, ki sta na voljo sektorju. Izvajati bi jih bilo treba v sodelovanju z vsemi ravnmi upravljanja in zadevnimi deležniki; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k operativnemu konceptu socialne ekonomije, ki bo spoštoval raznolikost obstoječih sistemov in vključeval vsa podjetja, ki izpolnjujejo določena organizacijska in operativna merila, da jih ne bi izključili iz ključne podpore za razvoj tega sektorja, s čimer bi omogočili večjo skladnost in konvergenco politik na evropski, nacionalni in regionalni ravni ter olajšali vzajemno priznavanje (sposobnost čezmejnega delovanja) in prepoznavnost modela socialne ekonomije; |
| --- | --- |

11.

Socialna ekonomija v Evropi in državah članicah

| 12. | poudarja, da je treba obravnavati raznolikost opredelitev, pravnih okvirov in metod zbiranja podatkov, zaradi katere je težko primerjati težo in prispevek sektorja po posameznih državah in regijah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno poziva Evropsko komisijo, naj „razvije ustrezen evropski pravni okvir za socialno ekonomijo z ustrezno skupno opredelitvijo ter za organizacijo in povezovanje podjetij, ki izpolnjujejo določena organizacijska in operativna merila“ (1). Tako ta podjetja ne bi bila izključena iz ključne podpore za razvoj tega sektorja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj bolje izkoristijo potencial sedanjih pravil o posebnih določbah za storitve splošnega gospodarskega pomena, zato da v celoti izkoristijo možnost, da se subjekti socialne ekonomije, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, po potrebi priznajo kot storitve splošnega gospodarskega pomena. Poleg tega poziva, naj se izkoristi ves potencial subjektov socialne ekonomije za razvoj in izboljšanje javnih storitev tako, da bodo ti sodelovali pri njihovem upravljanju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | priznava, da pobuda EU za socialna podjetja in nadaljnje dejavnosti v zvezi z njo pozitivno vplivajo na regulativno in institucionalno delovno okolje socialne ekonomije in socialnih podjetij, vendar obžaluje, da je potreben dodaten razvoj enotnih in jasnih vstopnih točk v javnih upravah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva vse ravni upravljanja, naj pripravijo dolgoročne in dobro financirane strategije za spodbujanje socialne ekonomije, ki bodo oblikovane v dialogu s sektorjem ter v skladu z akcijskim načrtom EU za socialno gospodarstvo in njegovo opredelitvijo socialne ekonomije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba vzpostaviti bolj neformalne in enostavnejše podporne sisteme za socialno ekonomijo, saj so ti – kadar obstajajo – pogosto zelo formalizirani in organizacijam socialne ekonomije nalagajo preveliko upravno breme; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je primer dobre prakse, da države članice koncept socialne ekonomije uradno uvedejo v javni jezik ter sprejmejo opredelitev, ki je v skladu z glavnimi vrednotami in načeli v opredelitvi EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj se za okrepitev sektorja imenujejo nacionalni in regionalni ambasadorji socialne ekonomije, saj je treba v njenem okviru olajšati eksperimentiranje, poskusno izvajanje in krepitev zmogljivosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da ima socialno podjetništvo pomembno vlogo in da ga je treba spodbujati kot dragoceno alternativo profitnim in neprofitnim podjetjem. Poudarja vlogo in koristnost takšnega podjetništva pri krepitvi socialne kohezije na območjih z omejenimi možnostmi in na manj razvitih območjih, saj imajo te strukture velik vpliv pri preprečevanju depopulacije in izseljevanja s podeželja, in pri izpolnjevanju nalog splošnega interesa, zlasti v zvezi z javno podporo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva, naj se izvajajo strategije, s katerimi se bodo krepile zmogljivosti organizacij socialne ekonomije za digitalni in zeleni prehod, tako da jim bo zagotovljena podpora z viri ter znanji in spretnostmi, da se bodo lahko preoblikovale in povečale svojo uspešnost; |
| --- | --- |

21.

Ustvarjanje pravega okvira za socialno ekonomijo

| 22. | poudarja, da je nujno vzpostaviti sodobne in učinkovite politike in pravne okvire socialne ekonomije, ki bodo olajšali dostop do financiranja in trgov, da bi dosegli navzgor usmerjeno konvergenco regij in držav članic, in da je treba mobilizirati javna in zasebna sredstva, prilagojena potrebam socialne ekonomije. Ob tem poudarja, da so potrebni okviri, ki bodo omogočili razvoj čezmejnega sodelovanja in internacionalizacije sektorja. V zvezi s tem pozdravlja napoved Komisije, da bo leta 2023 predstavila zakonodajno pobudo za statut za evropska čezmejna združenja in neprofitne organizacije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na dodatne ovire za nadnacionalno delovanje akterjev socialne ekonomije na enotnem trgu, ki izvirajo iz raznolikosti – včasih pa pomanjkanja – celovitih pravnih okvirov, v katere so zajete vse pravne oblike socialne ekonomije, kot so zadruge, delavske zadruge, vzajemne družbe, združenja, fundacije in socialna podjetja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da je socialna ekonomija prečna in bi jo bilo treba upoštevati na več področjih. Dober primer takega večstranskega pristopa so politike na področju notranjega trga in podjetniške politike, s katerimi se lahko malim in srednjim ter zagonskim podjetjem pomaga pri rasti, širitvi in s tem ustvarjanju delovnih mest ter prispevanju k sodelovanju, partnerstvu in konkurenčnosti gospodarstva EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva, naj se v bolj ali manj homogen statut na evropski ravni vključijo različni statuti ali oznake, ki jih imajo države članice za opredelitev podjetij, katerih namen je ustvarjanje dobička, hkrati pa imajo pozitiven socialni in okoljski vpliv; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priznava, da je treba izboljšati podatke, povezane s socialno ekonomijo, in predlaga, naj EU uvede ustrezne kazalnike za ocenjevanje naložb v socialno ekonomijo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi lahko javni organi in upravičenci bolje izkoristili obstoječe možnosti, ki jih omogoča prožnost pri pridobivanju državne pomoči v podporo socialni ekonomiji; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva, naj se spodbujajo zavezništva in skupni delovni procesi med tretjim, javnim in zasebnim sektorjem, da bi socialne, gospodarske, izobraževalne, okoljske in ekološke izzive obravnavali z zagotavljanjem znanj in spretnosti, virov ter strokovnega znanja za doseganje skupnega cilja; |
| --- | --- |

28.

Primeri dobre prakse v zvezi z vlogo lokalne in regionalne države

| 29. | poudarja, da imajo akterji socialne ekonomije močno lokalno podlago in posledično velik potencial, po eni strani za kohezivno povezovanje ozemelj z zmanjšanjem neenakosti in po drugi strani za njihovo ekonomsko oživitev, ter poziva nacionalne organe, naj lokalnim in regionalnim oblastem omogočijo uporabo sredstev, ki so najprimernejša za lokalni okvir, da bi podprle razvoj socialne ekonomije na svojem ozemlju. Zato poudarja, da bi bilo treba mestom in regijam zagotoviti dostopne, pregledne, primerljive in stabilne sheme financiranja socialne ekonomije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da bi morale imeti lokalne in regionalne oblasti usklajevalno funkcijo pri oblikovanju regionalnih platform za srečanja ali zunanjih sodelovalnih struktur za socialno ekonomijo. Spodbujati bi morale zlasti nastanek javno-zasebne mreže za podporo nastajanju in krepitvi socialne ekonomije na svojem ozemlju ter usklajevati javne in zasebne subjekte, zlasti izobraževalne ustanove, ki so na tem ozemlju in so zavezane njegovemu ekonomskemu razvoju in socialni koheziji. V okviru te funkcije bi bilo treba tudi usklajevati razvoj in izkušnje pri oblikovanju regionalne in občinske politike na tem ozemlju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k večji udeležbi organizacij socialne ekonomije v procesu odločanja o ekonomskih vprašanjih na lokalni ravni. Lokalne in regionalne oblasti bi morale razviti družbeno odgovorne postopke in standarde javnega naročanja, pri tem pa ustrezno pozornost nameniti gospodarskim akterjem, ki predstavljajo vidik socialnega vključevanja, in okoljskim vprašanjem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | predlaga institucionalizacijo regionalnih mehanizmov za dialog in podporo med regionalno in lokalno ravnjo države ter mrežami socialne ekonomije, da bi usmerjali finančne priložnosti, ustvarjali priložnosti za krepitev zmogljivosti in bolje podpirali subjekte na lokalni in regionalni ravni. Meni, da bi morala imeti vsaka držav članica v ta namen ministrstva/oddelke/agencije, ki bi bili namensko odgovorni za razvoj socialne ekonomije in bi imeli jasen mandat za obravnavo tem, povezanih z njo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva, naj se ustvarijo priložnosti za usposabljanje in krepitev zmogljivosti gospodarskih in socialnih subjektov na lokalni in regionalni ravni, da bodo svoj poslovni model spremenili in razširili v smeri doseganja večje odpornosti, neodvisnosti in privlačnosti poklicnih poti v sektorju socialne ekonomije. Zato se zavzema za uvedbo specializiranega usposabljanja o socialnem podjetništvu v različnih fazah formalnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja, na univerzah in na vseh ravneh izobraževanja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, kako pomembno je stalno in okrepljeno usklajevanje med lokalno in regionalno ravnjo države na področju socialne ekonomije in socialnih podjetij, in sicer tako znotraj posamezne države članice kot po vsej EU; |
| --- | --- |

34.

| 35. | predlaga mentorski pristop s tesnim medinstitucionalnim sodelovanjem med ozemlji, ki že imajo izkušnje z razvojem lokalnih in regionalnih ekosistemov in s tem povezanih pravnih okvirov za socialno ekonomijo, in tistimi, ki izkušenj nimajo ali jih imajo manj; |
| --- | --- |

35.

| 36. | spodbuja stalno razvijanje znanja in usklajevanje med občinami in regijami, tudi znotraj držav članic, na področju socialne ekonomije in socialnih podjetij. To sodelovanje bi lahko spodbujali z nacionalnimi strategijami, med drugim s spodbujanjem s tem povezanih ukrepov v obstoječih mrežah lokalnih oblasti in regij na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

36.

| 37. | se zavzema za vključitev socialnega podjetništva v omogočanje prehoda gospodarstva na bolj ekonomsko, socialno in okoljsko trajnosten model. V ta namen morajo lokalne in regionalne oblasti poiskati načine za povečanje privlačnosti priznavanja socialne ekonomije, na primer z obsežnimi komunikacijskimi kampanjami, krepitvijo dostopa akterjev socialne ekonomije do javnih naročil in ciljno usmerjeno finančno podporo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva, naj se uvede uradni naziv evropske prestolnice socialne ekonomije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | meni, da bi bilo treba zagotoviti, da se bodo pri ukrepih EU upoštevali lokalni in regionalni vidiki ter razširjale uspešne pilotne pobude in primeri dobre prakse, ki jih bodo v okviru vladnih priporočil vodili akterji socialne ekonomije, in da se bo spodbujalo njihovo množenje prek mrež socialne ekonomije in javnega komuniciranja. To bi lahko dosegli s posebno namensko novo platformo socialne ekonomije, pri kateri bi bil dejavno udeležen Evropski odbor regij, sodelovali pa bi vsi ustrezni deležniki; |
| --- | --- |

39.

| 40. | predlaga, naj se izboljša dostop lokalne in regionalne ravni države do informacij o evropskih skladih in programih, kot so evropski strukturni in investicijski skladi, in naj se okrepijo povezave med ravnjo EU in lokalno/regionalno ravnjo ter izboljša ozaveščenost o vlogi sektorja socialne ekonomije v lokalnih in regionalnih skupnostih; |
| --- | --- |

40.

Boljše financiranje, obdavčevanje in dostop do trgov

| 41. | pozdravlja predlog Komisije za vzpostavitev vstopne točke EU za socialno ekonomijo, kjer bo na voljo pregled javnih politik in financiranja za sektor, ter predlog Komisije za povečanje razpoložljivosti javnih sredstev; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ugotavlja, da je ena od glavnih ovir za uspeh socialnega podjetništva slab dostop do finančnih sredstev, zato je pomembno, da se spodbuja sinergija med instrumenti financiranja in še naprej mobilizirajo zasebno financiranje, potrpežljivi kapital in svetovalna podpora, prilagojeni potrebam socialnih podjetij in organizacij socialne ekonomije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva, naj se preuči potencial socialne ekonomije na področjih poklicnega usposabljanja, univerz in vseh izobraževalnih ciklov, pri aktivnih politikah zaposlovanja ter razvoju znanj in spretnosti ter kompetenc, zato bi morala Komisija podpirati usposabljanje in vseživljenjsko učenje zaposlenih v socialni ekonomiji na področjih, kot so digitalizacija, participativno vodenje, odpornost in zeleni prehod, da bi jih podprla pri vstopu na trg dela podjetij socialne ekonomije ali obstanku na njem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da bi morala Komisija poleg zelene taksonomije in kot prispevek k izvajanju zelenega dogovora nujno pripraviti še predlog za uvedbo socialne taksonomije. Socialna taksonomija bi potencialnim vlagateljem in podjetjem zagotovila jasne smernice o tem, kaj je mogoče razumeti kot „socialne naložbe“. Odsotnost socialne taksonomije trenutno ovira morebitne zasebne naložbe v socialno ekonomijo; |
| --- | --- |

44.

| 45. | predlaga zmanjšanje ovir, ki akterjem socialne ekonomije preprečujejo dostop do nacionalnih sredstev in sredstev EU, ter boljše prilagajanje lokalnim razmeram. Programi finančne podpore EU in nacionalni programi finančne podpore bi morali biti na primer prilagojeni posebnim ozemeljskim potrebam in okvirom, obenem pa bi morali biti tudi varen in predvidljiv sistem financiranja socialnih storitev od centralne ravni do lokalnih organov. Dober primer so skladi za socialne inovacije, ki so se spodbujali v zadnjem evropskem proračunu in s katerimi se je podpiralo nastajanje novih socialnih projektov v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja napredek kohezijske politike, dosežen z instrumentom NextGenerationEU, v zvezi s socialno ekonomijo in novimi priložnostmi, ki jih ponuja, vendar je mestom in regijam še vedno treba omogočiti neposreden dostop do teh skladov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je treba na ravni EU in držav članic razviti fiskalni okvir za socialno ekonomijo, s katerim se bo obravnavala nelojalna konkurenca, povezana z dejstvom, da so akterji socialne ekonomije odvisni predvsem od lastnih sredstev; |
| --- | --- |

47.

| 48. | spodbuja države članice, naj mobilizirajo sredstva v okviru financiranja EU, vključno z mehanizmom za okrevanje in odpornost, ter s pomočjo sklada InvestEU ustanovijo jamstveni sklad za male in srednje velike subjekte socialne ekonomije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | spodbuja davčno politiko, pri kateri se priznavajo funkcije, ki so v splošnem interesu, na primer izvajanje dejanskih davčnih rešitev za podpiranje sektorja socialne ekonomije (davčne ugodnosti in oprostitve pri dohodnini in DDV), da se izboljšajo finančne koristi, povezane s statusom subjekta socialne ekonomije ali socialnega podjetja (tako neposredno za subjekte socialne ekonomije kot za ljudi/podjetja, ki uporabljajo njihove storitve ali od njih kupujejo blago). Zato poziva Komisijo, naj v zakonodajni pobudi „Podjetja v Evropi: okvir za obdavčitev dohodkov“ (BEFIT) posebno pozornost nameni obdavčitvi organizacij socialne ekonomije; |
| --- | --- |

49.

| 50. | meni, da je nujno izvesti davčne ukrepe, ki bodo koristili sektorju socialne ekonomije in zagotavljali boljše davčne ugodnosti (socialna varnost, dohodnina) pri zaposlovanju oseb, ki so v ranljivem položaju ali jim grozi ranljivost, s posebno podporo podjetniškim modelom, po katerih se pretežno zaposlujejo te osebe (posebni zaposlitveni centri in integracijska podjetja); |
| --- | --- |

50.

| 51. | podpira pogoje s kvotami in standardizacijo, da bi zagotovili dostop do trga dela odraslim s kognitivnimi motnjami, saj sedanja ureditev (2-odstotna kvota) ne zadostuje in v številnih primerih ni izpolnjena. V zvezi s tem bi bilo treba izvajati ciljno usmerjene kampanje ozaveščanja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | meni, da je posebej nujno oblikovati boljšo in enostavnejšo ureditev, ki bo socialnim podjetjem omogočila dostop do posojil; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva, naj se sprejmejo politike za spodbujanje družbeno odgovornega javnega naročanja in vključevanja socialnih zahtev v javne razpise, da bi na ta način prispevali k razvoju sektorja socialne ekonomije; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva, naj se socialni ekonomiji z možnostmi, ki jih že ponuja evropska direktiva o javnem naročanju, olajša dostop do javnega naročanja in naj se spodbuja krepitev zmogljivosti javnih uslužbencev in socialne ekonomije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva, naj se oblikujejo jasnejša pravila o državni pomoči za subjekte socialne ekonomije in naj se ti subjekti razločujejo od drugih vrst podjetij. Enako bi bilo treba socialno ekonomijo obravnavati drugače, kar zadeva združljivost državne pomoči z enotnim trgom, v skladu s členom 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije. Pomembno bi bilo, da bi se vzpostavil poseben sistem državne pomoči za akterje in podjetja socialne ekonomije, dejavne v socialnem sektorju, če ti ukrepajo, kadar trg ne deluje. V Franciji na primer obstaja varčevalni sklad, ki se pretvori v naložbe na področju socialne ekonomije (v višini 10 %). Ta država ima tudi oznako za zelo inovativna, ekološka podjetja, ki opravljajo socialno funkcijo, kar vlagateljem zagotavlja davčne ugodnosti, saj so to podjetja z nižjo donosnostjo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | zagovarja stališče, da mora evropski pravni okvir priznanim socialnim podjetjem omogočati dostop do evropskih trgov javnega naročanja brez konkurence konvencionalnih podjetij, saj s pooblastilom vlade zadovoljujejo socialne potrebe ali opravljajo naloge javne službe. To bi bila lahko prednost za javne organe, ki so vzpostavili pravni okvir za socialno ekonomijo z vključenim sistemom odobritve in financiranja. |
| --- | --- |

56.

V Bruslju, 8. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  UL C 440, 29.10.2021, str. 62.

1

---

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/28

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropska strategija oskrbe

(2023/C 157/06)

| Poročevalec: | Heinrich DORNER (AT/PES), član deželne vlade, Gradiščanska |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski strategiji oskrbe
  COM(2022) 440 final |

Poročevalec:

Heinrich DORNER (AT/PES), član deželne vlade, Gradiščanska

Referenčni dokument:

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski strategiji oskrbe

COM(2022) 440 final

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

Politične prednostne naloge

| 1. | priznava, da so visokokakovostne storitve oskrbe potrebne tako na področju predšolske vzgoje in varstva, da otroci razvijajo svoje kognitivne, jezikovne in fizične spretnosti in kompetence, ohranjajo zdrav in aktiven življenjski slog ter niso izpostavljeni revščini in socialni izključenosti, kot tudi na področju dolgotrajne oskrbe, da se starejšim in/ali invalidnim osebam omogoči ohranjati samostojnost in živeti dostojno življenje. To je tudi način za soočanje z demografskimi spremembami in eksponentno naraščajočim povpraševanjem po storitvah oskrbe. Zgodnje ukrepanje, ustrezna promocija zdravja in preprečevanje bolezni lahko podprejo daljše samostojno, zdravo in aktivno življenje ter podaljšajo čas do začetka potreb po oskrbi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da so cenovna sprejemljivost, dostopnost in razpoložljivost visokokakovostnih storitev oskrbe nujne za to, da se pokrije vse večje povpraševanje po predšolski vzgoji in varstvu, starejšim in/ali invalidom omogoči pravica do samostojnega življenja, hkrati pa podprejo družine oziroma razbremenijo svojci; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na ne vedno zadostno vrednotenje dela na področju oskrbe, kar se v nekaterih državah pogosto odraža v nezadostnem plačilu, nizki stopnji izobrazbe, majhnih možnostih za poklicno napredovanje in usposabljanje, pomanjkanju psihološkega svetovanja in podpore ter včasih v negotovi zaposlitvi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da pomanjkanje storitev oskrbe nesorazmerno vpliva na ženske, ki še vedno nosijo večinsko breme obveznosti dopolnilne ali neformalne oskrbe, kar vpliva na usklajevanje njihovega poklicnega in zasebnega življenja ter na njihove možnosti za opravljanje plačanega dela. Ženske pokrivajo 90 % delovne sile na področju oskrbe, njihove zaposlitve pa so še vedno prepogosto slabo plačane in negotove. 92 % žensk v EU redno izvaja neplačane naloge oskrbe, tj. več kot en dan na teden, 81 % pa vsak dan. Zaradi obveznosti oskrbe 7,7 milijona žensk v Evropi ni zaposlenih (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da so se mnogi sistemi oskrbe v številnih državah med krizo zaradi COVID-19 lahko hitro prilagodili in še naprej ponujali dobre storitve; opozarja pa, da je pandemija razkrila deloma premajhno odpornost sistemov oskrbe, in poudarja, da je mogoče delovna mesta in kontinuiteto oskrbe zagotoviti z vzpostavitvijo struktur delodajalcev, odpornih na krizo, zlasti to velja za lastniške strukture in uporabo ustvarjenega dobička; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da po vsej Evropi primanjkuje strokovnih delavcev na področju storitev oskrbe, kar ima daljnosežne družbene posledice, zlasti na območjih, ki se soočajo z upadom prebivalstva, ali v regijah, ki zaostajajo, v katerih je oskrba starejših in odvisnih oseb manj dostopna; poudarja tudi, da ima sektor oskrbe izjemen potencial za trg dela in da bo v naslednjih desetih letih v sektorju zdravstvenega in socialnega varstva potencialno ustvarjenih osem milijonov novih delovnih mest (2); |
| --- | --- |

6.

Načela

| 7. | podpira načelo 9 evropskega stebra socialnih pravic, ki določa, da imajo starši in osebe, ki morajo skrbeti za druge, pravico do ustreznega dopusta in prožnih ureditev dela ter dostopa do storitev oskrbe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podpira načelo 11 evropskega stebra socialnih pravic, ki priznava pravico otrok do cenovno dostopne in kakovostne predšolske vzgoje in varstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izraža svojo zavezanost načelu 17 evropskega stebra socialnih pravic in pravici iz tega načela do vključenosti invalidov, njihovi pravici do dohodkovne podpore, delovnega okolja, prilagojenega njihovim potrebam, in storitev, ki jim omogočajo udeležbo na trgu dela in v družbi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podpira načelo 18 evropskega stebra socialnih pravic, ki določa pravico do dostopa do kakovostnih in cenovno dostopnih storitev dolgotrajne oskrbe, zlasti oskrbe na domu in oskrbe v skupnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podpira Listino EU o temeljnih pravicah, ki priznava pravico starejših do dostojnega in samostojnega življenja ter sodelovanja v družbenem in kulturnem življenju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podpira Listino EU o temeljnih pravicah (3), ki določa pravico invalidov do ukrepov za zagotavljanje njihove samostojnosti, socialne in poklicne vključenosti ter sodelovanja v življenju skupnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice EU, ki tega še niso storile, naj ratificirajo in izvajajo ustrezne konvencije Mednarodne organizacije dela, zlasti Konvencijo št. 189 o delavcih v gospodinjstvu, Konvencijo št. 190 o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela ter Konvencijo št. 149 o izvajalcih zdravstvene nege; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podpira Konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov in obveznost, ki jo ta določa, glede spodbujanja usposabljanja strokovnih delavcev in osebja, ki delajo z invalidi, na področju pravic, priznanih v tej konvenciji, za boljše nudenje pomoči in storitev, ki so zagotovljene s temi pravicami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podpira člen 19 Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov in pravico, ki jo ta določa, da imajo invalidi dostop do različnih storitev na domu ter bivalnih in drugih podpornih storitev za življenje in vključitev v skupnost; |
| --- | --- |

15.

Splošne ugotovitve

| 16. | je zadovoljen, da Komisija v sporočilu o evropski strategiji oskrbe obravnava tudi vprašanja, ki jih je Odbor izpostavil v mnenju na lastno pobudo o oskrbi (4), in deloma upošteva tam predstavljene rešitve, kot je vzpostavitev učinkovitega sistema za celovito zbiranje in analizo podatkov; opozarja, da je nujno treba poskrbeti za interoperabilnost med sektorji (zlasti med zdravstvenim in socialnim sektorjem); |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je potrebna skupna strategija, ki jo bodo podprle vse evropske lokalne in regionalne oblasti, pristojne za zdravje, oskrbo in izobraževanje, države članice in institucije Evropske unije, da bi zagotovili dostopno dolgotrajno oskrbo, ki ustreza potrebam oseb, ki potrebujejo oskrbo, in oskrbovalcev, ter visokokakovostno, cenovno sprejemljivo in dostopno otroško varstvo po vsej Evropski uniji. Strategijo je treba vključiti tudi v proces evropskega semestra, pri čemer je treba v skladu z načelom subsidiarnosti upoštevati, da so oskrba, vzgoja in varstvo predšolskih otrok ter izobraževanje v posameznih državah članicah različno urejeni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je evropska strategija za oskrbo pomemben in pozitiven prvi korak k uresničitvi evropskega stebra socialnih pravic in izboljšanju sistema oskrbe v Evropi ter lahko prispeva k izboljšanju dolgotrajne oskrbe in predšolske vzgoje ter h krepitvi enakosti spolov in socialne pravičnosti v sistemih oskrbe; |
| --- | --- |

18.

| 19. | se zaveda, da so socialne storitve, kot so predšolska vzgoja in varstvo ali dolgotrajna oskrba, del pomembnega gospodarskega sektorja, ki izpolnjuje potrebe po oskrbi, ustvarja delovna mesta, prispeva k preprečevanju stroškov v zdravstvenem sektorju in ima tako številne družbene koristi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja predloge Komisije za usklajeno in skupno delovanje na področju dolgotrajne oskrbe in otroškega varstva, pri čemer je treba v skladu z načelom subsidiarnosti določiti podporne ukrepe (kot so priprava skupnih analiz, izmenjava primerov dobre prakse ter podpora reformam in naložbam s finančnimi sredstvi EU) na evropski ravni ter politični okvir za reforme in naložbe na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Komisijo tudi poziva, naj z uporabo programov in finančnih instrumentov EU usmerja javne naložbe v storitve dolgotrajne oskrbe. Za čim večji učinek se morajo evropska sredstva iz različnih programov dopolnjevati; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da bi morala Komisija poleg zelene taksonomije in kot prispevek k izvajanju zelenega dogovora nujno pripraviti še predlog za uvedbo socialne taksonomije. Socialna taksonomija bi potencialnim vlagateljem in podjetjem zagotovila jasne smernice o tem, kaj je mogoče razumeti kot „socialno naložbo“. Takšne taksonomije trenutno ni, kar ovira morebitne zasebne naložbe v storitve zdravstvenega varstva in socialne storitve; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je 33 % socialnih izdatkov v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost, ki se načrtujejo v 25 nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost, ki sta jih doslej potrdila Komisija in Svet, namenjenih za zdravje in dolgotrajno oskrbo (približno 45 milijard EUR), nadaljnjih 33 % za izobraževanje ter nego in varstvo otrok (45,7 milijarde EUR), 14 % pa za socialne politike (19,7 milijard EUR); |
| --- | --- |

22.

| 23. | meni, da je vzpostavitev cenovno sprejemljivih, dostopnejših, razpoložljivih in visokokakovostnih storitev oskrbe pomemben korak k udeležbi žensk na trgu dela in s tem k enakosti spolov; opraviti je treba tudi analize obstoječih storitev, ugotoviti dopolnjevanja in zmanjšati prekrivanja in podvajanja, da bi lahko vire ustrezno usmerili in okrepili dodano vrednost večdisciplinarnosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja pomen lokalnih in regionalnih malih in srednjih podjetij ter neprofitnih organizacij kot izvajalcev storitev oskrbe. V zvezi s tem poudarja, da bi morali lokalni in regionalni trgi storitev oskrbe malim in srednjim podjetjem ter neprofitnim organizacijam omogočiti, da pod enakimi pogoji konkurirajo večjim ponudnikom storitev. Institucije EU, države članice ter lokalne in regionalne oblasti bi si morale prizadevati za krepitev celotnega spektra ponudnikov storitev ter spodbujati dobro delujoče lokalne in regionalne trge storitev oskrbe. Poziva lokalne in regionalne oblasti, naj kot javni naročniki v okviru družbeno odgovornega javnega naročanja upoštevajo lokalne/regionalne socialne posledice zagotavljanja, naročanja in izvajanja storitev; |
| --- | --- |

24.

Ugotovitve na področju predšolske vzgoje in varstva

| 25. | meni, da je predlagana revizija barcelonskih ciljev koristna za nadaljnje širjenje dostopa do otroškega varstva, in poudarja, da se dopolnjuje s priporočilom Sveta o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (5). Spodbujanje udeležbe otrok v predšolski vzgoji in varstvu je v njihovem najboljšem interesu za njihove prihodnje življenjske možnosti in socialno vključenost; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da je vključitev časovne intenzivnosti udeležbe v predšolski vzgoji in varstvu v oceno napredka pri zagotavljanju predšolske vzgoje in varstva v državah članicah koristna dopolnitev, ki omogoča natančnejšo analizo in oceno napredka posameznih držav članic; |
| --- | --- |

26.

| 27. | se zaveda, da so na področju predšolske vzgoje in varstva delovni pogoji, ugled in plačilo ter nadaljnje poklicno izobraževanje in usposabljanje strokovno usposobljenega osebja ključnega pomena za zagotavljanje optimalne oskrbe in s tem za doseganje boljših razvojnih rezultatov vseh otrok; |
| --- | --- |

27.

Ugotovitve na področju dolgotrajne oskrbe

| 28. | poudarja, da je privlačnost delovnih mest na področju oskrbe neločljivo povezana z izboljšanjem delovnih pogojev, ustreznimi plačami, izobraževanjem in usposabljanjem ter možnostmi preusposabljanja in izpopolnjevanja; v zvezi s tem pozdravlja evropsko leto spretnosti 2023; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava pomen močne zastopanosti delavcev pri nenehnem izboljševanju delovnih pogojev na področju oskrbe in v socialnem dialogu kot osnovnem elementu evropskega socialnega modela. V zvezi s tem pozdravlja, da je Evropska komisija januarja 2023 napovedala začetek novega sektorskega socialnega dialoga za socialne storitve na ravni EU, vključno s področjem storitev oskrbe, v katerem bodo zastopane tudi lokalne in regionalne oblasti kot delodajalci v javnem sektorju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja načela kakovosti za vse ponudnike dolgotrajne oskrbe, ki so določena v predlogu priporočila Sveta o dostopu do cenovno dostopne visokokakovostne dolgotrajne oskrbe, ter poudarja, da sektor dolgotrajne oskrbe v prihodnosti ne sme zaznamovati ustvarjanje dobička, temveč redne naložbe v ukrepe za izboljšanje kakovosti in visoko usposobljeno osebje. Glede na to podpira poziv Evropskega parlamenta Komisiji, naj predloži okvirno direktivo o dolgotrajni, formalni in neformalni oskrbi, v kateri bodo določena osnovna načela in merila, ki bodo temeljila na dokazih, za dostopno, celovito in kakovostno dolgotrajno oskrbo in podporne storitve po vsej EU (6); |
| --- | --- |

30.

| 31. | v zvezi s pozivom državam članicam, naj razvijejo okvir kakovosti za dolgotrajno oskrbo (točka 6 priporočila Sveta (7)), poudarja, da na nacionalni oziroma regionalni ravni pogosto že obstajajo sistemi za zagotavljanje kakovosti oskrbe, zato bi jih bilo treba v skladu s spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti ustrezno upoštevati; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da so naložbe v oskrbo del celostnega pristopa, ki ne le zasleduje cilje socialne politike, temveč tudi naložbe v oskrbo dojema kot pozitivne gospodarske spodbude; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da je treba posebno pozornost nameniti psihološkemu usposabljanju oseb, ki izvajajo storitve oskrbe; |
| --- | --- |

33.

Priporočila za področje predšolske vzgoje in varstva

| 34. | spodbuja standardizirano zbiranje podatkov na lokalni in regionalni ravni ter nadaljnje vzajemno učenje, ki bo podlaga za ciljno podporo regijam in vseevropsko primerljivost na lokalni in regionalni ravni ter da se nacionalnim in regionalnim oblastem nudi podpora pri spremljanju kakovosti otroškega varstva z zbranimi kazalniki; |
| --- | --- |

34.

| 35. | priporoča povečanje in razširitev možnosti finančne podpore za vzpostavitev in vzdrževanje ali posodobitev ustanov za otroško varstvo, da se preprečijo razlike v hitrosti razvoja regij in mest v Evropski uniji; |
| --- | --- |

35.

| 36. | priporoča, naj se razširi ponudba individualiziranih storitev, po katerih je povpraševanje največje in ki omogočajo neodvisen način življenja, kot je osebna pomoč ali pomoč na domu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da sta izboljšanje delovnih pogojev in ugleda osebja na področju predšolske vzgoje in varstva ter ustreznost njihovega plačila sestavna dela izvajanja strategije o oskrbi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je zelo pomembno odpraviti vrzeli med koncem ustrezno plačanega materinskega, očetovskega ali starševskega dopusta ali nadomestila zanj ter začetkom predšolske vzgoje in varstva; državam članicam v ta namen priporoča, naj razmislijo o uvedbi zakonske pravice do predšolske vzgoje in varstva; |
| --- | --- |

38.

Priporočila za področje dolgotrajne oskrbe

| 39. | predlaga, da se preuči potreba po zavezujočih instrumentih ali zakonodaji in ustreznem povečanju kohezijskih sredstev, da se v vsej Evropi omogoči univerzalen, enak in učinkovit dostop do visokokakovostnih storitev oskrbe za vse osebe, ki jih potrebujejo, kakor tudi dostojni in zdravi delovni pogoji, strokovna podpora in ustrezne plače za vse delavce v oskrbi ter kakovostna delovna mesta, s tem pa poveča privlačnost dela v sektorju oskrbe, kar bo odražalo socialno in družbeno vrednost njihovega dela; |
| --- | --- |

39.

| 40. | priporoča povečanje in razširitev možnosti finančne podpore za vzpostavitev in vzdrževanje ali posodobitev ustanov za oskrbo starejših, da se preprečijo razlike v hitrosti razvoja regij in mest v Evropski uniji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | priporoča, da se pripravi celovita strategija o prihodnjem povpraševanju po usposobljenih delavcih v Evropski uniji, zlasti za zmanjšanje bega možganov znotraj Evropske unije na raven, ki jo bodo prizadete regije lahko obvladale, in da se določijo enotni okvirni pogoji za dejavnosti oskrbovalcev in delavcev v gospodinjstvu iz tretjih držav; |
| --- | --- |

41.

| 42. | predlaga, da se tudi na področju dolgotrajne oskrbe določijo cilji in kazalniki, podobni barcelonskim ciljem, ter da se na lokalni in regionalni ravni vzpostavi ustrezno zbiranje podatkov in s tem podlaga za ciljno podporo regijam in vseevropsko primerljivost na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | se zavzema za imenovanje nacionalnih koordinatorjev ali – odvisno od nacionalnih razmer – uvedbo drugega ustreznega mehanizma usklajevanja za dolgotrajno oskrbo kot osrednjih kontaktnih točk za podporo izvajanja ukrepov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da je pomembno priznati vlogo lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi z aktivnim staranjem na drugih področjih življenja, kot so socialna vključenost in pripadnost skupnosti ter dostop do kulture, izobraževanja in stanovanj. Na podlagi partnerstva za zdravo in dejavno staranje je treba čim bolj okrepiti regionalne in lokalne ekosisteme, ki prinašajo prispevek vseh politik in vseh ključnih sektorjev; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva k vseevropski kampanji za povečanje privlačnosti poklicev na področju oskrbe in doseganje uravnoteženosti spolov v teh poklicih. |
| --- | --- |

45.

V Bruslju, 9. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 440 final.

1

(2)  COM(2021) 50 final.

2

(3)  Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (UL C 202, 7.6.2016, str. 389).

3

(4)  Mnenje Evropskega odbora regij Prihodnji načrt za oskrbovalce in storitve oskrbe – lokalne in regionalne priložnosti za evropski izziv (UL C 440, 29.10.2021, str. 56).

4

Prihodnji načrt za oskrbovalce in storitve oskrbe – lokalne in regionalne priložnosti za evropski izziv

(5)  Priporočilo Sveta (EU) 2021/1004 z dne 14. junija 2021 o vzpostavitvi evropskega jamstva za otroke (UL L 223, 22.6.2021, str. 14).

5

(6)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 5. julija 2022Na poti k skupnim evropskim ukrepom na področju oskrbe (UL C 47, 7.2.2023, str. 30), točka 61.

6

Na poti k skupnim evropskim ukrepom na področju oskrbe

(7)  Priporočilo Sveta z dne 8. decembra 2022 o dostopu do cenovno dostopne visokokakovostne dolgotrajne oskrbe (UL C 476, 15.12.2022, str. 1).

7

---

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/33

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Zadostni minimalni dohodek za aktivno vključevanje: lokalni in regionalni vidik

(2023/C 157/07)

| Poročevalka: | Anne KARJALAINEN (FI/PES), članica občinskega sveta, Kerava |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog priporočila Sveta o zadostnem minimalnem dohodku za aktivno vključevanje
  COM(2022) 490 final |

Poročevalka:

Anne KARJALAINEN (FI/PES), članica občinskega sveta, Kerava

Referenčni dokument:

Predlog priporočila Sveta o zadostnem minimalnem dohodku za aktivno vključevanje

COM(2022) 490 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Odstavek 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ob ohranjanju spodbud za (ponovno) vključitev tistih, ki lahko delajo, na trg dela bi se moral z dohodkovno podporo dohodek oseb, ki nimajo zadostnih sredstev, postopoma povečati do ravni, ki
  je vsaj enakovredna nečemu
  od
  naslednjega
  : | Ob ohranjanju spodbud za (ponovno) vključitev tistih, ki lahko delajo, na trg dela
  , da bi se jih smiselno rešilo revščine ali tveganja revščine,
  bi se moral z dohodkovno podporo dohodek oseb, ki nimajo zadostnih sredstev, postopoma povečati do ravni, ki
  presega eno
  od
  naslednjih ravni
  : |
| (a) | nacionalnemu pragu
  tveganja revščine ali |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ob ohranjanju spodbud za (ponovno) vključitev tistih, ki lahko delajo, na trg dela bi se moral z dohodkovno podporo dohodek oseb, ki nimajo zadostnih sredstev, postopoma povečati do ravni, ki
  je vsaj enakovredna nečemu
  od
  naslednjega
  :

Ob ohranjanju spodbud za (ponovno) vključitev tistih, ki lahko delajo, na trg dela
  , da bi se jih smiselno rešilo revščine ali tveganja revščine,
  bi se moral z dohodkovno podporo dohodek oseb, ki nimajo zadostnih sredstev, postopoma povečati do ravni, ki
  presega eno
  od
  naslednjih ravni
  :

(a)

nacionalnemu pragu
  tveganja revščine ali

| (b) | denarni vrednosti
  potrebnega blaga
  in storitev
  , vključno z ustrezno prehrano,
  stanovanjem, zdravstvenim varstvom
  in
  osnovnimi storitvami,
  v skladu z 
  nacionalnimi
  opredelitvami ali |
| --- | --- |

(b)

denarni vrednosti
  potrebnega blaga
  in storitev
  , vključno z ustrezno prehrano,
  stanovanjem, zdravstvenim varstvom
  in
  osnovnimi storitvami,
  v skladu z 
  nacionalnimi
  opredelitvami ali

| (c) | drugim ravnem
  ,
  primerljivim
  z ravnema iz točke (a) ali (b), določenim z nacionalno zakonodajo ali prakso. |
| --- | --- |

(c)

drugim ravnem
  ,
  primerljivim
  z ravnema iz točke (a) ali (b), določenim z nacionalno zakonodajo ali prakso.

| (a) | nacionalni prag
  tveganja revščine ali |
| --- | --- |

(a)

nacionalni prag
  tveganja revščine ali

| (b) | denarno vrednost
  potrebnega blaga, vključno z ustrezno prehrano,
  ter omogočitvenih
  in
  osnovnih storitev
  v skladu z opredelitvami
  iz odstavka (2), ki jih dopolnjujejo nacionalne opredelitve,
  ali |
| --- | --- |

(b)

denarno vrednost
  potrebnega blaga, vključno z ustrezno prehrano,
  ter omogočitvenih
  in
  osnovnih storitev
  v skladu z opredelitvami
  iz odstavka (2), ki jih dopolnjujejo nacionalne opredelitve,
  ali

| (c) | druge ravni
  ,
  primerljive
  z ravnema iz točke (a) ali (b), določenim z nacionalno zakonodajo ali prakso. |
| --- | --- |

(c)

druge ravni
  ,
  primerljive
  z ravnema iz točke (a) ali (b), določenim z nacionalno zakonodajo ali prakso.

Obrazložitev

Za dosego glavnega cilja bi bilo treba z dohodkovno podporo povečati dohodek oseb, ki nimajo zadostnih sredstev, nad prag revščine, sicer ta cilj ne bo dosežen.

Poleg tega bi se morale nacionalne opredelitve „omogočitvenih“ in „osnovnih“ storitev uporabljati le, kadar zajemajo več storitev kot opredelitve v sedanjem predlogu priporočila.

Predlog spremembe 2

Odstavek 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Državam članicam se priporoča, naj zadostno raven dohodkovne podpore iz odstavka 5 dosežejo najpozneje do 31. decembra
  2030
  , pri čemer naj ohranijo vzdržnost javnih financ. | Državam članicam se priporoča, naj zadostno raven dohodkovne podpore iz odstavka 5 dosežejo najpozneje do 31. decembra
  2027
  , pri čemer naj ohranijo vzdržnost javnih financ. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Državam članicam se priporoča, naj zadostno raven dohodkovne podpore iz odstavka 5 dosežejo najpozneje do 31. decembra
  2030
  , pri čemer naj ohranijo vzdržnost javnih financ.

Državam članicam se priporoča, naj zadostno raven dohodkovne podpore iz odstavka 5 dosežejo najpozneje do 31. decembra
  2027
  , pri čemer naj ohranijo vzdržnost javnih financ.

Obrazložitev

Rok, do katerega morajo države članice doseči ustrezno raven dohodkovne podpore, bi moral biti krajši, da bo dovolj časa za oceno učinka te politike na zmanjševanje revščine in za morebitno revizijo predloga, da bi se povečala njegova učinkovitost.

Predlog spremembe 3

Odstavek 9(a)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| pregledna in nediskriminatorna merila za upravičenost, ki zagotavljajo učinkovit dostop do minimalnega dohodka za mlade odrasle, ne glede na obstoj stalnega naslova, hkrati pa zagotavljajo, da
  je
  trajanje zakonitega prebivanja
  sorazmerno
  ; | pregledna in nediskriminatorna merila za upravičenost, ki zagotavljajo učinkovit dostop do minimalnega dohodka za mlade odrasle, ne glede na obstoj stalnega naslova, hkrati pa zagotavljajo, da trajanje zakonitega prebivanja
  ne presega pet let neprekinjenega zakonitega prebivanja, ki je potrebno za pridobitev statusa rezidenta za daljši čas
  ; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

pregledna in nediskriminatorna merila za upravičenost, ki zagotavljajo učinkovit dostop do minimalnega dohodka za mlade odrasle, ne glede na obstoj stalnega naslova, hkrati pa zagotavljajo, da
  je
  trajanje zakonitega prebivanja
  sorazmerno
  ;

pregledna in nediskriminatorna merila za upravičenost, ki zagotavljajo učinkovit dostop do minimalnega dohodka za mlade odrasle, ne glede na obstoj stalnega naslova, hkrati pa zagotavljajo, da trajanje zakonitega prebivanja
  ne presega pet let neprekinjenega zakonitega prebivanja, ki je potrebno za pridobitev statusa rezidenta za daljši čas
  ;

Obrazložitev

Izrazite razlike med zahtevami glede minimalnega trajanja zakonitega prebivanja veljajo za bistvene ovire za dostop tujih državljanov do minimalnega dohodka. Zato je ključnega pomena, da se racionalizirajo.

Predlog spremembe 4

Odstavek 10 (d)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| sprejmejo ukrepe za boj proti stigmatizaciji in
  nezavednim
  predsodkom, povezanim z revščino in socialno izključenostjo; | sprejmejo ukrepe za boj proti stigmatizaciji in predsodkom, povezanim z revščino in socialno izključenostjo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

sprejmejo ukrepe za boj proti stigmatizaciji in
  nezavednim
  predsodkom, povezanim z revščino in socialno izključenostjo;

sprejmejo ukrepe za boj proti stigmatizaciji in predsodkom, povezanim z revščino in socialno izključenostjo;

Obrazložitev

Proti predsodkom, povezanim z revščino in socialno izključenostjo, bi se bilo treba boriti ne glede na to, ali so zavedni ali nezavedni.

Predlog spremembe 5

Odstavek 16 (e)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| pregledovala ukrepe, sprejete kot odgovor na to priporočilo, zlasti glede učinka na zmanjšanje revščine in socialne izključenosti, povečanje stopnje zaposlenosti in izboljšanje udeležbe v usposabljanju, ter poročala Svetu do leta 
  2032
  . | pregledovala ukrepe, sprejete kot odgovor na to priporočilo, zlasti glede učinka na zmanjšanje revščine in socialne izključenosti, povečanje stopnje zaposlenosti in izboljšanje udeležbe v usposabljanju, ter
  vsaka štiri leta
  poročala Svetu,
  pri čemer bo končno poročilo pripravila
  do leta
  2030
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

pregledovala ukrepe, sprejete kot odgovor na to priporočilo, zlasti glede učinka na zmanjšanje revščine in socialne izključenosti, povečanje stopnje zaposlenosti in izboljšanje udeležbe v usposabljanju, ter poročala Svetu do leta 
  2032
  .

pregledovala ukrepe, sprejete kot odgovor na to priporočilo, zlasti glede učinka na zmanjšanje revščine in socialne izključenosti, povečanje stopnje zaposlenosti in izboljšanje udeležbe v usposabljanju, ter
  vsaka štiri leta
  poročala Svetu,
  pri čemer bo končno poročilo pripravila
  do leta
  2030
  .

Obrazložitev

Rok, do katerega mora Komisija poročati Svetu, je treba prilagoditi roku za uresničitev glavnih ciljev socialnega vrha v Portu.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija priznava potrebo po nadaljnjih ukrepih za boj proti revščini povsod v Evropski uniji, kar zahteva osredotočenje na temeljne vzroke revščine ter učinkovite ukrepe za boj proti njej in njeno preprečevanje. S tega vidika so nacionalni sistemi minimalnega dohodka in z njimi povezane podporne storitve najpomembnejši pogoj za to, da bi ljudje lahko živeli dostojno življenje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da se morajo države članice v celoti zavezati izvajanju priporočila Sveta, da bi dosegle cilj glede zmanjšanja števila ljudi, izpostavljenih tveganju revščine in socialne izključenosti, ki je določen za leto 2030. V preteklosti je že poudaril (1), da je potrebna ustrezna zakonodaja za zagotovitev minimalnega dohodka, ki je vsaj nad pragom revščine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da bi moralo to priporočilo spremljati hitro in celovito izvajanje direktive o ustreznih minimalnih plačah. Prav tako poudarja, da je priporočilo sicer prvi korak v pravo smer, vendar priznanje nujne potrebe po ukrepih za zagotovitev minimalnega dohodka v EU zahteva nadaljnji razmislek o tem, s katerim regulativnim okvirom bi lahko tovrstne ukrepe najučinkoviteje izvajali na evropski ravni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na jasno javno podporo socialni Evropi (2) in skupnemu okviru minimalnega dohodka, ki je bila izražena na Konferenci o prihodnosti Evrope (3); |
| --- | --- |

4.

| 5. | kljub prizadevanjem sta se revščina in socialna izključenost še povečali. Leta 2021 je bilo temu tveganju izpostavljenih več kot 90 milijonov Evropejcev. Zaradi resnosti razmer je potreben strožji časovni načrt za izvajanje priporočila, zato priporoča, naj se rok skrajša na leto 2027. Evropsko komisijo poziva, naj takrat natančneje pregleda doseženi napredek, o katerem naj države članice vsaka štiri leta poročajo Svetu, končno poročilo pa naj pripravijo leta 2030; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izraža zaskrbljenost, ker v priporočilu ni pristopa, temelječega na pravicah. Sodobni sistemi minimalnega dohodka lahko zagotovijo, da ljudje živijo dostojno življenje, povečajo njihovo udeležbo in vključevanje v družbi ter spodbujajo njihovo vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da revščina pomeni kršitev človekovih pravic ter da imajo izvedljivi sistemi minimalnega dohodka in s tem povezane storitve stabilizacijski učinek na celotno gospodarstvo, saj sta odprava revščine in zmanjšanje dohodkovne neenakosti pomembna ne le za spodbujanje socialne pravičnosti, temveč tudi za podporo gospodarske rasti. Za zmanjšanje dohodkovne neenakosti morajo države članice sprejeti dobro usmerjene ukrepe na več političnih področjih; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da imajo ženske pomembno vlogo pri izhodu iz začaranega kroga medgeneracijske revščine v družinah. Z zvišanjem stopnje zaposlenosti žensk in zmanjšanjem razlik v plačah se bodo izboljšale tudi pokojnine žensk ter omejilo tveganje revščine ob upokojitvi. Za zmanjšanje revščine otrok morajo ti imeti dostop do obsežnih storitev, kot so vzgoja in varstvo predšolskih otrok, osnovnošolsko izobraževanje in šolski obroki, pa tudi dostop do prostočasnih dejavnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | predlaga, naj se nacionalni akcijski načrti za boj proti revščini osredotočijo na razvoj sistemov minimalnega dohodka, vključno z ukrepi za pravične plače in dostojno delo, kakovostne osnovne storitve, ustrezno dohodkovno podporo in individualne socialne storitve. Pri razvoju takšnih sistemov socialnih storitev je pomembno upoštevati, da bi morali ti zagotoviti čim večje pokritje, upravičence, ki so sposobni delati, pa spodbujati in opolnomočiti za (ponoven) vstop na trg dela; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je cilj glede zmanjšanja števila ljudi, izpostavljenih tveganju revščine in socialne izključenosti, sicer treba doseči do leta 2030, toda pandemija COVID-19, sedanja vojna v Ukrajini, močno zvišanje cen energije in naraščajoča inflacija so najbolj prizadeli gospodinjstva z nizkimi dohodki, s tem pa povečali revščino in neenakosti. Hkrati je stanje posebej zaskrbljujoče za ranljive skupine, zlasti invalide. Zato je potreben nov razmislek in ukrepe bi bilo treba sprejeti prej, pri čemer se je treba učiti iz izkušenj iz preteklih kriz. Preveriti je treba dodeljevanje finančnih in človeških virov, da se ta cilj doseže na podlagi rednih ocen števila ljudi, izpostavljenih tveganju revščine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba pri zelenem prehodu in ogljično nevtralnem gospodarstvu upoštevati socialno razsežnost ter podpreti izpopolnjevanje ljudi, ki jim grozi brezposelnost, so brezposelni ali pa ekonomsko neaktivni. Sistemi minimalnega dohodka bi morali biti ključni pri podpori in spodbudah za ponovno vključevanje ljudi na trg dela. Z zanimanjem tudi ugotavlja, da je bil v zvezi z minimalnimi plačami dosežen napredek, in priznava, „da se je Komisija [...] odločila za spremembo usmeritve, v skladu s katero so ustrezne minimalne plače temeljna pravica in ključni element socialnega, pravičnega in trajnostnega tržnega gospodarstva, na katerem temelji evropski notranji trg“ (4); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da bodo podnebne spremembe še povečale število ljudi s tveganjem revščine in socialne izključenosti, zlasti tistih na območjih, kjer je gospodarstvo neuravnoteženo in ranljivo za podnebne spremembe. Sistemi socialne varnosti se morajo nujno prilagoditi podnebnim spremembam, saj je prošenj za pomoč vse več in podporo potrebujejo nove kategorije ljudi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj si v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi prizadevajo za konkretne ukrepe za zmanjšanje in odpravo brezdomstva ter energetske revščine. Zaradi naraščanja cen energije ranljiva gospodinjstva težko pokrijejo stroške energije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja dejstvo, da Evropska komisija priznava potrebo po vključevanju vseh ravni upravljanja v boj proti revščini. Lokalne in regionalne oblasti imajo ključno vlogo pri zagotavljanju, da bo priporočilo uspešno, zlasti ko gre za ponudbo kakovostnih socialnih storitev. So v najboljšem položaju, da dejavno navezujejo stike z ljudmi, ki potrebujejo podporo, in opredeljujejo posebne potrebe posameznikov, s čimer se razvijajo načini za aktivno vključevanje v družbo, ki so osredotočeni na ljudi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je potreben posodobljen in v celoti razvit evropski okvir za primerjavo sistemov minimalnega dohodka, ki bi temeljil na preglednem pristopu in primerljivih podatkih, spodbujal skupno razumevanje te zasnove na evropski ravni in med državami članicami ter bolje upošteval različne vire dohodka in posebne razmere v gospodinjstvih, ljudem pa bi pomagal, da ostanejo nad nacionalnim pragom revščine, tudi tako, da tistim, ki so sposobni delati, omogoči plačane in varne zaposlitve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da mora minimalni dohodek slediti inflaciji, zlasti naraščajočim stroškom hrane in energije, če naj bi uresničil svoj cilj, ki je boj proti revščini in socialni izključenosti. Zato v celoti podpira predlagano priporočilo za letni pregled na ravni držav članic in meni, da je ključni pogoj za učinkovito in uspešno izvajanje ukrepa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | meni, da bi moralo biti mogoče, da se minimalni dohodek izplača posameznim članom gospodinjstva, kar spodbuja enakost spolov, udeležbo in vključevanje mladih odraslih in invalidov v družbo ter vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da morajo države članice uvesti pregledna in nediskriminatorna merila za upravičenost. Izraža zaskrbljenost, ker v priporočilu ni točno navedeno, kaj naj bi bil „sorazmeren“ ali „postopen“ ukrep. Hkrati poziva k splošnemu okviru za zahteve, povezane z zakonitim prebivanjem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva, naj se opredelitvi „omogočitvenih“ in „osnovnih“ storitev v priporočilu dopolnita in naj se ne nadomestita z nacionalnimi opredelitvami, da se bo ta okvirni seznam storitev lahko uporabljal v celotni EU. To zlasti velja za digitalno komuniciranje, ki ne velja za osnovno storitev povsod v EU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | predlaga, naj se merila v ocenah materialnega položaja določijo tako, da posamezniki ne bodo izključeni iz minimalne dohodkovne podpore zato, ker imajo majhna sredstva, stanovanja za eno osebo, ključna prevozna sredstva ali premično premoženje v oceni preveliko težo. To zlasti velja za prosilce, ki so v hudi krizi, ali starejše; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da so na lokalni in regionalni ravni ter ravni EU potrebni kvantitativni in kvalitativni kazalniki, s katerimi se spremlja pokritost s sistemi minimalnega dohodka, pri čemer je treba pozornost nameniti boljši e-dostopnosti, dostopu do informacijskih tehnologij in digitalnim spretnostim; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da morajo sistemi minimalnega dohodka vključevati učinkovite, pravične in individualne elemente, ki so usmerjeni v različne ciljne skupine in podpirajo zaposlovanje, s čimer se odstranijo ovire za vstop na trg dela, vrnitev na delo in ohranjanje zaposlitve ter zagotovi, da se delo izplača, hkrati pa poveča socialna vključenost. Pri tem bi bilo treba posebno pozornosti nameniti vključevanju mladih na trg dela, vključno s tistimi, ki so zapustili sistem varstva mladoletnih oseb. Poudarja, da je pomembno podpreti ukrepe, ki spodbujajo (ponovni) vstop ciljnih skupin na trg dela na lokalni ravni, kadar je to mogoče, da se čim bolj zmanjšajo izzivi, ki jih prinaša selitev. Države članice bi morale zbirati podatke o ovirah za zaposlitev, s katerimi se srečujejo tisti, ki prejemajo minimalno dohodkovno podporo, kot so nizka stopnja izobrazbe, in poiskati rešitve zanje, kot so sekundarni trgi dela, subvencije za plače, izpopolnjevanje, preusposabljanje in vseživljenjsko učenje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na pomen pravične, zakonite in učinkovite porazdelitve virov. Zato se popolnoma strinja z Evropsko komisijo, da je treba redno pregledovati spodbude in odvračalne dejavnike, ki izhajajo iz davčnih sistemov in shem nadomestil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | meni, da se lahko s pravilnim javnim naročanjem prispeva k zaposlovanju dolgotrajno brezposelnih ter ljudi s tveganjem socialne izključenosti in revščine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k pojasnitvi, kateri organ je pristojen za pripravo posameznih načrtov, da se prepreči podvajanje ukrepov. Pri izmenjavi podatkov je treba posebno pozornost nameniti tudi njihovemu varstvu. |
| --- | --- |

25.

V Bruslju, 9. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Mnenje Odbora regij – Evropska platforma proti revščini in socialni izključenosti (UL C 166, 7.6.2011, str. 18).

1

(2)  Raziskava Eurobarometer o socialnih vprašanjih, marec 2021.

2

(3)  Končno poročilo, 2022.

3

(4)  Mnenje Evropskega odbora regij – Ustrezne minimalne plače v Evropski uniji (UL C 175, 7.5.2021, str. 89).

4

---

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/38

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Pravila EU o obnovi narave

(2023/C 157/08)

| Poročevalec: | Roby Biwer (LU/PES), član mestnega sveta Bettembourga, Luksemburg |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obnovi narave
  COM(2022) 304 final |

Poročevalec:

Roby Biwer (LU/PES), član mestnega sveta Bettembourga, Luksemburg

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obnovi narave

COM(2022) 304 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 25

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice bi morale na podlagi Direktive 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES ter v podporo doseganju ciljev, določenih v navedenih direktivah, uvesti ukrepe za obnovo, s katerimi bi se zagotovila obnova zavarovanih habitatov in vrst, vključno z divjimi pticami, na območjih Unije, tudi tistih, ki ne spadajo v omrežje Natura 2000. | Države članice bi morale na podlagi Direktive 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES ter v podporo doseganju ciljev, določenih v navedenih direktivah, uvesti ukrepe za obnovo, s katerimi bi se zagotovila obnova zavarovanih habitatov in vrst, vključno z divjimi pticami, na območjih Unije, tudi tistih, ki ne spadajo v omrežje Natura 2000
  , ob upoštevanju gospodarskih, socialnih in kulturnih zahtev ter regionalnih in lokalnih razmer
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice bi morale na podlagi Direktive 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES ter v podporo doseganju ciljev, določenih v navedenih direktivah, uvesti ukrepe za obnovo, s katerimi bi se zagotovila obnova zavarovanih habitatov in vrst, vključno z divjimi pticami, na območjih Unije, tudi tistih, ki ne spadajo v omrežje Natura 2000.

Države članice bi morale na podlagi Direktive 92/43/EGS in Direktive 2009/147/ES ter v podporo doseganju ciljev, določenih v navedenih direktivah, uvesti ukrepe za obnovo, s katerimi bi se zagotovila obnova zavarovanih habitatov in vrst, vključno z divjimi pticami, na območjih Unije, tudi tistih, ki ne spadajo v omrežje Natura 2000
  , ob upoštevanju gospodarskih, socialnih in kulturnih zahtev ter regionalnih in lokalnih razmer
  .

Obrazložitev

Presoja o tem, kateri ukrepi so potrebni za obnovo narave, je v nacionalni pristojnosti. Tu je treba upoštevati lokalne, družbene in gospodarske vidike, ne da bi se pri tem zanemarili cilji narave.

Predlog spremembe 2

Uvodna izjava 39

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da bi države članice dosegle cilj nenehne,
  dolgoročne
  in trajne obnove biotsko raznovrstne in odporne narave, bi morale v celoti izkoristiti možnosti, ki jih zagotavlja skupna ribiška politika. V okviru izključne pristojnosti Unije v zvezi z ohranjanjem morskih bioloških virov imajo države članice možnost, da sprejmejo nediskriminatorne ukrepe za ohranjanje in upravljanje ribjih staležev ter ohranjanje ali izboljšanje stanja ohranjenosti morskih ekosistemov znotraj območja 12 navtičnih milj. Poleg tega se lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom dogovorijo, da bodo predložile skupna priporočila za ohranitvene ukrepe, potrebne za izpolnjevanje obveznosti v skladu z okoljskim pravom Unije. Taki ukrepi bodo ocenjeni in sprejeti v skladu s pravili in postopki, predvidenimi v okviru skupne ribiške politike. | Da bi države članice dosegle cilj nenehne,
  dolgotrajne
  in trajne obnove biotsko raznovrstne in odporne narave, bi morale v celoti izkoristiti možnosti, ki jih zagotavlja skupna ribiška politika. V okviru izključne pristojnosti Unije v zvezi z ohranjanjem morskih bioloških virov imajo države članice možnost, da sprejmejo nediskriminatorne ukrepe za ohranjanje in upravljanje ribjih staležev ter ohranjanje ali izboljšanje stanja ohranjenosti morskih ekosistemov znotraj območja 12 navtičnih milj. Poleg tega se lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom dogovorijo, da bodo predložile skupna priporočila za ohranitvene ukrepe, potrebne za izpolnjevanje obveznosti v skladu z okoljskim pravom Unije. Taki ukrepi bodo ocenjeni in sprejeti v skladu s pravili in postopki, predvidenimi v okviru skupne ribiške politike. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da bi države članice dosegle cilj nenehne,
  dolgoročne
  in trajne obnove biotsko raznovrstne in odporne narave, bi morale v celoti izkoristiti možnosti, ki jih zagotavlja skupna ribiška politika. V okviru izključne pristojnosti Unije v zvezi z ohranjanjem morskih bioloških virov imajo države članice možnost, da sprejmejo nediskriminatorne ukrepe za ohranjanje in upravljanje ribjih staležev ter ohranjanje ali izboljšanje stanja ohranjenosti morskih ekosistemov znotraj območja 12 navtičnih milj. Poleg tega se lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom dogovorijo, da bodo predložile skupna priporočila za ohranitvene ukrepe, potrebne za izpolnjevanje obveznosti v skladu z okoljskim pravom Unije. Taki ukrepi bodo ocenjeni in sprejeti v skladu s pravili in postopki, predvidenimi v okviru skupne ribiške politike.

Da bi države članice dosegle cilj nenehne,
  dolgotrajne
  in trajne obnove biotsko raznovrstne in odporne narave, bi morale v celoti izkoristiti možnosti, ki jih zagotavlja skupna ribiška politika. V okviru izključne pristojnosti Unije v zvezi z ohranjanjem morskih bioloških virov imajo države članice možnost, da sprejmejo nediskriminatorne ukrepe za ohranjanje in upravljanje ribjih staležev ter ohranjanje ali izboljšanje stanja ohranjenosti morskih ekosistemov znotraj območja 12 navtičnih milj. Poleg tega se lahko države članice z neposrednim upravljalnim interesom dogovorijo, da bodo predložile skupna priporočila za ohranitvene ukrepe, potrebne za izpolnjevanje obveznosti v skladu z okoljskim pravom Unije. Taki ukrepi bodo ocenjeni in sprejeti v skladu s pravili in postopki, predvidenimi v okviru skupne ribiške politike.

Obrazložitev

Iz izraza „dolgoročno“ je mogoče razumeti, da se bo obnova izvajala v daljšem časovnem obdobju. Zato je primernejša uporaba izraza „dolgotrajno“, katerega pomen je nedvoumen.

Predlog spremembe 3

Uvodna izjava 44

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | | |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Obrazložitev

Načrte rabe zemljišč, ki so jih sprejele lokalne oblasti, bi bilo treba v celoti upoštevati, saj so mnoga mesta v njih ali v drugih lokalnih instrumentih za določanje funkcije prostora že predvidela nadomestne/dopolnilne ukrepe.

Predlog spremembe 4

Uvodna izjava 68

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Da bi Komisija zagotovila učinkovito izvajanje te uredbe, bi morala na zahtevo podpreti države članice prek Instrumenta za tehnično podporo, ki zagotavlja prilagojeno tehnično podporo za načrtovanje in izvajanje reform. Tehnična podpora
  na primer
  vključuje krepitev upravne zmogljivosti, usklajevanje zakonodajnih okvirov in izmenjavo ustreznih dobrih praks. | Da bi Komisija zagotovila učinkovito izvajanje te uredbe, bi morala na zahtevo podpreti države članice
  , organe izvajalce in organe upravljanja ter lokalne in regionalne oblasti
  prek Instrumenta za tehnično podporo, ki zagotavlja prilagojeno tehnično podporo za načrtovanje, izvajanje
  , ocenjevanje in prilagajanje
  reform. Tehnična podpora vključuje
  zmogljivosti v zvezi s (horizontalnimi) mehanizmi vključevanja odločevalcev in deležnikov ter instrumenti upravljanja na več ravneh; privabljanjem in racionalizacijo naložb javnega in zasebnega sektorja; prilagojenim svetovanjem za pridobitev strokovnega, pravnega in finančnega znanja, potrebnega za načrtovanje, izvajanje in spremljanje ukrepov za obnovo; in smernicami za
  krepitev upravne zmogljivosti, usklajevanje zakonodajnih okvirov in izmenjavo ustreznih dobrih praks.
  Instrument za tehnično podporo bi moral temeljiti na obstoječih lokalnih/regionalnih/nacionalnih platformah in storitvah za podajanje znanja, ki jih že uporabljajo različni deležniki, in biti z njimi dobro povezan. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Da bi Komisija zagotovila učinkovito izvajanje te uredbe, bi morala na zahtevo podpreti države članice prek Instrumenta za tehnično podporo, ki zagotavlja prilagojeno tehnično podporo za načrtovanje in izvajanje reform. Tehnična podpora
  na primer
  vključuje krepitev upravne zmogljivosti, usklajevanje zakonodajnih okvirov in izmenjavo ustreznih dobrih praks.

Da bi Komisija zagotovila učinkovito izvajanje te uredbe, bi morala na zahtevo podpreti države članice
  , organe izvajalce in organe upravljanja ter lokalne in regionalne oblasti
  prek Instrumenta za tehnično podporo, ki zagotavlja prilagojeno tehnično podporo za načrtovanje, izvajanje
  , ocenjevanje in prilagajanje
  reform. Tehnična podpora vključuje
  zmogljivosti v zvezi s (horizontalnimi) mehanizmi vključevanja odločevalcev in deležnikov ter instrumenti upravljanja na več ravneh; privabljanjem in racionalizacijo naložb javnega in zasebnega sektorja; prilagojenim svetovanjem za pridobitev strokovnega, pravnega in finančnega znanja, potrebnega za načrtovanje, izvajanje in spremljanje ukrepov za obnovo; in smernicami za
  krepitev upravne zmogljivosti, usklajevanje zakonodajnih okvirov in izmenjavo ustreznih dobrih praks.
  Instrument za tehnično podporo bi moral temeljiti na obstoječih lokalnih/regionalnih/nacionalnih platformah in storitvah za podajanje znanja, ki jih že uporabljajo različni deležniki, in biti z njimi dobro povezan.

Obrazložitev

Sistem tehnične podpore mora biti namenjen organom upravljanja ter lokalnim in regionalnim oblastem, ki izvajajo pravila. Pomanjkanje strokovnega znanja in tudi izkušenj s finančnimi instrumenti (zasebnega sektorja) je eden od glavnih izzivov pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju ukrepov za obnovo. Uspešno vključevanje različnih odločevalcev in partnerstev, ne le tistih, ki so običajno vključeni, je nujno za obsežno obnovo ekosistemov. Vendar uradniki, ki pripravljajo nacionalne načrte za obnovo, pogosto nimajo izkušenj in virov, da bi poleg običajnih javnih akterjev vključili tudi druge deležnike, kot so lastniki zasebnih zemljišč. Zato je te vrzeli nujno odpraviti z dobro delujočim sistemom tehnične podpore.

Predlog spremembe 5

Člen 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Ta uredba določa pravila, ki prispevajo k: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Ta uredba določa pravila, ki prispevajo k:

| 1. | Ta uredba določa pravila, ki prispevajo k: |
| --- | --- |

1.

Ta uredba določa pravila, ki prispevajo k:

| | (a) | nenehni,
  dolgoročni
  in trajni obnovi biotsko raznovrstne in odporne narave na kopenskih in morskih območjih Unije z obnovo ekosistemov; |
| --- | --- | --- |

(a)

nenehni,
  dolgoročni
  in trajni obnovi biotsko raznovrstne in odporne narave na kopenskih in morskih območjih Unije z obnovo ekosistemov;

| | (a) | nenehni,
  dolgotrajni
  in trajni obnovi biotsko raznovrstne in odporne
  avtohtone
  narave na kopenskih in morskih območjih Unije z obnovo
  evropskih
  ekosistemov; |
| --- | --- | --- |

(a)

nenehni,
  dolgotrajni
  in trajni obnovi biotsko raznovrstne in odporne
  avtohtone
  narave na kopenskih in morskih območjih Unije z obnovo
  evropskih
  ekosistemov;

| | (b) | doseganju splošnih ciljev Unije na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam; |
| --- | --- | --- |

(b)

doseganju splošnih ciljev Unije na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam;

| | (b) | doseganju splošnih ciljev Unije na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam; |
| --- | --- | --- |

(b)

doseganju splošnih ciljev Unije na področju blažitve podnebnih sprememb in prilagajanja podnebnim spremembam;

| | (c) | izpolnjevanju mednarodnih zavez Unije. |
| --- | --- | --- |

(c)

izpolnjevanju mednarodnih zavez Unije.

| | (c) | izpolnjevanju mednarodnih zavez Unije
  , tj. obnovi, katere cilj je ponovna vzpostavitev izgubljenega ekološkega ravnovesja
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

izpolnjevanju mednarodnih zavez Unije
  , tj. obnovi, katere cilj je ponovna vzpostavitev izgubljenega ekološkega ravnovesja
  .

Obrazložitev

Iz izraza „dolgoročno“ je mogoče razumeti, da se bo obnova izvajala v daljšem časovnem obdobju. Zato je primernejša uporaba izraza „dolgotrajno“, katerega pomen je nedvoumen.

Nenehno vnašanje neavtohtonih rastlinskih in živalskih vrst povzroča degradacijo avtohtonih ekosistemov, saj izrivajo avtohtone vrste, tekmujejo z njimi in povzročajo njihovo izumrtje.

Predlog spremembe 6

Člen 1

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | S to uredbo se vzpostavlja okvir, v katerem države članice nemudoma uvedejo učinkovite ukrepe za obnovo, vezane na posamezno območje, ki bodo do leta 2030 skupaj zajeli najmanj 20 % kopenskih in morskih območij Unije, do leta 2050 pa vse ekosisteme, ki jih je treba obnoviti. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

S to uredbo se vzpostavlja okvir, v katerem države članice nemudoma uvedejo učinkovite ukrepe za obnovo, vezane na posamezno območje, ki bodo do leta 2030 skupaj zajeli najmanj 20 % kopenskih in morskih območij Unije, do leta 2050 pa vse ekosisteme, ki jih je treba obnoviti.

| 2. | S to uredbo se vzpostavlja okvir, v katerem države članice nemudoma uvedejo učinkovite ukrepe za obnovo, vezane na posamezno območje, ki bodo do leta 2030 skupaj zajeli najmanj 20 % kopenskih in
  najmanj 20 %
  morskih območij Unije, do leta 2050 pa vse ekosisteme, ki jih je treba obnoviti
  , pri čemer si je treba prizadevati za skladnost s Kunminško-montrealskim svetovnim okvirom za biotsko raznovrstnost
  . |
| --- | --- |

2.

S to uredbo se vzpostavlja okvir, v katerem države članice nemudoma uvedejo učinkovite ukrepe za obnovo, vezane na posamezno območje, ki bodo do leta 2030 skupaj zajeli najmanj 20 % kopenskih in
  najmanj 20 %
  morskih območij Unije, do leta 2050 pa vse ekosisteme, ki jih je treba obnoviti
  , pri čemer si je treba prizadevati za skladnost s Kunminško-montrealskim svetovnim okvirom za biotsko raznovrstnost
  .

Obrazložitev

Jasno mora biti, da krovni cilj obnove obsega kopenska in morska območja EU posamično in ne skupaj (tj. najmanj 20 % kopenskih območij EU in 20 % morskih območij EU do leta 2030).

Predlog spremembe 7

Člen 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (13) | „urbani zeleni prostor“ pomeni vsa zelena urbana območja; širokolistnate gozdove; iglaste gozdove; mešane gozdove; naravna travišča; barja in resave; prehodne gozdnate pokrajine – grmičevja in redko porasla območja –, kot jih najdemo v 
  mestih, manjših mestih ali predmestjih
  , izračunane na podlagi podatkov, ki jih zagotovi Copernicusova storitev za spremljanje kopnega, vzpostavljena z Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(13)

„urbani zeleni prostor“ pomeni vsa zelena urbana območja; širokolistnate gozdove; iglaste gozdove; mešane gozdove; naravna travišča; barja in resave; prehodne gozdnate pokrajine – grmičevja in redko porasla območja –, kot jih najdemo v 
  mestih, manjših mestih ali predmestjih
  , izračunane na podlagi podatkov, ki jih zagotovi Copernicusova storitev za spremljanje kopnega, vzpostavljena z Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta;

| (13) | (a) | „urbano območje“ pomeni kopensko območje teritorialnih enot, opredeljenih kot „urbana središča“ in „urbani grozdi“ v skladu s tipologijo na podlagi mreže iz člena 4(b)(2) Uredbe(ES) št. 1059/2003; |
| --- | --- | --- |

(13)

(a)

„urbano območje“ pomeni kopensko območje teritorialnih enot, opredeljenih kot „urbana središča“ in „urbani grozdi“ v skladu s tipologijo na podlagi mreže iz člena 4(b)(2) Uredbe(ES) št. 1059/2003;

| (b) | „urbani zeleni prostor“ pomeni vsa zelena urbana območja; širokolistnate gozdove; iglaste gozdove; mešane gozdove; naravna travišča; barja in resave; prehodne gozdnate pokrajine – grmičevja in redko porasla območja
  ; zeleni prostor, vključen v objekte
  , kot jih najdemo v 
  urbanih središčih in urbanih grozdih ter njihovi okolici
  , izračunane na podlagi podatkov, ki jih zagotovi Copernicusova storitev za spremljanje kopnega, vzpostavljena z Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta. Urbani zeleni prostori obsegajo vsa zelena urbana območja s potencialom za spodbujanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje ekosistemskih storitev ter za obravnavanje ekološke povezljivosti in raznolikosti, pri čemer se v skladu s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 pri njihovem načrtovanju, upravljanju in vzdrževanju preprečujejo vse prakse, ki škodijo biotski raznovrstnosti. Cilj je razviti merilne instrumente za podrobnejšo oceno posameznih zelenih površin, pri katerih je mogoče upoštevati na primer tudi zelene strehe, zelene stene in posamezna drevesa. Navedene elemente opredelitve urbanega zelenega prostora je treba torej razlagati skladno s posameznimi vrstami rabe zemljišč iz urbanega atlasa programa Copernicus (predvsem 14100 , 3100 in 32000 ). |
| --- | --- |

(b)

„urbani zeleni prostor“ pomeni vsa zelena urbana območja; širokolistnate gozdove; iglaste gozdove; mešane gozdove; naravna travišča; barja in resave; prehodne gozdnate pokrajine – grmičevja in redko porasla območja
  ; zeleni prostor, vključen v objekte
  , kot jih najdemo v 
  urbanih središčih in urbanih grozdih ter njihovi okolici
  , izračunane na podlagi podatkov, ki jih zagotovi Copernicusova storitev za spremljanje kopnega, vzpostavljena z Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta. Urbani zeleni prostori obsegajo vsa zelena urbana območja s potencialom za spodbujanje biotske raznovrstnosti in zagotavljanje ekosistemskih storitev ter za obravnavanje ekološke povezljivosti in raznolikosti, pri čemer se v skladu s strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 pri njihovem načrtovanju, upravljanju in vzdrževanju preprečujejo vse prakse, ki škodijo biotski raznovrstnosti. Cilj je razviti merilne instrumente za podrobnejšo oceno posameznih zelenih površin, pri katerih je mogoče upoštevati na primer tudi zelene strehe, zelene stene in posamezna drevesa. Navedene elemente opredelitve urbanega zelenega prostora je treba torej razlagati skladno s posameznimi vrstami rabe zemljišč iz urbanega atlasa programa Copernicus (predvsem 14100 , 3100 in 32000 ).

Obrazložitev

Urbani zeleni prostori zagotavljajo ekosistemske storitve in koristijo biotski raznovrstnosti. Vendar je njihova zmogljivost podpirati biotsko raznovrstnost tesno povezana z njihovo kakovostjo, konfiguracijo, strukturo in obsegom. Pravila ne vsebujejo posebnih določb o kakovosti, strukturi ali upravljanju urbanih zelenih prostorov, zato jih je treba v predlogu uredbe nujno urediti, da ne bi prišlo do slabe izvedbe in slabega prenosa pravil na terenu.

Predlog spremembe 8

Člen 3

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (14) | „urbana drevesna zastornost“ pomeni celotno območje zastornosti z drevesi v mestih, manjših mestih in predmestjih, izračunano na podlagi podatkov o gostoti drevesnih krošenj, ki jih zagotovi Copernicusova storitev za spremljanje kopnega, ustanovljena z Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(14)

„urbana drevesna zastornost“ pomeni celotno območje zastornosti z drevesi v mestih, manjših mestih in predmestjih, izračunano na podlagi podatkov o gostoti drevesnih krošenj, ki jih zagotovi Copernicusova storitev za spremljanje kopnega, ustanovljena z Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta.

| (14) | „urbana drevesna zastornost“ pomeni celotno območje zastornosti z drevesi v mestih, manjših mestih in predmestjih, izračunano na podlagi podatkov o gostoti drevesnih krošenj, ki jih zagotovi Copernicusova storitev za spremljanje kopnega, ustanovljena z Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta.
  V državi članici ali regiji se lahko uporabijo tudi osnovni podatki o zelenih prostorih, ki so podrobnejši od Copernicusovega podatkovnega niza.




  Drevesne vrste za povečanje drevesne zastornosti se po prosti presoji pristojne mestne oblasti izberejo po naslednjih merilih: potencial za spodbujanje biotske raznovrstnosti; prednost avtohtonim in podnebno odpornim vrstam pred neavtohtonimi; prepoved invazivnih tujerodnih vrst; prednost raznolikosti drevesnih vrst pred monokulturo, ki se ji je treba izogibati, kjer je to mogoče.




  Pri izbiri meril za kakovostno urbano drevesno zastornost se upoštevajo potencialne ekosistemske storitve te zastornosti in njihove okolice, kot so absorpcija meteorne vode v času neviht, blažitev ekstremnih vremenskih dogodkov in njihovih posledic ter olajšanje selitve ptic in drugih vrst. |
| --- | --- |

(14)

„urbana drevesna zastornost“ pomeni celotno območje zastornosti z drevesi v mestih, manjših mestih in predmestjih, izračunano na podlagi podatkov o gostoti drevesnih krošenj, ki jih zagotovi Copernicusova storitev za spremljanje kopnega, ustanovljena z Uredbo (EU) 2021/696 Evropskega parlamenta in Sveta.
  V državi članici ali regiji se lahko uporabijo tudi osnovni podatki o zelenih prostorih, ki so podrobnejši od Copernicusovega podatkovnega niza.

Drevesne vrste za povečanje drevesne zastornosti se po prosti presoji pristojne mestne oblasti izberejo po naslednjih merilih: potencial za spodbujanje biotske raznovrstnosti; prednost avtohtonim in podnebno odpornim vrstam pred neavtohtonimi; prepoved invazivnih tujerodnih vrst; prednost raznolikosti drevesnih vrst pred monokulturo, ki se ji je treba izogibati, kjer je to mogoče.

Pri izbiri meril za kakovostno urbano drevesno zastornost se upoštevajo potencialne ekosistemske storitve te zastornosti in njihove okolice, kot so absorpcija meteorne vode v času neviht, blažitev ekstremnih vremenskih dogodkov in njihovih posledic ter olajšanje selitve ptic in drugih vrst.

Obrazložitev

Pravila bi morala vsebovati določbe o značilnostih drevesnih vrst in raznolikosti, ki so pomembne za zagotavljanje ekosistemskih storitev in izboljšanje biotske raznovrstnosti.

Predlog spremembe 9

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3. | Države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo kopenskih, obalnih in sladkovodnih habitatov vrst iz prilog II, IV in V k Direktivi 92/43/EGS ter drugih kopenskih, obalnih in sladkovodnih habitatov divjih ptic, zajetih z Direktivo 2009/147/ES, ki so potrebni za izboljšanje kakovosti in količine navedenih habitatov, vključno z njihovo ponovno vzpostavitvijo, in za izboljšanje povezljivosti, dokler nista doseženi zadostna kakovost in količina navedenih habitatov. [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.

Države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo kopenskih, obalnih in sladkovodnih habitatov vrst iz prilog II, IV in V k Direktivi 92/43/EGS ter drugih kopenskih, obalnih in sladkovodnih habitatov divjih ptic, zajetih z Direktivo 2009/147/ES, ki so potrebni za izboljšanje kakovosti in količine navedenih habitatov, vključno z njihovo ponovno vzpostavitvijo, in za izboljšanje povezljivosti, dokler nista doseženi zadostna kakovost in količina navedenih habitatov. [...]

| 3. | Države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo kopenskih, obalnih in sladkovodnih habitatov vrst iz prilog II, IV in V k Direktivi 92/43/EGS ter drugih kopenskih, obalnih in sladkovodnih habitatov divjih ptic, zajetih z Direktivo 2009/147/ES, ki so potrebni za izboljšanje kakovosti in količine navedenih habitatov, vključno z njihovo ponovno vzpostavitvijo, in za izboljšanje povezljivosti
  z ekološkimi koridorji
  , dokler nista doseženi zadostna kakovost in količina navedenih habitatov. [...] |
| --- | --- |

3.

Države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo kopenskih, obalnih in sladkovodnih habitatov vrst iz prilog II, IV in V k Direktivi 92/43/EGS ter drugih kopenskih, obalnih in sladkovodnih habitatov divjih ptic, zajetih z Direktivo 2009/147/ES, ki so potrebni za izboljšanje kakovosti in količine navedenih habitatov, vključno z njihovo ponovno vzpostavitvijo, in za izboljšanje povezljivosti
  z ekološkimi koridorji
  , dokler nista doseženi zadostna kakovost in količina navedenih habitatov. [...]

| 5. | Pri ukrepih za obnovo iz odstavkov 1 in 2 se upošteva potreba po izboljšani povezljivosti med habitatnimi tipi iz Priloge I in ekološkimi zahtevami vrst iz odstavka 3, prisotnimi v navedenih habitatnih tipih. |
| --- | --- |

5.

Pri ukrepih za obnovo iz odstavkov 1 in 2 se upošteva potreba po izboljšani povezljivosti med habitatnimi tipi iz Priloge I in ekološkimi zahtevami vrst iz odstavka 3, prisotnimi v navedenih habitatnih tipih.

| 5. | Pri ukrepih za obnovo iz odstavkov 1 in 2 se upošteva potreba po izboljšani povezljivosti
  z ekološkimi koridorji
  med habitatnimi tipi iz Priloge I in ekološkimi zahtevami vrst iz odstavka 3, prisotnimi v navedenih habitatnih tipih. |
| --- | --- |

5.

Pri ukrepih za obnovo iz odstavkov 1 in 2 se upošteva potreba po izboljšani povezljivosti
  z ekološkimi koridorji
  med habitatnimi tipi iz Priloge I in ekološkimi zahtevami vrst iz odstavka 3, prisotnimi v navedenih habitatnih tipih.

Obrazložitev

Pomembno je omeniti, da bi moral biti cilj povezljivosti ustvarjanje ali ponovno povezovanje ekoloških koridorjev.

Predlog spremembe 10

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4. | Določitev najprimernejših območij za ukrepe za obnovo v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena temelji na najboljšem razpoložljivem znanju in najnovejših znanstvenih dokazih o stanju habitatnih tipov iz Priloge I, ki se meri s strukturo in funkcijami, potrebnimi za njihovo dolgoročno ohranitev, vključno z njihovimi značilnimi vrstami, kot je navedeno v členu 1(e) Direktive 92/43/EGS, ter o kakovosti in količini habitatov vrst iz odstavka 3
  tega člena
  .
  Območja
  , na katerih stanje habitatnih tipov iz Priloge I ni znano, se
  štejejo za območja, ki niso v dobrem stanju
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.

Določitev najprimernejših območij za ukrepe za obnovo v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena temelji na najboljšem razpoložljivem znanju in najnovejših znanstvenih dokazih o stanju habitatnih tipov iz Priloge I, ki se meri s strukturo in funkcijami, potrebnimi za njihovo dolgoročno ohranitev, vključno z njihovimi značilnimi vrstami, kot je navedeno v členu 1(e) Direktive 92/43/EGS, ter o kakovosti in količini habitatov vrst iz odstavka 3
  tega člena
  .
  Območja
  , na katerih stanje habitatnih tipov iz Priloge I ni znano, se
  štejejo za območja, ki niso v dobrem stanju
  .

| 4. | Določitev najprimernejših območij za ukrepe za obnovo v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena temelji na najboljšem razpoložljivem znanju in najnovejših znanstvenih dokazih o stanju habitatnih tipov iz Priloge I, ki se meri s strukturo in funkcijami, potrebnimi za njihovo dolgoročno ohranitev, vključno z njihovimi značilnimi vrstami, kot je navedeno v členu 1(e) Direktive 92/43/EGS, ter o kakovosti in količini habitatov vrst iz odstavka 3.
  Za območja
  , na katerih stanje habitatnih tipov iz Priloge I ni znano, se
  čimprej, najpozneje pa dve leti po začetku veljavnosti uredbe pripravijo zahtevani znanstveni dokazi na ustrezni prostorski ravni, da se lahko določijo ustrezni ukrepi za obnovo in območja. Nacionalni načrti za obnovo morajo vključevati konkreten načrt ukrepov, časovni razpored in oceno sredstev, ki jih je treba nameniti tem ukrepom
  . |
| --- | --- |

4.

Določitev najprimernejših območij za ukrepe za obnovo v skladu z odstavki 1, 2 in 3 tega člena temelji na najboljšem razpoložljivem znanju in najnovejših znanstvenih dokazih o stanju habitatnih tipov iz Priloge I, ki se meri s strukturo in funkcijami, potrebnimi za njihovo dolgoročno ohranitev, vključno z njihovimi značilnimi vrstami, kot je navedeno v členu 1(e) Direktive 92/43/EGS, ter o kakovosti in količini habitatov vrst iz odstavka 3.
  Za območja
  , na katerih stanje habitatnih tipov iz Priloge I ni znano, se
  čimprej, najpozneje pa dve leti po začetku veljavnosti uredbe pripravijo zahtevani znanstveni dokazi na ustrezni prostorski ravni, da se lahko določijo ustrezni ukrepi za obnovo in območja. Nacionalni načrti za obnovo morajo vključevati konkreten načrt ukrepov, časovni razpored in oceno sredstev, ki jih je treba nameniti tem ukrepom
  .

Obrazložitev

Pri več habitatnih tipih obstoječe podatkovne zbirke ne vsebujejo posebnih prostorskih lokalnih informacij o stanju skupnosti, referenčnih ravneh ali elementih, ki povzročajo degradacijo habitata, in zato niso trdna znanstvena podlaga za prednostno razvrščanje območij ali ukrepov za obnovo. Zbrane znanstvene dokaze je treba čim prej predstaviti, da se lahko načrti začnejo pravočasno pripravljati in izvajati.

Predlog spremembe 11

Člen 4

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 8. | Zunaj območij Natura 2000 je neizpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 6 in 7 upravičeno, če so razlogi zanj: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

8.

Zunaj območij Natura 2000 je neizpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 6 in 7 upravičeno, če so razlogi zanj:

| 8. | Zunaj območij Natura 2000 je neizpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 6 in 7
  lahko
  upravičeno
  samo
  , če
  države članice prepričljivo dokažejo, da
  so razlogi zanj: |
| --- | --- |

8.

Zunaj območij Natura 2000 je neizpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 6 in 7
  lahko
  upravičeno
  samo
  , če
  države članice prepričljivo dokažejo, da
  so razlogi zanj:

| | (a) | višja sila; |
| --- | --- | --- |

(a)

višja sila;

| | (a) | višja sila; |
| --- | --- | --- |

(a)

višja sila;

| | (b) | neizogibne spremembe habitatov, ki so neposredna posledica podnebnih sprememb, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

neizogibne spremembe habitatov, ki so neposredna posledica podnebnih sprememb, ali

| | (b) | neizogibne spremembe habitatov, ki so neposredna posledica podnebnih sprememb, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

neizogibne spremembe habitatov, ki so neposredna posledica podnebnih sprememb, ali

| | (c) | projekt prevladujočega javnega interesa, za katerega ni na voljo manj škodljivih alternativnih rešitev, pri čemer se to določi za vsak primer posebej. |
| --- | --- | --- |

(c)

projekt prevladujočega javnega interesa, za katerega ni na voljo manj škodljivih alternativnih rešitev, pri čemer se to določi za vsak primer posebej.

| | (c) | tekoči ali prihodnji
  projekt prevladujočega javnega interesa, za katerega ni na voljo manj škodljivih alternativnih rešitev, pri čemer se to določi za vsak primer posebej
  pod pogojem, da je zadevna država članica sprejela ustrezne izravnalne ukrepe, in ob upoštevanju nacionalnih okoljskih izzivov in okoljskih izzivov, značilnih za posamezno območje
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

tekoči ali prihodnji
  projekt prevladujočega javnega interesa, za katerega ni na voljo manj škodljivih alternativnih rešitev, pri čemer se to določi za vsak primer posebej
  pod pogojem, da je zadevna država članica sprejela ustrezne izravnalne ukrepe, in ob upoštevanju nacionalnih okoljskih izzivov in okoljskih izzivov, značilnih za posamezno območje
  .

Obrazložitev

Prepoved slabšanja stanja ne bi smela prizadeti tekočih projektov, ki prispevajo k reševanju drugih izzivov prehoda, kot so energetski prehod, digitalizacija in večja trajnostnost infrastrukture. Besedilo je v skladu z besedilom člena 6(4) Direktive 92/43/EGS (1) o habitatih.

Predlog spremembe 12

Člen 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4. | Določitev najprimernejših območij za ukrepe za obnovo v skladu s odstavki 1, 2 in 3 temelji na najboljšem razpoložljivem znanju in najnovejših znanstvenih dokazih o stanju habitatnih tipov iz Priloge II, ki se meri s strukturo in funkcijami, potrebnimi za njihovo dolgoročno ohranitev, vključno z njihovimi značilnimi vrstami, iz člena 1(e) Direktive 92/43/EGS, ter o kakovosti in količini habitatov vrst iz odstavka 3.
  Območja
  , na katerih stanje habitatnih tipov iz Priloge II ni znano, se
  štejejo za območja, ki niso v dobrem stanju
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.

Določitev najprimernejših območij za ukrepe za obnovo v skladu s odstavki 1, 2 in 3 temelji na najboljšem razpoložljivem znanju in najnovejših znanstvenih dokazih o stanju habitatnih tipov iz Priloge II, ki se meri s strukturo in funkcijami, potrebnimi za njihovo dolgoročno ohranitev, vključno z njihovimi značilnimi vrstami, iz člena 1(e) Direktive 92/43/EGS, ter o kakovosti in količini habitatov vrst iz odstavka 3.
  Območja
  , na katerih stanje habitatnih tipov iz Priloge II ni znano, se
  štejejo za območja, ki niso v dobrem stanju
  .

| 4. | Določitev najprimernejših območij za ukrepe za obnovo v skladu s odstavki 1, 2 in 3 temelji na najboljšem razpoložljivem znanju in najnovejših znanstvenih dokazih o stanju habitatnih tipov iz Priloge II, ki se meri s strukturo in funkcijami, potrebnimi za njihovo dolgoročno ohranitev, vključno z njihovimi značilnimi vrstami, iz člena 1(e) Direktive 92/43/EGS, ter o kakovosti in količini habitatov vrst iz odstavka 3.
  Za območja
  , na katerih stanje habitatnih tipov iz Priloge II ni znano, se
  čimprej, najpozneje pa dve leti po začetku veljavnosti uredbe pripravijo zahtevani znanstveni dokazi na ustrezni prostorski ravni, da se lahko določijo ustrezni ukrepi za obnovo in območja. Nacionalni načrti za obnovo morajo vključevati konkreten načrt ukrepov, časovni razpored in oceno sredstev, ki jih je treba nameniti tem ukrepom
  . |
| --- | --- |

4.

Določitev najprimernejših območij za ukrepe za obnovo v skladu s odstavki 1, 2 in 3 temelji na najboljšem razpoložljivem znanju in najnovejših znanstvenih dokazih o stanju habitatnih tipov iz Priloge II, ki se meri s strukturo in funkcijami, potrebnimi za njihovo dolgoročno ohranitev, vključno z njihovimi značilnimi vrstami, iz člena 1(e) Direktive 92/43/EGS, ter o kakovosti in količini habitatov vrst iz odstavka 3.
  Za območja
  , na katerih stanje habitatnih tipov iz Priloge II ni znano, se
  čimprej, najpozneje pa dve leti po začetku veljavnosti uredbe pripravijo zahtevani znanstveni dokazi na ustrezni prostorski ravni, da se lahko določijo ustrezni ukrepi za obnovo in območja. Nacionalni načrti za obnovo morajo vključevati konkreten načrt ukrepov, časovni razpored in oceno sredstev, ki jih je treba nameniti tem ukrepom
  .

Obrazložitev

Pri več habitatnih tipih obstoječe podatkovne zbirke ne vsebujejo posebnih prostorskih lokalnih informacij o stanju skupnosti, referenčnih ravneh ali elementih, ki povzročajo degradacijo habitata, in zato niso trdna znanstvena podlaga za prednostno razvrščanje območij ali ukrepov za obnovo. Zbrane znanstvene dokaze je treba čim prej predstaviti, da se lahko načrti začnejo pravočasno pripravljati in izvajati.

Predlog spremembe 13

Člen 5

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 8. | Zunaj območij Natura 2000 je neizpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 6 in 7 upravičeno, če so razlogi zanj: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

8.

Zunaj območij Natura 2000 je neizpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 6 in 7 upravičeno, če so razlogi zanj:

| 8. | Zunaj območij Natura 2000 je neizpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 6 in 7
  lahko
  upravičeno
  samo
  , če
  države članice prepričljivo dokažejo, da
  so razlogi zanj: |
| --- | --- |

8.

Zunaj območij Natura 2000 je neizpolnjevanje obveznosti iz odstavkov 6 in 7
  lahko
  upravičeno
  samo
  , če
  države članice prepričljivo dokažejo, da
  so razlogi zanj:

| | (a) | višja sila; |
| --- | --- | --- |

(a)

višja sila;

| | (a) | višja sila; |
| --- | --- | --- |

(a)

višja sila;

| | (b) | neizogibne spremembe habitatov, ki so neposredna posledica podnebnih sprememb, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

neizogibne spremembe habitatov, ki so neposredna posledica podnebnih sprememb, ali

| | (b) | neizogibne spremembe habitatov, ki so neposredna posledica podnebnih sprememb, ali |
| --- | --- | --- |

(b)

neizogibne spremembe habitatov, ki so neposredna posledica podnebnih sprememb, ali

| | (c) | projekt prevladujočega javnega interesa, za katerega ni na voljo manj škodljivih alternativnih rešitev, pri čemer se to določi za vsak primer posebej. |
| --- | --- | --- |

(c)

projekt prevladujočega javnega interesa, za katerega ni na voljo manj škodljivih alternativnih rešitev, pri čemer se to določi za vsak primer posebej.

| | (c) | tekoči ali prihodnji
  projekt prevladujočega javnega interesa, za katerega ni na voljo manj škodljivih alternativnih rešitev, pri čemer se to določi za vsak primer posebej
  pod pogojem, da je zadevna država članica sprejela ustrezne izravnalne ukrepe, in ob upoštevanju nacionalnih okoljskih izzivov in okoljskih izzivov, značilnih za posamezno območje
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

tekoči ali prihodnji
  projekt prevladujočega javnega interesa, za katerega ni na voljo manj škodljivih alternativnih rešitev, pri čemer se to določi za vsak primer posebej
  pod pogojem, da je zadevna država članica sprejela ustrezne izravnalne ukrepe, in ob upoštevanju nacionalnih okoljskih izzivov in okoljskih izzivov, značilnih za posamezno območje
  .

Obrazložitev

Prepoved slabšanja stanja ne bi smela prizadeti tekočih projektov, ki prispevajo k reševanju drugih izzivov prehoda, kot so energetski prehod, digitalizacija in večja trajnostnost infrastrukture. Besedilo je v skladu z besedilom člena 6(5) Direktive 92/43/EGS o habitatih.

Predlog spremembe 14

Člen 6

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice zagotovijo, da do leta 2030 v 
  nobenem mestu, manjšem mestu
  in
  predmestju
  ne pride do neto izgub urbanega zelenega prostora
  in
  urbane drevesne zastornosti v primerjavi z letom
  2021
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice zagotovijo, da do leta 2030 v 
  nobenem mestu, manjšem mestu
  in
  predmestju
  ne pride do neto izgub urbanega zelenega prostora
  in
  urbane drevesne zastornosti v primerjavi z letom
  2021
  .

| 1. | Države članice zagotovijo, da do leta 2030
  na urbanem zelenem prostoru, kakor je opredeljen v členu 3,
  v 
  mestih, manjših mestih
  in
  predmestjih
  ne pride do neto izgub urbanega zelenega prostora
  , med drugim
  urbane drevesne zastornosti, v primerjavi z letom
  2024
  .
  To dosežejo v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organi upravljanja. |
| --- | --- |

1.

Države članice zagotovijo, da do leta 2030
  na urbanem zelenem prostoru, kakor je opredeljen v členu 3,
  v 
  mestih, manjših mestih
  in
  predmestjih
  ne pride do neto izgub urbanega zelenega prostora
  , med drugim
  urbane drevesne zastornosti, v primerjavi z letom
  2024
  .
  To dosežejo v tesnem sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organi upravljanja.

| 2. | Države članice zagotovijo, da se
  skupno nacionalno območje
  urbanega zelenega prostora v mestih, manjših mestih in predmestjih do leta 2040 poveča za najmanj 3 % skupnega območja mest ter manjših mest in predmestij v letu
  2021
  ter za najmanj 5 % do leta 2050. |
| --- | --- |

2.

Države članice zagotovijo, da se
  skupno nacionalno območje
  urbanega zelenega prostora v mestih, manjših mestih in predmestjih do leta 2040 poveča za najmanj 3 % skupnega območja mest ter manjših mest in predmestij v letu
  2021
  ter za najmanj 5 % do leta 2050.

| 2. | Ob upoštevanju dopolnjevanja ukrepov z lokalnimi načrti rabe zemljišč in urbanističnim načrtovanjem je treba začeti izvajati ukrepe za doseganje boljše ekološke kakovosti habitatov in povezljivosti. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Države članice zagotovijo, da se
  velikost in kakovost skupnega nacionalnega območja
  urbanega zelenega prostora
  , kakor je opredeljen v členu 3,
  v mestih, manjših mestih in predmestjih do leta 2040 poveča za najmanj 3 % skupnega območja mest ter manjših mest in predmestij v letu
  2024
  ter za najmanj 5 % do leta 2050.
  Cilji so določeni glede na celoten urbani prostor lokalnih upravnih enot v državi članici in ne glede na obstoječe urbane zelene prostore v referenčnem letu 2024. S tem se zagotovi pravičen pristop k obnovi v mestih, manjših mestih in predmestjih ob upoštevanju nacionalnih okoliščin. Kljub upravnim strukturam, kot so lokalne upravne enote, je treba urbana območja obravnavati kot funkcionalne enote. |
| --- | --- |

3.

Države članice zagotovijo, da se
  velikost in kakovost skupnega nacionalnega območja
  urbanega zelenega prostora
  , kakor je opredeljen v členu 3,
  v mestih, manjših mestih in predmestjih do leta 2040 poveča za najmanj 3 % skupnega območja mest ter manjših mest in predmestij v letu
  2024
  ter za najmanj 5 % do leta 2050.
  Cilji so določeni glede na celoten urbani prostor lokalnih upravnih enot v državi članici in ne glede na obstoječe urbane zelene prostore v referenčnem letu 2024. S tem se zagotovi pravičen pristop k obnovi v mestih, manjših mestih in predmestjih ob upoštevanju nacionalnih okoliščin. Kljub upravnim strukturam, kot so lokalne upravne enote, je treba urbana območja obravnavati kot funkcionalne enote.

| | Poleg tega države članice zagotovijo: |
| --- | --- |

Poleg tega države članice zagotovijo:

| | Poleg tega države članice zagotovijo: |
| --- | --- |

Poleg tega države članice zagotovijo:

| | (a) | najmanj
  10
  -odstotno urbano drevesno zastornost v vseh mestih, manjših mestih in predmestjih do leta 2050
  ter |
| --- | --- | --- |

(a)

najmanj
  10
  -odstotno urbano drevesno zastornost v vseh mestih, manjših mestih in predmestjih do leta 2050
  ter

| | (a) | najmanj
  15
  -odstotno urbano drevesno zastornost v vseh mestih, manjših mestih in predmestjih do leta 2050; |
| --- | --- | --- |

(a)

najmanj
  15
  -odstotno urbano drevesno zastornost v vseh mestih, manjših mestih in predmestjih do leta 2050;

| | (b) | neto povečanje urbanega zelenega prostora, vključenega v razvoj obstoječih in novih stavb ter infrastrukture, vključno s prenovami in z obnovami, v vseh mestih, manjših mestih in predmestjih. |
| --- | --- | --- |

(b)

neto povečanje urbanega zelenega prostora, vključenega v razvoj obstoječih in novih stavb ter infrastrukture, vključno s prenovami in z obnovami, v vseh mestih, manjših mestih in predmestjih.

| | (b) | neto povečanje urbanega zelenega prostora, vključenega v razvoj obstoječih in novih stavb ter infrastrukture, vključno s prenovami in z obnovami, v vseh mestih, manjših mestih in predmestjih
  ; ter |
| --- | --- | --- |

(b)

neto povečanje urbanega zelenega prostora, vključenega v razvoj obstoječih in novih stavb ter infrastrukture, vključno s prenovami in z obnovami, v vseh mestih, manjših mestih in predmestjih
  ; ter

| | c) | nadzor nad invazivnimi tujerodnimi vrstami v urbanem zelenem prostoru, pri čemer se spodbuja tudi biotska raznovrstnost in količina žuželk, ki prispevata k dobremu delovanju ekosistemov v teh prostorih. |
| --- | --- | --- |

c)

nadzor nad invazivnimi tujerodnimi vrstami v urbanem zelenem prostoru, pri čemer se spodbuja tudi biotska raznovrstnost in količina žuželk, ki prispevata k dobremu delovanju ekosistemov v teh prostorih.

Obrazložitev

Cilj je oblikovan tako, da prihaja do nesporazumov. Več akterjev ga je razumelo tako, da je treba skupno nacionalno območje zelenega prostora povečati za 3 % oziroma 5 %, medtem ko je iz ocene učinka razvidno, da je referenčno merilo skupno nacionalno območje, ki ga pokrivajo lokalne upravne enote.

Predlog spremembe 15

Člen 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Države članice pripravijo popis ovir za vzdolžno in prečno povezljivost površinskih voda ter opredelijo ovire, ki jih je treba odstraniti, da se prispeva k doseganju ciljev za obnovo iz člena 4 te uredbe in cilja obnove
  najmanj 25 000  km
  rek v stanje nereguliranih rek v Uniji do leta 2030
  , brez poseganja v Direktivo 2000/60/ES, zlasti člen 4(3), (5) in (7) Direktive, ter Uredbo 1315/2013, zlasti člen 15 Uredbe
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Države članice pripravijo popis ovir za vzdolžno in prečno povezljivost površinskih voda ter opredelijo ovire, ki jih je treba odstraniti, da se prispeva k doseganju ciljev za obnovo iz člena 4 te uredbe in cilja obnove
  najmanj 25 000  km
  rek v stanje nereguliranih rek v Uniji do leta 2030
  , brez poseganja v Direktivo 2000/60/ES, zlasti člen 4(3), (5) in (7) Direktive, ter Uredbo 1315/2013, zlasti člen 15 Uredbe
  .

| 1. | Države članice pripravijo popis ovir za vzdolžno in prečno povezljivost površinskih voda ter opredelijo ovire, ki jih je treba odstraniti, da se prispeva k doseganju ciljev za obnovo iz člena 4 te uredbe in cilja obnove
  15 % dolžine
  rek
  (178 000  km po vsej EU)
  v stanje nereguliranih rek v Uniji do leta 2030
  , s čimer se z odstranitvijo ovir izboljšata biotska raznovrstnost in obnova povezanih poplavnih območij, upoštevati pa je treba tudi povpraševanje po energiji iz obnovljivih virov
  .


  V ta popis se vključijo tudi podzemni vodonosniki, katerih nivo podtalnice je treba vzdrževati zaradi njihovega prispevka k vzdolžnim in prečnim tokovom površinske vode ter mokriščem in izvirom. |
| --- | --- |

1.

Države članice pripravijo popis ovir za vzdolžno in prečno povezljivost površinskih voda ter opredelijo ovire, ki jih je treba odstraniti, da se prispeva k doseganju ciljev za obnovo iz člena 4 te uredbe in cilja obnove
  15 % dolžine
  rek
  (178 000  km po vsej EU)
  v stanje nereguliranih rek v Uniji do leta 2030
  , s čimer se z odstranitvijo ovir izboljšata biotska raznovrstnost in obnova povezanih poplavnih območij, upoštevati pa je treba tudi povpraševanje po energiji iz obnovljivih virov
  .

V ta popis se vključijo tudi podzemni vodonosniki, katerih nivo podtalnice je treba vzdrževati zaradi njihovega prispevka k vzdolžnim in prečnim tokovom površinske vode ter mokriščem in izvirom.

Obrazložitev

V predlogu bi morali biti navedeni številčni in časovno opredeljeni cilji za odstranitev ovir in resnično obnovo rečne povezljivosti. Države članice bi morale do leta 2030 obnoviti 15 % dolžine rek v neregulirane reke z odstranitvijo ovir in obnovo povezanih poplavnih območij.

Predlog spremembe 16

Člen 7

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Države članice odstranijo ovire za vzdolžno in prečno povezljivost površinskih voda, opredeljene v odstavku 1 tega člena, v skladu z načrtom za njihovo odstranitev iz člena 12(2), točka (f). Države članice pri odpravljanju ovir obravnavajo predvsem zastarele ovire, ki niso več potrebne za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, plovbo po celinskih plovnih poteh, oskrbo z vodo ali za druge namene. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Države članice odstranijo ovire za vzdolžno in prečno povezljivost površinskih voda, opredeljene v odstavku 1 tega člena, v skladu z načrtom za njihovo odstranitev iz člena 12(2), točka (f). Države članice pri odpravljanju ovir obravnavajo predvsem zastarele ovire, ki niso več potrebne za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, plovbo po celinskih plovnih poteh, oskrbo z vodo ali za druge namene.

| 2. | Države članice odstranijo ovire za vzdolžno in prečno povezljivost površinskih voda, opredeljene v odstavku 1 tega člena, v skladu z načrtom za njihovo odstranitev iz člena 12(2), točka (f). Države članice pri odpravljanju ovir obravnavajo predvsem
  (i) ovire, katerih odstranitev omogoča ekološke koristi, in (ii)
  zastarele ovire, ki niso več potrebne za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, plovbo po celinskih plovnih poteh, oskrbo z vodo ali za druge namene.
  Med zastarele ovire se ne štejejo ovire, ki so del zgodovinske in kulturne dediščine, katerih ohranjanje ne povzroča nepremostljivih ovir in ki prispevajo k edinstvenosti krajine in biotski raznovrstnosti, z upočasnjevanjem vodnega toka pa tudi k obnovi vodonosnikov. |
| --- | --- |

2.

Države članice odstranijo ovire za vzdolžno in prečno povezljivost površinskih voda, opredeljene v odstavku 1 tega člena, v skladu z načrtom za njihovo odstranitev iz člena 12(2), točka (f). Države članice pri odpravljanju ovir obravnavajo predvsem
  (i) ovire, katerih odstranitev omogoča ekološke koristi, in (ii)
  zastarele ovire, ki niso več potrebne za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, plovbo po celinskih plovnih poteh, oskrbo z vodo ali za druge namene.
  Med zastarele ovire se ne štejejo ovire, ki so del zgodovinske in kulturne dediščine, katerih ohranjanje ne povzroča nepremostljivih ovir in ki prispevajo k edinstvenosti krajine in biotski raznovrstnosti, z upočasnjevanjem vodnega toka pa tudi k obnovi vodonosnikov.

Obrazložitev

Poleg predloga, naj države članice obravnavajo predvsem odstranitev zastarelih ovir, obstaja še eno pomembno merilo za usmerjanje opredelitve ovir, ki jih je treba odstraniti, in sicer ekološke koristi, povezane z odstranitvijo.

Predlog spremembe 17

Člen 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Poleg območij, na katerih se izvajajo ukrepi za obnovo v skladu s členom 4(1), (2) in (3), države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo, potrebne za povečanje biotske raznovrstnosti kmetijskih ekosistemov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Poleg območij, na katerih se izvajajo ukrepi za obnovo v skladu s členom 4(1), (2) in (3), države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo, potrebne za povečanje biotske raznovrstnosti kmetijskih ekosistemov.

| 1. | Poleg območij, na katerih se izvajajo ukrepi za obnovo v skladu s členom 4(1), (2) in (3), države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo, potrebne za povečanje biotske raznovrstnosti kmetijskih ekosistemov
  , katerih namen je med drugim ravnovesje med rastlinojedci, parazitoidi in plenilci, da se omogoči lažja proizvodnja brez fitofarmacevtskih sredstev
  . |
| --- | --- |

1.

Poleg območij, na katerih se izvajajo ukrepi za obnovo v skladu s členom 4(1), (2) in (3), države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo, potrebne za povečanje biotske raznovrstnosti kmetijskih ekosistemov
  , katerih namen je med drugim ravnovesje med rastlinojedci, parazitoidi in plenilci, da se omogoči lažja proizvodnja brez fitofarmacevtskih sredstev
  .

Obrazložitev

Kmetijske ekosisteme in produktivnost evropske proizvodnje hrane ogroža vdor novih škodljivcev na naše ozemlje, ki povzročajo izgubo pridelka, terjajo množično uporabo pesticidov in vplivajo na biotsko raznovrstnost evropskih ekosistemov.

Predlog spremembe 18

Člen 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 4. | Za organska tla v kmetijski rabi, ki predstavljajo izsušena šotišča, države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo. Navedeni ukrepi se vzpostavijo na najmanj: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

4.

Za organska tla v kmetijski rabi, ki predstavljajo izsušena šotišča, države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo. Navedeni ukrepi se vzpostavijo na najmanj:

| 4. | Za organska tla v kmetijski rabi, ki predstavljajo izsušena šotišča, države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo. Navedeni ukrepi se vzpostavijo na najmanj: |
| --- | --- |

4.

Za organska tla v kmetijski rabi, ki predstavljajo izsušena šotišča, države članice vzpostavijo ukrepe za obnovo. Navedeni ukrepi se vzpostavijo na najmanj:

| | (a) | 30 % takih območij do leta 2030, najmanj
  četrtina
  katerih je bila ponovno vzpostavljena; |
| --- | --- | --- |

(a)

30 % takih območij do leta 2030, najmanj
  četrtina
  katerih je bila ponovno vzpostavljena;

| | (a) | 30 % takih območij do leta 2030, najmanj
  polovica
  katerih je bila ponovno vzpostavljena; |
| --- | --- | --- |

(a)

30 % takih območij do leta 2030, najmanj
  polovica
  katerih je bila ponovno vzpostavljena;

| | (b) | 50 % takih območij do leta 2040, najmanj
  polovica
  katerih
  je bila
  ponovno
  vzpostavljena
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

50 % takih območij do leta 2040, najmanj
  polovica
  katerih
  je bila
  ponovno
  vzpostavljena
  ;

| | (b) | 50 % takih območij do leta 2040, najmanj
  dve tretjini
  katerih
  sta bili
  ponovno
  vzpostavljeni
  ; |
| --- | --- | --- |

(b)

50 % takih območij do leta 2040, najmanj
  dve tretjini
  katerih
  sta bili
  ponovno
  vzpostavljeni
  ;

| | (c) | 70 % takih območij do leta 2050, najmanj
  polovica
  katerih
  je bila
  ponovno
  vzpostavljena
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

70 % takih območij do leta 2050, najmanj
  polovica
  katerih
  je bila
  ponovno
  vzpostavljena
  .

| | (c) | 70 % takih območij do leta 2050, najmanj
  dve tretjini
  katerih
  sta bili
  ponovno
  vzpostavljeni
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

70 % takih območij do leta 2050, najmanj
  dve tretjini
  katerih
  sta bili
  ponovno
  vzpostavljeni
  .

Obrazložitev

Šotišča so največja naravna kopenska skladišča ogljika, in če so poškodovana, so velik vir emisij toplogrednih plinov. Zato se predlaga, da se okrepi njihova ponovna vzpostavitev (najuspešnejši ukrep za obnovo šotišč), kar bi pripomoglo k znatnemu zmanjšanju emisij in doseganju splošnega cilja.

Predlog spremembe 19

Člen 9

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 5. | Države članice uporabljajo ukrepe iz Direktive 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 2009-309), da se doseže trajnostna raba fitofarmacevtskih sredstev z manjšimi tveganji in posledicami za zdravje ljudi in okolje ter spodbujajo integrirano varstvo rastlin pred škodljivimi organizmi ter alternativne metode in postopki, kot so nekemična sredstva za zatiranje. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

5.

Obrazložitev

Nujno je treba zmanjšati uporabo pesticidov in gnojil ter jih po potrebi nadomestiti z varnimi naravnimi proizvodi in alternativnimi postopki, ki ne onesnažujejo okolja.

Predlog spremembe 20

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Države članice dosežejo
  na nacionalni ravni
  trend povečanja vsakega od naslednjih kazalnikov v gozdnih ekosistemih, kot je podrobneje določeno v Prilogi VI, ki se merijo v obdobju od datuma začetka veljavnosti te uredbe do 31. decembra 2030, nato pa
  vsaka tri leta
  , dokler se ne dosežejo zadovoljive ravni, določene v skladu s členom 11(3): |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Države članice dosežejo
  na nacionalni ravni
  trend povečanja vsakega od naslednjih kazalnikov v gozdnih ekosistemih, kot je podrobneje določeno v Prilogi VI, ki se merijo v obdobju od datuma začetka veljavnosti te uredbe do 31. decembra 2030, nato pa
  vsaka tri leta
  , dokler se ne dosežejo zadovoljive ravni, določene v skladu s členom 11(3):

| 2. | Države članice dosežejo trend povečanja vsakega od naslednjih kazalnikov v 
  vseh
  gozdnih ekosistemih, kot je podrobneje določeno v Prilogi VI, ki se merijo v obdobju od datuma začetka veljavnosti te uredbe do 31. decembra 2030, nato pa
  vsakih pet let
  , dokler se ne dosežejo zadovoljive ravni, določene v skladu s členom 11(3): |
| --- | --- |

2.

Države članice dosežejo trend povečanja vsakega od naslednjih kazalnikov v 
  vseh
  gozdnih ekosistemih, kot je podrobneje določeno v Prilogi VI, ki se merijo v obdobju od datuma začetka veljavnosti te uredbe do 31. decembra 2030, nato pa
  vsakih pet let
  , dokler se ne dosežejo zadovoljive ravni, določene v skladu s členom 11(3):

| | (a) | stoječa odmrla drevesa, |
| --- | --- | --- |

(a)

stoječa odmrla drevesa,

| | (a) | stoječa odmrla drevesa, |
| --- | --- | --- |

(a)

stoječa odmrla drevesa,

| | (b) | ležeča odmrla drevesa, |
| --- | --- | --- |

(b)

ležeča odmrla drevesa,

| | (b) | ležeča odmrla drevesa, |
| --- | --- | --- |

(b)

ležeča odmrla drevesa,

| | (c) | delež gozdov z neenakomerno starostno strukturo, |
| --- | --- | --- |

(c)

delež gozdov z neenakomerno starostno strukturo,

| | (c) | delež gozdov z neenakomerno starostno strukturo, |
| --- | --- | --- |

(c)

delež gozdov z neenakomerno starostno strukturo,

| | (d) | povezljivost gozdov, |
| --- | --- | --- |

(d)

povezljivost gozdov,

| | (d) | povezljivost gozdov, |
| --- | --- | --- |

(d)

povezljivost gozdov,

| | (e) | indeks splošno razširjenih gozdnih ptic, |
| --- | --- | --- |

(e)

indeks splošno razširjenih gozdnih ptic,

| | (e) | indeks splošno razširjenih gozdnih ptic, |
| --- | --- | --- |

(e)

indeks splošno razširjenih gozdnih ptic,

| | (f) | zaloge organskega ogljika. |
| --- | --- | --- |

(f)

zaloge organskega ogljika.

| | (f) | zaloge organskega ogljika. |
| --- | --- | --- |

(f)

zaloge organskega ogljika.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 21

Člen 10

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 3. | Države članice uporabljajo ukrepe iz Uredbe Komisije (ES) št. 1737/2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe (ES) št. 2152/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o spremljanju gozdov in medsebojnih okoljskih vplivih v Skupnosti, ki spreminja Uredbo Komisije (ES) 2121/2004 z dne 13. decembra 2004 in Uredbo Komisije (ES) št. 2278/1999 z dne 21. oktobra 1999. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.

| 4. | Države članice uporabljajo Priporočilo CM/Rec (2008) 3 Odbora ministrov državam članicam o smernicah za izvajanje Evropske konvencije o krajini. |
| --- | --- |

4.

Obrazložitev

Nujno je treba izvesti ukrepe, ki so že predvideni v uredbah in priporočilih na ravni EU v zvezi z obnovo gozdov.

Predlog spremembe 22

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Države članice opredelijo območje, ki ga je treba obnoviti, da bi se dosegli cilji za obnovo iz členov 4 in 5, ob upoštevanju stanja habitatnih tipov iz člena 4(1) in (2) ter člena 5(1) in (2) ter kakovosti in količine habitatov vrst iz člena 4(3) in člena 5(3), ki so prisotni na njihovem ozemlju. Količinska opredelitev med drugim temelji na naslednjih informacijah: |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Države članice opredelijo območje, ki ga je treba obnoviti, da bi se dosegli cilji za obnovo iz členov 4 in 5, ob upoštevanju stanja habitatnih tipov iz člena 4(1) in (2) ter člena 5(1) in (2) ter kakovosti in količine habitatov vrst iz člena 4(3) in člena 5(3), ki so prisotni na njihovem ozemlju. Količinska opredelitev med drugim temelji na naslednjih informacijah:

| 2. | Države članice opredelijo območje, ki ga je treba obnoviti, da bi se dosegli cilji za obnovo iz členov 4 in 5, ob upoštevanju stanja habitatnih tipov iz člena 4(1) in (2) ter člena 5(1) in (2) ter kakovosti in količine habitatov vrst iz člena 4(3) in člena 5(3), ki so prisotni na njihovem ozemlju. Količinska opredelitev med drugim temelji na naslednjih informacijah: |
| --- | --- |

2.

Države članice opredelijo območje, ki ga je treba obnoviti, da bi se dosegli cilji za obnovo iz členov 4 in 5, ob upoštevanju stanja habitatnih tipov iz člena 4(1) in (2) ter člena 5(1) in (2) ter kakovosti in količine habitatov vrst iz člena 4(3) in člena 5(3), ki so prisotni na njihovem ozemlju. Količinska opredelitev med drugim temelji na naslednjih informacijah:

| | (a) | za vsak habitatni tip: |
| --- | --- | --- |

(a)

za vsak habitatni tip:

| | (a) | za vsak habitatni tip: |
| --- | --- | --- |

(a)

za vsak habitatni tip:

| | | (i) | skupno območje habitata in zemljevid njegove trenutne razširjenosti; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

skupno območje habitata in zemljevid njegove trenutne razširjenosti;

| | | (i) | skupno območje habitata in zemljevid njegove trenutne razširjenosti; |
| --- | --- | --- | --- |

(i)

skupno območje habitata in zemljevid njegove trenutne razširjenosti;

| | | (ii) | območje habitata, ki ni v dobrem stanju; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

območje habitata, ki ni v dobrem stanju;

| | | (ii) | območje habitata, ki ni v dobrem stanju; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

območje habitata, ki ni v dobrem stanju;

| | | (iii) | ugodno referenčno območje, pri katerem se upoštevajo evidentirane izgube v najmanj zadnjih 70 letih in napovedane spremembe okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

ugodno referenčno območje, pri katerem se upoštevajo evidentirane izgube v najmanj zadnjih 70 letih in napovedane spremembe okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb;

| | | (iii) | ugodno referenčno območje, pri katerem se upoštevajo evidentirane izgube v najmanj zadnjih 70 letih in napovedane spremembe okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- | --- | --- |

(iii)

ugodno referenčno območje, pri katerem se upoštevajo evidentirane izgube v najmanj zadnjih 70 letih in napovedane spremembe okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb;

| | | (iv) | območja, ki so najprimernejša za ponovno vzpostavitev habitatnih tipov glede na obstoječe in napovedane spremembe okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- | --- | --- |

(iv)

območja, ki so najprimernejša za ponovno vzpostavitev habitatnih tipov glede na obstoječe in napovedane spremembe okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb;

| | | (iv) | območja, ki so najprimernejša za ponovno vzpostavitev habitatnih tipov glede na obstoječe in napovedane spremembe okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- | --- | --- |

(iv)

območja, ki so najprimernejša za ponovno vzpostavitev habitatnih tipov glede na obstoječe in napovedane spremembe okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb;

| | (b) | zadostna kakovost in količina habitatov vrst, ki sta potrebni za doseganje njihovega ugodnega stanja ohranjenosti, ob upoštevanju območij, ki so najprimernejša za ponovno vzpostavitev navedenih habitatov, in povezljivosti, ki je potrebna med habitati za uspevanje populacij vrst, pa tudi obstoječih in napovedanih sprememb okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb. |
| --- | --- | --- |

(b)

zadostna kakovost in količina habitatov vrst, ki sta potrebni za doseganje njihovega ugodnega stanja ohranjenosti, ob upoštevanju območij, ki so najprimernejša za ponovno vzpostavitev navedenih habitatov, in povezljivosti, ki je potrebna med habitati za uspevanje populacij vrst, pa tudi obstoječih in napovedanih sprememb okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb.

| | (b) | zadostna kakovost in količina habitatov vrst, ki sta potrebni za doseganje njihovega ugodnega stanja ohranjenosti, ob upoštevanju območij, ki so najprimernejša za ponovno vzpostavitev navedenih habitatov, in povezljivosti, ki je potrebna med habitati za uspevanje populacij vrst, pa tudi obstoječih in napovedanih sprememb okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb. |
| --- | --- | --- |

(b)

zadostna kakovost in količina habitatov vrst, ki sta potrebni za doseganje njihovega ugodnega stanja ohranjenosti, ob upoštevanju območij, ki so najprimernejša za ponovno vzpostavitev navedenih habitatov, in povezljivosti, ki je potrebna med habitati za uspevanje populacij vrst, pa tudi obstoječih in napovedanih sprememb okoljskih pogojev zaradi podnebnih sprememb.

| 3. | Države članice pri določanju bližine urbanih središč in urbanih grozdov z namenom opredelitve urbanega zelenega prostora, kakor je opredeljen v členu 3, vključijo območja, ki so od urbanih središč in urbanih grozdov oddaljena manj kot kilometer. |
| --- | --- |

3.

Obrazložitev

Vsaka država članica bi morala biti glede na lokalne razmere in potrebe pristojna, da v svojem nacionalnem načrtu opredeli pojem „bližine“ urbanih središč in urbanih grozdov, tako da bo skladen z njeno mestno strukturo, upravnimi mejami in drugimi ustreznimi dejavniki na lokalni in nacionalni ravni.

Predlog spremembe 23

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3. | Države članice najpozneje do leta 2030 za vsakega od kazalnikov iz členov 8(1), 9(2) in 10(2) z odprtim in učinkovitim postopkom ter oceno določijo zadovoljive ravni na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov in, če je na voljo, okvira iz člena 17(9). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.

Države članice najpozneje do leta 2030 za vsakega od kazalnikov iz členov 8(1), 9(2) in 10(2) z odprtim in učinkovitim postopkom ter oceno določijo zadovoljive ravni na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov in, če je na voljo, okvira iz člena 17(9).

| 3. | Države članice najpozneje do leta 2030 za vsakega od kazalnikov iz členov 8(1), 9(2) in 10(2) z odprtim in učinkovitim postopkom ter oceno določijo zadovoljive ravni na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov in, če je na voljo, okvira iz člena 17(9)
  ter ob usklajevanju z drugimi državami članicami
  .
  Za usklajenost med državami članicami se v skladu s členom 17(9) pravočasno določijo in sprejmejo minimalne zahteve in smernice, da lahko države članice opredelijo zadovoljive ravni. |
| --- | --- |

3.

Države članice najpozneje do leta 2030 za vsakega od kazalnikov iz členov 8(1), 9(2) in 10(2) z odprtim in učinkovitim postopkom ter oceno določijo zadovoljive ravni na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov in, če je na voljo, okvira iz člena 17(9)
  ter ob usklajevanju z drugimi državami članicami
  .
  Za usklajenost med državami članicami se v skladu s členom 17(9) pravočasno določijo in sprejmejo minimalne zahteve in smernice, da lahko države članice opredelijo zadovoljive ravni.

Obrazložitev

Potrebujemo jasen in skupen okvir ter smernice o minimalnih zahtevah za države članice, da bi se opredelile zadovoljive ravni (to se nanaša na cilje glede opraševalcev ter kmetijskih in gozdnih ekosistemov).

Predlog spremembe 24

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 6. | Razvoj svojih nacionalnih načrtov za obnovo uskladijo z določanjem namenskih območij za obnovljive vire energije. Med pripravo načrtov za obnovo narave države članice zagotovijo sinergije z že določenimi namenskimi območji za obnovljive vire energije in poskrbijo, da delovanje namenskih območij za obnovljive vire energije ostane nespremenjeno, vključno s postopki izdaje dovoljenj, ki se uporabljajo za namenska območja za obnovljive vire energije, predvidenimi v Direktivi (EU) 2018/2001. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

6.

Razvoj svojih nacionalnih načrtov za obnovo uskladijo z določanjem namenskih območij za obnovljive vire energije. Med pripravo načrtov za obnovo narave države članice zagotovijo sinergije z že določenimi namenskimi območji za obnovljive vire energije in poskrbijo, da delovanje namenskih območij za obnovljive vire energije ostane nespremenjeno, vključno s postopki izdaje dovoljenj, ki se uporabljajo za namenska območja za obnovljive vire energije, predvidenimi v Direktivi (EU) 2018/2001.

| 6. | Razvoj svojih nacionalnih načrtov za obnovo uskladijo z določanjem namenskih območij za obnovljive vire energije. Med pripravo načrtov za obnovo narave države članice zagotovijo sinergije z že določenimi namenskimi območji za obnovljive vire energije in poskrbijo, da delovanje namenskih območij za obnovljive vire energije ostane nespremenjeno, vključno s postopki izdaje dovoljenj, ki se uporabljajo za namenska območja za obnovljive vire energije, predvidenimi v Direktivi (EU) 2018/2001
  , pri čemer se ne sme ogrožati biotske raznovrstnosti in ukrepov za obnovo
  . |
| --- | --- |

6.

Razvoj svojih nacionalnih načrtov za obnovo uskladijo z določanjem namenskih območij za obnovljive vire energije. Med pripravo načrtov za obnovo narave države članice zagotovijo sinergije z že določenimi namenskimi območji za obnovljive vire energije in poskrbijo, da delovanje namenskih območij za obnovljive vire energije ostane nespremenjeno, vključno s postopki izdaje dovoljenj, ki se uporabljajo za namenska območja za obnovljive vire energije, predvidenimi v Direktivi (EU) 2018/2001
  , pri čemer se ne sme ogrožati biotske raznovrstnosti in ukrepov za obnovo
  .

Obrazložitev

Pri opredeljevanju in določanju namenskih območij za obnovljive vire energije bi bilo treba upoštevati prostore in delovanje ukrepov za obnovo ekosistemov, ki bodo uvedeni.

Predlog spremembe 25

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 7. | Države članice pri pripravi nacionalnih načrtov za obnovo upoštevajo naslednje:
  [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

7.

Države članice pri pripravi nacionalnih načrtov za obnovo upoštevajo naslednje:

[...]

| 7. | Države članice pri pripravi nacionalnih načrtov za obnovo upoštevajo naslednje:
  [...] |
| --- | --- |

7.

Države članice pri pripravi nacionalnih načrtov za obnovo upoštevajo naslednje:

[...]

| | (f) | nacionalne strategije in akcijske načrte za biotsko raznovrstnost, pripravljene v skladu s členom 6 Konvencije o biološki raznovrstnosti; |
| --- | --- | --- |

(f)

nacionalne strategije in akcijske načrte za biotsko raznovrstnost, pripravljene v skladu s členom 6 Konvencije o biološki raznovrstnosti;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | (f) | nacionalne strategije in akcijske načrte za biotsko raznovrstnost, pripravljene v skladu s členom 6 Konvencije o biološki raznovrstnosti
  , pa tudi lokalne strategije in akcijske načrte za biotsko raznovrstnost

   (1)

  ter mehanizme sodelovanja za vključevanje prvih v druge in obratno
  ; |
| --- | --- | --- |

(f)

nacionalne strategije in akcijske načrte za biotsko raznovrstnost, pripravljene v skladu s členom 6 Konvencije o biološki raznovrstnosti
  , pa tudi lokalne strategije in akcijske načrte za biotsko raznovrstnost

   (1)

  ter mehanizme sodelovanja za vključevanje prvih v druge in obratno
  ;

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | (h) | načrte za ozelenitev mest ter cilje glede širitve urbanih zelenih prostorov in območij, vključno z ukrepi za vzpostavljanje biotsko raznovrstnih in dostopnih mestnih gozdov, parkov in vrtov, mestnih kmetij, zelenih streh in sten, z drevesi poraslih ulic, mestnih travnikov in živih mej v mestih, ter dejavnike, ki se uporabljajo za poročanje in spremljanje; |
| --- | --- | --- |

(h)

načrte za ozelenitev mest ter cilje glede širitve urbanih zelenih prostorov in območij, vključno z ukrepi za vzpostavljanje biotsko raznovrstnih in dostopnih mestnih gozdov, parkov in vrtov, mestnih kmetij, zelenih streh in sten, z drevesi poraslih ulic, mestnih travnikov in živih mej v mestih, ter dejavnike, ki se uporabljajo za poročanje in spremljanje;

Obrazložitev

Kot referenco bi lahko uporabili podobne procese in mehanizme vključevanja, na primer lokalne strategije in akcijske načrte za biotsko raznovrstnost ter načrte za ozelenitev mest.

Predlog spremembe 26

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 7. | [...]








  (i) | instrument tehnične podpore, ki se uporablja kot pomoč pri izvajanju pravil. Instrument vključuje: zmogljivosti v zvezi s (horizontalnimi) mehanizmi vključevanja odločevalcev in deležnikov, celostnimi pristopi k razvoju mesti in občin ter instrumenti upravljanja na več ravneh; privabljanje in racionalizacijo naložb javnega in zasebnega sektorja; prilagojeno svetovanje za pridobitev strokovnega, pravnega in finančnega znanja, potrebnega za načrtovanje, izvajanje in spremljanje ukrepov za obnovo; vzpostavitev bolj obvladljivih in poenostavljenih instrumentov in procesov spremljanja; smernice za usklajevanje instrumentov poročanja, standardov in protokolov med različnimi ravnmi upravljanja; dobre prakse pri obnovi ekosistemov z različnimi geografskimi značilnostmi in razmerami. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

7.

(i)

instrument tehnične podpore, ki se uporablja kot pomoč pri izvajanju pravil. Instrument vključuje: zmogljivosti v zvezi s (horizontalnimi) mehanizmi vključevanja odločevalcev in deležnikov, celostnimi pristopi k razvoju mesti in občin ter instrumenti upravljanja na več ravneh; privabljanje in racionalizacijo naložb javnega in zasebnega sektorja; prilagojeno svetovanje za pridobitev strokovnega, pravnega in finančnega znanja, potrebnega za načrtovanje, izvajanje in spremljanje ukrepov za obnovo; vzpostavitev bolj obvladljivih in poenostavljenih instrumentov in procesov spremljanja; smernice za usklajevanje instrumentov poročanja, standardov in protokolov med različnimi ravnmi upravljanja; dobre prakse pri obnovi ekosistemov z različnimi geografskimi značilnostmi in razmerami.

Obrazložitev

Instrument tehnične podpore mora biti namenjen organom upravljanja ter lokalnim in regionalnim oblastem, ki izvajajo pravila. Pomanjkanje strokovnega znanja in tudi izkušenj s finančnimi instrumenti (zasebnega sektorja) je eden od glavnih izzivov pri načrtovanju, izvajanju in spremljanju ukrepov za obnovo. Za uspešno obnovo narave bi morala tehnična podpora vključevati tudi lokalne celostne pristope.

Predlog spremembe 27

Člen 11

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| | 12. | Države članice bi morale uporabiti vsevladni pristop ter razvoj, predhodno ocenjevanje in spremljanje nacionalnih načrtov za obnovo ter poročanje o njih usklajevati z lokalnimi in regionalnimi oblastmi ter organi upravljanja, pri tem pa upoštevati vse ekosisteme v posameznih lokalnih upravnih enotah.



  Države članice bi morale formalizirati mehanizme za zagotavljanje pravočasnega prispevka deležnikov in organizacij k nacionalnim načrtom za obnovo ter soocenjevanje teh načrtov pred njihovo oddajo, vzpostaviti procese za podajanje povratnih informacij ter poskrbeti za smernice in instrumente, potrebne za usklajevanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih protokolov spremljanja. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

12.

Države članice bi morale formalizirati mehanizme za zagotavljanje pravočasnega prispevka deležnikov in organizacij k nacionalnim načrtom za obnovo ter soocenjevanje teh načrtov pred njihovo oddajo, vzpostaviti procese za podajanje povratnih informacij ter poskrbeti za smernice in instrumente, potrebne za usklajevanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih protokolov spremljanja.

Obrazložitev

Drobitev pristojnosti med upravami otežuje oblikovanje skupne vizije, potrebne za učinkovito upravljanje habitatov ali zbirnih območij, ki segajo čez upravne meje. Vključevanje lokalnih, regionalnih in nacionalnih oblasti ter organov upravljanja v nacionalne načrte za obnovo je bistveno za oblikovanje takšne skupne in celostne vizije obnove in preprečevanje slabega izvajanja (na primer zaščite vrst na enem ozemlju, ne pa tudi na sosednjem). Za učinkovito usklajevanje in spremljanje ukrepov za obnovo bodo potrebne formalizirane strukture in postopki upravljanja.

Predlog spremembe 28

Člen 12

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | (n) | povzetek postopka priprave in izdelave nacionalnega načrta za obnovo, vključno z informacijami o sodelovanju javnosti in načinu, kako se upoštevajo potrebe lokalnih skupnosti in deležnikov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

(n)

povzetek postopka priprave in izdelave nacionalnega načrta za obnovo, vključno z informacijami o sodelovanju javnosti in načinu, kako se upoštevajo potrebe lokalnih skupnosti in deležnikov;

| 2. | (n) | povzetek postopka priprave in izdelave nacionalnega načrta za obnovo, vključno z informacijami o sodelovanju javnosti in načinu, kako se upoštevajo potrebe lokalnih skupnosti in deležnikov
  , vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, njihovimi organi upravljanja in lastniki zemljišč
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

(n)

povzetek postopka priprave in izdelave nacionalnega načrta za obnovo, vključno z informacijami o sodelovanju javnosti in načinu, kako se upoštevajo potrebe lokalnih skupnosti in deležnikov
  , vključno z lokalnimi in regionalnimi oblastmi, njihovimi organi upravljanja in lastniki zemljišč
  ;

Obrazložitev

Pomembno je, da so lokalne in regionalne oblasti, organi upravljanja in lastniki zemljišč vključeni v pripravo nacionalnih načrtov za obnovo, saj bodo oni tisti, ki bodo načrtovali, izvajali, spremljali in sofinancirali ukrepe za obnovo.

Predlog spremembe 29

Člen 16

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 2. | Države članice določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, skladno s ciljem, da javnosti zagotovijo širok dostop do pravnega varstva. Za namene odstavka 1 se za vsako nevladno organizacijo, ki spodbuja varstvo okolja in izpolnjuje katere koli zahteve v skladu z nacionalnim pravom, šteje, da ima pravice, ki so lahko kršene, njihov interes pa se šteje za zadosten. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

2.

Države članice določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, skladno s ciljem, da javnosti zagotovijo širok dostop do pravnega varstva. Za namene odstavka 1 se za vsako nevladno organizacijo, ki spodbuja varstvo okolja in izpolnjuje katere koli zahteve v skladu z nacionalnim pravom, šteje, da ima pravice, ki so lahko kršene, njihov interes pa se šteje za zadosten.

| 2. | Države članice določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, skladno s ciljem, da javnosti zagotovijo širok dostop do pravnega varstva
  , kakor je določeno v Aarhuški konvenciji in zlasti v njenem členu 9 o dostopu do pravnega varstva
  . Za namene odstavka 1 se za vsako nevladno organizacijo, ki spodbuja varstvo okolja in izpolnjuje katere koli zahteve v skladu z nacionalnim pravom, šteje, da ima pravice, ki so lahko kršene, njihov interes pa se šteje za zadosten. |
| --- | --- |

2.

Države članice določijo, kaj predstavlja zadosten interes in kršitev pravice, skladno s ciljem, da javnosti zagotovijo širok dostop do pravnega varstva
  , kakor je določeno v Aarhuški konvenciji in zlasti v njenem členu 9 o dostopu do pravnega varstva
  . Za namene odstavka 1 se za vsako nevladno organizacijo, ki spodbuja varstvo okolja in izpolnjuje katere koli zahteve v skladu z nacionalnim pravom, šteje, da ima pravice, ki so lahko kršene, njihov interes pa se šteje za zadosten.

Obrazložitev

Konvencija o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, ki je bila sestavljena leta 1998 v Aarhusu, določa ustrezen okvir za zagotavljanje upoštevanja potrebnih protokolov v zvezi s pravili o obnovi narave.

Predlog spremembe 30

Člen 17

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | (b) | območje urbanega zelenega prostora in drevesne zastornosti v mestih, manjših mestih in predmestjih, kot je navedeno v členu 6; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

(b)

območje urbanega zelenega prostora in drevesne zastornosti v mestih, manjših mestih in predmestjih, kot je navedeno v členu 6;

| 1. | (b) | območje
  in kakovost
  urbanega zelenega prostora in drevesne zastornosti v mestih, manjših mestih in predmestjih, kot je navedeno v členu 6; |
| --- | --- | --- |

1.

(b)

območje
  in kakovost
  urbanega zelenega prostora in drevesne zastornosti v mestih, manjših mestih in predmestjih, kot je navedeno v členu 6;

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | priznava, da so predlagana pravila EU o obnovi narave prelomnica v boju proti upadu biotske raznovrstnosti in posledicam podnebnih sprememb, in pozdravlja uporabo pristopa, ki temelji na pravno zavezujočih, časovno opredeljenih in zaporednih ciljih za zaščito in obnovo vseh ekosistemov v državah članicah, da bi čim prej obravnavali njihovo degradacijo; meni, da predlog, če bo ustrezno spremenjen, pomeni bistveni korak naprej, ki bo usmerjal izvajanje ambicioznega svetovnega okvira za biotsko raznovrstnost po letu 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da so v oceni učinka preučeni obseg zelenega prostora in možnosti za njegovo razširitev s spremembo rabe zemljišč v vsej EU ter da so cilji opredeljeni kot realistični. V analizi pa niso upoštevani različne razmere in izhodišča posameznih držav in regij oziroma mest; poudarja, da je treba predlog nujno prilagoditi, da se upoštevajo trenutno zelo različne razmere v posameznih državah članicah, regijah in občinah z vidika obsega in kakovosti različnih ekosistemov, strukture regij, mest, občin in urbane aglomeracije ter upravne strukture in lastništva zemljišč; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na vsesplošno uničenje okolja, ki ga je povzročila brutalna in nezakonita ruska agresija na Ukrajino; poudarja, da bodo degradacija okolja in z njo povezani problemi imeli čezmejne posledice, kar bo vplivalo na zdravje ljudi in lokalne ekosisteme; poziva k sprejetju ustreznih ukrepov in razmisleku o konkretnih ukrepih, ki jih bo treba sprejeti na področju biotske raznovrstnosti in obnove ekosistemov po koncu vojne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri pripravi nacionalnih načrtov za obnovo, opredeljevanju območij za obnovo in določanju dejavnikov, ki temeljijo na lokalnih prednostnih nalogah in potrebah skupnosti, javnem in zasebnem sofinanciranju ter vključevanju deležnikov in javnosti, in pri izvajanju lokalnih, povezanih in krajevno usmerjenih ukrepov za obnovo; poudarja ključno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti pri spremljanju napredka pri doseganju ciljev v zvezi z urbanimi in drugimi ekosistemi znotraj posameznih lokalnih upravnih enot ter poročanju o njem; poudarja, da je pomembno, da spremljanje in poročanje ne ustvarjata prevelikega upravnega bremena in da se za olajšanje dela lahko uporabijo digitalna orodja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vztraja, da bi morale lokalne in regionalne oblasti v tesnem partnerstvu z državami članicami ter organi upravljanja opredeliti ciljne ekosisteme, med drugimi zelena urbana območja, ter njihove kvantitativne in kvalitativne razvojne potrebe, ob upoštevanju lokalnega celostnega razvoja mest, da bi upoštevali lokalne razmere v smislu mestne strukture in narave ter zagotovili pravičen pristop k obnovi na mestnih in primestnih območjih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo v nacionalnih načrtih za obnovo upoštevani posebni socialno-ekonomski, geografski in okoljski pogoji ter značilnosti zadevnih lokalnih območij, lokalne skupnosti in regionalne razmere, pa tudi ustrezne potrebe po obnovi, zlasti v povezavi z zelo ranljivimi ekosistemi, kot so najbolj oddaljene regije, otoki, gorske regije, šotišča in mokrišča ali druga območja s številnimi endemičnimi ali ogroženimi vrstami ter tudi urbani ekosistemi; poziva, naj se v pravilih o obnovi narave izrecno poudarijo posebej ranljivi ekosistemi, s čimer bi priznali njihove posebne razmere in potrebe po obnovi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba priznati pomen biokulturnih interakcij pri oblikovanju lokalnih identitet in spodbujanju kmetijskih krajin z visoko kulturno in naravno vrednostjo, saj so odločilne za uspešno ponovno povezovanje kulturne identitete z ekosistemi na svetovni ravni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da je Evropska komisija v pravila o obnovi narave vključila obsežno oceno učinka, ki se nanaša tako na uporabo subsidiarnosti kot sorazmernosti. Obrazložitev v zvezi z evropsko dodano vrednostjo predloga in uvajanjem ukrepov, ki izhajajo iz pristojnosti EU na področju okolja in podnebnih sprememb, je v skladu z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; vendar poudarja, da neposredne in posredne posledice člena 6 niso navedene, na primer finančne posledice ter posledice za upravo in sodne sisteme držav članic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so ekosistemi nepogrešljivi kot skladišča ogljika in zaščita pred posledicami podnebnih sprememb. Zaradi tega je treba prenehati s škodljivimi praksami, kot so krčenje gozdov, pozidava tal ali izkopavanje šote, ter poskrbeti za ciljno zaščito in obnovo, na primer sanacijo potokov, šotišč in mokrišč; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba v uredbi upoštevati razlike v okoliščinah in izhodiščih na nacionalni in lokalni ravni, na primer v smislu upravnih delitev, gostote prebivalstva in zelenega prostora, pa tudi lokalnih in nacionalnih potreb. Zato je treba okrepiti celostne pristope k razvoju mest in občin na lokalni ravni. Opredelitve in zahteve morajo biti jasne in ustrezne po vsej Uniji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da morajo mesta in občine povečati svojo odpornost proti podnebnim spremembam, in sicer tako, da ponovno oživijo kanale in potoke ter ustvarijo majhne vodne tokove, s tem pa zaščitijo, spodbujajo in obnovijo modro infrastrukturo; države članice v okviru te uredbe poziva, naj zagotovijo, da bodo vsa mesta in občine z več kot 20 000 prebivalci razvila, sprejela in izvajala načrte za hitro širjenje zelenih in modrih površin; |
| --- | --- |

11.

A.   Povezovanje in skladnost politik

| 12. | poudarja pomen povezovanja pravil o obnovi narave z obstoječimi lokalnimi, regionalnimi in drugimi podnacionalnimi politikami in strategijami ter potrebo po primernih instrumentih in mehanizmih, da bi okrepili zavezujoč značaj in izboljšali učinek pravil na lokalni in podnacionalni ravni; hkrati poudarja, da je treba povečati – in ne zmanjšati – zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti, da s svojim lokalnim znanjem in lokalnimi rešitvami prispevajo k uresničevanju skupnih ciljev na področju varstva narave. Kljub upravnim strukturam, kot so lokalne upravne enote, je treba urbana območja obravnavati kot funkcionalne enote; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so ukrepi za obnovo, zlasti na lokalni ravni, del podnebnih ukrepov in urbanističnega načrtovanja. Občine in regije jih morajo izvajati z ambiciozno politiko preko upravnih meja, pri čemer morajo oceniti splošno učinkovitost vsakega ukrepa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja pomen povezovanja nacionalnih načrtov za obnovo z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti ter zavezujočimi cilji iz veljavne direktive o energiji iz obnovljivih virov (v skladu z revidiranim ciljem, ki je bil določen z načrtom REPowerEU); po njegovem mnenju je bistveno, da opredeljena namenska območja za obnovljive vire energije ne bodo konkurenca ukrepom za obnovo narave, temveč bo prišlo do medsebojne podpore pri doseganju zastavljenih ciljev; v zvezi s tem opozarja, da je treba upoštevati majhno površino najbolj oddaljenih regij in otokov, da bi se omogočila različna raba zemljišč in da cilji zaščite ne bi preprečevali ali ovirali nujnega energetskega prehoda ter s tem povezanega razvoja infrastrukture za energijo iz obnovljivih virov, zlasti tam, kjer ni mogoča povezava z evropskim energetskim omrežjem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva k odpravi nedoslednosti in navzkrižja interesov z drugimi področji politike (kot so energija, ribištvo, proizvodnja hrane in kmetijstvo), ki utegneta ogroziti uspešno izvajanje pravil o obnovi narave ali delovati v nasprotju z javnim interesom; poziva k tesnemu usklajevanju, da bi imela obnova ekosistemov večjo težo na področju rabe zemljišč in njenega načrtovanja ter da bi bil vzpostavljen pravičen sistem nadomestil za tiste, ki so do njih upravičeni. V zvezi s posebnimi interesi na področju prehranske in energetske varnosti, ki so se znašli v ospredju zaradi geopolitičnih razmer, bi bilo treba poiskati prave sinergije s pravili o obnovi narave in drugo okoljsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

15.

B.   Financiranje obnove ekosistemov, racionalizacija naložb javnega sektorja in spodbujanje naložb zasebnega sektorja

| 16. | opozarja na ogromne potrebe po finančnih virih, ki jih zahtevajo ukrepi, predvideni v predlogu uredbe; poudarja, da bi bilo treba obnovi nameniti zadostna finančna sredstva, zlasti ker potrebna sredstva niso na voljo v programih financiranja EU v prihodnjih letih in jih tudi ni mogoče prožno uporabiti, poleg tega pa države članice, regije in občine v nacionalnih proračunih nimajo dovolj finančnega manevrskega prostora; ponovno poudarja, da je treba okrepiti financiranje, posebej namenjeno obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov, ter olajšati dostop do učinkovite in nebirokratske rabe instrumentov financiranja, ki so na voljo lokalnim in regionalnim oblastem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva, naj bodo namenski nacionalni viri financiranja v celoti usklajeni z opredeljenimi prednostnimi nalogami in potrebami lokalnih in regionalnih oblasti; nadalje poziva, naj bodo regionalne strukture prepoznane kot pomembni organi, ki lahko racionalizirajo in usklajujejo prednostne naloge lokalnih in regionalnih oblasti, s tem pa omogočijo nastanek učinkovite podpore za sofinanciranje in spodbudijo uspešne ukrepe za obnovo na teritorialni ravni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | glede na razkorak pri izvajanju direktiv o naravi poziva k trdnejšim mehanizmom izvrševanja in infrastrukturi za zagotavljanje skladnosti, da bo – poleg prizadevanj za zmanjšanje globalnega segrevanja – obnova ekosistemov vsaj enako pomembna kot druge zahteve glede rabe zemljišč; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bodo naložbe zasebnega sektorja odločilne za odpravo vrzeli pri financiranju obnove ekosistemov; poudarja neizkoriščene priložnosti, ki so povezane s pilotno uvedbo in razširjeno uporabo tržnih instrumentov, kot so naložbe z učinkom, plačila za ekosistemske storitve in dobropisi za odvzem ogljika na kopnem. Pilotno uvedbo bi bilo treba dopolniti s krepitvijo zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti v zvezi s tovrstnimi instrumenti financiranja, kar bi lahko bilo, če je le mogoče, eno od prednostnih področij sistema tehnične podpore; |
| --- | --- |

19.

C.   Tehnična podpora in krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti

| 20. | poudarja, da bodo lokalne in regionalne oblasti za uspešno načrtovanje, izvajanje in spremljanje ukrepov za obnovo potrebovale obsežno strokovno znanje in precejšnji vložek virov; ugotavlja, da lokalne in regionalne oblasti tega znanja zaenkrat nimajo, zato poziva, naj se pridobi, bodisi interno, s povezovanjem med lokalnimi in regionalnimi oblastmi na enem ali več sosednjih območjih bodisi s pomočjo zunanjih izvajalcev; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva k obsežnemu sistemu tehnične podpore, ki bi vključeval krepitev zmogljivosti lokalnih in regionalnih oblasti za pridobitev potrebnega strokovnega znanja, vzpostavitev ustreznih instrumentov in procesov spremljanja, smernice za usklajevanje instrumentov poročanja, standardov in protokolov med različnimi ravnmi upravljanja ter dobre prakse pri obnovi ekosistemov z različnimi geografskimi značilnostmi in razmerami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da bi moral takšen sistem podpore temeljiti na obstoječih orodjih/platformah za krepitev zmogljivosti, kot so platforma EU za ozelenitev mest, NetworkNature, Biodiversa+, BioAgora, UrbanByNature, CitiesWithNature in RegionsWithNature, ter biti z njimi povezan; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva, naj se vzpostavi dostopen, vključujoč in standardiziran sistem spremljanja in poročanja, ki bi zagotavljal racionalne metode za prepoznavanje območij za obnovo, ocenjevanje statusa ekosistemov ter določitev zadovoljivih ravni kazalnikov in ciljev spremljanja. |
| --- | --- |

23.

V Bruslju, 9. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

1

(1)  
  Konvencija o biološki raznovrstnosti jih je priznala s sklepom X/22, sprejetim na 10. konferenci pogodbenic konvencije.

1

Konvencija o biološki raznovrstnosti jih je priznala s sklepom X/22, sprejetim na 10. konferenci pogodbenic konvencije.

---

III Pripravljalni akti

Odbor regij

153. plenarno zasedanje OR, 8. 2. 2023–9. 2. 2023

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/58

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Regionalne strategije prilagajanja za doseganje nizkoogljičnega kmetijstva

(2023/C 157/09)

| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za certificiranje odvzemov ogljika (SEC(2022) 423 final) – (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)
  COM(2022) 672 final – 2022/0394(COD) |
| --- | --- |

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira Unije za certificiranje odvzemov ogljika (SEC(2022) 423 final) – (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)

COM(2022) 672 final – 2022/0394(COD)

POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ,

Splošne ugotovitve

| 1. | opozarja, da moramo zaradi svetovne podnebne krize doseči skupni evropski cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050, hkrati pa poskusiti čim bolj omejiti negativne gospodarske in socialne posledice prehoda za območja, državljane in podjetja v Uniji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da lahko kmetijstvo, ki ustvari 13 % emisij toplogrednih plinov EU, pomembno prispeva k doseganju cilja podnebne nevtralnosti do leta 2050, in sicer tudi z uporabo praks za sekvestracijo ogljika iz ozračja s fotosintezo, z biomaso, shranjevanjem ogljika v tleh in znatnim zmanjšanjem emisij; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podpira predlog Evropske komisije za povečanje cilja neto odvzemov na 310 milijonov ton ekvivalenta CO2 v sektorju zemljišč do leta 2030, kot je navedel v svojem mnenju o reviziji uredbe o rabi zemljišč, spremembi rabe zemljišč in gozdarstvu (1); |
| --- | --- |

3.

| 4. | opozarja na prehransko vlogo evropskega kmetijstva, ki zagotavlja prehransko varnost evropskega prebivalstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da prehransko varnost in preskrbo s hrano v Evropi in svetu poleg cikličnih geopolitičnih kriz, kot je vojna v Ukrajini, strukturno ogrožajo tudi posledice podnebnih sprememb in izginjanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da evropski kmetijski in gozdarski sektor dodatno slabijo vse pogostejši in resnejši izjemni vremenski pojavi, kot so suše, požari, poplave in drugi ekstremni podnebni dogodki; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je prehod na bolj trajnostne evropske prehranske sisteme, ki temeljijo na agroekoloških praksah ter praksah krožnega gospodarstva, ključnega pomena za doseganje evropskih ciljev na področjih podnebja, prehranske varnosti, varstva biotske raznovrstnosti, zmanjšanja uporabe gnojil in pesticidov, krčenja gozdov, povezanega z uvozom, ter odpornosti proizvodnih sistemov, kot jih določa strategija „od vil do vilic“ in širše tudi evropski zeleni dogovor; opozarja, da morajo kmetijski proizvodi, uvoženi v Evropo, izpolnjevati iste okoljske zahteve kot tisti, ki so proizvedeni v EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | vendar meni, da bi moral biti cilj vsake politike za prehod evropskih prehranskih sistemov krepitev evropske prehranske neodvisnosti in splošni dostop do trajnostne, varne in hranljive hrane po dostopni ceni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, kako pomembno je, da se kmetom pri tem prehodu pomaga z ustreznimi podpornimi evropskimi politikami; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da mora kmetijska dejavnost kmetom zagotavljati dostojen dohodek in da morajo kmetje za opravljene ekosistemske storitve prejeti pošteno plačilo. Podeželska območja se pogosto soočajo z upadanjem prebivalstva, slabšo povezljivostjo in pomanjkanjem ustrezne infrastrukture. Glede na pomen podeželskih območij za proizvodnjo hrane mora poklic kmeta ostati privlačen, da mlajše generacije ne bi zapuščale podeželja in iskale boljših možnosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da morajo regionalne in lokalne oblasti kmete podpirati pri agroekološkem prehodu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva, naj te prakse pomenijo dodaten dohodek kmetov v okviru certificiranja; ocenjuje, da je poleg tega treba kot splošno načelo doseči skladnost, preglednost in varnost sistema, da bi se lahko dobropisi v tem sektorju šteli za zanesljive; |
| --- | --- |

12.

Načela in prakse nizkoogljičnega kmetijstva

| 13. | podpira predlog Komisije, naveden v njenem sporočilu o trajnostnih ogljikovih krogih, naj se preučijo nove oblike podpore praksam shranjevanja ogljika v sektorju zemljišč; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kljub temu meni, da se te prakse ne smejo omejiti zgolj na poslovni model; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi moralo biti nizkoogljično kmetijstvo opredeljeno predvsem kot skupek agroekoloških praks in praks za ohranjanje tal, katerih namen sta odvzem in zmanjšanje emisij, vendar v okviru celovitejšega pristopa, ki bi zajemal obnovo biotske raznovrstnosti, zaščito vode in kakovosti tal, prehransko varnost, prilagajanje podnebnim spremembam ter ohranjanje delovnih mest v kmetijstvu na podeželju in izboljšanje dohodkov kmetov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | predlaga, naj se v opredelitvi nizkoogljičnega kmetijstva upoštevata obe razsežnosti ogljične nevtralnosti, in sicer sekvestracija in absolutno zmanjšanje emisij, da bi bili kmetje lahko nagrajeni za oboje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v zvezi s tem ugotavlja, da pristop k nizkoogljičnim praksam, ki temelji le na ogljični učinkovitosti in intenzivnosti, ne upošteva kompleksnosti metod kmetijske proizvodnje in bi lahko povzročil intenzifikacijo metod proizvodnje, kar bi bilo za okolje v širšem smislu kontraproduktivno; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da prakse, katerih namen je ohraniti ali povečati vsebnost ogljika v tleh, prinašajo številne dodatne koristi za okolje in kmete; vendar poudarja, da bodo kmetje, ki na svoji kmetiji uporabljajo tehniko brez obdelave tal, ki pomaga zadrževati ogljik v tleh, morda morali še naprej uporabljati omejeno količino pesticidov, saj lahko tehnike setve v neobdelana tla bistveno spremenijo potrebe glede boja proti škodljivcem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da se lahko z nizkoogljičnim kmetijstvom, če se ne izvaja stalno, shranjevanje ogljika v tleh zlahka spet obrne, zato to ni način za trajno odstranjevanje ogljika iz ozračja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi bilo treba nizkoogljično kmetijstvo prednostno izvajati v sektorjih, kot so varstvo in obnova šotišč, kmetijsko-gozdarski sistemi in ohranjanje trajnega travinja z največjim potencialom za shranjevanje in zmanjšanje emisij CO2; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja pomen praks, katerih namen je krepitev kmetijsko-gozdarskih sistemov, kot je obnova sistemov zaprtih polj in njihovo trajnostno upravljanje, pa tudi drevesno-pašnih sistemov, ki so poleg svojih zmogljivosti shranjevanja tudi vir biotske raznovrstnosti in dodatnega dohodka za kmete, ter ekosistemov, ki jim grozi erozija ali so degradirani in imajo visok potencial za sekvestracijo ogljika; |
| --- | --- |

21.

| 22. | obžaluje, da se površina trajnega travinja še naprej manjša, ker pravila o pogojenosti skupne kmetijske politike (SKP) dovoljujejo, da se ob vsakem načrtovanju programov petim odstotkom teh površin spremeni raba zaradi posodobitve referenčnega leta in zato, ker se ta ukrep upravlja na preveč splošni ravni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja, da bi bilo treba, kot je navedel v mnenju o agroekologiji, prednostno podpirati sisteme ekstenzivne in polekstenzivne živinoreje, kot so mešana rastlinska pridelava in živinoreja ter pašništvo, saj spodbujajo zmanjšanje kemičnih vnosov dušika in ohranjanje travišč, ki ugodno vplivajo na podnebje in zagotavljajo ekosistemske storitve; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vztraja, da je treba zaloge ogljika v tleh na ornih zemljiščih ohranjati in povečevati s praksami, ki temeljijo na agroekologiji, ter hkrati opozarja na težave v zvezi s trajnostjo ogljika, shranjenega v tleh na ornih zemljiščih; |
| --- | --- |

24.

Splošna načela za evropsko certificiranje nizkoogljičnega kmetijstva

| 25. | je seznanjen, da je Komisija pripravljena vzpostaviti sistem certificiranja ogljika, ki bi ovrednotil sekvestracijo ogljika, tudi v sektorju zemljišč; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kljub temu obžaluje, da v predlogu Komisije ni podrobnosti o nekaterih ključnih vprašanjih, ki se med drugim nanašajo na upravljanje sistemov certificiranja, in da se jih je Komisija odločila obravnavati s sekundarno zakonodajo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj upošteva posebnosti kmetijskega in gozdarskega sektorja ter pri prihodnjem certificiranju jasno razlikuje med praksami, ki temeljijo na naravnih procesih, in tehnološkimi praksami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da ima več držav članic vzpostavljene znake in certificiranje za ogljik, tudi za kmetijstvo, ter poziva Komisijo, naj to upošteva pri pripravi strogega evropskega okvira. Vzpostaviti je treba jasno in pregledno metodologijo, ki bo jamčila zanesljivost sistema in omogočala preglednost dobropisov in s tem čim višja nadomestila; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj pojasni, kako namerava preprečiti izkrivljanje konkurence s certifikati za odvzem ogljika iz držav zunaj EU, ki ne temeljijo na enakih zahtevah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da je za doseganje podnebne nevtralnosti na svetovni ravni treba uporabiti dva glavna vzvoda, in sicer zmanjšanje emisij antropogenih toplogrednih plinov ter povečanje ponorov ogljika s pogozdovanjem, ponovnim pogozdovanjem, pašništvom, kmetijskimi tehnikami izboljšanja tal ter drugimi tehnološkimi in industrijskimi rešitvami; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da mora biti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov še naprej prednostna naloga evropskih podnebnih ukrepov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da odvzemi ne morejo nadomestiti zmanjšanja emisij, in poziva, naj se uporabljajo le za odvzem preostalih in neizogibnih emisij, s čimer bi preprečili tudi špekulacije in ovire pri prizadevanjih za zmanjšanje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da doseganje nevtralnosti na ravni posameznikov ter gospodarskih in javnih akterjev z izravnavo emisij na podlagi nakupa emisijskih dobropisov temelji na napačnih znanstvenih načelih, saj trenutno gotova emisija ter prihodnji in potencialno reverzibilni odvzem nista enakovredna; |
| --- | --- |

33.

| 34. | predlaga, naj evropski okvir za certificiranje omogoča prispevati k nevtralnosti na evropski in svetovni ravni s prodajo certifikatov za ogljik v verigah preskrbe s hrano za podjetja v tem sektorju, da bi se financirali projekti razogljičenja, povezani s potrebami regij; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da morajo gospodarski sektorji prispevati sorazmerno s svojo zmogljivostjo za boj proti podnebnim spremembam, zato nasprotuje uporabi certificiranja ogljika za kmetijstvo za namene izravnav zunaj kmetijskega in agroživilskega sektorja, razen sektorja prevoza in trženja agroživilskih proizvodov; vendar poudarja, da je treba različne načine rabe zemljišč obravnavati celostno, da regulativni okvir ne bo pospeševal sprememb namembnosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | obžaluje, da predlog Komisije ne določa pravil za uporabo teh certifikatov za odvzem ogljika s strani gospodarskih subjektov in tako odpira možnost neželenih nadomestil; |
| --- | --- |

36.

| 37. | priporoča, naj prihodnje certificiranje po načelu, da se ne škoduje bistveno, ne omogoča spodbujanja praks, ki imajo negativne učinke na biotsko raznovrstnost in okolje v najširšem smislu, čeprav se izkaže, da prispevajo k zmanjševanju toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | meni, da bi moralo certificiranje nizkoogljičnega kmetijstva zajemati več razsežnosti in prispevati k sistemskemu prehodu prehranskih sistemov na agroekologijo z vključitvijo preprostih kazalnikov o biotski raznovrstnosti, kakovosti vode, naravni rodovitnosti tal in uporabi inputov ali z grajenjem na teh kazalnikih, ki bi morali biti opredeljeni v skladu s sprejeto metodologijo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | predlaga, naj se v okviru certificiranja upoštevajo tako zmanjšanje emisij iz kmetijstva kot odvzemi, da bi se tako oblikoval celosten pregled nad učinki posameznega projekta na podnebje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni tudi, da bi moralo področje uporabe evropskega certificiranja za kmetijstvo vključevati in spodbujati zmanjšanje vseh emisij toplogrednih plinov na ravni kmetij, da bi spodbudili sistemske spremembe proizvodnih sistemov in praks; |
| --- | --- |

40.

| 41. | v zvezi s tem obžaluje, da se predlog Komisije osredotoča le na odvzeme ogljika in ne omogoča vrednotenja skupnega ravnovesja ogljika in drugih toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kljub temu poziva, naj se zmanjšanje in odvzemi obračunavajo ločeno, da bi zagotovili preglednost projektov ter da bi spremljali razvoj ponorov ogljika na eni strani in emisij iz kmetijstva na drugi strani, ne da bi cilja združili; |
| --- | --- |

42.

| 43. | priporoča, naj se opredeli ustrezna raven izvajanja certificiranja glede na prakse, da bi zmanjšali tveganje za selitev virov CO2 v kmetijskem gospodarstvu in zunaj njega; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva, naj prihodnji okvir za certificiranje zagotavlja skladnost z merili trajnosti in preprečevanja dvojnega štetja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo, naj določi pravična pravila, da bi preprečili škodljive učinke, s tem ko bi kaznovali najbolj uspešne upravljavce in kmete, ki so že razvili kmetijske ukrepe in prakse, ki prispevajo k sekvestraciji ogljika, ter da v končni fazi ne bi nagrajevali kmetov, ki so se odločili za prakse, ki so škodljive za delež ogljika v tleh; |
| --- | --- |

45.

| 46. | v zvezi s tem predlaga, da se pri certificiranju nizkoogljičnega kmetijstva upoštevajo tudi stopnje zasičenosti in ohranjanje zalog ogljika, ki presegajo stopnjo odvzema; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opozarja, da je časovna trajnost ogljika, shranjenega v tleh in biomasi, še naprej eno glavnih vprašanj pri certificiranju ogljika; |
| --- | --- |

47.

| 48. | predlaga, naj sistemi certificiranja temeljijo na sklepanju dolgoročnih pogodb in zavezah o ireverzibilnosti, ki presegajo pogodbeno obdobje, zlasti za projekte v zvezi s kmetijsko-gozdarskim sistemom in šotišči; |
| --- | --- |

48.

| 49. | se je seznanil z odločitvijo Komisije, da se ogljik ob koncu obdobja spremljanja obravnava kot ponovno izpuščen; vendar meni, da je nujno preučiti možnosti za zagotovitev dolgoročne donosnosti praks shranjevanja, da bi spodbudili trajno shranjevanje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | priporoča, da se določijo natančni okviri za pogodbene roke, da bi bila breme in tveganje za reverzibilnost v primeru težav pri vodenju pogodbe enakomerno porazdeljena ne glede na pripravljenost upravitelja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | v zvezi s tem predlaga, naj se v okvir certificiranja vključi koncept obvladovanja tveganja, da bi zaščitili kmete in upravljavce pred nevarnostmi, povezanimi s podnebnimi dogodki, kot so gozdni požari; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opozarja na raznolikost pogojev glede proizvodnih sistemov v državah članicah in njihovih regijah ter meni, da bi moral okvir za certificiranje vključevati potrebno prožnost za upoštevanje teh regionalnih posebnosti; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo, naj pripravi oceno učinka evropskega certificiranja na cene zemljišč in na socialno-ekonomsko raven; |
| --- | --- |

53.

Sistem spremljanja, poročanja in preverjanja

| 54. | ugotavlja, da natančno obračunavanje ogljika, shranjenega v tleh, pomeni številne izzive; |
| --- | --- |

54.

| 55. | v zvezi s tem predlaga, da se namesto pristopa, ki temelji zgolj na rezultatih, sprejme pristop, ki temelji na priznanih praksah za povečanje in ohranjanje vsebnosti ogljika v tleh, obenem pa prispeva k varstvu biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hkrati poziva Komisijo, naj še naprej razvija metode za spremljanje shranjevanja ogljika v kmetijske in gozdne površine ter izboljša ocenjevanje potenciala za shranjevanje ogljika še pred uvedbo prihodnjega okvira certificiranja; |
| --- | --- |

56.

| 57. | predlaga, da se pri metodi obračunavanja upoštevajo vse emisije kmetij, neposredne in posredne, da bi preprečili tveganje selitve virov CO2 in spodbudili sistemski prehod kmetijskih sistemov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | v zvezi s tem predlaga, naj se okvir za spremljanje in preverjanje ne omeji le na kazalnike za obračunavanje ogljika, temveč zajame tudi tiste, ki so pomembni za biotsko raznovrstnost in samozadostnost kmetij, ter predlaga obračunavanje emisij na hektar namesto na podlagi proizvedene količine, da bi spodbudili prehod na bolj ekstenzivno kmetijstvo in preprečili optimizacijo prek intenzifikacije; |
| --- | --- |

58.

| 59. | priporoča vzpostavitev okvira za spremljanje in oceno certificiranja, ki bi bil hkrati zanesljiv in dostopen, ne da bi to povzročilo nesorazmerne stroške upravljanja in nadzora; |
| --- | --- |

59.

| 60. | predlaga, da se na ravni držav članic razvijejo posebne svetovalne storitve v zvezi z okvirom za spremljanje in ocenjevanje projektov nizkoogljičnega kmetijstva, ki bodo prilagojene različnim tipologijam kmetij in različnim okoliščinam proizvodnje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | priporoča vzpostavitev revizijskih mehanizmov, da bi sistem spremljanja in preverjanja prilagodili razvoju kmetijskih in gozdarskih praks; |
| --- | --- |

61.

| 62. | predlaga vzpostavitev evropskega registra za zagotavljanje sledljivosti prispevkov in dobropisov, ki izhajajo iz certificiranja ogljika za kmetijstvo, na podlagi obstoječih izkušenj na nacionalni ali regionalni ravni; |
| --- | --- |

62.

Financiranje nizkoogljičnega kmetijstva

| 63. | opozarja, da je SKP glavno orodje za usmerjanje in podpiranje evropske kmetijske proizvodnje pri prehodu na vse bolj odporne in trajnostne sisteme ter da mora to tudi ostati; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da vzpostavitev certificiranja nizkoogljičnega kmetijstva, ki bi ga delno financiral zasebni sektor, ni namenjena temu, da bi se nadomestilo javno financiranje; |
| --- | --- |

64.

| 65. | meni, da vzpostavitev prostovoljnih trgov za izravnavo srednje- in dolgoročno vključuje velika tveganja, povezana s financializacijo kmetijstva in prilaščanjem kmetijskih zemljišč, ter da bi morala Komisija ta tveganja upoštevati že zdaj; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ugotavlja, da cena ene tone ogljika na prostovoljnih trgih trenutno ne bi zadoščala za podporo kmetom pri sistemskih prehodih in bi lahko celo odvrnila upravljavce, zlasti najmanjše in manj občutljive na ekonomijo obsega. Zato bi bilo treba s financiranjem vsaj kriti stroške uvedbe novih praks in certificiranja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | v zvezi s tem predlaga zaščitne klavzule, ki bi bile lahko zlasti v obliki najvišje cene za certifikate za odvzem, da bi preprečili zaraščanje produktivnih kmetijskih zemljišč in prilaščanje kmetijskih zemljišč, ter tudi najnižjo ceno, da bi bili certificirani mehanizmi dovolj privlačni za kmete in odvračilni za podjetja, ki si niso pripravljena dovolj prizadevati za zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisijo, naj spodbuja hibridni pristop, ki bi zajemal delno začetno plačilo na podlagi kmetijskih ukrepov in praks, preostali znesek pa bi se glede na dejanske rezultate izplačal na koncu večletnega projekta, ki bi trajal od 5 do 10 let; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva, naj se vzpostavijo merila po načelu blažitvene hierarhije, ki bi tako omogočala dostop do nakupa in financiranja morebitnih dobropisov za ogljik iz certificiranja le tistim kupcem in financerjem, ki so že dokazali občutno zmanjšanje emisij pri viru, da bi omejili špekulacijsko dinamiko; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva, naj bodo certifikacijske sheme, ki vključujejo zasebno financiranje, prednostno usmerjene v sodelovanje akterjev v vrednostni verigi preskrbe s hrano, da bi spodbudili razogljičenje agroživilskega sektorja prek dinamike med partnerji; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva, naj se financiranje, povezano s certificiranjem ogljika, dopolnjuje s financiranjem iz SKP; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva, naj v primeru vzpostavitve prostovoljnih trgov stroške, povezane s sistemom spremljanja in ocenjevanja, večinoma krije kupec dobropisa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | obžaluje, da predlog Komisije ne določa, kako je mogoče različne vire financiranja (zlasti dopolnjevanje s SKP) uporabiti skupaj, da bi dosegli višino nadomestila, ki je za kmete dovolj spodbudna; |
| --- | --- |

73.

| 74. | predlaga, naj se okvir za certificiranje uporabi kot taksonomija, da bi pritegnili dodatno javno ali zasebno financiranje za večplastne projekte prehoda, ki jih zlasti izvajajo lokalne in regionalne oblasti ter nedvomno prispevajo k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

74.

Vloga lokalnih in regionalnih oblasti

| 75. | opozarja, da imajo lokalne in regionalne oblasti temeljno vlogo pri podpiranju kmetov pri razvoju nizkoogljičnega kmetijstva, zlasti kar zadeva tehnično usposabljanje novih udeležencev, pomoč pri zagonu dejavnosti mladih kmetov, svetovanje kmetom, pravila o kmetijskih zemljiščih in urbanističnem načrtovanju, oblikovanje vzorčnih kmetij in orodja za spremljanje agroekološkega prehoda, pa tudi pri spodbujanju raziskav na področju sekvestracije ogljika glede na posebnosti regije, kot sta podnebje in vrsta tal; |
| --- | --- |

75.

| 76. | vendar obžaluje, da predlog Komisije ne upošteva posledic, ki bi jih nova uredba lahko imela za načrtovanje rabe tal ter regionalne kmetijske in prehranske strategije; zato obžaluje, da predloga Komisije ne spremlja popolna preglednica za oceno subsidiarnosti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ugotavlja, da spremembe, preobrazba in razvoj načinov kmetovanja ne morejo potekati izolirano in samo na ravni kmetije; |
| --- | --- |

77.

| 78. | glede tega poziva Komisijo, naj strukturno upošteva teritorialno razsežnost dinamike prehoda, tudi na nizkoogljično kmetijstvo, in naj spodbuja boljšo vključenost lokalnih in regionalnih oblasti pri izvajanju kmetijskih politik, vključno s prihodnjim certificiranjem nizkoogljičnega kmetijstva; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ugotavlja, da imajo lahko lokalne in regionalne oblasti dvojno vlogo pobudnikov in povezovalcev projektov nizkoogljičnega kmetijstva na teritorialni ravni, hkrati pa lahko spodbujajo sodelovanje med različnimi deležniki; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva Komisijo, naj lokalne in regionalne oblasti vključi v upravljanje evropskega certificiranja ogljika, da bi podpirale razvoj projektov, ki temeljijo na sodelovanju v verigi oskrbe s hrano in so povezani s teritorialnimi potrebami in posebnostmi ter tudi regionalnimi strategijami za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov iz kmetijstva; |
| --- | --- |

80.

| 81. | obžaluje, da v predlogu Komisije lokalne in regionalne oblasti niso posebej omenjene pri upravljanju okvira za certificiranje odvzemov ogljika, kar bi lahko srednje- in dolgoročno ogrozilo določena teritorialna ravnovesja (cene zemljišč, prilaščanje zemljišč, prehranska neodvisnost in odpornost ozemelj); |
| --- | --- |

81.

| 82. | predlaga preučitev možnosti, da bi regionalne oblasti pod svojo odgovornostjo vzpostavile sisteme certificiranja na teritorialni ravni, in sicer z oblikovanjem okvira upravljanja, prilagojenega lokalnim zahtevam, in določitvijo števila dobropisov, ki so na voljo na podlagi izračuna emisij v kmetijstvu ter možnosti za zmanjšanje in shranjevanje; |
| --- | --- |

82.

| 83. | spodbuja lokalne in regionalne oblasti, naj podpirajo vzajemno učenje o praksah nizkoogljičnega kmetijstva s pomočjo vzorčnih kmetij in svetovalnih mrež na teritorialni ravni. |
| --- | --- |

83.

V Bruslju, 8. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Mnenje Evropskega odbora regij – Revizija uredbe LULUCF in uredbe o porazdelitvi prizadevanj (UL C 301, 5.8.2022, str. 221).

1

---

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/64

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Evropski zdravstveni podatkovni prostor

(2023/C 157/10)

| Poročevalka: | Daniela CÎMPEAN (RO/EPP), predsednica okrožnega sveta, Sibiu |
| --- | --- |
| Referenčni dokument: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru
  COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD) |

Poročevalka:

Daniela CÎMPEAN (RO/EPP), predsednica okrožnega sveta, Sibiu

Referenčni dokument:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru

COM(2022) 197 final – 2022/0140 (COD)

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog spremembe 1

Člen 1(2), nova točka (a1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ta uredba:
  [...] | Ta uredba:
  [...]








  (a)



  1 | daje uporabnikom podatkov dostop do zdravstvenih podatkov za namene iz poglavja IV te uredbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ta uredba:

[...]

Ta uredba:

[...]

(a)



  1

Obrazložitev

Dostop uporabnikov podatkov je pomemben element uredbe.

Predlog spremembe 2

Člen 2(2)(n)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (n) | „sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni kakršno koli napravo ali programsko opremo, ki jo
  namerava proizvajalec uporabiti
  za shranjevanje, posredovanje, uvoz, izvoz, pretvorbo, urejanje ali ogled elektronskih zdravstvenih zapisov; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(n)

„sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni kakršno koli napravo ali programsko opremo, ki jo
  namerava proizvajalec uporabiti
  za shranjevanje, posredovanje, uvoz, izvoz, pretvorbo, urejanje ali ogled elektronskih zdravstvenih zapisov;

| (n) | „sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni kakršno koli napravo ali programsko opremo, ki jo
  bo izvajalec zdravstvenega varstva uporabil
  za shranjevanje, posredovanje, uvoz, izvoz, pretvorbo, urejanje ali ogled elektronskih zdravstvenih zapisov; |
| --- | --- |

(n)

„sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov“ pomeni kakršno koli napravo ali programsko opremo, ki jo
  bo izvajalec zdravstvenega varstva uporabil
  za shranjevanje, posredovanje, uvoz, izvoz, pretvorbo, urejanje ali ogled elektronskih zdravstvenih zapisov;

Obrazložitev

Okvira za uporabo sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ne opredeli proizvajalec, temveč izvajalec zdravstvenega varstva. Namen je doseči usklajenost med državami in okrepiti varnost pacientov.

Predlog spremembe 3

Člen 2(2)(y)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „imetnik podatkov“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je subjekt ali organ v zdravstvenem sektorju ali sektorju oskrbe ali izvaja raziskave v zvezi s tema sektorjema, ter ustanove, organe, urade in agencije Unije, ki imajo pravico ali dolžnost v skladu s to uredbo, veljavno zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja pravo Unije, ali v primeru neosebnih podatkov, z nadzorom tehnične zasnove izdelka in povezanih storitev, zmožnost dajanja na voljo določenih podatkov, vključno z njihovo registracijo, zagotavljanjem, omejevanjem dostopa ali izmenjavo; | „imetnik podatkov“ pomeni fizično ali pravno osebo
  na nacionalni ali regionalni ravni, odvisno od organizacije zdravstvenega sistema v posamezni državi članici
  , ki je subjekt ali organ v zdravstvenem sektorju ali sektorju oskrbe ali izvaja raziskave v zvezi s tema sektorjema, ter ustanove, organe, urade in agencije Unije, ki imajo pravico ali dolžnost v skladu s to uredbo, veljavno zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja pravo Unije, ali v primeru neosebnih podatkov, z nadzorom tehnične zasnove izdelka in povezanih storitev, zmožnost dajanja na voljo določenih podatkov, vključno z njihovo registracijo, zagotavljanjem, omejevanjem dostopa ali izmenjavo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„imetnik podatkov“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki je subjekt ali organ v zdravstvenem sektorju ali sektorju oskrbe ali izvaja raziskave v zvezi s tema sektorjema, ter ustanove, organe, urade in agencije Unije, ki imajo pravico ali dolžnost v skladu s to uredbo, veljavno zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja pravo Unije, ali v primeru neosebnih podatkov, z nadzorom tehnične zasnove izdelka in povezanih storitev, zmožnost dajanja na voljo določenih podatkov, vključno z njihovo registracijo, zagotavljanjem, omejevanjem dostopa ali izmenjavo;

„imetnik podatkov“ pomeni fizično ali pravno osebo
  na nacionalni ali regionalni ravni, odvisno od organizacije zdravstvenega sistema v posamezni državi članici
  , ki je subjekt ali organ v zdravstvenem sektorju ali sektorju oskrbe ali izvaja raziskave v zvezi s tema sektorjema, ter ustanove, organe, urade in agencije Unije, ki imajo pravico ali dolžnost v skladu s to uredbo, veljavno zakonodajo Unije ali nacionalno zakonodajo, s katero se izvaja pravo Unije, ali v primeru neosebnih podatkov, z nadzorom tehnične zasnove izdelka in povezanih storitev, zmožnost dajanja na voljo določenih podatkov, vključno z njihovo registracijo, zagotavljanjem, omejevanjem dostopa ali izmenjavo;

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 4

Člen 2(2)(ad)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| „kakovost podatkov“ pomeni stopnjo, do katere
  so
  značilnosti
  elektronskih
  zdravstvenih podatkov
  primerne
  za
  sekundarno
  uporabo; | „kakovost podatkov“ pomeni stopnjo, do katere značilnosti zdravstvenih podatkov
  izpolnjujejo zahteve
  za uporabo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

„kakovost podatkov“ pomeni stopnjo, do katere
  so
  značilnosti
  elektronskih
  zdravstvenih podatkov
  primerne
  za
  sekundarno
  uporabo;

„kakovost podatkov“ pomeni stopnjo, do katere značilnosti zdravstvenih podatkov
  izpolnjujejo zahteve
  za uporabo;

Obrazložitev

Opredelitev kakovosti informacij, zbranih v zdravstvenem sektorju, ne more temeljiti zgolj na sekundarni uporabi. Pojem kakovosti mora upoštevati tudi namen zagotavljanja zdravstvenega varstva. Poleg tega so lahko pri različnih uporabah različne zahteve glede podatkov. Isti podatki imajo lahko različne lastnosti, odvisno od tega, za kaj se uporabljajo.

Predlog spremembe 5

Člen 3(6)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Fizične osebe lahko vnesejo svoje elektronske zdravstvene podatke
  vnesejo
  v svoj sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ali v sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov fizičnih oseb, do katerih zdravstvenih podatkov imajo dostop, prek storitev dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov ali aplikacij, povezanih s temi storitvami. Navedene podatke spremlja zaznamba, da jih je vnesla fizična oseba oziroma njen zastopnik. | Fizične osebe lahko
  v skladu s pravili izvajalca zdravstvenega varstva
  vnesejo svoje elektronske zdravstvene podatke v svoj sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ali v sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov fizičnih oseb, do katerih zdravstvenih podatkov imajo dostop, prek storitev dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov ali aplikacij, povezanih s temi storitvami. Navedene podatke spremlja zaznamba, da jih je vnesla fizična oseba oziroma njen zastopnik. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Fizične osebe lahko vnesejo svoje elektronske zdravstvene podatke
  vnesejo
  v svoj sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ali v sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov fizičnih oseb, do katerih zdravstvenih podatkov imajo dostop, prek storitev dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov ali aplikacij, povezanih s temi storitvami. Navedene podatke spremlja zaznamba, da jih je vnesla fizična oseba oziroma njen zastopnik.

Fizične osebe lahko
  v skladu s pravili izvajalca zdravstvenega varstva
  vnesejo svoje elektronske zdravstvene podatke v svoj sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov ali v sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov fizičnih oseb, do katerih zdravstvenih podatkov imajo dostop, prek storitev dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov ali aplikacij, povezanih s temi storitvami. Navedene podatke spremlja zaznamba, da jih je vnesla fizična oseba oziroma njen zastopnik.

Obrazložitev

Poudariti je treba, kako pomembno je, da lahko izvajalec zdravstvenega varstva nadzoruje, kateri podatki se lahko vključijo v zdravstveni zapis. V nasprotnem primeru obstaja tveganje, da bodo zbrane velike količine občutljivih osebnih podatkov slabe kakovosti.

Predlog spremembe 6

Člen 3(9)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ne glede na člen 6(1), točka (d), Uredbe (EU) 2016/679 imajo fizične osebe pravico omejiti dostop zdravstvenih delavcev do vseh ali dela svojih elektronskih zdravstvenih podatkov. Države članice določijo pravila in posebne zaščitne ukrepe v zvezi z navedenimi omejevalnimi mehanizmi. | Ne glede na člen 6(1), točka (d), Uredbe (EU) 2016/679 imajo fizične osebe pravico omejiti dostop zdravstvenih delavcev do vseh ali dela svojih elektronskih zdravstvenih podatkov. Države članice določijo pravila in posebne zaščitne ukrepe v zvezi z navedenimi omejevalnimi mehanizmi.
  Ta pravila in zaščitni ukrepi ne smejo omejevati zdravstvenih služb pri zagotavljanju dobrega, varnega, pravičnega in dostopnega zdravstvenega varstva. Fizične osebe se obvestijo o tveganjih za varnost pacientov, povezanih z omejevanjem dostopa do zdravstvenih podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ne glede na člen 6(1), točka (d), Uredbe (EU) 2016/679 imajo fizične osebe pravico omejiti dostop zdravstvenih delavcev do vseh ali dela svojih elektronskih zdravstvenih podatkov. Države članice določijo pravila in posebne zaščitne ukrepe v zvezi z navedenimi omejevalnimi mehanizmi.

Ne glede na člen 6(1), točka (d), Uredbe (EU) 2016/679 imajo fizične osebe pravico omejiti dostop zdravstvenih delavcev do vseh ali dela svojih elektronskih zdravstvenih podatkov. Države članice določijo pravila in posebne zaščitne ukrepe v zvezi z navedenimi omejevalnimi mehanizmi.
  Ta pravila in zaščitni ukrepi ne smejo omejevati zdravstvenih služb pri zagotavljanju dobrega, varnega, pravičnega in dostopnega zdravstvenega varstva. Fizične osebe se obvestijo o tveganjih za varnost pacientov, povezanih z omejevanjem dostopa do zdravstvenih podatkov.

Obrazložitev

Zagotavljanje zdravstvenega varstva mora imeti prednost pred omejevanjem dostopa. Dostopa do nekaterih podatkov, kot so opozorila, ne bi smeli blokirati. Tudi zakoniti skrbnik ne bi smel imeti pravice, da po lastni presoji blokira dostop do podatkov otrok.

Predlog spremembe 7

Člen 3(10)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Fizične osebe imajo pravico pridobiti informacije o izvajalcih zdravstvenih storitev in zdravstvenih delavcih, ki so v okviru zdravstvenega varstva dostopali do njihovih elektronskih zdravstvenih podatkov. Informacije se zagotovijo takoj in brezplačno prek storitev dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov. | Fizične osebe imajo pravico pridobiti informacije o izvajalcih zdravstvenih storitev in zdravstvenih delavcih, ki so v okviru zdravstvenega varstva dostopali do njihovih elektronskih zdravstvenih podatkov
  , če se pri tem ne krši zasebnost zdravstvenih delavcev
  . Informacije se zagotovijo takoj in brezplačno prek storitev dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Fizične osebe imajo pravico pridobiti informacije o izvajalcih zdravstvenih storitev in zdravstvenih delavcih, ki so v okviru zdravstvenega varstva dostopali do njihovih elektronskih zdravstvenih podatkov. Informacije se zagotovijo takoj in brezplačno prek storitev dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov.

Fizične osebe imajo pravico pridobiti informacije o izvajalcih zdravstvenih storitev in zdravstvenih delavcih, ki so v okviru zdravstvenega varstva dostopali do njihovih elektronskih zdravstvenih podatkov
  , če se pri tem ne krši zasebnost zdravstvenih delavcev
  . Informacije se zagotovijo takoj in brezplačno prek storitev dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov.

Obrazložitev

Varovanje zasebnosti izvajalcev zdravstvenega varstva ali zdravstvenih delavcev je lahko pomembno merilo. Treba bi bilo na primer upoštevati varnost zdravstvenih delavcev, ki jim grozi pacient.

Predlog spremembe 8

Člen 4(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar zdravstveni delavci obdelujejo podatke v elektronski obliki: | Kadar zdravstveni delavci
  v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in nacionalno zakonodajo
  obdelujejo podatke v elektronski obliki: |
| (a) | imajo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov fizičnih oseb, ki se zdravijo, ne glede na državo članico zdravstvenega zavarovanja in državo članico zdravljenja; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar zdravstveni delavci obdelujejo podatke v elektronski obliki:

Kadar zdravstveni delavci
  v skladu z Uredbo (EU) 2016/679 in nacionalno zakonodajo
  obdelujejo podatke v elektronski obliki:

(a)

imajo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov fizičnih oseb, ki se zdravijo, ne glede na državo članico zdravstvenega zavarovanja in državo članico zdravljenja;

| (a) | imajo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov fizičnih oseb, ki se zdravijo, ne glede na državo članico zdravstvenega zavarovanja in državo članico zdravljenja; |
| --- | --- |

(a)

imajo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov fizičnih oseb, ki se zdravijo, ne glede na državo članico zdravstvenega zavarovanja in državo članico zdravljenja;

| (b) | zagotovijo, da osebni elektronski zdravstveni podatki fizičnih oseb, ki jih zdravijo, vsebujejo posodobljene informacije v zvezi z opravljenimi zdravstvenimi storitvami. |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da osebni elektronski zdravstveni podatki fizičnih oseb, ki jih zdravijo, vsebujejo posodobljene informacije v zvezi z opravljenimi zdravstvenimi storitvami.

| (b) | zagotovijo, da osebni elektronski zdravstveni podatki fizičnih oseb, ki jih zdravijo, vsebujejo posodobljene informacije v zvezi z opravljenimi zdravstvenimi storitvami. |
| --- | --- |

(b)

zagotovijo, da osebni elektronski zdravstveni podatki fizičnih oseb, ki jih zdravijo, vsebujejo posodobljene informacije v zvezi z opravljenimi zdravstvenimi storitvami.

Obrazložitev

Pojasnitev člena z navedbo splošne uredbe o varstvu podatkov (Uredba (EU) 2016/679 (1)), da je jasno, od kod izhajajo te zaveze.

Predlog spremembe 9

Člen 4(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| V skladu z načelom najmanjšega obsega podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 lahko države članice določijo pravila za določitev kategorij osebnih elektronskih zdravstvenih podatkov, ki
  jih zahtevajo različni zdravstveni poklici
  .
  Taka pravila ne smejo temeljiti na viru elektronskih zdravstvenih podatkov. | V skladu z načelom najmanjšega obsega podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 lahko države članice določijo pravila za določitev kategorij osebnih elektronskih zdravstvenih podatkov, ki
  so potrebni na področju zdravja
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

V skladu z načelom najmanjšega obsega podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 lahko države članice določijo pravila za določitev kategorij osebnih elektronskih zdravstvenih podatkov, ki
  jih zahtevajo različni zdravstveni poklici
  .
  Taka pravila ne smejo temeljiti na viru elektronskih zdravstvenih podatkov.

V skladu z načelom najmanjšega obsega podatkov iz Uredbe (EU) 2016/679 lahko države članice določijo pravila za določitev kategorij osebnih elektronskih zdravstvenih podatkov, ki
  so potrebni na področju zdravja
  .

Obrazložitev

Določanje predpisov na podlagi virov podatkov in poklicnih kategorij presega pristojnosti EU ter ne upošteva nacionalnih pravnih okvirov. Lahko se ogrozi zasebnost pacienta, zlasti če se za obstoječe vire spremenijo načela souporabe. Povezava z virom lahko še posebej ogrozi načelo najmanjšega obsega podatkov.

Predlog spremembe 10

Člen 4(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da je zdravstvenim delavcem prek storitev dostopa za zdravstvene delavce na voljo dostop do vsaj prednostnih kategorij elektronskih zdravstvenih podatkov iz člena 5. Zdravstveni delavci, ki razpolagajo s priznanimi sredstvi elektronske identifikacije, imajo pravico do brezplačne uporabe navedenih storitev dostopa za zdravstvene delavce. | Države članice
  ter po potrebi lokalni in regionalni organi
  zagotovijo, da je zdravstvenim delavcem
  , tudi pri čezmejnih storitvah zdravstvenega varstva,
  prek storitev dostopa za zdravstvene delavce na voljo dostop do vsaj prednostnih kategorij elektronskih zdravstvenih podatkov iz člena 5. Zdravstveni delavci, ki razpolagajo s priznanimi sredstvi elektronske identifikacije, imajo pravico do brezplačne uporabe navedenih storitev dostopa za zdravstvene delavce. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo, da je zdravstvenim delavcem prek storitev dostopa za zdravstvene delavce na voljo dostop do vsaj prednostnih kategorij elektronskih zdravstvenih podatkov iz člena 5. Zdravstveni delavci, ki razpolagajo s priznanimi sredstvi elektronske identifikacije, imajo pravico do brezplačne uporabe navedenih storitev dostopa za zdravstvene delavce.

Države članice
  ter po potrebi lokalni in regionalni organi
  zagotovijo, da je zdravstvenim delavcem
  , tudi pri čezmejnih storitvah zdravstvenega varstva,
  prek storitev dostopa za zdravstvene delavce na voljo dostop do vsaj prednostnih kategorij elektronskih zdravstvenih podatkov iz člena 5. Zdravstveni delavci, ki razpolagajo s priznanimi sredstvi elektronske identifikacije, imajo pravico do brezplačne uporabe navedenih storitev dostopa za zdravstvene delavce.

Obrazložitev

Upoštevati je treba pristojnosti, ki jih imajo regije na področju zdravja v več državah članicah.

Predlog spremembe 11

Člen 4(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar fizična oseba omeji dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov, izvajalec zdravstvenega varstva ali zdravstveni delavci niso obveščeni o vsebini
  elektronskih
  zdravstvenih podatkov brez predhodnega dovoljenja fizične osebe
  , tudi če je izvajalec
  ali
  delavec obveščen o obstoju in naravi omejenih elektronskih zdravstvenih podatkov
  . | Kadar fizična oseba omeji dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov, izvajalec zdravstvenega varstva ali zdravstveni delavci niso obveščeni o vsebini zdravstvenih podatkov brez predhodnega dovoljenja fizične osebe
  . Vendar mora biti izvajalcu zdravstvenega varstva
  ali
  zdravstvenim delavcem vidno, da obstajajo omejeni zdravstveni podatki
  . |
| Kadar je obdelava potrebna za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge fizične osebe, lahko izvajalec zdravstvenega varstva ali zdravstveni delavec dobi dostop do omejenih elektronskih zdravstvenih podatkov. | Kadar je obdelava potrebna za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge fizične osebe
  ali pa splošnega javnega interesa
  , lahko izvajalec zdravstvenega varstva ali zdravstveni delavec dobi dostop do omejenih elektronskih zdravstvenih podatkov. |
| Po takem dostopu izvajalec zdravstvene dejavnosti ali zdravstveni delavec obvesti imetnika podatkov in zadevno fizično osebo oziroma njene skrbnike, da je bil odobren dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov. Zakonodaja držav članic lahko vključuje dodatne zaščitne ukrepe. | Po takem dostopu izvajalec zdravstvene dejavnosti ali zdravstveni delavec obvesti imetnika podatkov in zadevno fizično osebo oziroma njene skrbnike, da je bil odobren dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov. Zakonodaja držav članic lahko vključuje dodatne zaščitne ukrepe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar fizična oseba omeji dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov, izvajalec zdravstvenega varstva ali zdravstveni delavci niso obveščeni o vsebini
  elektronskih
  zdravstvenih podatkov brez predhodnega dovoljenja fizične osebe
  , tudi če je izvajalec
  ali
  delavec obveščen o obstoju in naravi omejenih elektronskih zdravstvenih podatkov
  .

Kadar fizična oseba omeji dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov, izvajalec zdravstvenega varstva ali zdravstveni delavci niso obveščeni o vsebini zdravstvenih podatkov brez predhodnega dovoljenja fizične osebe
  . Vendar mora biti izvajalcu zdravstvenega varstva
  ali
  zdravstvenim delavcem vidno, da obstajajo omejeni zdravstveni podatki
  .

Kadar je obdelava potrebna za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge fizične osebe, lahko izvajalec zdravstvenega varstva ali zdravstveni delavec dobi dostop do omejenih elektronskih zdravstvenih podatkov.

Kadar je obdelava potrebna za zaščito življenjskih interesov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ali druge fizične osebe
  ali pa splošnega javnega interesa
  , lahko izvajalec zdravstvenega varstva ali zdravstveni delavec dobi dostop do omejenih elektronskih zdravstvenih podatkov.

Po takem dostopu izvajalec zdravstvene dejavnosti ali zdravstveni delavec obvesti imetnika podatkov in zadevno fizično osebo oziroma njene skrbnike, da je bil odobren dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov. Zakonodaja držav članic lahko vključuje dodatne zaščitne ukrepe.

Po takem dostopu izvajalec zdravstvene dejavnosti ali zdravstveni delavec obvesti imetnika podatkov in zadevno fizično osebo oziroma njene skrbnike, da je bil odobren dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov. Zakonodaja držav članic lahko vključuje dodatne zaščitne ukrepe.

Obrazložitev

Četudi sama vsebina podatkov ni na voljo, bi moralo biti izvajalcem zdravstvenega varstva ali zdravstvenim delavcem vidno, da je bil dostop do njih omejen. Za dobro zdravstveno varstvo je treba vedeti, ali so na voljo vse informacije ali ne. Kot dodaten razlog za odobritev dostopa do podatkov se navede splošni javni interes, da se zaščitijo še drugi vidiki, na primer obvladovanje okužb.

Predlog spremembe 12

Člen 5(2)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 za spremembo seznama prednostnih kategorij elektronskih zdravstvenih podatkov iz odstavka 1. [...]






  (c) | za kategorijo obstajajo mednarodni standardi, ki so bili proučeni glede možnosti njihove uporabe v Uniji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 za spremembo seznama prednostnih kategorij elektronskih zdravstvenih podatkov iz odstavka 1. [...]

(c)

za kategorijo obstajajo mednarodni standardi, ki so bili proučeni glede možnosti njihove uporabe v Uniji.

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 67 za spremembo seznama prednostnih kategorij elektronskih zdravstvenih podatkov iz odstavka 1. [...]

| (c) | za kategorijo obstajajo mednarodni standardi, ki so bili proučeni glede možnosti njihove uporabe v Uniji
  ; |
| --- | --- |

(c)

za kategorijo obstajajo mednarodni standardi, ki so bili proučeni glede možnosti njihove uporabe v Uniji
  ;

| (d) | potrebo po izmenjavi informacij v prednostnih kategorijah opredelijo države članice
  . |
| --- | --- |

(d)

potrebo po izmenjavi informacij v prednostnih kategorijah opredelijo države članice
  .

Obrazložitev

Prednostna razvrstitev novih kategorij mora temeljiti na dejanskih potrebah v državah članicah. V številnih državah je za zagotavljanje zdravstvenega varstva pristojna regionalna in lokalna raven, ki jo je treba vključiti v postopek določanja prioritet.

Predlog spremembe 13

Člen 7(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar se podatki obdelujejo v elektronski obliki, države članice zagotovijo, da zdravstveni delavci v elektronski obliki sistematično registrirajo ustrezne zdravstvene podatke, ki spadajo pod
  vsaj
  prednostne kategorije iz člena 5 v zvezi z zdravstvenimi storitvami, ki jih zagotavljajo fizičnim osebam, v sistemu za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. | Kadar se podatki obdelujejo v elektronski obliki, države članice zagotovijo, da zdravstveni delavci v elektronski obliki sistematično registrirajo ustrezne zdravstvene podatke, ki spadajo pod prednostne kategorije iz člena 5 v zvezi z zdravstvenimi storitvami, ki jih zagotavljajo fizičnim osebam, v sistemu za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar se podatki obdelujejo v elektronski obliki, države članice zagotovijo, da zdravstveni delavci v elektronski obliki sistematično registrirajo ustrezne zdravstvene podatke, ki spadajo pod
  vsaj
  prednostne kategorije iz člena 5 v zvezi z zdravstvenimi storitvami, ki jih zagotavljajo fizičnim osebam, v sistemu za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

Kadar se podatki obdelujejo v elektronski obliki, države članice zagotovijo, da zdravstveni delavci v elektronski obliki sistematično registrirajo ustrezne zdravstvene podatke, ki spadajo pod prednostne kategorije iz člena 5 v zvezi z zdravstvenimi storitvami, ki jih zagotavljajo fizičnim osebam, v sistemu za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

Obrazložitev

Izraz „vsaj“ je premalo natančen. Uredba bi morala vedno urejati kategorije iz člena 5. Če je za namene zdravstvenega varstva treba izmenjati več kategorij elektronskih zdravstvenih podatkov, bi bilo treba seznam prednostnih kategorij razširiti.

Predlog spremembe 14

Člen 9(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Če fizična oseba uporablja telemedicinske storitve ali storitve dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov iz člena 3(5), točka (a), ima pravico do elektronske identifikacije z uporabo katerega koli sredstva elektronske identifikacije, ki je priznano v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 910/2014. | Če fizična oseba uporablja telemedicinske storitve ali storitve dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov iz člena 3(5), točka (a), ima pravico do elektronske identifikacije z uporabo katerega koli sredstva elektronske identifikacije, ki je priznano v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 910/2014.
  Pri tem je treba upoštevati obstoječe modele elektronske identifikacije v državah članicah. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Če fizična oseba uporablja telemedicinske storitve ali storitve dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov iz člena 3(5), točka (a), ima pravico do elektronske identifikacije z uporabo katerega koli sredstva elektronske identifikacije, ki je priznano v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 910/2014.

Če fizična oseba uporablja telemedicinske storitve ali storitve dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov iz člena 3(5), točka (a), ima pravico do elektronske identifikacije z uporabo katerega koli sredstva elektronske identifikacije, ki je priznano v skladu s členom 6 Uredbe (EU) št. 910/2014.
  Pri tem je treba upoštevati obstoječe modele elektronske identifikacije v državah članicah.

Obrazložitev

Upoštevati je treba obstoječe modele v državah članicah.

Predlog spremembe 15

Člen 10(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Organ za digitalno zdravje






  1. | Vsaka država članica imenuje organ za digitalno zdravje, ki je odgovoren za izvajanje in izvrševanje tega poglavja na nacionalni ravni. Država članica Komisiji sporoči identiteto organa za digitalno zdravje do datuma začetka uporabe te uredbe. Če je imenovani organ za digitalno zdravje subjekt, ki ga sestavlja več organizacij, država članica sporoči Komisiji opis delitve nalog med organizacijami. Komisija te informacije objavi. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Organ za digitalno zdravje

1.

Vsaka država članica imenuje organ za digitalno zdravje, ki je odgovoren za izvajanje in izvrševanje tega poglavja na nacionalni ravni. Država članica Komisiji sporoči identiteto organa za digitalno zdravje do datuma začetka uporabe te uredbe. Če je imenovani organ za digitalno zdravje subjekt, ki ga sestavlja več organizacij, država članica sporoči Komisiji opis delitve nalog med organizacijami. Komisija te informacije objavi.

Organ za digitalno zdravje

| 1. | Vsaka država članica imenuje organ za digitalno zdravje, ki je odgovoren za izvajanje in izvrševanje tega poglavja na nacionalni ravni.
  Države članice lahko ustanovijo tudi regionalne organe za digitalno zdravje, pristojne za izvajanje in izvrševanje na regionalni ravni.
  Država članica Komisiji sporoči identiteto organa za digitalno zdravje do datuma začetka uporabe te uredbe. Če je imenovani organ za digitalno zdravje subjekt, ki ga sestavlja več organizacij, država članica sporoči Komisiji opis delitve nalog med organizacijami. Komisija te informacije objavi. |
| --- | --- |

1.

Vsaka država članica imenuje organ za digitalno zdravje, ki je odgovoren za izvajanje in izvrševanje tega poglavja na nacionalni ravni.
  Države članice lahko ustanovijo tudi regionalne organe za digitalno zdravje, pristojne za izvajanje in izvrševanje na regionalni ravni.
  Država članica Komisiji sporoči identiteto organa za digitalno zdravje do datuma začetka uporabe te uredbe. Če je imenovani organ za digitalno zdravje subjekt, ki ga sestavlja več organizacij, država članica sporoči Komisiji opis delitve nalog med organizacijami. Komisija te informacije objavi.

Obrazložitev

Uvede se možnost, da se imenujejo regionalni organi za digitalno zdravje.

Predlog spremembe 16

Člen 10(2)(h)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsakemu organu za digitalno zdravje se zaupajo naslednje naloge: [...]






  (h) | prispevanje, na ravni Unije, k razvoju evropske oblike izmenjave elektronskih zdravstvenih zapisov in oblikovanju skupnih specifikacij, ki obravnavajo vprašanja interoperabilnosti, varovanja, varnosti ali temeljnih pravic v skladu s členom 23 in specifikacijami podatkovne zbirke EU za sisteme vodenja elektronskih zdravstvenih zapisov in aplikacije za dobro počutje iz člena 32; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsakemu organu za digitalno zdravje se zaupajo naslednje naloge: [...]

(h)

prispevanje, na ravni Unije, k razvoju evropske oblike izmenjave elektronskih zdravstvenih zapisov in oblikovanju skupnih specifikacij, ki obravnavajo vprašanja interoperabilnosti, varovanja, varnosti ali temeljnih pravic v skladu s členom 23 in specifikacijami podatkovne zbirke EU za sisteme vodenja elektronskih zdravstvenih zapisov in aplikacije za dobro počutje iz člena 32;

Vsakemu organu za digitalno zdravje se zaupajo naslednje naloge: [...]

| (h) | prispevanje, na ravni Unije
  in v sodelovanju z lokalno in regionalno ravnjo v državah članicah
  , k razvoju evropske oblike izmenjave elektronskih zdravstvenih zapisov in oblikovanju skupnih specifikacij, ki obravnavajo vprašanja interoperabilnosti, varovanja, varnosti ali temeljnih pravic
  pa tudi interakcijskih vzorcev
  v skladu s členom 23 in specifikacijami podatkovne zbirke EU za sisteme vodenja elektronskih zdravstvenih zapisov in aplikacije za dobro počutje iz člena 32; |
| --- | --- |

(h)

prispevanje, na ravni Unije
  in v sodelovanju z lokalno in regionalno ravnjo v državah članicah
  , k razvoju evropske oblike izmenjave elektronskih zdravstvenih zapisov in oblikovanju skupnih specifikacij, ki obravnavajo vprašanja interoperabilnosti, varovanja, varnosti ali temeljnih pravic
  pa tudi interakcijskih vzorcev
  v skladu s členom 23 in specifikacijami podatkovne zbirke EU za sisteme vodenja elektronskih zdravstvenih zapisov in aplikacije za dobro počutje iz člena 32;

Obrazložitev

Če je v državi članici za zdravstveno varstvo odgovorna regionalna in lokalna raven, ni dovolj, da k razvoju oblike prispeva organ na državni ravni.

Predlog spremembe 17

Člen 10(2)(k)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vsakemu organu za digitalno zdravje se zaupajo naslednje naloge: [...]






  (k) | v skladu z nacionalno zakonodajo
  nudenje telemedicinskih storitev
  in zagotavljanje, da so navedene storitve enostavne za uporabo, dostopne različnim skupinam fizičnih oseb in zdravstvenih delavcev, vključno s fizičnimi osebami s posebnimi potrebami, ne diskriminirajo ter omogočajo izbiro med storitvami v živo in digitalnimi storitvami; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vsakemu organu za digitalno zdravje se zaupajo naslednje naloge: [...]

(k)

v skladu z nacionalno zakonodajo
  nudenje telemedicinskih storitev
  in zagotavljanje, da so navedene storitve enostavne za uporabo, dostopne različnim skupinam fizičnih oseb in zdravstvenih delavcev, vključno s fizičnimi osebami s posebnimi potrebami, ne diskriminirajo ter omogočajo izbiro med storitvami v živo in digitalnimi storitvami;

Vsakemu organu za digitalno zdravje se zaupajo naslednje naloge: [...]

| (k) | olajšanje zagotavljanja telemedicinskih storitev
  v skladu z nacionalno zakonodajo
  , če se država članica strinja z njihovim nudenjem,
  in zagotavljanje, da so navedene storitve enostavne za uporabo, dostopne različnim skupinam fizičnih oseb in zdravstvenih delavcev, vključno s fizičnimi osebami s posebnimi potrebami, ne diskriminirajo ter omogočajo izbiro med storitvami v živo in digitalnimi storitvami; |
| --- | --- |

(k)

olajšanje zagotavljanja telemedicinskih storitev
  v skladu z nacionalno zakonodajo
  , če se država članica strinja z njihovim nudenjem,
  in zagotavljanje, da so navedene storitve enostavne za uporabo, dostopne različnim skupinam fizičnih oseb in zdravstvenih delavcev, vključno s fizičnimi osebami s posebnimi potrebami, ne diskriminirajo ter omogočajo izbiro med storitvami v živo in digitalnimi storitvami;

Obrazložitev

Organi za digitalno zdravje ne bi smeli biti obvezani nudenju telemedicinskih storitev, države članice, ki ponujajo storitve telemedicine, pa bi morale olajšati njihovo zagotavljanje

Predlog spremembe 18

Člen 10(2)(m)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (m) | sodelovanje z drugimi ustreznimi subjekti in organi na nacionalni ravni ali ravni Unije, da se zagotovijo interoperabilnost, prenosljivost podatkov in varnost elektronskih zdravstvenih podatkov, ter s predstavniki deležnikov, vključno s predstavniki pacientov, izvajalci zdravstvenega varstva, zdravstvenimi delavci, industrijskimi združenji; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(m)

sodelovanje z drugimi ustreznimi subjekti in organi na nacionalni ravni ali ravni Unije, da se zagotovijo interoperabilnost, prenosljivost podatkov in varnost elektronskih zdravstvenih podatkov, ter s predstavniki deležnikov, vključno s predstavniki pacientov, izvajalci zdravstvenega varstva, zdravstvenimi delavci, industrijskimi združenji;

| (m) | sodelovanje z drugimi ustreznimi subjekti in organi na
  lokalni, regionalni ali
  nacionalni ravni ali ravni Unije, da se zagotovijo interoperabilnost, prenosljivost podatkov in varnost elektronskih zdravstvenih podatkov, ter s predstavniki deležnikov, vključno s predstavniki pacientov, izvajalci zdravstvenega varstva, zdravstvenimi delavci, industrijskimi združenji; |
| --- | --- |

(m)

sodelovanje z drugimi ustreznimi subjekti in organi na
  lokalni, regionalni ali
  nacionalni ravni ali ravni Unije, da se zagotovijo interoperabilnost, prenosljivost podatkov in varnost elektronskih zdravstvenih podatkov, ter s predstavniki deležnikov, vključno s predstavniki pacientov, izvajalci zdravstvenega varstva, zdravstvenimi delavci, industrijskimi združenji;

Obrazložitev

Upoštevati je treba pristojnosti, ki jih imajo regije na področju zdravja v več državah članicah.

Predlog spremembe 19

Člen 23(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije v zvezi z bistvenimi zahtevami iz Priloge II, vključno z rokom za izvajanje navedenih skupnih specifikacij. Skupne specifikacije po potrebi upoštevajo posebnosti medicinskih pripomočkov in umetnointeligenčnih sistemov velikega tveganja iz člena 14, odstavkov 3 in 4. | Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije v zvezi z bistvenimi zahtevami iz Priloge II, vključno z rokom za izvajanje navedenih skupnih specifikacij. Skupne specifikacije po potrebi upoštevajo posebnosti medicinskih pripomočkov in umetnointeligenčnih sistemov velikega tveganja iz člena 14, odstavkov 3 in 4.
  Izhodišče za razvoj skupnih specifikacij mora biti uporaba sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, da se podpre dobro zdravstveno varstvo. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije v zvezi z bistvenimi zahtevami iz Priloge II, vključno z rokom za izvajanje navedenih skupnih specifikacij. Skupne specifikacije po potrebi upoštevajo posebnosti medicinskih pripomočkov in umetnointeligenčnih sistemov velikega tveganja iz člena 14, odstavkov 3 in 4.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme skupne specifikacije v zvezi z bistvenimi zahtevami iz Priloge II, vključno z rokom za izvajanje navedenih skupnih specifikacij. Skupne specifikacije po potrebi upoštevajo posebnosti medicinskih pripomočkov in umetnointeligenčnih sistemov velikega tveganja iz člena 14, odstavkov 3 in 4.
  Izhodišče za razvoj skupnih specifikacij mora biti uporaba sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, da se podpre dobro zdravstveno varstvo.

Obrazložitev

Glavni namen vodenja podatkov o pacientih je dobro zdravstveno varstvo. To mora biti izhodišče za razvoj skupnih specifikacij, da se izkoristijo dobre prakse in izkušnje držav, ki so že razvile sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

Predlog spremembe 20

Člen 29(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Proizvajalci sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, danih na trg, poročajo o vsakem hudem incidentu, ki vključuje sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, organom za nadzor trga v državah članicah, v katerih se je tak hudi incident zgodil, in navedejo korektivne ukrepe, ki jih je sprejel ali predvidel proizvajalec. | Proizvajalci sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, danih na trg, poročajo o vsakem hudem incidentu, ki vključuje sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, organom za nadzor trga v državah članicah, v katerih se je tak hudi incident zgodil, in navedejo korektivne ukrepe, ki jih je sprejel ali predvidel proizvajalec. |
| Tako obvestilo se pošlje, brez poseganja v zahteve glede obveščanja o incidentih v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148, takoj ko ponudnik vzpostavi vzročno zvezo med sistemom za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in hudim incidentom ali razumno verjetnost take povezave, v vsakem primeru pa najpozneje
  15
   dni po tem, ko proizvajalec izve za hud incident ali okvaro, ki vključuje sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. | Tako obvestilo se pošlje, brez poseganja v zahteve glede obveščanja o incidentih v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148, takoj ko ponudnik vzpostavi vzročno zvezo med sistemom za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in hudim incidentom ali razumno verjetnost take povezave, v vsakem primeru pa najpozneje
  7
   dni po tem, ko proizvajalec izve za hud incident ali okvaro, ki vključuje sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Proizvajalci sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, danih na trg, poročajo o vsakem hudem incidentu, ki vključuje sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, organom za nadzor trga v državah članicah, v katerih se je tak hudi incident zgodil, in navedejo korektivne ukrepe, ki jih je sprejel ali predvidel proizvajalec.

Proizvajalci sistemov za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, danih na trg, poročajo o vsakem hudem incidentu, ki vključuje sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov, organom za nadzor trga v državah članicah, v katerih se je tak hudi incident zgodil, in navedejo korektivne ukrepe, ki jih je sprejel ali predvidel proizvajalec.

Tako obvestilo se pošlje, brez poseganja v zahteve glede obveščanja o incidentih v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148, takoj ko ponudnik vzpostavi vzročno zvezo med sistemom za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in hudim incidentom ali razumno verjetnost take povezave, v vsakem primeru pa najpozneje
  15
   dni po tem, ko proizvajalec izve za hud incident ali okvaro, ki vključuje sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

Tako obvestilo se pošlje, brez poseganja v zahteve glede obveščanja o incidentih v skladu z Direktivo (EU) 2016/1148, takoj ko ponudnik vzpostavi vzročno zvezo med sistemom za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov in hudim incidentom ali razumno verjetnost take povezave, v vsakem primeru pa najpozneje
  7
   dni po tem, ko proizvajalec izve za hud incident ali okvaro, ki vključuje sistem za vodenje elektronskih zdravstvenih zapisov.

Obrazložitev

Rok ne bi smel biti daljši od enega tedna. Predlagani petnajstdnevni rok za obveščanje o hudem incidentu znatno poveča tveganje resne škode.

Predlog spremembe 21

Člen 33(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Imetniki podatkov dajo v skladu z določbami tega poglavja na voljo naslednje
  kategorije elektronskih podatkov za sekundarno uporabo
  : (a) [...] (o) | Države članice v sodelovanju s Komisijo opredelijo
  kategorije elektronskih podatkov
  , ki jih imetniki podatkov dajo na voljo
  za sekundarno uporabo
  v skladu z določbami tega poglavja. To se lahko uredi z izvedbenimi akti, ki se sprejmejo v skladu s postopkom v odboru iz člena 68(2). |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Imetniki podatkov dajo v skladu z določbami tega poglavja na voljo naslednje
  kategorije elektronskih podatkov za sekundarno uporabo
  : (a) [...] (o)

Države članice v sodelovanju s Komisijo opredelijo
  kategorije elektronskih podatkov
  , ki jih imetniki podatkov dajo na voljo
  za sekundarno uporabo
  v skladu z določbami tega poglavja. To se lahko uredi z izvedbenimi akti, ki se sprejmejo v skladu s postopkom v odboru iz člena 68(2).

Obrazložitev

V uredbi ne bi smeli navesti vseh posameznih kategorij. Potrebni so nadaljnje delo in študije, da se določi, katere vrste podatkov se souporabljajo, zato so izvedbeni akti primernejši. Seznam je pomemben poseg v veljavno nacionalno zakonodajo.

Predlog spremembe 22

Člen 33(5)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar nacionalna zakonodaja zahteva privolitev fizične osebe, se organi za dostop do zdravstvenih podatkov opirajo na obveznosti iz tega poglavja za zagotavljanje dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov. | Kadar nacionalna zakonodaja zahteva privolitev fizične osebe,
  tudi prek njenega zastopnika,
  se organi za dostop do zdravstvenih podatkov opirajo na obveznosti iz tega poglavja za zagotavljanje dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar nacionalna zakonodaja zahteva privolitev fizične osebe, se organi za dostop do zdravstvenih podatkov opirajo na obveznosti iz tega poglavja za zagotavljanje dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov.

Kadar nacionalna zakonodaja zahteva privolitev fizične osebe,
  tudi prek njenega zastopnika,
  se organi za dostop do zdravstvenih podatkov opirajo na obveznosti iz tega poglavja za zagotavljanje dostopa do elektronskih zdravstvenih podatkov.

Obrazložitev

Izrecno se navede primer, ko fizična oseba želi ali mora uporabiti svojega zastopnika.

Predlog spremembe 23

Člen 35(e)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (e) | razvijanje proizvodov ali storitev, ki lahko škodujejo posameznikom in družbi na splošno, kot so med drugim prepovedane droge, alkoholne pijače
  in
  tobačni izdelki
  , ali blago ali storitve, ki so zasnovani ali spremenjeni tako, da so v nasprotju z javnim redom ali moralo
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(e)

razvijanje proizvodov ali storitev, ki lahko škodujejo posameznikom in družbi na splošno, kot so med drugim prepovedane droge, alkoholne pijače
  in
  tobačni izdelki
  , ali blago ali storitve, ki so zasnovani ali spremenjeni tako, da so v nasprotju z javnim redom ali moralo
  .

| (e) | razvijanje proizvodov ali storitev, ki lahko škodujejo posameznikom in družbi na splošno, kot so med drugim prepovedane droge, alkoholne pijače
  ali
  tobačni izdelki; |
| --- | --- |

(e)

razvijanje proizvodov ali storitev, ki lahko škodujejo posameznikom in družbi na splošno, kot so med drugim prepovedane droge, alkoholne pijače
  ali
  tobačni izdelki;

| (f) | razvijanje proizvodov ali storitev, ki lahko povzročijo diskriminacijo (z vidika rase, spola, starosti ali spolne usmerjenosti)
  . |
| --- | --- |

(f)

razvijanje proizvodov ali storitev, ki lahko povzročijo diskriminacijo (z vidika rase, spola, starosti ali spolne usmerjenosti)
  .

Obrazložitev

Javni red in morala sta stvar presoje. Zato ni primerno, da EU v evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru uvaja pravila, ki se nanašajo na moralo. Če gre za točno določeno blago in storitve, bi jih bilo treba namesto tega izrecno navesti, po možnosti z izvedbenim aktom. Razlogi za predlog spremembe v točki (f) so razvidni iz samega besedila.

Predlog spremembe 24

Člen 36(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3. | Organi za dostop do zdravstvenih podatkov pri opravljanju svojih nalog aktivno sodelujejo s predstavniki deležnikov, zlasti s predstavniki pacientov, imetnikov podatkov in uporabnikov podatkov. Osebje organov za dostop do zdravstvenih podatkov prepreči vsakršno navzkrižje interesov. Organi za dostop do zdravstvenih podatkov pri svojih odločitvah niso vezani na navodila. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.

Organi za dostop do zdravstvenih podatkov pri opravljanju svojih nalog aktivno sodelujejo s predstavniki deležnikov, zlasti s predstavniki pacientov, imetnikov podatkov in uporabnikov podatkov. Osebje organov za dostop do zdravstvenih podatkov prepreči vsakršno navzkrižje interesov. Organi za dostop do zdravstvenih podatkov pri svojih odločitvah niso vezani na navodila.

| 3. | Organi za dostop do zdravstvenih podatkov pri opravljanju svojih nalog aktivno sodelujejo s predstavniki deležnikov, zlasti s predstavniki pacientov, imetnikov podatkov in uporabnikov podatkov. Osebje organov za dostop do zdravstvenih podatkov prepreči vsakršno navzkrižje interesov.
  „Navzkrižje interesov“ pomeni obstoj formalne neposredne ali posredne povezave z enim ali več subjekti, ki hranijo zadevne podatke ali imajo od njih koristi.
  Organi za dostop do zdravstvenih podatkov pri svojih odločitvah niso vezani na navodila
  drugega zunanjega subjekta
  . |
| --- | --- |

3.

Organi za dostop do zdravstvenih podatkov pri opravljanju svojih nalog aktivno sodelujejo s predstavniki deležnikov, zlasti s predstavniki pacientov, imetnikov podatkov in uporabnikov podatkov. Osebje organov za dostop do zdravstvenih podatkov prepreči vsakršno navzkrižje interesov.
  „Navzkrižje interesov“ pomeni obstoj formalne neposredne ali posredne povezave z enim ali več subjekti, ki hranijo zadevne podatke ali imajo od njih koristi.
  Organi za dostop do zdravstvenih podatkov pri svojih odločitvah niso vezani na navodila
  drugega zunanjega subjekta
  .

Obrazložitev

Pojem „navzkrižje interesov“ je treba jasneje opredeliti. Tudi besedilo „niso vezani na navodila“ bi moralo biti jasnejše. Notranja pravila ali predpisi ne bi smeli biti uvrščeni v to kategorijo.

Predlog spremembe 25

Člen 38(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Če uporabnik podatkov obvesti organ za dostop do zdravstvenih podatkov o ugotovitvi, ki lahko vpliva na zdravje fizične osebe,
  lahko
  organ za dostop do zdravstvenih podatkov o 
  tej ugotovitvi
  obvesti fizično osebo in zdravstvenega delavca, ki jo zdravi. | Če uporabnik podatkov obvesti organ za dostop do zdravstvenih podatkov o ugotovitvi, ki lahko vpliva na zdravje fizične osebe, organ za dostop do zdravstvenih podatkov o 
  obstoju te ugotovitve
  obvesti fizično osebo in zdravstvenega delavca, ki jo zdravi
  , in fizični osebi dá možnost, da dovoli ali prepove razkritje informacij o tej ugotovitvi, tudi prek svojega zastopnika
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Če uporabnik podatkov obvesti organ za dostop do zdravstvenih podatkov o ugotovitvi, ki lahko vpliva na zdravje fizične osebe,
  lahko
  organ za dostop do zdravstvenih podatkov o 
  tej ugotovitvi
  obvesti fizično osebo in zdravstvenega delavca, ki jo zdravi.

Če uporabnik podatkov obvesti organ za dostop do zdravstvenih podatkov o ugotovitvi, ki lahko vpliva na zdravje fizične osebe, organ za dostop do zdravstvenih podatkov o 
  obstoju te ugotovitve
  obvesti fizično osebo in zdravstvenega delavca, ki jo zdravi
  , in fizični osebi dá možnost, da dovoli ali prepove razkritje informacij o tej ugotovitvi, tudi prek svojega zastopnika
  .

Obrazložitev

Obveščanje o obstoju ugotovitve bi moralo biti obvezno, vendar bi morala imeti fizična oseba možnost izraziti, ali želi prejeti več informacij o tej ugotovitvi ali ne.

Predlog spremembe 26

Člen 43(4)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Organi za dostop do zdravstvenih podatkov so pooblaščeni, da prekličejo dovoljenje za obdelavo, izdano v skladu s členom 46, in nemudoma ali v razumnem roku ustavijo obdelavo zadevnih elektronskih zdravstvenih podatkov, ki jo izvaja uporabnik podatkov, da se zagotovi prenehanje neskladnosti iz odstavka 3, ter sprejmejo ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotovitev skladne obdelave s strani uporabnikov podatkov. V zvezi s tem lahko organi za dostop do zdravstvenih podatkov po potrebi prekličejo dovoljenje za obdelavo podatkov in uporabniku podatkov onemogočijo vsakršen dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov za obdobje do pet let. | Organi za dostop do zdravstvenih podatkov so pooblaščeni, da prekličejo dovoljenje za obdelavo, izdano v skladu s členom 46, in nemudoma ali v razumnem roku ustavijo obdelavo zadevnih elektronskih zdravstvenih podatkov, ki jo izvaja uporabnik podatkov, da se zagotovi prenehanje neskladnosti iz odstavka 3, ter sprejmejo ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotovitev skladne obdelave s strani uporabnikov podatkov. V zvezi s tem lahko organi za dostop do zdravstvenih podatkov po potrebi
  naložijo globo (do 10 % letnega prometa uporabnika podatkov v zadnjem obračunskem letu) ali
  prekličejo dovoljenje za obdelavo podatkov in uporabniku podatkov onemogočijo vsakršen dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov za obdobje do pet let. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Organi za dostop do zdravstvenih podatkov so pooblaščeni, da prekličejo dovoljenje za obdelavo, izdano v skladu s členom 46, in nemudoma ali v razumnem roku ustavijo obdelavo zadevnih elektronskih zdravstvenih podatkov, ki jo izvaja uporabnik podatkov, da se zagotovi prenehanje neskladnosti iz odstavka 3, ter sprejmejo ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotovitev skladne obdelave s strani uporabnikov podatkov. V zvezi s tem lahko organi za dostop do zdravstvenih podatkov po potrebi prekličejo dovoljenje za obdelavo podatkov in uporabniku podatkov onemogočijo vsakršen dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov za obdobje do pet let.

Organi za dostop do zdravstvenih podatkov so pooblaščeni, da prekličejo dovoljenje za obdelavo, izdano v skladu s členom 46, in nemudoma ali v razumnem roku ustavijo obdelavo zadevnih elektronskih zdravstvenih podatkov, ki jo izvaja uporabnik podatkov, da se zagotovi prenehanje neskladnosti iz odstavka 3, ter sprejmejo ustrezne in sorazmerne ukrepe za zagotovitev skladne obdelave s strani uporabnikov podatkov. V zvezi s tem lahko organi za dostop do zdravstvenih podatkov po potrebi
  naložijo globo (do 10 % letnega prometa uporabnika podatkov v zadnjem obračunskem letu) ali
  prekličejo dovoljenje za obdelavo podatkov in uporabniku podatkov onemogočijo vsakršen dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov za obdobje do pet let.

Obrazložitev

Okrepiti je treba sankcije za zlorabo določb uredbe.

Predlog spremembe 27

Člen 44

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Organ za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovi, da je omogočen le dostop do zahtevanih elektronskih zdravstvenih podatkov, pomembnih za namen obdelave, ki ga uporabnik podatkov navede v vlogi za dostop do podatkov, in v skladu z izdanim dovoljenjem za obdelavo podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Organ za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovi, da je omogočen le dostop do zahtevanih elektronskih zdravstvenih podatkov, pomembnih za namen obdelave, ki ga uporabnik podatkov navede v vlogi za dostop do podatkov, in v skladu z izdanim dovoljenjem za obdelavo podatkov.

| 1. | Organ za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovi, da je omogočen le dostop do zahtevanih elektronskih zdravstvenih podatkov, pomembnih za namen obdelave, ki ga uporabnik podatkov navede v vlogi za dostop do podatkov, in v skladu z izdanim dovoljenjem za obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

1.

Organ za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovi, da je omogočen le dostop do zahtevanih elektronskih zdravstvenih podatkov, pomembnih za namen obdelave, ki ga uporabnik podatkov navede v vlogi za dostop do podatkov, in v skladu z izdanim dovoljenjem za obdelavo podatkov.

| 2. | Organi za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovijo elektronske zdravstvene podatke v anonimizirani obliki, kadar je z navedenimi podatki mogoče doseči namen obdelave uporabnika podatkov, ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje uporabnik podatkov. |
| --- | --- |

2.

Organi za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovijo elektronske zdravstvene podatke v anonimizirani obliki, kadar je z navedenimi podatki mogoče doseči namen obdelave uporabnika podatkov, ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje uporabnik podatkov.

| 2. | Organi za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovijo elektronske zdravstvene podatke v anonimizirani obliki, kadar je z navedenimi podatki mogoče doseči namen obdelave uporabnika podatkov, ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje uporabnik podatkov. |
| --- | --- |

2.

Organi za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovijo elektronske zdravstvene podatke v anonimizirani obliki, kadar je z navedenimi podatki mogoče doseči namen obdelave uporabnika podatkov, ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje uporabnik podatkov.

| 3. | Kadar namena obdelave uporabnikov podatkov ni mogoče doseči z anonimiziranimi podatki ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje uporabnik podatkov, organi za dostop do zdravstvenih podatkov omogočijo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov v psevdonimizirani obliki. Informacije, potrebne za razveljavitev psevdonimizacije, so na voljo samo organu za dostop do zdravstvenih podatkov. Uporabniki podatkov ne smejo ponovno identificirati elektronskih zdravstvenih podatkov, ki so jim bili posredovani v psevdonimizirani obliki. Če uporabnik podatkov ne spoštuje ukrepov organa za dostop do zdravstvenih podatkov, ki zagotavljajo psevdonimizacijo, je primerno kaznovan. |
| --- | --- |

3.

Kadar namena obdelave uporabnikov podatkov ni mogoče doseči z anonimiziranimi podatki ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje uporabnik podatkov, organi za dostop do zdravstvenih podatkov omogočijo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov v psevdonimizirani obliki. Informacije, potrebne za razveljavitev psevdonimizacije, so na voljo samo organu za dostop do zdravstvenih podatkov. Uporabniki podatkov ne smejo ponovno identificirati elektronskih zdravstvenih podatkov, ki so jim bili posredovani v psevdonimizirani obliki. Če uporabnik podatkov ne spoštuje ukrepov organa za dostop do zdravstvenih podatkov, ki zagotavljajo psevdonimizacijo, je primerno kaznovan.

| 3. | Kadar namena obdelave uporabnikov podatkov ni mogoče doseči z anonimiziranimi podatki ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje uporabnik podatkov, organi za dostop do zdravstvenih podatkov omogočijo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov v psevdonimizirani obliki. Informacije, potrebne za razveljavitev psevdonimizacije, so na voljo samo organu za dostop do zdravstvenih podatkov. Uporabniki podatkov ne smejo ponovno identificirati elektronskih zdravstvenih podatkov, ki so jim bili posredovani v psevdonimizirani obliki. Če uporabnik podatkov ne spoštuje ukrepov organa za dostop do zdravstvenih podatkov, ki zagotavljajo psevdonimizacijo, je primerno kaznovan. |
| --- | --- |

3.

Kadar namena obdelave uporabnikov podatkov ni mogoče doseči z anonimiziranimi podatki ob upoštevanju informacij, ki jih posreduje uporabnik podatkov, organi za dostop do zdravstvenih podatkov omogočijo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov v psevdonimizirani obliki. Informacije, potrebne za razveljavitev psevdonimizacije, so na voljo samo organu za dostop do zdravstvenih podatkov. Uporabniki podatkov ne smejo ponovno identificirati elektronskih zdravstvenih podatkov, ki so jim bili posredovani v psevdonimizirani obliki. Če uporabnik podatkov ne spoštuje ukrepov organa za dostop do zdravstvenih podatkov, ki zagotavljajo psevdonimizacijo, je primerno kaznovan.

| 4. | Organi za dostop do zdravstvenih podatkov smejo ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 in nacionalne zakonodaje po potrebi zagotoviti osebne elektronske zdravstvene podatke. |
| --- | --- |

4.

Obrazložitev

Zaradi izrednih okoliščin se lahko pojavi potreba po osebnih elektronskih zdravstvenih podatkih za sekundarno uporabo, na primer za raziskave v javnem interesu. Seveda je treba pri tem upoštevati splošno uredbo o varstvu podatkov (Uredbo (EU) 2016/679) in nacionalno zakonodajo.

Predlog spremembe 28

Člen 46(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 3. | Organ za dostop do zdravstvenih podatkov izda ali zavrne dovoljenje za obdelavo podatkov v 
  dveh
  mesecih po prejemu vloge za dostop do podatkov. Z odstopanjem od navedene uredbe [...] [akt o upravljanju podatkov, COM(2020) 767 final] lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov podaljša obdobje za odgovor na vlogo za dostop do podatkov za dva dodatna meseca, če je to potrebno, ob upoštevanju zapletenosti zahteve. V takih primerih organ za dostop do zdravstvenih podatkov prosilca čim prej obvesti, da je za proučitev vloge potrebno več časa, skupaj z razlogi za zamudo. Če organ za dostop do zdravstvenih podatkov ne izda odločbe v roku, se izda dovoljenje za obdelavo podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

3.

Organ za dostop do zdravstvenih podatkov izda ali zavrne dovoljenje za obdelavo podatkov v 
  dveh
  mesecih po prejemu vloge za dostop do podatkov. Z odstopanjem od navedene uredbe [...] [akt o upravljanju podatkov, COM(2020) 767 final] lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov podaljša obdobje za odgovor na vlogo za dostop do podatkov za dva dodatna meseca, če je to potrebno, ob upoštevanju zapletenosti zahteve. V takih primerih organ za dostop do zdravstvenih podatkov prosilca čim prej obvesti, da je za proučitev vloge potrebno več časa, skupaj z razlogi za zamudo. Če organ za dostop do zdravstvenih podatkov ne izda odločbe v roku, se izda dovoljenje za obdelavo podatkov.

| 3. | Organ za dostop do zdravstvenih podatkov izda ali zavrne dovoljenje za obdelavo podatkov v 
  treh
  mesecih po prejemu vloge za dostop do podatkov. Z odstopanjem od navedene uredbe [...] [akt o upravljanju podatkov, COM(2020) 767 final] lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov podaljša obdobje za odgovor na vlogo za dostop do podatkov za dva dodatna meseca, če je to potrebno, ob upoštevanju zapletenosti zahteve. V takih primerih organ za dostop do zdravstvenih podatkov prosilca čim prej obvesti, da je za proučitev vloge potrebno več časa, skupaj z razlogi za zamudo. Če organ za dostop do zdravstvenih podatkov ne izda odločbe v roku, se izda dovoljenje za obdelavo podatkov. |
| --- | --- |

3.

Organ za dostop do zdravstvenih podatkov izda ali zavrne dovoljenje za obdelavo podatkov v 
  treh
  mesecih po prejemu vloge za dostop do podatkov. Z odstopanjem od navedene uredbe [...] [akt o upravljanju podatkov, COM(2020) 767 final] lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov podaljša obdobje za odgovor na vlogo za dostop do podatkov za dva dodatna meseca, če je to potrebno, ob upoštevanju zapletenosti zahteve. V takih primerih organ za dostop do zdravstvenih podatkov prosilca čim prej obvesti, da je za proučitev vloge potrebno več časa, skupaj z razlogi za zamudo. Če organ za dostop do zdravstvenih podatkov ne izda odločbe v roku, se izda dovoljenje za obdelavo podatkov.

Obrazložitev

Organ za dostop do zdravstvenih podatkov bo morda potreboval nekaj časa za oceno vlog.

Predlog spremembe 29

Člen 46(9)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Dovoljenje za obdelavo podatkov se izda za obdobje, potrebno za izpolnitev zahtevanih namenov, ki ne sme presegati
  pet
  let. To obdobje se lahko na zahtevo uporabnika podatkov na podlagi argumentov in dokumentov, ki upravičujejo to podaljšanje, enkrat podaljša, in sicer en mesec pred iztekom dovoljenja za obdelavo podatkov ter za
  obdobje, ki ne sme presegati pet let
  . Z odstopanjem od člena 42 lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov zaračuna višje pristojbine, da se upoštevajo stroški in tveganja skladiščenja elektronskih zdravstvenih podatkov za daljše časovno obdobje, ki presega prvih
  pet
  let. Za zmanjšanje navedenih stroškov in pristojbin lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov uporabniku podatkov tudi predlaga, naj skladišči podatkovni nabor v sistemu skladiščenja z zmanjšanimi zmogljivostmi. Podatki v varnem okolju za obdelavo se izbrišejo v šestih mesecih po poteku veljavnosti dovoljenja za obdelavo podatkov. Organ za dostop do zdravstvenih podatkov na zahtevo uporabnika podatkov shrani formulo o oblikovanju zahtevanega podatkovnega nabora. | Dovoljenje za obdelavo podatkov se izda za obdobje, potrebno za izpolnitev zahtevanih namenov, ki ne sme presegati
  deset
  let. To obdobje se lahko na zahtevo uporabnika podatkov na podlagi argumentov in dokumentov, ki upravičujejo to podaljšanje, enkrat podaljša, in sicer en mesec pred iztekom dovoljenja za obdelavo podatkov ter za
  največ dve leti
  . Z odstopanjem od člena 42 lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov zaračuna višje pristojbine, da se upoštevajo stroški in tveganja skladiščenja elektronskih zdravstvenih podatkov za daljše časovno obdobje, ki presega prvih
  deset
  let. Za zmanjšanje navedenih stroškov in pristojbin lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov uporabniku podatkov tudi predlaga, naj skladišči podatkovni nabor v sistemu skladiščenja z zmanjšanimi zmogljivostmi. Podatki v varnem okolju za obdelavo se izbrišejo v šestih mesecih po poteku veljavnosti dovoljenja za obdelavo podatkov. Organ za dostop do zdravstvenih podatkov na zahtevo uporabnika podatkov shrani formulo o oblikovanju zahtevanega podatkovnega nabora. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Dovoljenje za obdelavo podatkov se izda za obdobje, potrebno za izpolnitev zahtevanih namenov, ki ne sme presegati
  pet
  let. To obdobje se lahko na zahtevo uporabnika podatkov na podlagi argumentov in dokumentov, ki upravičujejo to podaljšanje, enkrat podaljša, in sicer en mesec pred iztekom dovoljenja za obdelavo podatkov ter za
  obdobje, ki ne sme presegati pet let
  . Z odstopanjem od člena 42 lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov zaračuna višje pristojbine, da se upoštevajo stroški in tveganja skladiščenja elektronskih zdravstvenih podatkov za daljše časovno obdobje, ki presega prvih
  pet
  let. Za zmanjšanje navedenih stroškov in pristojbin lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov uporabniku podatkov tudi predlaga, naj skladišči podatkovni nabor v sistemu skladiščenja z zmanjšanimi zmogljivostmi. Podatki v varnem okolju za obdelavo se izbrišejo v šestih mesecih po poteku veljavnosti dovoljenja za obdelavo podatkov. Organ za dostop do zdravstvenih podatkov na zahtevo uporabnika podatkov shrani formulo o oblikovanju zahtevanega podatkovnega nabora.

Dovoljenje za obdelavo podatkov se izda za obdobje, potrebno za izpolnitev zahtevanih namenov, ki ne sme presegati
  deset
  let. To obdobje se lahko na zahtevo uporabnika podatkov na podlagi argumentov in dokumentov, ki upravičujejo to podaljšanje, enkrat podaljša, in sicer en mesec pred iztekom dovoljenja za obdelavo podatkov ter za
  največ dve leti
  . Z odstopanjem od člena 42 lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov zaračuna višje pristojbine, da se upoštevajo stroški in tveganja skladiščenja elektronskih zdravstvenih podatkov za daljše časovno obdobje, ki presega prvih
  deset
  let. Za zmanjšanje navedenih stroškov in pristojbin lahko organ za dostop do zdravstvenih podatkov uporabniku podatkov tudi predlaga, naj skladišči podatkovni nabor v sistemu skladiščenja z zmanjšanimi zmogljivostmi. Podatki v varnem okolju za obdelavo se izbrišejo v šestih mesecih po poteku veljavnosti dovoljenja za obdelavo podatkov. Organ za dostop do zdravstvenih podatkov na zahtevo uporabnika podatkov shrani formulo o oblikovanju zahtevanega podatkovnega nabora.

Obrazložitev

Pri številnih raziskovalnih projektih je treba podatke hraniti dlje kot pet let. Sprememba omogoča večjo prožnost pri določanju potrebnega obdobja in s tem hrambo podatkov do deset let. Po drugi strani pa bi moralo podaljšanje tega obdobja znašati manj kot predlaganih pet let.

Predlog spremembe 30

Člen 47(3)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar prosilec na podlagi zahtevka za podatke zahteva rezultat v anonimizirani obliki, vključno s statistično obliko, organ za dostop do zdravstvenih podatkov v dveh mesecih oceni in, kadar je mogoče, posreduje rezultat uporabniku podatkov. | Kadar prosilec na podlagi zahtevka za podatke zahteva rezultat v anonimizirani obliki, vključno s statistično obliko, organ za dostop do zdravstvenih podatkov v dveh mesecih oceni in, kadar je mogoče, posreduje rezultat uporabniku podatkov.
  Kadar teh podatkov ni mogoče posredovati, organ za dostop do zdravstvenih podatkov prosilcu predloži utemeljitev zavrnitve. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar prosilec na podlagi zahtevka za podatke zahteva rezultat v anonimizirani obliki, vključno s statistično obliko, organ za dostop do zdravstvenih podatkov v dveh mesecih oceni in, kadar je mogoče, posreduje rezultat uporabniku podatkov.

Kadar prosilec na podlagi zahtevka za podatke zahteva rezultat v anonimizirani obliki, vključno s statistično obliko, organ za dostop do zdravstvenih podatkov v dveh mesecih oceni in, kadar je mogoče, posreduje rezultat uporabniku podatkov.
  Kadar teh podatkov ni mogoče posredovati, organ za dostop do zdravstvenih podatkov prosilcu predloži utemeljitev zavrnitve.

Obrazložitev

V skladu s tem členom je treba podatke posredovati, „kadar je mogoče“. Če to ni mogoče, bi moral prosilec prejeti utemeljitev z razlogi, zakaj to ni mogoče.

Predlog spremembe 31

Člen 49(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| 1. | Kadar prosilec zahteva dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov zgolj od posameznega imetnika podatkov v eni državi članici, lahko navedeni prosilec z odstopanjem od člena 45(1) vloži vlogo za dostop do podatkov ali zahtevek za podatke neposredno pri imetniku podatkov. Vloga za dostop do podatkov je v skladu z zahtevami iz člena 45, zahtevek za podatke pa z zahtevami iz člena 47. Večdržavni zahtevki in zahtevki, v zvezi s katerimi je potrebna kombinacija podatkovnih naborov več imetnikov podatkov, se naslovijo na organe za dostop do zdravstvenih podatkov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

1.

Kadar prosilec zahteva dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov zgolj od posameznega imetnika podatkov v eni državi članici, lahko navedeni prosilec z odstopanjem od člena 45(1) vloži vlogo za dostop do podatkov ali zahtevek za podatke neposredno pri imetniku podatkov. Vloga za dostop do podatkov je v skladu z zahtevami iz člena 45, zahtevek za podatke pa z zahtevami iz člena 47. Večdržavni zahtevki in zahtevki, v zvezi s katerimi je potrebna kombinacija podatkovnih naborov več imetnikov podatkov, se naslovijo na organe za dostop do zdravstvenih podatkov.

| 1. | Kadar prosilec zahteva dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov zgolj od posameznega imetnika podatkov v eni državi članici, lahko navedeni prosilec z odstopanjem od člena 45(1) vloži vlogo za dostop do podatkov ali zahtevek za podatke neposredno pri imetniku podatkov.
  Posamezni imetnik podatkov zavrne dovoljenje za dostop do podatkov, če je mogoče posamezne primere pripisati določeni osebi kljub psevdonimizaciji.
  Vloga za dostop do podatkov je v skladu z zahtevami iz člena 45, zahtevek za podatke pa z zahtevami iz člena 47. Večdržavni zahtevki in zahtevki, v zvezi s katerimi je potrebna kombinacija podatkovnih naborov več imetnikov podatkov, se naslovijo na organe za dostop do zdravstvenih podatkov. |
| --- | --- |

1.

Kadar prosilec zahteva dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov zgolj od posameznega imetnika podatkov v eni državi članici, lahko navedeni prosilec z odstopanjem od člena 45(1) vloži vlogo za dostop do podatkov ali zahtevek za podatke neposredno pri imetniku podatkov.
  Posamezni imetnik podatkov zavrne dovoljenje za dostop do podatkov, če je mogoče posamezne primere pripisati določeni osebi kljub psevdonimizaciji.
  Vloga za dostop do podatkov je v skladu z zahtevami iz člena 45, zahtevek za podatke pa z zahtevami iz člena 47. Večdržavni zahtevki in zahtevki, v zvezi s katerimi je potrebna kombinacija podatkovnih naborov več imetnikov podatkov, se naslovijo na organe za dostop do zdravstvenih podatkov.

Obrazložitev

Pri zdravstvenih podatkih je anonimnost bistvena.

Predlog spremembe 32

Člen 50(1)(f)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Organi za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovijo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov samo prek varnega okolja za obdelavo s tehničnimi in organizacijskimi ukrepi ter zahtevami glede varnosti in interoperabilnosti. Zlasti sprejmejo naslednje varnostne ukrepe: | Organi za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovijo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov samo prek varnega okolja za obdelavo s tehničnimi in organizacijskimi ukrepi ter zahtevami glede varnosti in interoperabilnosti. Zlasti sprejmejo naslednje varnostne ukrepe: |
| [...] | [...] |
| (f) | zagotavljanje skladnosti in spremljanje varnostnih ukrepov iz tega člena za zmanjšanje morebitnih varnostnih groženj. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Organi za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovijo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov samo prek varnega okolja za obdelavo s tehničnimi in organizacijskimi ukrepi ter zahtevami glede varnosti in interoperabilnosti. Zlasti sprejmejo naslednje varnostne ukrepe:

Organi za dostop do zdravstvenih podatkov zagotovijo dostop do elektronskih zdravstvenih podatkov samo prek varnega okolja za obdelavo s tehničnimi in organizacijskimi ukrepi ter zahtevami glede varnosti in interoperabilnosti. Zlasti sprejmejo naslednje varnostne ukrepe:

[...]

[...]

(f)

zagotavljanje skladnosti in spremljanje varnostnih ukrepov iz tega člena za zmanjšanje morebitnih varnostnih groženj.

| (f) | zagotavljanje skladnosti in spremljanje varnostnih ukrepov iz tega člena za
  čim večje
  zmanjšanje morebitnih varnostnih groženj. |
| --- | --- |

(f)

zagotavljanje skladnosti in spremljanje varnostnih ukrepov iz tega člena za
  čim večje
  zmanjšanje morebitnih varnostnih groženj.

Obrazložitev

Varnostni ukrepi morajo biti usmerjeni v to, da se morebitne varnostne grožnje čim bolj zmanjšajo.

Predlog spremembe 33

Člen 65(1)

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Naloge odbora za evropski zdravstveni podatkovni prostor | Naloge odbora za evropski zdravstveni podatkovni prostor |
| 1. | Odbor za evropski zdravstveni podatkovni prostor ima naslednje naloge, povezane s primarno uporabo elektronskih zdravstvenih podatkov v skladu s poglavjema II in III:
  [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Naloge odbora za evropski zdravstveni podatkovni prostor

Naloge odbora za evropski zdravstveni podatkovni prostor

1.

Odbor za evropski zdravstveni podatkovni prostor ima naslednje naloge, povezane s primarno uporabo elektronskih zdravstvenih podatkov v skladu s poglavjema II in III:

[...]

| 1. | Odbor za evropski zdravstveni podatkovni prostor ima naslednje naloge, povezane s primarno uporabo elektronskih zdravstvenih podatkov v skladu s poglavjema II in III:
  [...] |
| --- | --- |

1.

Odbor za evropski zdravstveni podatkovni prostor ima naslednje naloge, povezane s primarno uporabo elektronskih zdravstvenih podatkov v skladu s poglavjema II in III:

[...]

| | (b) | izdajanje pisnih prispevkov in izmenjava najboljših praks o zadevah, povezanih z usklajevanjem izvajanja te uredbe ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih v skladu z njo, na ravni držav članic, zlasti glede: |
| --- | --- | --- |

(b)

izdajanje pisnih prispevkov in izmenjava najboljših praks o zadevah, povezanih z usklajevanjem izvajanja te uredbe ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih v skladu z njo, na ravni držav članic, zlasti glede:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

| | (b) | izdajanje pisnih prispevkov in izmenjava najboljših praks o zadevah, povezanih z usklajevanjem izvajanja te uredbe ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih v skladu z njo, na ravni držav članic,
  ob upoštevanju lokalne in regionalne ravni,
  zlasti glede: |
| --- | --- | --- |

(b)

izdajanje pisnih prispevkov in izmenjava najboljših praks o zadevah, povezanih z usklajevanjem izvajanja te uredbe ter delegiranih in izvedbenih aktov, sprejetih v skladu z njo, na ravni držav članic,
  ob upoštevanju lokalne in regionalne ravni,
  zlasti glede:

| | [...] |
| --- | --- |

[...]

Obrazložitev

Poudariti je treba pomen vključevanja lokalne in regionalne ravni.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ (OR),

Varnost in varstvo podatkov

| 1. | pozdravlja predlog Komisije o vzpostavitvi evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora in poudarja, da mora biti ta infrastruktura na voljo tudi izvajalcem zdravstvenih storitev, hkrati pa je treba zaščititi pravice pacientov do varstva zasebnosti in varstva osebnih podatkov (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so bila pričakovanja državljanov v odnosu do EU na področju zdravja upoštevana v sklepih Konference o prihodnosti Evrope, zlasti kar zadeva krepitev odpornosti in kakovosti zdravstvenih sistemov, in sicer s predlogom vzpostavitve evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora, „ki bi olajšal izmenjavo zdravstvenih podatkov; zdravstvena dokumentacija posameznika bi bila lahko na voljo (na prostovoljni osnovi) prek elektronskega zdravstvenega potnega lista EU ob doslednem spoštovanju pravil o varstvu podatkov“; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja cilj predloga, da se ustvarijo nove in razširjene možnosti za primarno in sekundarno uporabo zdravstvenih podatkov v korist pacientov, zdravstvenega varstva, raziskav in družbe kot celote. Boljši dostop do zdravstvenih podatkov je predpogoj za razvoj sodobnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da dostop pacientov do lastnih zdravstvenih podatkov in možnosti za izmenjavo teh podatkov z zdravstvenimi službami olajšujejo nemoteno zdravstveno varstvo, izboljšujejo varnost pacientov in jim omogočajo, da v večji meri sooblikujejo svoje zdravstveno varstvo. Nadzorovana uporaba zdravstvenih podatkov za raziskave, politiko in razvoj ustreznih izdelkov, ki je v skladu z varstvom podatkov, je pomemben pogoj za napredek v medicini, večjo varnost pacientov in boljše spremljanje učinkovitosti zdravstva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je glavni cilj zdravstvenih podatkov in njihove souporabe pacientom zagotoviti najboljše možno zdravstveno varstvo in njegovo kakovost. Priporočajo se tudi ocena stanja zdravstvenih sistemov s posebnim poudarkom na vaseh in mestih ter razvoj in organizacija zdravstvenih sistemov na podlagi rezultatov te ocene, da bi čim bolj zmanjšali razlike v kakovosti oskrbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da prosti pretok blaga in storitev ne bi smel imeti prednosti pred možnostjo dobrega zdravstvenega varstva za paciente v njihovi matični državi in da je treba to upoštevati pri nadaljnjem delu v okviru uredbe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da so zdravstvene kartoteke za izvajalce zdravstvenega varstva in zdravstvene delavce eno najpomembnejših orodij za organizacijo in zagotavljanje dobrega in varnega zdravstvenega varstva za paciente. Zato mora biti zdravstvena dokumentacija pripravljena v skladu s skupnimi standardi, določenimi v okviru evropskega znanstvenega podatkovnega prostora, pa tudi z dodatnimi standardi, ki jih opredelijo posamezne države članice na nacionalni ali regionalni ravni glede na posebne lokalne potrebe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je treba pojasniti, v kolikšni meri so v novo uredbo zajete socialne storitve, saj se socialni in zdravstveni podatki v nekaterih državah članicah zbirajo skupaj, v drugih pa ločeno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | meni, da bo za izvajanje uredbe potrebno veliko dela na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Za to bodo potrebna precejšnja finančna sredstva, čas in človeški viri. Ocene stroškov v predlogu ne nudijo dovolj jasnega prikaza lokalnih in regionalnih stroškov. Čeprav se stroški zagotovo lahko delno financirajo iz različnih programov EU, ni jasno, v kolikšni meri se krijejo stroški prehoda v državah članicah in kako obravnavati stroške različnih akterjev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da morajo vsi deležniki spoštovati najvišje standarde na področju varnosti in varstva podatkov glede na to, da digitalizacija zdravstvenih podatkov povečuje tveganja na področju kibernetske varnosti. Državljanom bi bilo treba zagotoviti, da bodo njihovi osebni zdravstveni podatki obravnavani z največjo skrbnostjo, na podlagi trdnega okvira ter strogega sistema varnosti in varstva podatkov z ustreznimi zaščitnimi ukrepi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba pri zagotavljanju načinov za dostop državljanov do svojih elektronskih zdravstvenih podatkov in za boljši nadzor nad temi podatki v okviru uredbe poskrbeti, da se ne prezrejo ranljive skupine, zlasti starejši z omejenimi digitalnimi znanji in spretnostmi ali osebe z omejenim dostopom do digitalnih sredstev (3); |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da je pravica fizičnih oseb do samostojnega odločanja bistvenega pomena, in poudarja pomen vključitve jamstev glede skladnosti z določbami Uredbe (EU) 2016/679 (splošne uredbe o varstvu podatkov); |
| --- | --- |

12.

| 13. | opozarja, da vzpostavitev evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora otežujeta pomanjkanje strokovnjakov in tehničnega znanja ter omejeno število ponudnikov s potrebnim strokovnim znanjem za vzpostavitev in vzdrževanje sistemov in infrastrukture zdravstvenih podatkov, ki bi izpolnjevali visoke zahteve glede varnosti in varstva podatkov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj preuči in predstavi tudi predloge o tem, kako lahko Unija podpre uvedbo dodatne fizične infrastrukture, potrebne za shranjevanje podatkov v državah članicah, tudi na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

14.

Interoperabilnost

| 15. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi lahko izvajanje evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora brez jasnih smernic zaradi neenake uporabe in različnih razlag na nacionalni ali celo regionalni ravni v Evropski uniji vodilo v razpršene pristope, kot se je zgodilo v primeru splošne uredbe o varstvu podatkov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zato meni, da je treba določiti posebna skupna pravila, modele delovanja in rešitve, da se bo uredba v vseh državah članicah izvajala enotno in da se bo pri čezmejni uporabi zdravstvenih podatkov spoštovala pravica državljanov do zasebnosti. V zvezi s tem Odbor z zadovoljstvom ugotavlja, da je s sedanjim predlogom postala obvezna izmenjava zdravstvenih zapisov v elektronski obliki; |
| --- | --- |

16.

Kakovost podatkov

| 17. | poudarja, da morajo biti podatki, ki se uporabljajo za raziskave ali oblikovanje politik, pa tudi za zagotavljanje zdravstvenega varstva, zaupanja vredni, enake oblike, dosledni, prilagojeni svojemu namenu, reprezentativni in merljivi. Odbor pozdravlja merila iz predloga za določitev tipologije in najpomembnejših posebnih lastnosti zdravstvenih podatkov, vendar meni, da bi bilo treba več pozornosti nameniti zahtevam glede kakovosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da si več držav članic na nacionalni in decentralizirani ravni že prizadeva najti digitalne rešitve za izmenjavo podatkov med različnimi sektorji, pa tudi za številne druge elemente, obravnavane v uredbi. Zato bi bilo zaželeno uporabiti izkušnje, pridobljene s takšnimi pobudami, in jih v prihodnosti izkoristiti v okviru evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prav tako poudarja, da je treba poskrbeti, da bo razvoj okvira za izmenjavo podatkov med državami članicami temeljil na mednarodnih standardih, kot so profiliranje virov za hitro interoperabilnost zdravstvenega varstva (Fast Healthcare Interoperability Resources, FHIR) in standardi sistematizirane medicinske nomenklature – klinična terminologija (Systematized Nomenclature of Medicine – Clinical Terms, SNOMED-CT). Tako bi bilo lahko delo, opravljeno na evropski ravni, pomembno tudi za tretje države, ki se že zdaj zgledujejo po različnih državah članicah ali z njimi sodelujejo, zlasti glede nemotene izmenjave podatkov med sistemi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da bi s podelitvijo pravice in možnosti fizičnim osebam, da spremenijo podatke v svoji zdravstveni dokumentaciji ali vnesejo nekatere druge podatke, lahko prišlo do težav s kakovostjo zadevnih evidenc, in priporoča, naj se izvede bolj poglobljena analiza, kako bi se ta vprašanja lahko obravnavala; |
| --- | --- |

20.

Upravljanje

| 21. | poudarja, da je treba za zagotovitev uspeha evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora sprejeti ureditev, ki bo temeljila na upravljanju na več ravneh, ter se odločiti za pristope, ki ne bodo zajemali le ravni Unije in držav članic, temveč tudi regionalno in lokalno raven; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bo eden od izzivov pri izvajanju evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora zagotavljanje ustreznih virov in infrastrukture (tudi fizične) na nacionalni, regionalni in lokalni ravni za shranjevanje zdravstvenih podatkov, omogočanje dostopa do njih in njihovo izmenjavo za namene zagotavljanja zdravstvenega varstva, raziskav, oblikovanja politik in regulativnih ukrepov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vztraja, da je treba bolje pojasniti vlogo in pristojnosti odbora za evropski zdravstveni podatkovni prostor. Sestavljali ga bodo predstavniki organov za digitalno zdravje in organov za dostop do zdravstvenih podatkov iz vseh držav članic, ni pa jasno, kakšno vlogo bodo imeli opazovalci, strokovnjaki, deležniki in druge ustrezne tretje osebe niti na kakšen način bodo sodelovali pri njegovem delu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da predlog vključuje standardizacijo podatkov med državami članicami, da bi jih bilo mogoče deliti. To ima lahko občutne upravne in finančne posledice za lokalne in regionalne oblasti, saj bodo morda morale nove podatkovne standarde vključiti v svoje že delujoče informacijske sisteme in usposobiti svoje osebje za ravnanje z njimi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva, naj se ga kot predstavnika lokalnih in regionalnih oblasti vključi v odbor za evropski zdravstveni podatkovni prostor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | glede na manevrski prostor, ki ga sedanji predlog omogoča v zvezi s številnimi konkretnimi vidiki, ki se urejajo z izvedbenimi akti, opozarja na težave pri sedanjem razumevanju, kaj bo uredba v praksi pomenila za paciente, zdravstveno varstvo, raziskave, inovatorje in druge uporabnike zdravstvenih podatkov; |
| --- | --- |

26.

Subsidiarnost

| 27. | ocenjuje, da predlog uredbe v sedanji obliki ne povzroča nobenih težav glede skladnosti z načelom subsidiarnosti, kar zadeva predlagane cilje prenosljivosti in interoperabilnosti podatkov. Teh vidikov namreč ne morejo ustrezno urejati niti države članice niti regionalne in lokalne oblasti, ki delujejo izolirano. Poleg tega pozitivne značilnosti evropskega zdravstvenega podatkovnega prostora prispevajo k zmanjšanju neenakosti med različnimi regijami Evropske unije in zagotavljanju kakovostnih informacij za oblikovanje zdravstvenih politik, prilagojenih lokalnim potrebam. Zanemariti ne gre niti njegovih prednosti na znanstvenem področju pri beleženju pozitivnih in negativnih (škodljivih) učinkov različnih uporabljenih zdravstvenih tehnologij, katerih rezultati se lahko hitro uporabijo tudi v najbolj oddaljenih ali prikrajšanih regijah. Vendar bi bilo treba s posebno pozornostjo poskrbeti, da predlagana uredba Uniji ne podeli prekomernih pooblastil in spoštuje pravico držav članic ter regionalnih ali lokalnih organov, da odločajo o organizaciji svojih zdravstvenih sistemov. Več držav se je namreč odločilo regionalnim in lokalnim organom dodeliti več pristojnosti za organizacijo zdravstvenih storitev, da se odločitve sprejemajo čim bližje državljanom. |
| --- | --- |

27.

V Bruslju, 8. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

1

(2)  Mnenje OR Evropska strategija za zdravila in zakonodajni predlog za spremembo mandata Evropske agencije za zdravila (EMA) (UL C 300, 27.7.2021, str. 87).

2

(3)  Direktiva (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja (UL L 327, 2.12.2016, str. 1).

3

---

| 3.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 157/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 157/82

---

Mnenje Evropskega odbora regij – Instrument za izredne razmere na enotnem trgu

(2023/C 157/11)

| Poročevalec: | Muhterem ARAS (DE/Zeleni), predsednica deželnega zbora, Baden-Württemberg, Nemčija |
| --- | --- |
| Referenčni dokumenti: | Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za izredne razmere na enotnem trgu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2679/98
  COM(2022) 459 final
  Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426, (EU) 2019/1009 in (EU) št. 305/2011 glede nujnih postopkov za ugotavljanje skladnosti, sprejetje skupnih specifikacij in nadzor trga zaradi izrednih razmer na enotnem trgu
  COM(2022) 461 final
  Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/14/ES, 2006/42/ES, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU in 2014/68/EU glede nujnih postopkov za ugotavljanje skladnosti, sprejetje skupnih specifikacij in nadzor trga zaradi izrednih razmer na enotnem trgu
  COM(2022) 462 final |

Poročevalec:

Muhterem ARAS (DE/Zeleni), predsednica deželnega zbora, Baden-Württemberg, Nemčija

Referenčni dokumenti:

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za izredne razmere na enotnem trgu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2679/98

COM(2022) 459 final

Predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426, (EU) 2019/1009 in (EU) št. 305/2011 glede nujnih postopkov za ugotavljanje skladnosti, sprejetje skupnih specifikacij in nadzor trga zaradi izrednih razmer na enotnem trgu

COM(2022) 461 final

Predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2000/14/ES, 2006/42/ES, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU in 2014/68/EU glede nujnih postopkov za ugotavljanje skladnosti, sprejetje skupnih specifikacij in nadzor trga zaradi izrednih razmer na enotnem trgu

COM(2022) 462 final

I.   PREDLOGI SPREMEMB

Predlog Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi instrumenta za izredne razmere na enotnem trgu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 2679/98

COM(2022) 459 final

Predlog spremembe 1

Uvodna izjava 33, doda se:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Poleg tega lahko Komisija za zagotovitev, da je v izrednih razmerah na enotnem trgu razpoložljivo v krizi pomembno blago, državam članicam priporoči, naj razdelijo strateške rezerve, pri tem pa ustrezno upoštevajo načela solidarnosti, nujnosti in sorazmernosti. | Poleg tega lahko Komisija za zagotovitev, da je v izrednih razmerah na enotnem trgu razpoložljivo v krizi pomembno blago, državam članicam priporoči, naj razdelijo strateške rezerve, pri tem pa ustrezno upoštevajo načela solidarnosti, nujnosti in sorazmernosti.
  Upoštevati je treba tudi različne lokalne in regionalne potrebe, na primer potrebe najbolj oddaljenih regij, gosto poseljenih mest, podeželja in obmejnih regij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Poleg tega lahko Komisija za zagotovitev, da je v izrednih razmerah na enotnem trgu razpoložljivo v krizi pomembno blago, državam članicam priporoči, naj razdelijo strateške rezerve, pri tem pa ustrezno upoštevajo načela solidarnosti, nujnosti in sorazmernosti.

Poleg tega lahko Komisija za zagotovitev, da je v izrednih razmerah na enotnem trgu razpoložljivo v krizi pomembno blago, državam članicam priporoči, naj razdelijo strateške rezerve, pri tem pa ustrezno upoštevajo načela solidarnosti, nujnosti in sorazmernosti.
  Upoštevati je treba tudi različne lokalne in regionalne potrebe, na primer potrebe najbolj oddaljenih regij, gosto poseljenih mest, podeželja in obmejnih regij.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 2

Člen 1(3) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice si med seboj in s Komisijo redno izmenjujejo informacije o vseh zadevah, ki spadajo na področje uporabe te uredbe. | Države članice si med seboj in s Komisijo
  , Evropskim parlamentom, Evropskim odborom regij in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom
  redno izmenjujejo informacije o vseh zadevah, ki spadajo na področje uporabe te uredbe. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice si med seboj in s Komisijo redno izmenjujejo informacije o vseh zadevah, ki spadajo na področje uporabe te uredbe.

Države članice si med seboj in s Komisijo
  , Evropskim parlamentom, Evropskim odborom regij in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom
  redno izmenjujejo informacije o vseh zadevah, ki spadajo na področje uporabe te uredbe.

Obrazložitev

Lokalne in regionalne oblasti so pozvane k izvajanju mnogih ukrepov, ki se sprejemajo v okviru instrumenta za izredne razmere na enotnem trgu. Zato bi morale vsaj prek OR prejemati informacije.

Predlog spremembe 3

Člen 2(8) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Ta uredba ne posega v odgovornost držav članic, da zagotovijo nacionalno varnost, ali njihova pooblastila, da zaščitijo bistvene funkcije države, vključno z zagotavljanjem ozemeljske celovitosti države ter vzdrževanjem javnega reda in miru. | Ta uredba ne posega v 
  splošno
  odgovornost držav članic, da zagotovijo nacionalno varnost, ali njihova pooblastila, da zaščitijo bistvene funkcije države, vključno z zagotavljanjem ozemeljske celovitosti države ter vzdrževanjem javnega reda in miru. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Ta uredba ne posega v odgovornost držav članic, da zagotovijo nacionalno varnost, ali njihova pooblastila, da zaščitijo bistvene funkcije države, vključno z zagotavljanjem ozemeljske celovitosti države ter vzdrževanjem javnega reda in miru.

Ta uredba ne posega v 
  splošno
  odgovornost držav članic, da zagotovijo nacionalno varnost, ali njihova pooblastila, da zaščitijo bistvene funkcije države, vključno z zagotavljanjem ozemeljske celovitosti države ter vzdrževanjem javnega reda in miru.

Obrazložitev

Zaradi jasnosti je treba dodati besedo „splošen“, da bi pravila o prostem pretoku iz člena 16 in nadaljnjih členov ostala učinkovita v praksi.

Predlog spremembe 4

Člen 4(3) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija predseduje svetovalni skupini in zagotavlja njen sekretariat.
  Predstavnika
  Evropskega parlamenta
  , predstavnike
  držav Efte, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru 49, predstavnike gospodarskih subjektov, organizacije deležnikov, socialne partnerje in strokovnjake lahko povabi, da se kot opazovalci udeležijo sestankov svetovalne skupne. Kot opazovalce na ustreznih sestankih svetovalne skupine povabi tudi predstavnike drugih v krizi pomembnih organov na ravni Unije. | Komisija predseduje svetovalni skupini in zagotavlja njen sekretariat.
  Stalni člani svetovalne skupine so tudi predstavniki Evropskega parlamenta in Evropskega odbora regij. Predstavnike
  držav Efte, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru 49, predstavnike gospodarskih subjektov, organizacije deležnikov, socialne partnerje in strokovnjake lahko povabi, da se kot opazovalci udeležijo sestankov svetovalne skupne. Kot opazovalce na ustreznih sestankih svetovalne skupine povabi tudi predstavnike drugih v krizi pomembnih organov na ravni Unije. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija predseduje svetovalni skupini in zagotavlja njen sekretariat.
  Predstavnika
  Evropskega parlamenta
  , predstavnike
  držav Efte, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru 49, predstavnike gospodarskih subjektov, organizacije deležnikov, socialne partnerje in strokovnjake lahko povabi, da se kot opazovalci udeležijo sestankov svetovalne skupne. Kot opazovalce na ustreznih sestankih svetovalne skupine povabi tudi predstavnike drugih v krizi pomembnih organov na ravni Unije.

Komisija predseduje svetovalni skupini in zagotavlja njen sekretariat.
  Stalni člani svetovalne skupine so tudi predstavniki Evropskega parlamenta in Evropskega odbora regij. Predstavnike
  držav Efte, ki so pogodbenice Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru 49, predstavnike gospodarskih subjektov, organizacije deležnikov, socialne partnerje in strokovnjake lahko povabi, da se kot opazovalci udeležijo sestankov svetovalne skupne. Kot opazovalce na ustreznih sestankih svetovalne skupine povabi tudi predstavnike drugih v krizi pomembnih organov na ravni Unije.

Obrazložitev

Evropski parlament in Evropski odbor regij morata biti stalna člana svetovalne skupine, da se zagotovi parlamentarni nadzor ter vključijo lokalne in regionalne oblasti, ki izvajajo zakonodajo EU na lokalni ravni. Te oblasti se neposredno soočajo s problemi in posledicami kriz ter lahko o njih poročajo iz prve roke. Evropski odbor regij lahko zastopa njihove interese v svetovalni skupini.

Predlog spremembe 5

Člen 5(1) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice imenujejo centralne urade za zvezo, odgovorne za stike, usklajevanje in izmenjavo informacij s centralnimi uradi za zvezo drugih držav članic in centralnim uradom za zvezo na ravni Unije v skladu s to uredbo. Taki uradi za zvezo usklajujejo in zbirajo prispevke ustreznih pristojnih nacionalnih organov. | Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  imenujejo centralne urade za zvezo, odgovorne za stike, usklajevanje in izmenjavo informacij s centralnimi uradi za zvezo drugih držav članic in centralnim uradom za zvezo na ravni Unije v skladu s to uredbo. Taki uradi za zvezo usklajujejo in zbirajo prispevke ustreznih pristojnih nacionalnih
  , regionalnih in lokalnih
  organov. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice imenujejo centralne urade za zvezo, odgovorne za stike, usklajevanje in izmenjavo informacij s centralnimi uradi za zvezo drugih držav članic in centralnim uradom za zvezo na ravni Unije v skladu s to uredbo. Taki uradi za zvezo usklajujejo in zbirajo prispevke ustreznih pristojnih nacionalnih organov.

Države članice
  v sodelovanju z lokalnimi in regionalnimi oblastmi
  imenujejo centralne urade za zvezo, odgovorne za stike, usklajevanje in izmenjavo informacij s centralnimi uradi za zvezo drugih držav članic in centralnim uradom za zvezo na ravni Unije v skladu s to uredbo. Taki uradi za zvezo usklajujejo in zbirajo prispevke ustreznih pristojnih nacionalnih
  , regionalnih in lokalnih
  organov.

Obrazložitev

Sodelovati je treba z regionalnimi in lokalnimi oblastmi, saj nacionalni uradi za zvezo ne morejo sami poskrbeti za izmenjavo informacij. Smiselno bi bilo vključiti tudi regionalne in lokalne urade, odvisno od politične in ustavne ureditve držav članic.

Predlog spremembe 6

Člen 6(1)(a) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| (a) | sodelovanjem med nacionalnimi pristojnimi organi
  in
  pristojnimi organi na ravni Unije za upravljanje previdnostnega načina in načina izrednih razmer na enotnem trgu v previdnostnem načinu in načinu izrednih razmer v vseh sektorjih enotnega trga; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

(a)

sodelovanjem med nacionalnimi pristojnimi organi
  in
  pristojnimi organi na ravni Unije za upravljanje previdnostnega načina in načina izrednih razmer na enotnem trgu v previdnostnem načinu in načinu izrednih razmer v vseh sektorjih enotnega trga;

| (a) | sodelovanjem med
  lokalnimi, regionalnimi in
  nacionalnimi pristojnimi organi
  ter
  pristojnimi organi na ravni Unije za upravljanje previdnostnega načina in načina izrednih razmer na enotnem trgu v previdnostnem načinu in načinu izrednih razmer v vseh sektorjih enotnega trga; |
| --- | --- |

(a)

sodelovanjem med
  lokalnimi, regionalnimi in
  nacionalnimi pristojnimi organi
  ter
  pristojnimi organi na ravni Unije za upravljanje previdnostnega načina in načina izrednih razmer na enotnem trgu v previdnostnem načinu in načinu izrednih razmer v vseh sektorjih enotnega trga;

Obrazložitev

Vključitev lokalne in regionalne ravni.

Predlog spremembe 7

Člen 6(2)(a) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| seznama ustreznih pristojnih nacionalnih organov, centralnih uradov za zvezo, imenovanih v skladu s členom 5, in enotnih kontaktnih točk iz člena 21, njihovih kontaktnih podatkov, dodeljenih vlog in odgovornosti v previdnostnem načinu in načinu izrednih razmer iz te uredbe v skladu z nacionalno zakonodajo; | seznama ustreznih pristojnih nacionalnih
  , lokalnih in regionalnih
  organov, centralnih uradov za zvezo, imenovanih v skladu s členom 5, in enotnih kontaktnih točk iz člena 21, njihovih kontaktnih podatkov, dodeljenih vlog in odgovornosti v previdnostnem načinu in načinu izrednih razmer iz te uredbe v skladu z nacionalno zakonodajo; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

seznama ustreznih pristojnih nacionalnih organov, centralnih uradov za zvezo, imenovanih v skladu s členom 5, in enotnih kontaktnih točk iz člena 21, njihovih kontaktnih podatkov, dodeljenih vlog in odgovornosti v previdnostnem načinu in načinu izrednih razmer iz te uredbe v skladu z nacionalno zakonodajo;

seznama ustreznih pristojnih nacionalnih
  , lokalnih in regionalnih
  organov, centralnih uradov za zvezo, imenovanih v skladu s členom 5, in enotnih kontaktnih točk iz člena 21, njihovih kontaktnih podatkov, dodeljenih vlog in odgovornosti v previdnostnem načinu in načinu izrednih razmer iz te uredbe v skladu z nacionalno zakonodajo;

Obrazložitev

Vključitev lokalne in regionalne ravni glede na ureditev v posameznih državah članicah.

Predlog spremembe 8

Člen 8(3)(c) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| geografsko območje; delež enotnega trga, ki ga je prizadela motnja ali potencialna motnja; učinek na specifična geografska območja, ki so še posebno ranljiva ali izpostavljena motnjam v dobavni verigi, vključno z najbolj oddaljenimi regijami EU; | geografsko območje; delež enotnega trga, ki ga je prizadela motnja ali potencialna motnja; učinek na specifična geografska območja, ki so še posebno ranljiva ali izpostavljena motnjam v dobavni verigi, vključno z 
  obmejnimi in
  najbolj oddaljenimi regijami EU; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

geografsko območje; delež enotnega trga, ki ga je prizadela motnja ali potencialna motnja; učinek na specifična geografska območja, ki so še posebno ranljiva ali izpostavljena motnjam v dobavni verigi, vključno z najbolj oddaljenimi regijami EU;

geografsko območje; delež enotnega trga, ki ga je prizadela motnja ali potencialna motnja; učinek na specifična geografska območja, ki so še posebno ranljiva ali izpostavljena motnjam v dobavni verigi, vključno z 
  obmejnimi in
  najbolj oddaljenimi regijami EU;

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 9

Člen 9(1)(a) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar Komisija ob upoštevanju mnenja svetovalne skupine meni, da obstaja grožnja iz člena 3(2), z izvedbenim aktom aktivira previdnostni način za največ šest mesecev. Tak izvedbeni akt vsebuje:






  (a) | oceno potencialnega učinka krize; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar Komisija ob upoštevanju mnenja svetovalne skupine meni, da obstaja grožnja iz člena 3(2), z izvedbenim aktom aktivira previdnostni način za največ šest mesecev. Tak izvedbeni akt vsebuje:

(a)

oceno potencialnega učinka krize;

Kadar Komisija ob upoštevanju mnenja svetovalne skupine meni, da obstaja grožnja iz člena 3(2), z izvedbenim aktom aktivira previdnostni način za največ šest mesecev. Tak izvedbeni akt vsebuje:

| (a) | oceno potencialnega učinka krize
  , vključno s posebnim položajem obmejnih regij
  ; |
| --- | --- |

(a)

oceno potencialnega učinka krize
  , vključno s posebnim položajem obmejnih regij
  ;

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 10

Člen 11(5) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Pristojni nacionalni organi ustrezno upoštevajo upravno breme gospodarskih subjektov in zlasti MSP, ki je lahko povezano z zahtevami za informacije, ter zagotovijo, da
  je čim manjše
  . | Pristojni nacionalni organi ustrezno upoštevajo upravno breme gospodarskih subjektov in zlasti MSP, ki je lahko povezano z zahtevami za informacije, ter zagotovijo, da
  so te zahteve vsebinsko sorazmerne in omejene izrecno na tisto, kar je potrebno za skladnost s členom 9
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Pristojni nacionalni organi ustrezno upoštevajo upravno breme gospodarskih subjektov in zlasti MSP, ki je lahko povezano z zahtevami za informacije, ter zagotovijo, da
  je čim manjše
  .

Pristojni nacionalni organi ustrezno upoštevajo upravno breme gospodarskih subjektov in zlasti MSP, ki je lahko povezano z zahtevami za informacije, ter zagotovijo, da
  so te zahteve vsebinsko sorazmerne in omejene izrecno na tisto, kar je potrebno za skladnost s členom 9
  .

Obrazložitev

Izogniti se je treba nepotrebnim obremenitvam za podjetja.

Predlog spremembe 11

Člen 12(2)(a) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija lahko z izvedbenimi akti od držav članic zahteva, da zagotovijo informacije o blagu, navedenem v izvedbenem aktu, sprejetjem v skladu s členom 9(1), v zvezi z vsem naslednjim:






  a) | (a) trenutno zalogo na njihovem ozemlju; |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija lahko z izvedbenimi akti od držav članic zahteva, da zagotovijo informacije o blagu, navedenem v izvedbenem aktu, sprejetjem v skladu s členom 9(1), v zvezi z vsem naslednjim:

a)

(a) trenutno zalogo na njihovem ozemlju;

Komisija lahko z izvedbenimi akti od držav članic zahteva, da zagotovijo informacije o blagu, navedenem v izvedbenem aktu, sprejetjem v skladu s členom 9(1), v zvezi z vsem naslednjim:

| (a) | trenutno zalogo
  in lokacijami
  na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

(a)

trenutno zalogo
  in lokacijami
  na njihovem ozemlju;

Obrazložitev

Pomembno je preveriti, kje države članice shranjujejo v krizi pomembno blago, da ga bo mogoče v primeru izrednih razmer pravočasno razdeliti tudi na oddaljenih območjih.

Predlog spremembe 12

Člen 12(3) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice si ob ustreznem upoštevanju zalog, ki jih imajo ali ustvarjajo gospodarski subjekti na njihovem ozemlju, po najboljših močeh prizadevajo ustvariti strateške rezerve blaga strateškega pomena, opredeljenega v skladu z odstavkom 1. Komisija državam članicam zagotovi podporo za usklajevanje in racionalizacijo njihovih prizadevanj. | Države članice si ob ustreznem upoštevanju zalog, ki jih imajo ali ustvarjajo gospodarski subjekti na njihovem ozemlju,
  in teritorialne uravnoteženosti s posebnim poudarkom na otoških, gorskih in drugih oddaljenih regijah
  po najboljših močeh prizadevajo ustvariti strateške rezerve blaga strateškega pomena, opredeljenega v skladu z odstavkom 1. Komisija državam članicam zagotovi podporo za usklajevanje in racionalizacijo njihovih prizadevanj. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice si ob ustreznem upoštevanju zalog, ki jih imajo ali ustvarjajo gospodarski subjekti na njihovem ozemlju, po najboljših močeh prizadevajo ustvariti strateške rezerve blaga strateškega pomena, opredeljenega v skladu z odstavkom 1. Komisija državam članicam zagotovi podporo za usklajevanje in racionalizacijo njihovih prizadevanj.

Države članice si ob ustreznem upoštevanju zalog, ki jih imajo ali ustvarjajo gospodarski subjekti na njihovem ozemlju,
  in teritorialne uravnoteženosti s posebnim poudarkom na otoških, gorskih in drugih oddaljenih regijah
  po najboljših močeh prizadevajo ustvariti strateške rezerve blaga strateškega pomena, opredeljenega v skladu z odstavkom 1. Komisija državam članicam zagotovi podporo za usklajevanje in racionalizacijo njihovih prizadevanj.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 13

Člen 15(1) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Kadar Komisija ob upoštevanju mnenja svetovalne skupine meni, da je treba podaljšati način izrednih razmer na enotnem trgu, Svetu predlaga, naj podaljša način izrednih razmer na enotnem trgu. Glede na nujne in izjemne spremembe okoliščin si Komisija prizadeva to storiti najpozneje 30 dni pred iztekom obdobja, za katero je bil aktiviran način izrednih razmer na enotnem trgu. Svet lahko način izrednih razmer na enotnem trgu z izvedbenim aktom podaljša vsakokrat za največ šest mesecev. | Kadar Komisija ob upoštevanju mnenja svetovalne skupine meni, da je treba podaljšati način izrednih razmer na enotnem trgu, Svetu predlaga, naj podaljša način izrednih razmer na enotnem trgu. Glede na nujne in izjemne spremembe okoliščin si Komisija prizadeva to storiti najpozneje 30 dni pred iztekom obdobja, za katero je bil aktiviran način izrednih razmer na enotnem trgu. Svet lahko način izrednih razmer na enotnem trgu z izvedbenim aktom podaljša vsakokrat za največ šest mesecev.
  Če podaljšanja ni, način izrednih razmer na enotnem trgu samodejno preneha. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Kadar Komisija ob upoštevanju mnenja svetovalne skupine meni, da je treba podaljšati način izrednih razmer na enotnem trgu, Svetu predlaga, naj podaljša način izrednih razmer na enotnem trgu. Glede na nujne in izjemne spremembe okoliščin si Komisija prizadeva to storiti najpozneje 30 dni pred iztekom obdobja, za katero je bil aktiviran način izrednih razmer na enotnem trgu. Svet lahko način izrednih razmer na enotnem trgu z izvedbenim aktom podaljša vsakokrat za največ šest mesecev.

Kadar Komisija ob upoštevanju mnenja svetovalne skupine meni, da je treba podaljšati način izrednih razmer na enotnem trgu, Svetu predlaga, naj podaljša način izrednih razmer na enotnem trgu. Glede na nujne in izjemne spremembe okoliščin si Komisija prizadeva to storiti najpozneje 30 dni pred iztekom obdobja, za katero je bil aktiviran način izrednih razmer na enotnem trgu. Svet lahko način izrednih razmer na enotnem trgu z izvedbenim aktom podaljša vsakokrat za največ šest mesecev.
  Če podaljšanja ni, način izrednih razmer na enotnem trgu samodejno preneha.

Obrazložitev

Nujni odziv mora biti vedno časovno omejen in samodejno prenehati, da se prepreči zloraba. To je v členu 14(3) o aktiviranju sicer omenjeno, ne pa tudi v členu o deaktiviranju, zato je potrebno pojasnilo.

Predlog spremembe 14

Člen 16(1) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice pri sprejemanju in uporabi nacionalnih ukrepov za odzivanje na izredne razmere na enotnem trgu in krizo, iz katere izhajajo, zagotovijo, da so njihovi ukrepi v celoti skladni s Pogodbo in pravom Unije ter zlasti z zahtevami iz tega člena. | Države članice pri sprejemanju in uporabi nacionalnih ukrepov za odzivanje na izredne razmere na enotnem trgu in krizo, iz katere izhajajo, zagotovijo, da so njihovi ukrepi v celoti skladni s Pogodbo in pravom Unije ter zlasti z zahtevami iz tega člena
  , ki so v tem smislu prednostne, zlasti ko gre za ukrepe v skladu z zakonikom o schengenskih mejah
  . |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice pri sprejemanju in uporabi nacionalnih ukrepov za odzivanje na izredne razmere na enotnem trgu in krizo, iz katere izhajajo, zagotovijo, da so njihovi ukrepi v celoti skladni s Pogodbo in pravom Unije ter zlasti z zahtevami iz tega člena.

Države članice pri sprejemanju in uporabi nacionalnih ukrepov za odzivanje na izredne razmere na enotnem trgu in krizo, iz katere izhajajo, zagotovijo, da so njihovi ukrepi v celoti skladni s Pogodbo in pravom Unije ter zlasti z zahtevami iz tega člena
  , ki so v tem smislu prednostne, zlasti ko gre za ukrepe v skladu z zakonikom o schengenskih mejah
  .

Obrazložitev

Da bi bila pravila o prostem pretoku v okviru instrumenta za izredne razmere na enotnem trgu učinkovita v praksi, morajo imeti deloma prednost pred zakonikom o schengenskih mejah, saj lahko države članice sicer uvajajo enostranske in neusklajene mejne kontrole, ki imajo lahko enake posledice kot zapiranje meja.

Predlog spremembe 15

Člen 16(2) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Vse omejitve so časovno omejene in odpravljene, kakor hitro razmere to omogočajo. Poleg tega bi bilo treba pri vsaki omejitvi upoštevati položaj obmejnih regij. | Vse omejitve so časovno omejene
  , se redno preverjajo
  in
  so
  odpravljene, kakor hitro razmere to omogočajo. Poleg tega bi bilo treba pri vsaki omejitvi upoštevati položaj obmejnih regij. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Vse omejitve so časovno omejene in odpravljene, kakor hitro razmere to omogočajo. Poleg tega bi bilo treba pri vsaki omejitvi upoštevati položaj obmejnih regij.

Vse omejitve so časovno omejene
  , se redno preverjajo
  in
  so
  odpravljene, kakor hitro razmere to omogočajo. Poleg tega bi bilo treba pri vsaki omejitvi upoštevati položaj obmejnih regij.

Obrazložitev

Obrazložitev je razvidna iz besedila.

Predlog spremembe 16

Člen 16(5) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da so vsi prizadeti deležniki obveščeni o ukrepih, ki omejujejo prosti pretok blaga, storitev in oseb, vključno z delavci in ponudniki storitev, pred začetkom njihove veljavnosti. Prav tako zagotovijo neprekinjen dialog z deležniki, tudi komunikacijo s socialnimi partnerji in mednarodnimi partnerji. | Države članice zagotovijo, da so vsi prizadeti deležniki
  ter lokalne in regionalne oblasti
  obveščeni o ukrepih, ki omejujejo prosti pretok blaga, storitev in oseb, vključno z delavci in ponudniki storitev, pred začetkom njihove veljavnosti. Prav tako zagotovijo neprekinjen dialog z deležniki, tudi komunikacijo
  z Evropskim odborom regij ter
  socialnimi partnerji in mednarodnimi partnerji. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo, da so vsi prizadeti deležniki obveščeni o ukrepih, ki omejujejo prosti pretok blaga, storitev in oseb, vključno z delavci in ponudniki storitev, pred začetkom njihove veljavnosti. Prav tako zagotovijo neprekinjen dialog z deležniki, tudi komunikacijo s socialnimi partnerji in mednarodnimi partnerji.

Države članice zagotovijo, da so vsi prizadeti deležniki
  ter lokalne in regionalne oblasti
  obveščeni o ukrepih, ki omejujejo prosti pretok blaga, storitev in oseb, vključno z delavci in ponudniki storitev, pred začetkom njihove veljavnosti. Prav tako zagotovijo neprekinjen dialog z deležniki, tudi komunikacijo
  z Evropskim odborom regij ter
  socialnimi partnerji in mednarodnimi partnerji.

Obrazložitev

Zagotoviti je treba vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti.

Predlog spremembe 17

Člen 19(2) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice Komisiji predložijo izjavo o razlogih, zaradi katerih je sprejetje takega ukrepa utemeljeno in sorazmerno, če ti razlogi še niso pojasnjeni v priglašenem ukrepu. Prav tako Komisiji posredujejo celotno besedilo
  nacionalnih zakonov ali drugih
  predpisov, ki vsebujejo ukrep ali so z njim spremenjene. | Države članice Komisiji predložijo izjavo o razlogih, zaradi katerih je sprejetje takega ukrepa utemeljeno in sorazmerno, če ti razlogi še niso pojasnjeni v priglašenem ukrepu. Prav tako Komisiji posredujejo celotno besedilo predpisov,
  ki


  se na tem področju uporabljajo v državi članici in
  ki vsebujejo ukrep ali so z njim spremenjene. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice Komisiji predložijo izjavo o razlogih, zaradi katerih je sprejetje takega ukrepa utemeljeno in sorazmerno, če ti razlogi še niso pojasnjeni v priglašenem ukrepu. Prav tako Komisiji posredujejo celotno besedilo
  nacionalnih zakonov ali drugih
  predpisov, ki vsebujejo ukrep ali so z njim spremenjene.

Države članice Komisiji predložijo izjavo o razlogih, zaradi katerih je sprejetje takega ukrepa utemeljeno in sorazmerno, če ti razlogi še niso pojasnjeni v priglašenem ukrepu. Prav tako Komisiji posredujejo celotno besedilo predpisov,
  ki


  se na tem področju uporabljajo v državi članici in
  ki vsebujejo ukrep ali so z njim spremenjene.

Obrazložitev

V nekaterih državah članicah lahko regije sprejemajo lastne ali dodatne predpise, kar pomeni, da se ne sme navajati le nacionalnih predpisov, temveč je treba omeniti vse, ki se uporabljajo v državi članici.

Predlog spremembe 18

Člen 21(2) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Države članice zagotovijo, da lahko državljani, potrošniki, gospodarski subjekti in delavci ter njihovi predstavniki na svojo zahtevo in prek zadevnih enotnih kontaktnih točk od pristojnih organov prejmejo informacije o načinu, kako se zadevni nacionalni ukrepi za odzivanje na krizo na splošno razlagajo in uporabljajo. Take informacije po potrebi vključujejo navodila po posameznih korakih. Informacije se navedejo jasno, razumljivo in nedvoumno. Biti morajo lahko dostopne na daljavo in po elektronski poti ter posodobljene. | Države članice zagotovijo, da lahko državljani, potrošniki,
  lokalne in regionalne oblasti,
  gospodarski subjekti in delavci ter njihovi predstavniki na svojo zahtevo in prek zadevnih enotnih kontaktnih točk od pristojnih organov prejmejo informacije o načinu, kako se zadevni nacionalni ukrepi za odzivanje na krizo na splošno razlagajo in uporabljajo. Take informacije po potrebi vključujejo navodila po posameznih korakih. Informacije se navedejo jasno, razumljivo in nedvoumno. Biti morajo lahko dostopne na daljavo in po elektronski poti ter posodobljene. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Države članice zagotovijo, da lahko državljani, potrošniki, gospodarski subjekti in delavci ter njihovi predstavniki na svojo zahtevo in prek zadevnih enotnih kontaktnih točk od pristojnih organov prejmejo informacije o načinu, kako se zadevni nacionalni ukrepi za odzivanje na krizo na splošno razlagajo in uporabljajo. Take informacije po potrebi vključujejo navodila po posameznih korakih. Informacije se navedejo jasno, razumljivo in nedvoumno. Biti morajo lahko dostopne na daljavo in po elektronski poti ter posodobljene.

Države članice zagotovijo, da lahko državljani, potrošniki,
  lokalne in regionalne oblasti,
  gospodarski subjekti in delavci ter njihovi predstavniki na svojo zahtevo in prek zadevnih enotnih kontaktnih točk od pristojnih organov prejmejo informacije o načinu, kako se zadevni nacionalni ukrepi za odzivanje na krizo na splošno razlagajo in uporabljajo. Take informacije po potrebi vključujejo navodila po posameznih korakih. Informacije se navedejo jasno, razumljivo in nedvoumno. Biti morajo lahko dostopne na daljavo in po elektronski poti ter posodobljene.

Obrazložitev

Vsi bi morali imeti dostop do enotnih kontaktnih točk držav članic, kar lahko olajša regionalna raven. To je nujno zlasti v obmejnih in obrobnih regijah.

Predlog spremembe 19

Člen 22(2) se spremeni tako:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Enotna kontaktna točka na ravni Unije državljanom, potrošnikom, gospodarskim subjektom, delavcem in njihovim predstavnikom zagotavlja naslednjo pomoč: [...] | Enotna kontaktna točka na ravni Unije državljanom, potrošnikom,
  lokalnim in regionalnim oblastem,
  gospodarskim subjektom, delavcem in njihovim predstavnikom zagotavlja naslednjo pomoč: [...] |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Enotna kontaktna točka na ravni Unije državljanom, potrošnikom, gospodarskim subjektom, delavcem in njihovim predstavnikom zagotavlja naslednjo pomoč: [...]

Enotna kontaktna točka na ravni Unije državljanom, potrošnikom,
  lokalnim in regionalnim oblastem,
  gospodarskim subjektom, delavcem in njihovim predstavnikom zagotavlja naslednjo pomoč: [...]

Obrazložitev

Zagotoviti je treba vključevanje lokalnih in regionalnih oblasti.

Predlog spremembe 20

Člen 24(1), doda se:

| Predlog Komisije | Predlog spremembe OR |
| --- | --- |
| Komisija lahko v primeru hudih s krizo povezanih pomanjkanj ali neposredne nevarnosti takih pomanjkanj predstavniška združenja ali gospodarske subjekte iz v krizi pomembnih dobavnih verig pozove, naj v določenem roku Komisiji prostovoljno posredujejo specifične informacije o proizvodnih zmogljivostih in morebitnih obstoječih zalogah v krizi pomembnega blaga in njegovih sestavih delov v proizvodnih obratih v Uniji in obratih v tretjih državah, ki jih upravljajo, s katerimi sklepajo pogodbe ali od katerih kupujejo zadevno blago, ter informacije o vseh pomembnih motnjah dobavnih verig v določenem roku. | Komisija lahko v primeru hudih s krizo povezanih pomanjkanj ali neposredne nevarnosti takih pomanjkanj predstavniška združenja ali gospodarske subjekte iz v krizi pomembnih dobavnih verig pozove, naj v določenem roku Komisiji prostovoljno posredujejo specifične informacije o proizvodnih zmogljivostih in morebitnih obstoječih zalogah v krizi pomembnega blaga in njegovih sestavih delov v proizvodnih obratih v Uniji in obratih v tretjih državah, ki jih upravljajo, s katerimi sklepajo pogodbe ali od katerih kupujejo zadevno blago, ter informacije o vseh pomembnih motnjah dobavnih verig v določenem roku.
  Komisija zagotovi, da je upravno in tržno breme za gospodarske subjekte in zlasti MSP čim manjše, da so roki za odgovor realistični ter da so zahteve vsebinsko sorazmerne in nujno potrebne. |

Predlog Komisije

Predlog spremembe OR

Komisija lahko v primeru hudih s krizo povezanih pomanjkanj ali neposredne nevarnosti takih pomanjkanj predstavniška združenja ali gospodarske subjekte iz v krizi pomembnih dobavnih verig pozove, naj v določenem roku Komisiji prostovoljno posredujejo specifične informacije o proizvodnih zmogljivostih in morebitnih obstoječih zalogah v krizi pomembnega blaga in njegovih sestavih delov v proizvodnih obratih v Uniji in obratih v tretjih državah, ki jih upravljajo, s katerimi sklepajo pogodbe ali od katerih kupujejo zadevno blago, ter informacije o vseh pomembnih motnjah dobavnih verig v določenem roku.

Komisija lahko v primeru hudih s krizo povezanih pomanjkanj ali neposredne nevarnosti takih pomanjkanj predstavniška združenja ali gospodarske subjekte iz v krizi pomembnih dobavnih verig pozove, naj v določenem roku Komisiji prostovoljno posredujejo specifične informacije o proizvodnih zmogljivostih in morebitnih obstoječih zalogah v krizi pomembnega blaga in njegovih sestavih delov v proizvodnih obratih v Uniji in obratih v tretjih državah, ki jih upravljajo, s katerimi sklepajo pogodbe ali od katerih kupujejo zadevno blago, ter informacije o vseh pomembnih motnjah dobavnih verig v določenem roku.
  Komisija zagotovi, da je upravno in tržno breme za gospodarske subjekte in zlasti MSP čim manjše, da so roki za odgovor realistični ter da so zahteve vsebinsko sorazmerne in nujno potrebne.

Obrazložitev

Izogniti se je treba nepotrebnim obremenitvam za podjetja.

II.   POLITIČNA PRIPOROČILA

EVROPSKI ODBOR REGIJ

| 1. | pozdravlja predlog Komisije o instrumentu za izredne razmere na enotnem trgu, da bi se med prihodnjimi krizami zagotovilo delovanje enotnega trga, vključno s prostim pretokom oseb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da so usklajeni ukrepi EU med pandemijo COVID-19 omogočili ponovno vzpostavitev svoboščin enotnega trga in da je ruska vojna proti Ukrajini, ki krši mednarodno pravo, pokazala, kako hitro se lahko pojavi nova kriza; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da imajo lahko krize resne posledice za enotni trg, in poudarja pomen ukrepov, usmerjenih v potrebe, da bi se lahko obravnavale razlike na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, ki so posledica krize; pomembna je tudi kohezijska politika, usmerjena v potrebe, ki na podlagi enakih ciljev spodbuja odpornost na krize; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja, da je treba pred krizami zaščititi predvsem prosti pretok blaga, oseb in storitev, in poudarja, da so obmejne regije posebnega pomena za delovanje enotnega trga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da posledice krize zlasti občutijo območja, navedena v členu 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, saj se soočajo že z izzivi, ki so povezani z njihovo geografsko lego; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zato meni, da je potreben trden splošen krizni okvir EU za enotni trg, ki bo dopolnjeval sedanje in načrtovane sektorske ureditve; |
| --- | --- |

6.

Upravljanje meja v okviru instrumenta za izredne razmere na enotnem trgu

| 7. | poudarja, da zlasti obmejne regije trpijo zaradi zapiranja meja, ki je posledica krize, predvsem, če je enostransko in nenadno. Prizadene celotno čezmejno sodelovanje na področjih, kot so izobraževanje, zdravje, energija in prevoz blaga, pa tudi obmejne delavce in ponudnike storitev ter negativno vpliva na družine in druge medčloveške odnose; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zlasti opozarja, da ima mejni nadzor enake posledice kot zapiranje meja, saj povzroča kilometrske zastoje na mejnih prehodih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | zato poziva Evropsko komisijo, naj pravilom o prostem pretoku v okviru instrumenta za izredne razmere na enotnem trgu prizna delno prednost pred zakonikom o schengenskih mejah, da se zagotovi prosti pretok oseb, storitev in blaga med krizo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Svet, naj po začetku veljavnosti uredbe začne pogajanja s tretjimi državami na zunanjih mejah EU, da bi uveljavil ustrezna pravila o prostem pretoku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | v zvezi s tem opozarja na svoje mnenje o revidiranem upravljanju schengenskega območja (1), v katerem je pozval, naj bo nadzor na notranjih mejah strogo omejen na skupaj največ 24 mesecev in naj se pojasni, zakaj alternativni ukrepi niso primerni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poleg tega poziva Svet, naj preneha blokirati uvedbo evropskega čezmejnega mehanizma, da bi se ob mejah lahko uporabljale nezapletene meddržavne rešitve; |
| --- | --- |

12.

Instrument za izredne razmere na enotnem trgu z regionalnega vidika

| 13. | na splošno pozdravlja krajevni pristop v predlogu in poudarek na potovanjih ter poslovnih dejavnostih, a hkrati poziva k večji teritorialni naravnanosti instrumenta, da bo učinkovit na lokalni ravni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | na podlagi tega poziva, naj imajo predstavniki Evropskega odbora regij stalen sedež v svetovalni skupini; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva tudi k vključevanju lokalnih in regionalnih oblasti v oblikovanje centralnih uradov za zvezo ter k njihovemu enakemu dostopu do nacionalnih enotnih kontaktnih točk in enotne kontaktne točke na ravni Unije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | želi spomniti, da je v krizi (potencialno) pomembno blago na enotnem trgu neenako porazdeljeno, in poudarja, da je resnična evropska solidarnost absolutno nujna, da se zagotovi razdeljevanje takšnega blaga na močno prizadetih območjih; v zvezi s tem pozdravlja prepoved omejitev izvoza; |
| --- | --- |

16.

| 17. | predlaga, naj se opredelitve in merila v celotnem predlogu oblikujejo skladnejše in naj se pri tem bolj upoštevajo regionalne teme; |
| --- | --- |

17.

Upravljanje instrumenta za izredne razmere na enotnem trgu

| 18. | v zvezi s tem poudarja, da je treba pojasniti posamezne opredelitve zaradi pravne varnosti in zato, da se razčisti, pod katerimi pogoji se bo instrument uporabljal, v kakšnih razmerah in med katerimi krizami; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja predlagani sistem semaforja s tremi fazami – kontingenčnim načrtovanjem, previdnostnim načinom na enotnem trgu in izrednimi razmerami na enotnem trgu – za večjo pripravljenost na krize, boljše odzivanje nanje in njihovo boljše obvladovanje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izrecno pozdravlja osredotočenost na izmenjavo informacij, komuniciranje in usklajevanje med državami članicami in se zavzema za vzpostavitev skupne spletne informacijske platforme za prihodnje krize, kot je bila Re-open EU med pandemijo COVID-19; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da je treba zagotoviti dopolnjevanje in skladnost s sektorskimi in drugimi splošnimi ureditvami, zlasti zakonikom o schengenskih mejah, da se ne ustvari še večja pravna negotovost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | želi spomniti na načeli subsidiarnosti in sorazmernosti ter ugotavlja, da je predlog Komisije zelo daljnosežen. Zato poudarja, da je treba pri uporabi instrumenta poskrbeti za zadosten nadzor in preglednost, tudi zato, da se preveri in uravnovesi možna zelo velika razširitev pristojnosti, ki se prenesejo na Komisijo. Opozarja, da je to mogoče doseči le na podlagi jasnih in nedvoumnih meril ter količinsko opredeljenih pragov v povezavi z ustreznim postopkom, ki zagotavlja ne le udeležbo držav članic in Evropskega parlamenta, temveč tudi nacionalnih in regionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da je treba pri vsakem nujnem odzivu zagotoviti učinkovito izvrševanje in dosledno spoštovanje delovnega prava ter temeljnih pravic, vključno s socialnimi pravicami, pravicami delavcev in sindikalnimi pravicami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva, naj se naknadno preverita nujnost in sorazmernost spremljanja dobavnih verig, pridobivanja podatkov od podjetij in obveznosti prednostne obravnave naročil, saj je treba ravno v krizah čim bolj zmanjšati dodatno breme za podjetja, zlasti za MSP; podaljšati bi bilo treba vsaj kratke roke za odgovore; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja pospešitev postopkov za ugotavljanje skladnosti v krizi pomembnih izdelkov in poziva, naj to velja tudi za druge skupine izdelkov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Evropsko komisijo, naj poskrbi za to, da bodo skupna javna naročila pregledna, in naj pri tem upošteva napake pri sklepanju pogodb s proizvajalci cepiva COVID-19; |
| --- | --- |

26.

| 27. | na koncu pozdravlja nedavne razprave o krepitvi evropske strateške avtonomije neodvisno od krize in z nestrpnostjo pričakuje zakonodajni predlog Evropske komisije o kritičnih surovinah ter jo poziva, naj v njem upošteva predloge iz njegovega mnenja o kritičnih surovinah (2). |
| --- | --- |

27.

V Bruslju, 8. februarja 2023

Predsednik Evropskega odbora regij

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Mnenje Evropskega odbora regij – Revidirano upravljanje schengenskega območja (COR-2022- 01129-00-01) (UL C 498, 30.12.2022, str. 114).

1

(2)  Mnenje Evropskega odbora regij – Akcijski načrt za kritične surovine s (COR-2020-04292-00-01) (UL C 175, 7.5.2021, str. 10).

2

---