# Uradni list C 253/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 253 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6618. julij 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 253

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6618. julij 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 253/01 | Menjalni tečaji eura – 17. julij 2023 | 1 |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2023/C 253/02 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o priporočilu za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o pravilih o digitalni trgovini z Republiko Korejo in Singapurjem
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu) | 2 |
| 2023/C 253/03 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o podpisu, sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Madagaskar ter njegovega protokola o izvajanju (2023-2027)
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu) | 4 |
| 2023/C 253/04 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu postopkov v kazenskih zadevah
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu) | 6 |
| 2023/C 253/05 | Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/102/ES in (EU) 2017/1132 glede nadaljnje razširitve in nadgradnje uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu) | 8 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2023/C 253/06 | Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  ) | 10 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 253/01

Menjalni tečaji eura – 17. julij 2023

1

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2023/C 253/02

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o priporočilu za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o pravilih o digitalni trgovini z Republiko Korejo in Singapurjem
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

2

2023/C 253/03

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o podpisu, sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Madagaskar ter njegovega protokola o izvajanju (2023-2027)
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

4

2023/C 253/04

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu postopkov v kazenskih zadevah
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

6

2023/C 253/05

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/102/ES in (EU) 2017/1132 glede nadaljnje razširitve in nadgradnje uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb
  (Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

8

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2023/C 253/06

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti – Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe (
  1
  )

1

10

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 253/07 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 11 |
| 2023/C 253/08 | Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu s členom 53(2), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012 | 25 |
| 2023/C 253/09 | Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 27 |
| 2023/C 253/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 32 |

V   Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 253/07

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

11

2023/C 253/08

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu s členom 53(2), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012

25

2023/C 253/09

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

27

2023/C 253/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

32

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/1

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. julij 2023

(2023/C 253/01)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1230 |
| JPY | japonski jen | 155,38 |
| DKK | danska krona | 7,4504 |
| GBP | funt šterling | 0,85873 |
| SEK | švedska krona | 11,4873 |
| CHF | švicarski frank | 0,9652 |
| ISK | islandska krona | 146,90 |
| NOK | norveška krona | 11,2420 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,757 |
| HUF | madžarski forint | 373,03 |
| PLN | poljski zlot | 4,4508 |
| RON | romunski lev | 4,9414 |
| TRY | turška lira | 29,5517 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6487 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4845 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,7750 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7727 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4839 |
| KRW | južnokorejski won | 1 421,92 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,2582 |
| CNY | kitajski juan | 8,0457 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 842,79 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0990 |
| PHP | filipinski peso | 61,125 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 38,856 |
| BRL | brazilski real | 5,3960 |
| MXN | mehiški peso | 18,8477 |
| INR | indijska rupija | 92,1073 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1230

JPY

japonski jen

155,38

DKK

danska krona

7,4504

GBP

funt šterling

0,85873

SEK

švedska krona

11,4873

CHF

švicarski frank

0,9652

ISK

islandska krona

146,90

NOK

norveška krona

11,2420

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,757

HUF

madžarski forint

373,03

PLN

poljski zlot

4,4508

RON

romunski lev

4,9414

TRY

turška lira

29,5517

AUD

avstralski dolar

1,6487

CAD

kanadski dolar

1,4845

HKD

hongkonški dolar

8,7750

NZD

novozelandski dolar

1,7727

SGD

singapurski dolar

1,4839

KRW

južnokorejski won

1 421,92

ZAR

južnoafriški rand

20,2582

CNY

kitajski juan

8,0457

IDR

indonezijska rupija

16 842,79

MYR

malezijski ringit

5,0990

PHP

filipinski peso

61,125

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

38,856

BRL

brazilski real

5,3960

MXN

mehiški peso

18,8477

INR

indijska rupija

92,1073

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/2

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o priporočilu za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o pravilih o digitalni trgovini z Republiko Korejo in Singapurjem

(2023/C 253/02)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

Evropska komisija je 14. aprila 2023 izdala priporočilo za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o pravilih o digitalni trgovini z Republiko Korejo in Singapurjem.

Cilj tega priporočila je pooblastiti Komisijo za začetek pogajanj z Republiko Korejo in Singapurjem za vzpostavitev zavezujočih pravil o trgovini z blagom in storitvami, ki jo omogočajo elektronska sredstva. Ta pogajanja lahko zajemajo čezmejni pretok podatkov na podlagi zaupanja, zahteve glede lokalizacije podatkov in varstvo osebnih podatkov.

ENVP znova opozarja, da varstvo osebnih podatkov ne more biti predmet pogajanj v okviru trgovinskih sporazumov EU, ker je v Uniji temeljna pravica. Dialogi o varstvu podatkov in trgovinska pogajanja s tretjimi državami se lahko dopolnjujejo, vendar morajo potekati ločeno. Pretok osebnih podatkov med EU in tretjimi državami mora potekati s pomočjo mehanizmov iz zakonodaje EU o varstvu podatkov. ENVP opozarja, da je Komisija leta 2018 v trgovinskih pogajanjih sprejela horizontalne določbe o čezmejnih pretokih podatkov in varstvu osebnih podatkov. ENVP meni, da te določbe predstavljajo uravnotežen kompromis med javnimi in zasebnimi interesi, saj EU omogočajo boj proti protekcionističnim praksam v tretjih državah v zvezi z digitalno trgovino, hkrati pa zagotavljajo, da trgovinskih sporazumov ni mogoče uporabiti za spodkopavanje visoke ravni varstva, ki jo zagotavljata Listina EU o temeljnih pravicah in zakonodaja EU o varstvu osebnih podatkov. Iz priporočila je razbrati, da bi bilo treba začeti pogajanja o prenosu podatkov in varstvu podatkov z namenom, da bi se dogovorili o določbah, ki so skladne s temi horizontalnimi določbami. Zaradi jasnosti ENVP priporoča izrecno sklicevanje na omenjene horizontalne določbe.

Poleg tega, natančneje, kar zadeva Republiko Korejo, ENVP ugotavlja, da ji je Komisija leta 2021 že odobrila ugotovitev o ustreznosti. Zato se lahko prenosi osebnih podatkov od upravljavca ali obdelovalca v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP) organizacijam v Republiki Koreji, ki jih zajema sklep o ustreznosti, izvedejo, ne da bi bilo treba pridobiti kakršno koli dodatno dovoljenje. ENVP zato priporoča, naj se dodatno pojasni, zakaj se kljub izdanem sklepu o ustreznosti šteje, da so v primeru Republike Koreje potrebna nadaljnja pogajanja o čezmejnem pretoku podatkov in varstvu podatkov.

Nadalje meni, da pogajalske smernice in horizontalne določbe v ustrezno utemeljenih primerih dovoljujejo ukrepe, ki bi od upravljavcev ali obdelovalcev zahtevali shranjevanje osebnih podatkov v EU/EGP. ENVP opozarja, da je skupaj z Evropskim odborom za varstvo podatkov nedavno priporočil, da bi morali upravljavci in obdelovalci s sedežem v EU/EGP, ki obdelujejo osebne elektronske zdravstvene podatke v okviru področja uporabe predloga Komisije za uredbo o evropskem zdravstvenem podatkovnem prostoru, te podatke hraniti v EU/EGP, brez poseganja v možnost prenosa osebnih elektronskih zdravstvenih podatkov v skladu s poglavjem V splošne uredbe o varstvu podatkov. Da bi se izognili dvomom, ENVP priporoča, da se v pogajalskih smernicah izrecno pojasni, da izpogajana pravila ne bi smela preprečevati EU ali državam članicam, da v ustrezno utemeljenih primerih sprejmejo ukrepe, ki bi od upravljavcev ali obdelovalcev zahtevali shranjevanje osebnih podatkov v EU/EGP.

1.   UVOD

| 1. | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 14. aprila 2023 izdala priporočilo za sklep Sveta o odobritvi začetka pogajanj o pravilih o digitalni trgovini z Republiko Korejo in Singapurjem (1) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo). V prilogi k priporočilu so podrobno opisane smernice za pogajanja o pravilih o digitalni trgovini z Republiko Korejo in Singapurjem ter predlagana vsebina pravil in obvez (v nadaljnjem besedilu: priloga). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) ima od leta 2011 sklenjen sporazum o prosti trgovini z Republiko Korejo, od leta 2019 pa tudi sporazum o prosti trgovini s Singapurjem. Ta sporazuma določata pomembne obveze za trgovino z blagom in storitvami med pogodbenicama, vendar ne vključujeta celovitih pravil o digitalni trgovini (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | EU in Republika Koreja sta 28. novembra 2022 sklenili digitalno partnerstvo in se v tem okviru 30. novembra 2022 dogovorili o nezavezujočih načelih digitalne trgovine. EU in Singapur sta digitalno partnerstvo sklenila 1. februarja 2023, 31. januarja 2023 pa sta se dogovorila o nezavezujočih načelih digitalne trgovine (3). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Cilj priporočila je pooblastiti Komisijo za začetek pogajanj z Republiko Korejo in Singapurjem za vzpostavitev zavezujočih pravil o trgovini z blagom in storitvami, ki jo omogočajo elektronska sredstva, v skladu s členom 218(3) in (4) PDEU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | To mnenje ENVP je izdano kot odgovor na posvetovanje, ki ga je Evropska komisija opravila 14. aprila 2023 v skladu s členom 42(1) uredbe EU o varstvu podatkov (4). |
| --- | --- |

5.

5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 18. | Glede na navedeno ENVP podaja naslednja priporočila:






  (1) | dodati bi bilo treba izrecno sklicevanje na dejstvo, da bi bilo treba začeti pogajanja o pretoku in varstvu podatkov z namenom, da bi se dogovorili o določbah, ki so skladne s horizontalnimi določbami o čezmejnem pretoku podatkov in varstvu osebnih podatkov v trgovinskih pogajanjih, ki jih je Komisija potrdila leta 2018; |
| --- | --- | --- |

18.

(1)

dodati bi bilo treba izrecno sklicevanje na dejstvo, da bi bilo treba začeti pogajanja o pretoku in varstvu podatkov z namenom, da bi se dogovorili o določbah, ki so skladne s horizontalnimi določbami o čezmejnem pretoku podatkov in varstvu osebnih podatkov v trgovinskih pogajanjih, ki jih je Komisija potrdila leta 2018;

| (2) | v uvodni izjavi bi bilo treba pojasniti, zakaj se kljub sklepu o ustreznosti, ki je bil izdan Republiki Koreji, šteje, da so potrebna nadaljnja pogajanja s to državo o čezmejnih tokovih podatkov in varstvu podatkov; |
| --- | --- |

(2)

v uvodni izjavi bi bilo treba pojasniti, zakaj se kljub sklepu o ustreznosti, ki je bil izdan Republiki Koreji, šteje, da so potrebna nadaljnja pogajanja s to državo o čezmejnih tokovih podatkov in varstvu podatkov;

| (3) | v pogajalskih smernicah iz priloge k priporočilu bi bilo treba pojasniti, da izpogajana pravila EU ali državam članicam ne bi smela preprečevati, da upravljavcem in obdelovalcem v ustrezno utemeljenih primerih naložijo hrambo osebnih podatkov v EU/EGP; |
| --- | --- |

(3)

v pogajalskih smernicah iz priloge k priporočilu bi bilo treba pojasniti, da izpogajana pravila EU ali državam članicam ne bi smela preprečevati, da upravljavcem in obdelovalcem v ustrezno utemeljenih primerih naložijo hrambo osebnih podatkov v EU/EGP;

| (4) | v uvodno izjavo sklepa Sveta bi bilo treba vključiti sklicevanje na posvetovanje z ENVP. |
| --- | --- |

(4)

v uvodno izjavo sklepa Sveta bi bilo treba vključiti sklicevanje na posvetovanje z ENVP.

V Bruslju, 15. maja 2023

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 230 final, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1681472401391&uri=COM%3A2023%3A230%3AFIN

1

(2)  Uvodna izjava (1) priporočila.

2

(3)  Uvodna izjava (2) priporočila.

3

(4)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

4

---

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/4

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o podpisu, sklenitvi in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Madagaskar ter njegovega protokola o izvajanju (2023-2027)

(2023/C 253/03)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

Evropski nadzornik za varstvo podatkov (ENVP) se je posvetoval o predlogu Komisije o podpisu, sklenitvi in začasni uporabi novega sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Madagaskar ter njegovega protokola o izvajanju, katerih glavni namen je vzpostaviti partnerstvo in določiti okvir za pravno, okoljsko, gospodarsko in socialno upravljanje na področju ribištva.

ENVP pozdravlja vključitev posebne določbe o varstvu podatkov v člen 16 protokola ter vključitev Dodatka 2 k Prilogi k Protokolu, ki vsebuje koristne podrobnosti o pogojih in zaščitnih ukrepih v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. ENVP kljub temu priporoča, da se za namene prenosa podatkov uporabi skupni odbor, ki ga sestavljajo predstavniki organov Unije in malgaškega ministrstva, pristojnega za ribištvo, ter da se podrobneje opredelijo ustrezni zaščitni ukrepi, izvršljive pravice posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in učinkovita pravna sredstva. S tem ENVP Komisiji priporoča, naj pri tem ustrezno upošteva smernice EOVP št. 2/2020 o členu 46(2)(a) in členu 46(3)(b) Uredbe 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (1) pri prenosih osebnih podatkov med javnimi organi in telesi s poreklom iz EGP in zunaj njega.

1.   UVOD

| 1. | Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je 28. aprila 2023 izdala:






  — | predlog sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Madagaskar (2023–2027) (v nadaljnjem besedilu: predlog o podpisu) (2); in |
| --- | --- | --- |

1.

—

predlog sklepa Sveta o podpisu, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Madagaskar (2023–2027) (v nadaljnjem besedilu: predlog o podpisu) (2); in

| — | predlog sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Madagaskar ter njegovega protokola o izvajanju (2023–2027) (v nadaljnjem besedilu: predlog o sklenitvi) (3); |
| --- | --- |

—

predlog sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, in začasni uporabi Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Madagaskar ter njegovega protokola o izvajanju (2023–2027) (v nadaljnjem besedilu: predlog o sklenitvi) (3);

| 2. | Cilj predloga o podpisu je (i) odobriti podpis, v imenu Unije, Sporazuma o partnerstvu o trajnostnem ribištvu med Evropsko unijo in Republiko Madagaskar (v nadaljnjem besedilu: sporazum o partnerstvu) ter njegovega protokola o izvajanju (2023–2027) (v nadaljnjem besedilu: protokol) (4) in (ii) zagotoviti začasno uporabo tega sporazuma in njegovega protokola (5). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Cilj predloga o sklenitvi je odobriti sporazum o partnerstvu in njegov protokol (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Namen sporazuma o partnerstvu je vzpostaviti partnerstvo in določiti okvir za pravno, okoljsko, gospodarsko in socialno upravljanje na področju ribištva (7). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Cilj protokola je izvajanje določb sporazuma o partnerstvu, zlasti z določitvijo pogojev za dostop plovil Unije do ribolovne cone Madagaskarja in za sodelovanje, predvideno v sporazumu o partnerstvu (8). |
| --- | --- |

5.

| 6. | To mnenje ENVP je izdano kot odgovor na posvetovanje, ki ga je Evropska komisija opravila dne 28. aprila 2023 v skladu s členom 42(1) uredbe EU o varstvu podatkov. ENVP pozdravlja sklicevanje na to posvetovanje v uvodni izjavi 9 predloga o podpisu in uvodni izjavi 8 predloga o sklenitvi. V zvezi s tem pozitivno ocenjuje tudi dejstvo, da je bilo z njim že opravljeno neuradno posvetovanje v skladu z uvodno izjavo 60 uredbe EU o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

6.

3.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 7. | Glede na navedeno ENVP podaja naslednja priporočila:






  (1) | za podrobnejšo opredelitev ustreznih zaščitnih ukrepov, izvršljivih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in učinkovitih pravnih sredstev iz Dodatka 2 k Prilogi k Protokolu bi bilo treba uporabiti skupni odbor. S tem ENVP Komisiji priporoča, naj pri tem ustrezno upošteva smernice EOVP št. 2/2020 o členu 46(2)(a) in členu 46(3)(b) Uredbe 2016/679 pri prenosih osebnih podatkov med javnimi organi in telesi s poreklom iz EGP in zunaj njega. |
| --- | --- | --- |

7.

(1)

za podrobnejšo opredelitev ustreznih zaščitnih ukrepov, izvršljivih pravic posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, in učinkovitih pravnih sredstev iz Dodatka 2 k Prilogi k Protokolu bi bilo treba uporabiti skupni odbor. S tem ENVP Komisiji priporoča, naj pri tem ustrezno upošteva smernice EOVP št. 2/2020 o členu 46(2)(a) in členu 46(3)(b) Uredbe 2016/679 pri prenosih osebnih podatkov med javnimi organi in telesi s poreklom iz EGP in zunaj njega.

V Bruslju, 1. junija 2023

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

1

(2)  COM(2023) 218 final.

2

(3)  COM(2023) 219 final.

3

(4)  Člen 1 predloga o podpisu.

4

(5)  Člena 3 in 4 predloga o podpisu.

5

(6)  Člen 1 predloga o sklenitvi.

6

(7)  Člen 2 sporazuma o partnerstvu.

7

(8)  Člen 2 protokola.

8

---

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/6

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu postopkov v kazenskih zadevah

(2023/C 253/04)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

Evropska komisija je 5. aprila 2023 izdala predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu postopkov v kazenskih zadevah.

ENVP v celoti podpira cilj Komisije, da določi skupna pravila za prenos kazenskih postopkov iz ene države članice v drugo, s čimer bi omogočila učinkovit boj proti čezmejnemu kriminalu in zagotovila, da kaznivo dejanje preiskuje ali preganja najprimernejša država članica.

Pozdravlja tudi pojasnilo v predlogu, da bo prihodnja uredba pravna podlaga za izmenjavo osebnih podatkov med državami članicami za namene prenosa kazenskih postopkov v skladu s členom 8 in členom 10(a) Direktive (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta (1).

ENVP kljub temu poziva zakonodajalca, naj pojasni vloge in odgovornosti osrednjih organov v skladu s tem predlogom ter sklicevanja na pravni okvir za varstvo podatkov.

1.   UVOD

| 1. | Evropska komisija je 5. aprila 2023 objavila predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o predlogu uredbe o prenosu postopkov v kazenskih zadevah (2) (v nadaljnjem besedilu: predlog). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Cilj predloga je sprejeti nov instrument za prenos kazenskih postopkov med državami članicami, da bi: (1) izboljšali učinkovito in ustrezno izvajanje sodne oblasti v EU; (2) izboljšali spoštovanje temeljnih pravic v postopku prenosa kazenskih postopkov; (3) izboljšali učinkovitost in pravno varnost prenosov kazenskih postopkov; (4) omogočili prenose kazenskih postopkov, kadar je to v interesu pravičnosti, vendar trenutno med državami članicami ni mogoče, in zmanjšali pojav nekaznovanosti (3). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ta pobuda je bila vključena v delovni program Komisije za leto 2022 (4) in je del strategije EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021-2025 (5). |
| --- | --- |

3.

| 4. | To mnenje ENVP je izdano kot odgovor na posvetovanje, ki ga je Evropska komisija opravila 5. aprila 2023 v skladu s členom 42(1) uredbe EU o varstvu podatkov (6). ENVP pozdravlja sklic na to posvetovanje v uvodni izjavi 62 predloga. V zvezi s tem pozitivno ocenjuje tudi dejstvo, da je bilo z njim že opravljeno neuradno posvetovanje v skladu z uvodno izjavo 60 uredbe EU o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

4.

5.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 13. | Glede na navedeno ENVP podaja naslednja priporočila:






  (1) | treba bi bilo pojasniti vloge in odgovornosti osrednjih organov v uvodni izjavi 58 in členu 22(2) predloga; |
| --- | --- | --- |

13.

(1)

treba bi bilo pojasniti vloge in odgovornosti osrednjih organov v uvodni izjavi 58 in členu 22(2) predloga;

| (2) | treba bi bilo pojasniti in uskladiti uvodni izjavi 55 in 58 v zvezi s sklicevanji na pravni okvir za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(2)

treba bi bilo pojasniti in uskladiti uvodni izjavi 55 in 58 v zvezi s sklicevanji na pravni okvir za varstvo podatkov.

V Bruslju, 22. maja 2023

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

1

(2)  COM(2023) 185 final.

2

(3)  Glej stran 3 obrazložitvenega memoranduma.

3

(4)  https://commission.europa.eu/system/files/2023-01/cwp2022_en.pdf

4

(5)  Sporočilo Komisije o strategiji EU za boj proti organiziranemu kriminalu za obdobje 2021–2025, COM(2021) 170 final.

5

(6)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

6

---

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/8

---

Povzetek mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/102/ES in (EU) 2017/1132 glede nadaljnje razširitve in nadgradnje uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb

(2023/C 253/05)

(Celotno besedilo tega mnenja je na voljo v angleščini, francoščini in nemščini na spletišču ENVP https://edps.europa.eu)

Evropska komisija je 29. marca 2023 izdala predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/102/ES in (EU) 2017/1132 glede nadaljnje razširitve in nadgradnje uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb (v nadaljnjem besedilu: predlog).

ENVP je seznanjen s splošnim ciljem predloga, katerega namen je povečati preglednost in zaupanje v poslovno okolje za podjetja, potrošnike in druge zasebne deležnike ter javne organe. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije zakonodaja, ki ureja javno razkritje osebnih podatkov, posega v pravico do varstva zasebnega življenja in pravico do varstva osebnih podatkov. Čeprav ENVP razume, da bo morda treba nekatere kategorije osebnih podatkov objaviti, da bi dosegli specifične in jasno opredeljene cilje v javnem interesu, se na cilj preglednosti ni mogoče sklicevati kot na cilj sam po sebi. Da bi zagotovili skladnost s členoma 7 in 8 Listine, ENVP meni, da bi bilo treba cilje javnega interesa, ki upravičujejo razkritje osebnih podatkov, jasneje opredeliti v normativnem delu predloga. Poleg tega bi bilo treba ob upoštevanju zahtev po nujnosti in sorazmernosti izčrpno določiti kategorije osebnih podatkov, ki jih bo morda treba razkriti javnosti.

Podobno ENVP razume, da je cilj povezovanja med različnimi sistemi povezovanja registrov na ravni Unije dodatno povečati preglednost. Vendar bi morala vzpostavitev povezav med sistemom povezovanja registrov (BRIS), sistemom povezovanja registrov dejanskega lastništva (BORIS) in sistemom za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti (IRI) ustrezati specifičnim ciljem, ki so izrecno določeni v normativnem delu predloga.

Nazadnje, v predlogu bi bilo treba pojasniti vloge držav članic in Komisije, zlasti kar zadeva sistem BRIS ter povezavo med sistemom BRIS ter sistemoma BORIS in IRI.

1.   UVOD

| 1. | Evropska komisija je 29. marca 2023 izdala predlog direktive o spremembi direktiv 2009/102/ES in (EU) 2017/1132 glede nadaljnje razširitve in nadgradnje uporabe digitalnih orodij in postopkov na področju prava družb (1) (v nadaljnjem besedilu: predlog). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Splošni cilji predloga so povečati preglednost in zaupanje v poslovno okolje, doseči bolj digitalizirane in povezane čezmejne javne storitve za družbe ter olajšati čezmejno širitev za MSP, kar bo posledično vodilo k bolj integriranemu in digitaliziranemu enotnemu trgu. Da bi to dosegli, se predlog zavzema za povečanje količine podatkov o družbah, ki so na voljo v poslovnih registrih in/ali sistemu povezovanja poslovnih registrov (BRIS), ter za izboljšanje njihove zanesljivosti. Prav tako se zavzema za omogočanje neposredne uporabe podatkov o družbah, ki so na voljo v poslovnih registrih, ob ustanavljanju čezmejnih podružnic ali hčerinskih družb ter v drugih čezmejnih dejavnostih in primerih (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Predlog je skladen s cilji EU na področju digitalizacije, določenimi zlasti v sporočilu Komisije z naslovom Digitalni kompas do leta 2030: evropska pot v digitalno desetletje (3). Prav tako je skladen s sporočiloma Komisije z naslovom Posodobitev nove industrijske strategije iz leta 2020 (4) in Strategija za MSP za trajnostno in digitalno Evropo (5), saj je njegov cilj odpraviti ovire za čezmejno širitev, s katerimi se mala in srednja podjetja (MSP) trenutno srečujejo na enotnem trgu. Predlog je vključen v delovni program Komisije za leto 2023 kot eden od ključnih ukrepov v okviru glavne ambicije Komisije „Evropa, pripravljena na digitalno dobo“ (6). |
| --- | --- |

3.

| 4. | To mnenje ENVP je izdano kot odgovor na posvetovanje, ki ga je Evropska komisija opravila 30. marca 2023 v skladu s členom 42(1) uredbe EU o varstvu podatkov (7). ENVP pozdravlja sklic na to posvetovanje v uvodni izjavi 39 predloga. V zvezi s tem pozitivno ocenjuje tudi dejstvo, da je bilo z njim že opravljeno neuradno posvetovanje v skladu z uvodno izjavo 60 uredbe EU o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

4.

6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

| 26. | Glede na navedeno ENVP podaja naslednja priporočila:






  (1) | treba bi bilo jasneje opredeliti cilje javnega interesa, ki bi upravičevali javno razkritje, in to storiti v normativnem delu predloga; |
| --- | --- | --- |

26.

(1)

treba bi bilo jasneje opredeliti cilje javnega interesa, ki bi upravičevali javno razkritje, in to storiti v normativnem delu predloga;

| (2) | v predlogu bi bilo treba izčrpno opredeliti vse kategorije osebnih podatkov, ki bodo javno dostopni; |
| --- | --- |

(2)

v predlogu bi bilo treba izčrpno opredeliti vse kategorije osebnih podatkov, ki bodo javno dostopni;

| (3) | pojasniti bi bilo treba, kaj je mišljeno z uporabo izraza „podatki“; |
| --- | --- |

(3)

pojasniti bi bilo treba, kaj je mišljeno z uporabo izraza „podatki“;

| (4) | v normativnem delu predloga bi bilo treba opredeliti specifične namene povezave med sistemom povezovanja registrov, povezovanjem registrov dejanskega lastništva in medsebojnim povezovanjem registrov insolventnosti; |
| --- | --- |

(4)

v normativnem delu predloga bi bilo treba opredeliti specifične namene povezave med sistemom povezovanja registrov, povezovanjem registrov dejanskega lastništva in medsebojnim povezovanjem registrov insolventnosti;

| (5) | pojasniti bi bilo treba vloge držav članic in Komisije, zlasti kar zadeva povezave, ki se bodo vzpostavile med sistemom povezovanja registrov, sistemom povezovanja registrov dejanskega lastništva in sistemom za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti. |
| --- | --- |

(5)

pojasniti bi bilo treba vloge držav članic in Komisije, zlasti kar zadeva povezave, ki se bodo vzpostavile med sistemom povezovanja registrov, sistemom povezovanja registrov dejanskega lastništva in sistemom za medsebojno povezovanje registrov insolventnosti.

V Bruslju, 17. maja 2023

Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

---

(1)  COM(2023) 177 final.

1

(2)  COM(2023) 177 final, str. 2.

2

(3)  COM(2021) 118 final.

3

(4)  COM(2021) 350 final.

4

(5)  COM(2020) 103 final.

5

(6)  COM(2022) 548 final.

6

(7)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES (UL L 295, 21.11.2018, str. 39).

7

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/10

---

Informativno obvestilo Komisije v skladu s členom 17(5) Uredbe (ES) št. 1008/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih pravilih za opravljanje zračnih prevozov v Skupnosti

Javni razpis za opravljanje rednih zračnih prevozov v skladu z obveznostmi javne službe

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 253/06)

| Država članica | Francija |
| --- | --- |
| Zadevna proga | Brest–Ouessant |
| Obdobje veljavnosti pogodbe | 1. april 2024–31. marec 2028 |
| Rok za predložitev vlog in ponudb | 22. september 2023 do 17. ure (po pariškem času) |
| Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe | REGION BRETAGNE |
| Direction des Transports et des Mobilités |
| Boulevard Isidore Marfille |
| CS 42941 |
| 29229 Brest CEDEX 2 |
| FRANCIJA |

Država članica

Francija

Zadevna proga

Brest–Ouessant

Obdobje veljavnosti pogodbe

1. april 2024–31. marec 2028

Rok za predložitev vlog in ponudb

22. september 2023 do 17. ure (po pariškem času)

Naslov, na katerem je mogoče dobiti besedilo javnega razpisa in vse ustrezne informacije in/ali dokumentacijo v zvezi z javnim razpisom in obveznostjo javne službe

REGION BRETAGNE

Direction des Transports et des Mobilités

Boulevard Isidore Marfille

CS 42941

29229 Brest CEDEX 2

FRANCIJA

tel. +33 299279731

Elektronska pošta: stephane.marsille@bretagne.bzh

Profil kupca:

https://marches.megalis.bretagne.bzh/entreprise

---

V Objave

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/11

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda na ravni Unije za ime v vinskem sektorju v skladu s členom 97(3) Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2023/C 253/07)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAVNI UNIJE

„Dealu Mare“

PDO-RO-A1079-AM02

Datum vloge: 15. januar 2021

1.   Vložnik in pravni interes

ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE (Strokovno vinogradniško združenje Dealu Mare)

ASOCIAȚIA PROFESIONALĂ VITIVINICOLĂ DEALU MARE (Strokovno vinogradniško združenje Dealu Mare) je član nacionalne medpanožne vinogradniške organizacije (ONIV), ustanovljene kot skupina, ki so si jo organizacije proizvajalcev na lastno pobudo izbrale, da jih zastopa. Organizacija je bila leta 2011 priznana kot medpanožna organizacija kmetijskih proizvajalcev (OIPA) za vinski sektor.

To združenje je predstavnik za upravljanje vinogradov, vpisanih v register vinogradov (RPV), ki uporabljajo zaščiteno označbo porekla (ZOP) Dealu Mare in zaščiteno geografsko označbo (ZGO) Dealu Munteniei, ter združuje 15 gospodarskih subjektov (proizvajalcev) s sedežem v okrožjih Buzău in Prahova, ki proizvajajo in tržijo vina z ZOP/ZGO ter upravljajo približno 1 500 hektarov vinogradov, iz katerih se pridelujejo kakovostna vina z ZOP/ZGO, pri čemer je veliko število sort vinske trte romunskega porekla, ki se gojijo/so registrirane v okviru sheme kakovosti.

2.   Postavka v specifikaciji proizvoda, na katero se spremembe nanašajo

| ☐ | Ime proizvoda |
| --- | --- |

☐

Ime proizvoda

| ☒ | Kategorija proizvoda vinske trte |
| --- | --- |

☒

Kategorija proizvoda vinske trte

| ☒ | Povezava |
| --- | --- |

☒

Povezava

| ☒ | Omejitve trženja |
| --- | --- |

☒

Omejitve trženja

3.   Opis spremembe in razlogi zanjo

1.   Vključitev novih kategorij vina

Ker je Romunija za ZOP Dealu Mare prek podatkovne zbirke E-Bacchus poslala več specifikacij proizvoda ločeno za posamezne kategorije proizvoda iz zakonodaje, je določbe o pridelavi vin bilo treba združiti v eno samo specifikacijo proizvoda, ki zajema pogoje za pridelavo vseh kategorij vin s to označbo: mirno vino, kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino in biser vino.

Kategorije vina so opredeljene tako:

kakovostno peneče vino je vino, pridelano s primarnim ali sekundarnim alkoholnim vrenjem iz svežega grozdja, grozdnega mošta ali vina, iz katerega se ob odprtju posode sprosti ogljikov dioksid, ki izhaja izključno iz vrenja;

kakovostno aromatično peneče vino je kakovostno peneče vino, pridelano iz mošta ali delno prevretega mošta iz grozdja aromatičnih sort, gojenih v razmejenih vinogradih na razmejenem območju označbe porekla;

biser vino je vino, pridelano iz vina in grozdnega mošta ali delno prevretega grozdnega mošta iz grozdja sort, gojenih v razmejenih vinogradih na razmejenem območju označbe. To je proizvod, pridelan iz vina, če ima tako vino delež skupnega alkohola najmanj 9 vol. %, če je spravljeno v zaprtih posodah in ima nadtlak zaradi lastnega ogljikovega dioksida.

Posledično sta spremenjena poglavje I specifikacije proizvoda in oddelek 3 enotnega dokumenta.

2.   Navedba sort za pridelavo novih kategorij vina

Zaradi uvedbe novih kategorij vina za proizvodnjo v okviru ZOP Dealu Mare je bilo treba spremeniti specifikacijo proizvoda, da se vključijo sorte, namenjene zanje (kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino, biser vino) z ZOP Dealu Mare.

Posledično so spremenjeni poglavja IV, V in VI specifikacije proizvoda ter oddelek 5.2 enotnega dokumenta.

3.   Navedba donosov vina za nove kategorije vina

Zaradi uvedbe novih kategorij vina v okviru ZOP Dealu Mare je bilo treba spremeniti specifikacijo proizvoda, da se vključita donosa vina in grozdja zanje, določena na največ 14 000 kg/ha za grozdje in največ 105 hl/ha za vino.

Posledično so spremenjeni poglavji V in VI specifikacije proizvoda ter oddelek 5.2 enotnega dokumenta.

4.   Dopolnitev povezave z razmejenim območjem za nove kategorije vina

Zaradi uvedbe novih kategorij vina z ZOP Dealu Mare je bilo treba spremeniti specifikacijo proizvoda, da se vključijo dodatne podrobnosti o geografskem območju ter povezavi med območjem in proizvodom (vzročna medsebojna povezava) zanje.

Podatki o proizvodu (nove kategorije vina – kakovostno peneče vino, kakovostno aromatično peneče vino, biser vino) so dopolnjeni z informacijami o človeških dejavnikih pri pridelavi vin. Spremembe so potrebne za zagotovitev skladnosti z zakonodajo, ki velja za ZOP.

Zaradi jasnosti je preoblikovano besedilo z nekaterimi informacijami o vzročni povezavi med območjem in proizvodom.

Posledično sta spremenjena poglavje II specifikacije proizvoda in oddelek 8 enotnega dokumenta.

5.   Navedba določb o označevanju novih kategorij vina

Zaradi uvedbe novih kategorij vina je bilo treba dopolniti specifikacijo proizvoda, da se vključijo pogoji za označevanje (obvezne in neobvezne navedbe) in predstavitev (stekleničenje) zanje.

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena, da se vključijo nekateri pogoji za označevanje kakovostnih aromatičnih penečih vin in biser vin z imeni geografskih območij (krajev), ki slovijo po pridelavi vina, se navezujejo na ime ZOP Dealu Mare in kažejo na tradicijo pridelave zelo kakovostnih vin na tem območju.

Posledično sta spremenjena poglavje XII specifikacije proizvoda in oddelek 9 enotnega dokumenta.

6.   Navedba pogojev za pridelovalne postopke

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena s specifikacijami za pridelovalne prakse pri gostoti zasaditve za pridelovanje novih kategorij kakovostnih penečih vin, kakovostnih aromatičnih penečih vin in biser vin (najmanjša gostota zasaditve v trsih/ha, največja obremenitev z grozdi, število očes za vse sorte, nizka ali srednje visoka gojitvena oblika).

Posledično je spremenjeno poglavje VIII specifikacije proizvoda, kar pa ne vpliva na enotni dokument.

7.   Navedba fizikalno-kemijskih parametrov za nove kategorije vina

Zaradi uvedbe novih kategorij vina za proizvodnjo v okviru ZOP Dealu Mare je bilo treba dopolniti specifikacijo proizvoda, da se vključijo tudi specifične fizikalno-kemijske lastnosti novih kategorij vina, uvedenih z vlogo za spremembo, da se zagotovi skladnost z zakonodajo o ZOP.

Posledično sta spremenjena poglavje XI specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

8.   Navedba organoleptičnih lastnosti za nove kategorije vina

Zaradi uvedbe novih kategorij vina za proizvodnjo v okviru ZOP Dealu Mare je bilo treba dopolniti specifikacijo proizvoda, da se vključijo tudi specifične organoleptične lastnosti novih kategorij vina, uvedenih z vlogo za spremembo, da se zagotovi skladnost z zakonodajo o ZOP.

Posledično sta spremenjena poglavje XI specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

9.   Navedba specifičnih tehnoloških postopkov za proizvodnjo novih kategorij vina

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena, da se vključijo specifični tehnološki postopki za pridelavo zahtevanih novih kategorij vina – kakovostnega penečega vina, kakovostnega aromatičnega penečega vina in biser vina.

Posledično je spremenjeno poglavje X specifikacije proizvoda, kar pa ne vpliva na enotni dokument.

10.   Črtanje sorte vinske trte iz pridelka

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena in glavna sorta vinske trte trebbiano je bila črtana, ker se ne prideluje v okviru ZOP Dealu Mare.

Posledično so spremenjeni poglavja IV, V, VI in XI specifikacije proizvoda ter oddelka 5.2 in 7 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Dealu Mare

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 6. | Kakovostno aromatično peneče vino |
| --- | --- |

6.

Kakovostno aromatično peneče vino

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

Biser vino

4.   Opis vina

4.1.   Analitske in organoleptične lastnosti – bela vina

Vina imajo arome eksotičnega sadja, hrušk, cvetlične note cvetov trte, sveže pokošenega sena, jasmina in akacije.

Barva je na splošno v odtenkih rumene, citronasto rumene ali slamnato rumene z zelenkastimi odsevi.

V ustih so vina sveža, sadna in rahlo mineralna.

Vina Dealu Mare, ki ne izvirajo z območja Valea Călugărească, imajo najnižjo vsebnost sladkorja, izraženo kot vsoto glukoze in fruktoze, 5 g/l (250 mg/l žveplovega dioksida za bela in rosé vina).

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

4.2.   Analitske in organoleptične lastnosti – vina rosé

Barva: svetla/živa lososovo rožnata, svetlo rožnata do oranžna, bleda vrtnično rožnata, včasih malinasto rožnata.

Arome/okus: sočne jagode in maline, divje jagode, brusnice, prefinjen pridih vrtnice, sveže kiselkast okus, sočen pookus, včasih z notami granatnega jabolka in zrelega rdečega jagodičja, rahli sledovi belega popra.

Vonj: pretežno sadna cvetica – češnje, divje jagode, jagode, cvetovi vrtnice, zrele višnje, maline, pomelo.

Vina Dealu Mare, ki ne izvirajo z območja Valea Călugărească, imajo najnižjo vsebnost sladkorja, izraženo kot vsoto glukoze in fruktoze, 5 g/l (250 mg/l žveplovega dioksida za bela in rosé vina).

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

4.3   Analitske in organoleptične lastnosti – rdeča vina

Za rdeča vina so značilni prefinjenost, blagi tanini, žametnost in srednja intenzivnost barve. Ta vina imajo nežne arome zrelega rdečega jagodičja, sliv in črnih gozdnih sadežev, tudi cimeta in sladkih mandljev. Okus je bogat, polnega telesa in harmoničen, z lepo povezanimi kislinami in tanini, barva ima različne odtenke rubinasto, granatno ali temno rdeče.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

15,00

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

4.4   Analitske in organoleptične lastnosti – kakovostna peneča vina

Bela vina (slamnato rumene ali nežne zlato rumene barve): sadna, sveža, z nežno aromo cvetov akacije, drobnimi obstojnimi mehurčki, živahna zaradi uravnoteženih sladkorjev in kislin.

So žametna in oljnata, z visoko vsebnostjo ekstrakta in glicerola, izrazitimi kislinami, aromo po grenivki, medu, mošusu, okusom po svežih citrusih, breskvah, zrelih hruškah in mandljih ali so nekoliko začimbno grenko-sladka, imajo vonj po sveže pokošenem senu, po praženem, so kremasta in imajo drobne mehurčke.

Peneče vino rosé: odtenki zelo blede lososovo/prozorno rožnate barve, osvežujoče, arome po rdečem jagodičju (jagode, zrele maline), cvetlicah (vrtnica), okus po ribezu, malinah, svežih divjih jagodah, drobno penjenje, obstojno, včasih z izrazitimi kislinami.

Rdeča vina so rubinasto rdeče barve, cvetlična (z nežnim vonjem po vrtnici), z drobnimi obstojnimi mehurčki, sveža (sočne zrele maline, jagode) in zelo sadna.

Vina imajo nadtlak pri temperaturi 20 °C: najmanj 3,5 bara.

Najvišja vsebnost hlapnih kislin v vinih (meq/l) se razlikuje glede na barvo vin in v skladu z zadevno veljavno zakonodajo.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 14,0 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,0 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 6,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

14,0

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,0

Najnižja vsebnost skupnih kislin

6,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

4.5   Analitske in organoleptične lastnosti – kakovostna aromatična peneča vina

Vina imajo veliko drobnih obstojnih mehurčkov, odtenke slamnato rumene barve z zelenkastimi odsevi ter prefinjeno, intenzivno cvetico muškata, cvetov vinske trte in grenivke, ki je prijetna in harmonična, z uravnoteženimi sladkorji in kislinami.

Vina imajo nadtlak pri temperaturi 20 °C: najmanj 3,0 bare.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 14,0 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 6,0 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

14,0

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

6,0

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

4.6   Analitske in organoleptične lastnosti – biser vina

Vina so ekstraktna, z dobro vsebnostjo kislin. Belo ali rosé biser vino (pridelano iz rdečih sort vinske trte) se proizvaja v suhi, polsuhi, polsladki in sladki različici.

Belo biser vino ima slamnato rumene odtenke z zelenkastimi odsevi, z obilnim penjenjem in drobnimi obstojnimi mehurčki, prefinjeno, intenzivno aromo muškata, cvetov vinske trte, grenivke, z uravnoteženimi sladkorji in kislinami.

Rosé biser vina imajo sadne arome (jagode, slive, črne češnje, gozdni sadeži, borovnice, aromatična zelišča, med, divje jagode) in so bledo rožnate do rahlo svetlo lososove barve.

Vina imajo nadtlak pri temperaturi 20 °C najmanj 1 bar in največ 2,5 bara zaradi lastnega ogljikovega dioksida.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 13,0 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 7,0 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

13,0

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

7,0

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

5.   Enološki postopki

(a)   Posebni enološki postopki

Pridelovalne prakse

| — | Gostota zasaditve: najmanj 3 000 trsov/ha ali najmanj 75 % rodnih trsov glede na načrtovano gostoto. |
| --- | --- |

—

Gostota zasaditve: najmanj 3 000 trsov/ha ali najmanj 75 % rodnih trsov glede na načrtovano gostoto.

| — | Vinogradi za pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla morajo imeti vsaj 85-odstotno sortno čistost; podlage drugih sort v teh vinogradih lahko izhajajo izključno iz sort vrste Vitis vinifera. Grozdje takih sort je treba ob trgatvi ločiti od grozdja sorte, ki se uporabi za pridelavo vina z označbo porekla. |
| --- | --- |

—

Vinogradi za pridelavo vin z zaščiteno označbo porekla morajo imeti vsaj 85-odstotno sortno čistost; podlage drugih sort v teh vinogradih lahko izhajajo izključno iz sort vrste Vitis vinifera. Grozdje takih sort je treba ob trgatvi ločiti od grozdja sorte, ki se uporabi za pridelavo vina z označbo porekla.

Vinogradi za pridelavo biser vin z ZOP Dealu Mare imajo najmanjšo gostoto zasaditve 3 300 trsov/ha. Največja obremenitev je 30 oči za vse sorte. Gojitvena oblika je nizka ali srednje visoka.

Pri proizvodnji kakovostnih penečih vin je gostota zasaditve najmanj 3 000 trsov/ha ali najmanj 75 % rodnih trsov glede na načrtovano gostoto. Vinogradi za pridelavo kakovostnih aromatičnih penečih vin z ZOP

Dealu Mare, imajo najmanjšo gostoto zasaditve 3 300 trsov/ha. Največja obremenitev je 30 rodnih grozdov za vse sorte.

Gojitvena oblika je nizka ali srednje visoka.

Posebni postopki

Omejitev pri proizvodnji vin

Pri kakovostnih penečih vinih je tehnološka zrelost grozdja sočasna z njegovo polno zrelostjo ali je dosežena pred njo. Za proizvodnjo osnovnih vin je tehnološka zrelost dosežena pri 8–10 g/l H2SO4, saj razmeroma visoka vsebnost kislin daje svežino in stabilnost, ki sta potrebni za peneče vino.

Za aromatična peneča vina se zrelost oceni z vsebnostjo sladkorja, ki mora znašati najmanj 153 g/l. Datum trgatve se določi po napredovanju zorenja grozdja, odvisno od sorte in vinogradniške parcele.

Zrelost grozdja za biser vina se oceni z vsebnostjo sladkorja, ki mora znašati najmanj 136 g/l.

(b)   Največji donosi

| 1. | mirna vina, trgatev ob polni zrelosti (CMD), bele sorte
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

1.

mirna vina, trgatev ob polni zrelosti (CMD), bele sorte

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 2. | kakovostna peneča vina, bele sorte
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

2.

kakovostna peneča vina, bele sorte

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 3. | kakovostna peneča vina, rosé/rdeče sorte
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

kakovostna peneča vina, rosé/rdeče sorte

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | kakovostna aromatična peneča vina, bele sorte
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

4.

kakovostna aromatična peneča vina, bele sorte

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 5. | kakovostna aromatična peneča vina, rosé/rdeče sorte
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

5.

kakovostna aromatična peneča vina, rosé/rdeče sorte

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| 6. | mirna vina, trgatev ob polni zrelosti (CMD), bele sorte
  91 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

6.

mirna vina, trgatev ob polni zrelosti (CMD), bele sorte

91 hektolitrov na hektar

| 7. | mirna vina, pozna trgatev (CT), bele sorte
  78 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

7.

mirna vina, pozna trgatev (CT), bele sorte

78 hektolitrov na hektar

| 8. | mirna vina, trgatev grozdja s plemenito plesnijo (CIB), bele sorte
  65 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

8.

mirna vina, trgatev grozdja s plemenito plesnijo (CIB), bele sorte

65 hektolitrov na hektar

| 9. | kakovostna peneča vina, bele sorte
  91 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

9.

kakovostna peneča vina, bele sorte

91 hektolitrov na hektar

| 10. | kakovostna peneča vina, rosé/rdeče sorte
  78 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

10.

kakovostna peneča vina, rosé/rdeče sorte

78 hektolitrov na hektar

| 11. | kakovostna aromatična peneča vina, bele sorte
  105 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

11.

kakovostna aromatična peneča vina, bele sorte

105 hektolitrov na hektar

| 12. | kakovostna aromatična peneča vina, rdeče/rosé sorte
  90 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

12.

kakovostna aromatična peneča vina, rdeče/rosé sorte

90 hektolitrov na hektar

| 13. | biser vina, bele/rdeče/rosé sorte
  100 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

13.

biser vina, bele/rdeče/rosé sorte

100 hektolitrov na hektar

| 14. | biser vina, bele/rosé/rdeče sorte
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

14.

biser vina, bele/rosé/rdeče sorte

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 15. | mirna vina, pozna trgatev (CT), bele sorte
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

15.

mirna vina, pozna trgatev (CT), bele sorte

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| 16. | mirna vina, trgatev grozdja s plemenito plesnijo (CIB), bele sorte
  10 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

16.

mirna vina, trgatev grozdja s plemenito plesnijo (CIB), bele sorte

10 000 kilogramov grozdja na hektar

| 17. | mirna vina, trgatev ob polni zrelosti (CMD), rosé/rdeče sorte
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

17.

mirna vina, trgatev ob polni zrelosti (CMD), rosé/rdeče sorte

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 18. | mirna vina, pozna trgatev (CT), rosé/rdeče sorte
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

18.

mirna vina, pozna trgatev (CT), rosé/rdeče sorte

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| 19. | mirna vina, trgatev grozdja s plemenito plesnijo (CIB), rosé/rdeče sorte
  10 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

19.

mirna vina, trgatev grozdja s plemenito plesnijo (CIB), rosé/rdeče sorte

10 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Okrožje Prahova

| 1. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-BOLDEŞTI“






  — | Boldești-Scăieni – pripadajoči kraj Seciu, — občina Bucov – vasi Pleașa in Bucov, — občina Plopu – vasi Gâlmeia in Plopu. |
| --- | --- | --- |

1.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-BOLDEŞTI“

—

Boldești-Scăieni – pripadajoči kraj Seciu, — občina Bucov – vasi Pleașa in Bucov, — občina Plopu – vasi Gâlmeia in Plopu.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-BOLDEŞTI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja*: SECIU, DEALU FRUMOS, VALEA CORBULUI.

| 2. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“






  — | občina Valea Călugărească – vasi Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri in Valea Săracă, |
| --- | --- | --- |

2.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“

—

občina Valea Călugărească – vasi Valea Călugărească, Valea Largă, Valea Nicovani, Valea Poienii, Valea Mantei, Valea Popii, Valea Ursoi, Vârfurile, Schiau, Răchieri in Valea Săracă,

| — | občina Bucov – vasi Chițorani, Valea Orlei, Bucov in Bighilin, |
| --- | --- |

—

občina Bucov – vasi Chițorani, Valea Orlei, Bucov in Bighilin,

| — | občina Albești-Paleologu – vas Albești-Paleologu, |
| --- | --- |

—

občina Albești-Paleologu – vas Albești-Paleologu,

| — | Urlați – pripadajoči kraj Valea Mieilor. |
| --- | --- |

—

Urlați – pripadajoči kraj Valea Mieilor.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-VALEA CĂLUGĂREASCĂ“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja*: CHIŢORANI, VALEA ORLEI, VALEA POPII,

VALEA SĂRACĂ, VALEA MANTEI, VALEA POIENII, VALEA NICOVANI, VALEA LARGĂ, VALEA MIEILOR.

| 3. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-URLAŢI“






  — | Urlaţi – pripadajoči kraji Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi in Jercălăi, |
| --- | --- | --- |

3.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-URLAŢI“

—

Urlaţi – pripadajoči kraji Urlaţi, Arioneştii Noi, Arioneştii Vechi, Cherba, Măruntiş, Orzoaia de Jos, Orzoaia de Sus, Valea Bobului, Valea Crângului, Valea Nucetului, Valea Pietrei, Valea Seman, Valea Urloi in Jercălăi,

| — | občina Apostolache – vas Apostolache, |
| --- | --- |

—

občina Apostolache – vas Apostolache,

| — | občina Iordăcheanu – vasi Iordăcheanu, Mocești in Plavia. |
| --- | --- |

—

občina Iordăcheanu – vasi Iordăcheanu, Mocești in Plavia.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-MEREI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja*:

VALEA PIETREI, VALEA BOBULUI, VALEA NUCETULUI, VIA

DOMNEASCĂ, VALEA URLOI, VALEA SEMAN, VALEA CRÂNGULUI.

| 4. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-CEPTURA“






  — | občina Ceptura – vasi Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari in Șoimești, |
| --- | --- | --- |

4.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-CEPTURA“

—

občina Ceptura – vasi Ceptura de Jos, Ceptura de Sus, Malu Roșu, Rotari in Șoimești,

| — | občina Fântânele – vasi Fântânele in Bozieni. |
| --- | --- |

—

občina Fântânele – vasi Fântânele in Bozieni.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-CEPTURA“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja*:

MALU ROŞU, VALEA GARDULUI, VALEA

MĂNĂSTIRII.

| 5. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-TOHANI“






  — | občina Gura Vadului – vasi Gura Vadului, Perșunari in Tohani, |
| --- | --- | --- |

5.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-TOHANI“

—

občina Gura Vadului – vasi Gura Vadului, Perșunari in Tohani,

| — | občina Vadu Săpat – vasi Vadu Săpat, Ghinoaica in Ungureni, |
| --- | --- |

—

občina Vadu Săpat – vasi Vadu Săpat, Ghinoaica in Ungureni,

| — | občina Călugăreni – vasi Călugăreni in Valea Scheilor, |
| --- | --- |

—

občina Călugăreni – vasi Călugăreni in Valea Scheilor,

| — | občina Jugureni – vasi Jugureni in Boboci. |
| --- | --- |

—

občina Jugureni – vasi Jugureni in Boboci.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-TOHANI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja*:

VÂRFUL CU DOR, GURA VADULUI, DUMBRAVA, VADU SĂPAT.

Okrožje Buzău

| 6. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-BREAZA“






  — | občina Breaza – vasi Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești in Vispești, |
| --- | --- | --- |

6.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-BREAZA“

—

občina Breaza – vasi Breaza, Bădeni, Greceanca, Văleanca-Vilănești in Vispești,

| — | občina Năeni – vasi Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca in Vârf, |
| --- | --- |

—

občina Năeni – vasi Năeni, Fințești, Fântânele, Prosca in Vârf,

| — | občina Săhăteni – vasi Săhăteni in Istrița de Jos. |
| --- | --- |

—

občina Săhăteni – vasi Săhăteni in Istrița de Jos.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-BREAZA“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja*:

BREAZA, GRECEANCA, NĂENI, VISPEŞTI, FINŢEŞTI,

SĂHĂTENI.

| 7. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-MEREI“






  — | občina Merei – vasi Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei in Ogrăzile, |
| --- | --- | --- |

7.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-MEREI“

—

občina Merei – vasi Merei, Dealul Viei, Ciobănoaia, Izvoru Dulce, Gura Sărății, Nenciulești, Dobrileşti, Sărata Monteoru, Valea Puţului-Merei in Ogrăzile,

| — | občina Ulmeni – vas Vâlcele. |
| --- | --- |

—

občina Ulmeni – vas Vâlcele.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE-MEREI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja*:

IZVORU DULCE, GURA SĂRĂŢII, DEALUL VIEI, DOBRILEŞTI,

NENCIULEŞTI, VALEA PUŢULUI, CIOBĂNOAIA.

| 8. | Podoznačba porekla „DEALU MARE-ZOREȘTI“






  — | občina Vernești – vasi Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomăneşti, Cândeşti. |
| --- | --- | --- |

8.

Podoznačba porekla „DEALU MARE-ZOREȘTI“

—

občina Vernești – vasi Vernești, Zorești, Săsenii pe Vale, Săsenii Noi, Săsenii Vechi, Nișcov, Nenciu, Cârlomăneşti, Cândeşti.

Podoznačbi porekla „DEALU MARE- ZOREȘTI“ je lahko dodana ena od naslednjih označb posameznega vinorodnega kraja*:

VALEA TEANCULUI, DEALUL ZORILOR, NIŞCOV.

7.   Sorte vinske trte

Aligoté W – plant de trois, plant gris, vert blanc in troyen blanc

Barbera R

Burgund mare R – grosser burgunder, grossburgunder, blaufrankisch, kekfrankos, frankovka in limberger

Busuioacă de bohotin Rs – schwarzer muscat, muscat fioletovâi, muscat violet cyperus in tămâioasă violetă

Băbească neagră N – grossmuttertraube, hexentraube, crăcana, rară neagră, căldăruşă in serecsia

Cabernet franc N

Cabernet sauvignon N – petit vidure in burdeos tinto

Chardonnay W – gentil blanc, pinot blanc in chardonnay

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească albă B – păsărească albă, poama fetei, mädchentraube, leanyka in leanka

Fetească neagră N – schwarze mädchentraube, poama fetei neagră, păsărească neagră in coada rândunicii

Fetească regală B – konigliche madchentraube, koningsast, ktralyleanka, dănășană in galbenă de ardeal

Grasă de cotnari B – dicktraube, grasă in köver szölö

Grenache noir N

Merlot N – bigney rouge

Mourvedre N

Muscat ottonel B – muscat ottonel blanc

Nebbiolo R

Negru aromat R

Negru de drăgăşani N

Novac N

Petit verdot N

Pinot gris G – affumé, grauer burgunder, grauburgunder, grauer mönch, pinot cendré, pinot grigio in ruländer

Pinot blanc B – pinot bianco

Pinot noir N – blauer spätburgunder, burgund mic, burgunder roter in klăvner morillon noir

Pinot noir R – spätburgunder in pinot nero

Riesling de rhin W – weisser riesling in white riesling

Riesling italian B – olasz riesling, olaszriesling in welschriesling

Sangiovese R – brunello di montalcino in morellino

Sauvignon B – green sauvignon

Syrah N – shiraz in petit syrah

Traminer rose Rs – rosetraminer, savagnin rose in gewürztraminer

Tămâioasă românească W – busuioacă de moldova in muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – rumänische weihrauchtraube in tamianka

Viognier B – bergeron, barbin, rebolot, greffou, picotin blanc in vionnier

Viognier B – petit vionnier, viogne, galopine in vugava bijela

8.   Opis povezave

8.1   Podatki o geografskem območju

Območje je na severu omejeno z visokimi hribi in gozdovi. Na jugu meja sledi državni avtocesti Ploiești–Buzău na območju vinarskega središča Valea Călugărească, od Urlațija naprej pa teče ob vznožju hribov 2–3 km severno od avtoceste v smeri proti mestu Buzău.

Vinogradniško območje ima zelo raznolika tla. Na zahodnem del masiva Dealu Mare so tla iz rdeče gline, laporja in nekaj drobnega rdečega peska. Izmenjavanje plasti gline in peska, ki sledi naklonu pobočij, povzroča številne zemeljske plazove, ki so v vinogradih precej pogosti. Ta tla, ki imajo visoko vsebnost železovega oksida, so zelo primerna za gojenje rdečih sort vinske trte.

Tla na vzhodnem delu masiva so iz sarmatskega apnenca, gline, peščenjaka in dakijskega tufa ter nanosov drobnega peska, ki se izmenjujejo s prodom iz delcev kristalnih kamnin, ilovico in puhlico.

Kar zadeva vrsto tal, na zahodu prevladujejo erodirana rjavo rdečkasta gozdna tla, na vzhodu pa so značilni rendzina, psevdorendzina in nekaj peščenih tal, ki tvorijo prst. V nekaterih središčih je mogoče najti tudi skeletna tla, kjer je kamninska podlaga blizu površja. Ta tla imajo visoko vsebnost kalcijevega karbonata, kar je ugodno za proizvodnjo aromatičnih vin.

Splošna usmerjenost dolin od severa proti jugu ustvarja zelo ugodne razmere za vinogradništvo in trte pokrivajo pobočja gričev na obeh straneh. Pobočja so izpostavljena predvsem proti jugu, jugovzhodu in jugozahodu. Trta se večinoma goji na pobočjih z naklonom med 8 % in 30 % ter nekoliko manj na strmejših pobočjih.

Kritična temperatura za pozebo brstov vinske trte se najpogosteje pojavi v dolinah in na ravninah ter manj pogosto na pobočjih. Na gričih so najnižje temperature približno 3 °C višje kot na ravnini, mrzle zime pa so veliko redkejše. Posledično lahko vinska trta, gojena na gričih, zimo prestane brez nevarnosti zmrzali.

8.2   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

Mirna vina

Bela vina imajo optimalno ravnotežje med alkoholom, kislinami in sladkorji, arome eksotičnega sadja in hrušk, note cvetov vinske trte, jasmina, cvetov akacije ter barvo, ki sega od citronasto rumene do slamnato rumene (z zelenkastimi odsevi), rahlo mineralen okus z notami marelice, citrusov, eksotičnega sadja in nežnih začimb ter svežino.

Rdeča vina imajo blage tanine, žametnost in dobro intenzivnost barve ter polno telo z dobro povezanimi tanini v vinih iz sort z nadpovprečno intenzivnostjo barve. Imajo izrazite arome zrelega rdečega jagodičja, sliv, zrelih črnih gozdnih sadežev, borovnic, češenj in sladkih mandljev z notami vonja po vanilji, njihova barva pa je rubinasto rdeča do granatno in temno rdeča.

Vina rosé imajo arome eksotičnega sadja in citrusov, okus je svež in poživljajoč z dobro vsebnostjo kislin, uravnoteženostjo in sadnim pookusom.

Rdeča vina z območij Ceptura, Tohani in Merei so krepkejša, močnejša in imajo intenzivnejšo barvo zaradi izdatne osončenosti in toplote ter rahle teksture tal.

Kakovostno peneče vino

Bela vina so ekstraktna, uravnotežene strukture in z dobro vsebnostjo kislin zaradi jugovzhodne izpostavljenosti pobočij in pridelovalnih praks, s katerimi se ohranja zmeren donos.

So sadna, sveža, z obilnim penjenjem, obstojnimi drobnimi mehurčki po celotni višini kozarca, obstojna, uravnotežena v sladkorjih in kislinah.

Rosé/rdeča vina imajo cvetlični značaj, prefinjenost, blage tanine in povprečno intenzivnost barve, zlasti tista z območij Valea Călugărească in Urlați.

Kakovostna aromatična peneča vina

Imajo obilne drobne obstojne mehurčke, prefinjene arome, značilne za sorto (muscat), ter cvetlično cvetico akacije in medu (tămâioasă românească). Imajo cvetlične arome bazilike, slamnato rumeno barvo, vonj po vrtnici, akaciji, satju in sveže pokošenem senu ter so sadna in sveža. Vina sorte busuioacă de bohotin so zanimive bledo rožnate barve z vonjem po vrtnici in baziliki.

Biser vina

So ekstraktna, z dobro vsebnostjo kislin. So uravnotežena v alkoholu, kislinah in pH, sveža ter z drobnimi obstojnimi mehurčki. Rosé biserna vina, pridelana iz rdečih sort, imajo nežne arome rdečega jagodičja, so prijetna, s kakovostnimi drobnimi in obstojnimi mehurčki.

8.3   Vpliv človeških dejavnikov

Pred pojavom trtne uši so bela vina pridelovali iz sort gordin in tămâioasă, rdeča vina pa iz sort negru moale, negru vârtos in băbească neagră, ki so jih običajno zvrščali za pridelavo vina. Proizvodnja penečih vin se je začela leta 1892 v Azugi, starem kraju, kjer se peneča vina proizvajajo po tradicionalni metodi. Kleti, zgrajene na površju, s stenami, debelimi več kot 1,20 m, ustvarjajo dobre razmere za proizvodnjo penečih vin po tradicionalni metodi, saj sekundarno vrenje zahteva stalno in nizko temperaturo, temperatura v Azugi pa je 14 °C julija in –4 °C januarja.

Proizvodnja kakovostnih aromatičnih penečih vin se je v Romuniji razvila v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja, natančneje na območju Valea Călugărească. Nadaljnja proizvodna tehnologija je vodila do vrenja v kovinskih posodah. Leta 1990 je bil patentiran postopek za pridelavo nove vrste vina, in sicer penečega vina muscat.

Pri proizvodnji vin je protokol vinifikacije namenjen zniževanju vsebnosti žveplovega dioksida, da se lahko stiskanje izvede nadzorovano, da se ohranijo arome sort (zlasti sadnost), ki vinom dajejo prefinjenost in zaokroženost, ter da se pridobijo mehurčki dobre kakovosti.

V vinogradih na pobočjih, obrnjenih proti jugovzhodu, uporaba ustreznih pridelovalnih praks (na splošno se uporablja srednje visoka gojitvena oblika z oporami, ki ima dobro razmerje med listjem in donosom, tako da lahko grozdje popolnoma dozori) omogoča proizvodnjo vin z uravnoteženo strukturo in dobro vsebnostjo kislin, ki izhajajo iz tega okolja. Pridelava se nadzoruje z zimsko rezjo, ki se izvaja ročno, in se ob začetku dozorevanja (obarvanja jagod) konča z zeleno trgatvijo. Uravnotežena pridelava omogoča optimalno zorenje od začetka septembra do konca oktobra.

8.4   Vzročna medsebojna povezava

Vina so večinoma sortna, pa tudi zvrstna, ki temeljijo na dveh do treh vinih, katerih deleži se določijo ob zvrščanju glede na potencial posameznih sort zadevne letine.

Velik razpon višine na območju z nižinami in pobočji, ki segajo več kot 380 m visoko, pomeni, da so razmere za gojenje različni, ter določa prostorsko razporeditev sort in vrst pridelanega vina.

Nižinsko območje in spodnja tretjina pobočij imata bolj rodovitna tla in boljšo oskrbo z vodo, zato omogočata bujnejšo rast in večje donose ter se večinoma uporabljata za pridelavo mirnih in kakovostnih penečih vin, ki so sveža in žametna/oljnata. Območje daje uravnotežena vina, ki so povprečno ekstraktna, z aromami cvetja (cvetovi vinske trte, akacija, bazilika) in sadja (marelice, citrusi, jagodičje), z zmernim deležem alkohola, ali sadna (eksotično sadje, citrusi). Za obvladovanje vegetativne rasti se na splošno uporablja alternativna dolgotrajna zatravitev medvrstnih prostorov, teža grozdja na trs ob trgatvi pa je večja kot drugje.

Srednji del pobočij (na višini 280–300 m) je del območja z največjim potencialom, ki daje zelo cenjena vina. Zmerno strma pobočja so obrnjena proti jugu, jugovzhodu in jugozahodu, imajo skeletna tla, so povprečno rodovitna in vključuje območja apnenčaste kamnine, se obdelujejo za proizvodnjo mirnih in kakovostnih aromatičnih penečih vin, pri katerih je v celoti optimiziran potencial kakovosti glede intenzivnih, dobro uravnoteženih, svežih in sadnih arom. Rdeča vina prihajajo iz vinogradov, ki so večinoma obrnjeni proti jugu ter rastejo na bolj skeletnih in manj rodovitnih tleh, zaradi česar so manj bujni, listna stena je idealno izpostavljena soncu, razmere za kopičenje polifenolov in sladkorjev pa so odlične. Imajo intenzivne barve in bogate primarne vonje borovnic, robidnic, sliv in črnih češenj. Vinogradniška območja Ceptura, Tohani in Merei so obdarjena z izdatno osončenostjo in toploto ter rahlo teksturo tal, dajejo pa krepka in močna mirna rdeča vina polnega telesa z večjo intenzivnostjo barve. Lokalno, na zahodnem delu masiva Dealu Mare (vinogradniški središči Valea Călugărească in Urlați-Ceptura) na tleh z visoko vsebnostjo železovega oksida, ki jih sestavljajo rdeča glina, laporovec in droben rdečkast pesek, proizvajajo vina z izrazitimi senzoričnimi lastnostmi, in sicer s povprečno in veliko intenzivnost barve, oljnatostjo, intenzivno aromatičnostjo in sadnostjo (kakovostna peneča vina, biser vina), ter lastnostmi, kot so izrazite cvetlične arome in posebna svežina. Tla na tem območju so izjemno ugodna in se uporabljajo za proizvodnjo belih vin, ki so tipično aromatična, uravnotežena, ekstraktna, z mineralnim značajem ter specifičnimi cvetličnimi in rastlinskimi aromami. Večinoma ležijo na vzhodnih in zahodnih pobočjih z zmernejšimi ravnmi vročine in osončenosti, zaradi česar se bolje ohranijo kisline ter mirna in biser vina pridobijo sadnost.

Kamnita tla z visoko vsebnostjo kalcijevega karbonata na tem območju, zlasti na vzhodnem delu vinorodnega območja (vinogradniški središči Pietroasa in Breaza), se izkoriščajo za gojenje tipičnih aromatičnih sort za mirna in kakovostna aromatična peneča vina, ki so ekstraktna, sveža, z mineralnim značajem in kompleksnimi izrazitimi cvetličnimi aromami (akacija, bazilikam, med). Tudi vzhodni del območja vinogradov, ki so zasajeni na sarmatskem apnencu, glini, peščenjaku ter nanosih drobnega peska in proda, se uporablja za proizvodnjo rdečih vin intenzivne barve in intenzivno sadnih belih vin.

Področje na največji nadmorski višini (300–380 m) je zelo izpostavljeno soncu in ima velik potencial, z najmanj rodovitnimi tlemi in visoko vsebnostjo apnenčaste kamnine, pri čemer je izpostavljenost proti jugu ugodna za rdeče sorte, izpostavljenost proti zahodu in severozahodu za bele sorte, na območjih planot pa se v celoti izkoriščajo bujnejše sorte. Tam proizvedena bela vina so bolj sadna z izrazitejšim mineralnim značajem. Vinogradi na zahodnih pobočjih so zaščiteni pred močno izpostavljenostjo soncu, ki je specifična za parcele, obrnjene proti jugu, kar skupaj z zmernejšimi temperaturami na veliki nadmorski višini omogoča boljšo ohranitev kislin v grozdju ter aromatične rastlinske in cvetlične note. Hkrati so zaradi manjše bujnosti, ki je posledica manj rodovitnih tal in zmernejših temperatur na veliki nadmorski višini, rdeča vina (kakovostna peneča vina, kakovostna aromatična peneča vina in biser vina) s tega območja polnega telesa, krepka, bogata s tanini in imajo velik potencial za staranje.

9.   Posebne dodatne zahteve (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pogoji glede označevanja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Za namene trženja se kakovostna peneča vina na trg dajo le v steklenicah (za prodajo potrošnikom v steklenicah).

Stekleničenje kakovostnih aromatičnih penečih vin poteka od 1. decembra v letu trgatve. Vino se toči v 0,375-, 0,75-, 1,5- in 3-litrske steklenice.

Kakovostna aromatična peneča vina se dajo na trg za sprostitev v porabo od 1. decembra v letu trgatve.

Biser vina se dajo na trg za sprostitev v porabo od 1. decembra v letu trgatve. Vino se toči v 0,375-, 0,75- in 1,5-litrske steklenice.

Proizvodnja zunaj razmejenega območja

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Proizvodnja vin s kontrolirano označbo porekla Dealu Mare lahko poteka tudi v okolici v isti upravni enoti, tj. v mestih Ploiești, Buzău in Mizil (okrožje Prahova) ter mestu Buzău (okrožje Buzău).

Peneča vina in kakovostna aromatična peneča vina s kontrolirano označbo porekla Dealu Mare se lahko proizvajajo tudi v okolici v isti upravni enoti, tj. v mestih Ploiești, Azuga in Mizil (okrožje Prahova) ter mestu Buzău (okrožje Buzău).

V tem primeru morajo proizvajalci predložiti dokaz o obstoju obratov za pakiranje in stekleničenje na bližnjih lokacijah pred pristopom Romunije k Evropski uniji, ki se kaže v tradicijah na tem področju in izkušnjah s pridelavo kakovostnih proizvodov.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_dealu_mare_modif_cf_cererii_1996_01.10.2020_toate_categ_cf_notificarii_945_12.05.2022.pdf

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/25 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/25

---

Objava spremenjenega enotnega dokumenta po odobritvi manjše spremembe v skladu s členom 53(2), drugi pododstavek, Uredbe (EU) št. 1151/2012

(2023/C 253/08)

Evropska komisija je odobrila to manjšo spremembo v členom 6(2), tretji pododstavek, Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Zahtevek za odobritev te manjše spremembe je na voljo za vpogled v zbirki podatkov Komisije eAmbrosia.

ENOTNI DOKUMENT

„MEISSNER FUMMEL“

EU št.: PGI-DE-0079-AM01 – 21.4.2022

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Meißner Fummel“

2.   Država članica ali tretja država:

Nemčija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Meißner Fummel“ je poseben pekovski izdelek z dolgo življenjsko dobo, in sicer votlo pecivo velikosti in oblike majhne štruce z zelo tankim in izredno krhkim testom. Vse sestavine, tj. maščoba (približno 100 g), sladkor, moka in sol, se zmešajo v čvrsto testo.

Koščki testa, ki tehtajo 50–100 g, se razvaljajo v tanek krog, polovica se navlaži z vodo ali jajcem, nato se prepogne skupaj z drugo polovico in rob trdno stisne. S slamico se vpiha zrak in nato peče tri minute pri 240 °C.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Celoten postopek proizvodnje peciva „Meißner Fummel“ poteka na geografskem območju iz oddelka 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na vseh vrstah embalaže mora biti označba „Meißner Fummel ZGO“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje porekla proizvoda „Meißner Fummel“ je omejeno na mesto Meißen na Saškem.

5.   Povezava z geografskim območjem

Po legendi geografska označba „Meißner Fummel“ sega v leto 1710 in do danes velja za posebnost mesta Meißen. Ime označuje specialiteto mesta Meißen, ki je znana in ima ugled po vsej Saški. V skladu s tradicijo se pecivo „Meißner Fummel“ peče v Meißnu od časa volilnega kneza Avgusta Močnega (1670–1733). Prva dokumentarna omemba peciva iz Meißna, imenovanega „Fommel“, sega v leto 1747.

Poročila Zgodovinskega združenja mesta Meißen iz leta 1891 vsebujejo informacije o proizvodu „Meißner Fummel“, ki kažejo, da je bilo to pecivo specialiteta mesta že leta 1747. O slovesu peciva „Meißner Fummel“ priča tudi naslednji zapis v brošuri iz leta 1956:

„Glasnik saškega volilnega kneza je redno potoval med Dresdnom v Meißnom. Ker je v Meißnu pogosto pregloboko pogledal v kozarec, je bil v sedlu nekoliko nestabilen. Zato je saški volilni knez Avgust Močni pekovskemu združenju iz Meißna naročil izdelavo peciva iz zelo krhkega testa, ki mu ga je moral glasnik po obisku mesta prinesti celega.“

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/42319

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

1

---

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/27

---

Objava zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(2023/C 253/09)

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper zahtevek v treh mesecih od datuma te objave.

ENOTNI DOKUMENT

„Asparago verde di Canino“

EU št.: PGI-IT-02868 – 29.9.2022

ZOP ( ) ZGO (X)

1.   Ime

„Asparago verde di Canino“

2.   Država članica ali tretja država

Italija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Zaščitena geografska označba „Asparago verde di Canino“ se uporablja za poganjke zelenih špargljev iz družine lilijevk, sorte Asparagus officinalis L., ki izhajajo iz naslednjih kultivarjev: atlas, grande, UC157, vegalim, starlim, italo, atticus in verdus.

Ob dajanju v promet morajo imeti šparglji z ZGO „Asparago verde di Canino“ naslednje morfološke, tržne, organoleptične in fizikalno-kemijske značilnosti:

| | Morfološke značilnosti






  — | vršički so sijoče zelene barve, vrh pa ima vijoličaste odtenke, |
| --- | --- | --- |

Morfološke značilnosti

—

vršički so sijoče zelene barve, vrh pa ima vijoličaste odtenke,

| — | cel poganjek je raven ter ima ozek in zaprt vršiček, tekstura je čvrsta in ni mlahava, |
| --- | --- |

—

cel poganjek je raven ter ima ozek in zaprt vršiček, tekstura je čvrsta in ni mlahava,

| — | poganjek je čist, brez prsti ali drugih nečistoč. |
| --- | --- |

—

poganjek je čist, brez prsti ali drugih nečistoč.

| | Tržne značilnosti






  — | razred ekstra: premer poganjka > 16 mm, |
| --- | --- | --- |

Tržne značilnosti

—

razred ekstra: premer poganjka > 16 mm,

| — | razred I: premer poganjka med 10,1 mm in 16 mm, |
| --- | --- |

—

razred I: premer poganjka med 10,1 mm in 16 mm,

| — | razred II (imenovan asparagina): premer poganjka med 8 mm in 10 mm. |
| --- | --- |

—

razred II (imenovan asparagina): premer poganjka med 8 mm in 10 mm.

V vsaki enoti pakiranja je za poganjke, ki ne izpolnjujejo navedenega premera, dovoljena toleranca ±10 % po masi.

| | Organoleptične značilnosti






  — | vonj: nežen do intenziven, brez tujih vonjav, |
| --- | --- | --- |

Organoleptične značilnosti

—

vonj: nežen do intenziven, brez tujih vonjav,

| — | okus: sladek, s travnatim pookusom. |
| --- | --- |

—

okus: sladek, s travnatim pookusom.

| | Fizikalno-kemijske značilnosti:






  — | železo: vsebnost več kot 1 mg/100 g, |
| --- | --- | --- |

Fizikalno-kemijske značilnosti:

—

železo: vsebnost več kot 1 mg/100 g,

| — | magnezij: vsebnost več kot 10 mg/100 g. |
| --- | --- |

—

magnezij: vsebnost več kot 10 mg/100 g.

Poganjki špargljev z ZGO „Asparago verde di Canino“ morajo poleg tega biti polni (ne votli) in brez razpok. Ker ima ta špargelj ves užitni del enoten in nima odpadkov, se imenuje tudi mangiatutto (ves za zaužitje).

Izključno v primeru predelave se lahko uporabijo tudi poganjki, ki izpolnjujejo vse zahteve iz specifikacije proizvoda, razen zahtev glede velikosti in oblike. Dovoljene so tudi manjše površinske poškodbe poganjka, če take poškodbe ne vplivajo na njegovo kakovost in rok uporabnosti. Taki poganjki so lahko označeni z ZGO „Asparago verde di Canino“, vendar se končnemu potrošniku ne smejo prodajati kot svež, nepredelan proizvod.

Proizvod se daje na trg svež ali globoko ali hitro zamrznjen (razred III).

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode

—

3.4.   Posebne faze pridelave, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Vse faze proizvodnje špargljev z ZGO „Asparago verde di Canino“ (gojenje, čiščenje, sortiranje, pranje, razvrščanje v velikostne razrede, razrez, pakiranje v šopke in razdelitev v tržne razrede) se morajo izvajati na geografskem območju, opredeljenem v točki 4.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Šparglji z ZGO „Asparago verde di Canino“ se morajo dati na trg v eni od naslednjih vrst embalaže:

Sveži proizvodi

Zapakirani v dobro povezane in poravnane šopke, potem ko se ročno ali mehansko odrežejo, glede na naslednje vrste embalaže:

| — | vrečke iz materialov, namenjenih za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,250 g in 1 000 g; |
| --- | --- |

—

vrečke iz materialov, namenjenih za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,250 g in 1 000 g;

| — | šopki, zavezani s trakcem, namenjenim za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,250 g in 1 000 g; |
| --- | --- |

—

šopki, zavezani s trakcem, namenjenim za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,250 g in 1 000 g;

| — | pladnji iz materialov, namenjenih za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,125 g in 1 000 g; |
| --- | --- |

—

pladnji iz materialov, namenjenih za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,125 g in 1 000 g;

| — | posode iz materialov, namenjenih za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 1 kg in 6 kg; |
| --- | --- |

—

posode iz materialov, namenjenih za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 1 kg in 6 kg;

| — | zabojčki, namenjeni za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 1 kg in 12 kg. |
| --- | --- |

—

zabojčki, namenjeni za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 1 kg in 12 kg.

Poganjki se lahko prodajajo tudi v razsutem stanju v embalažah iz materialov, namenjenih za stik z živili, pri čemer posamezno pakiranje tehta največ 12 kg; zaradi zaščite proizvoda pred spreminjanjem se mora ta embalaža zapreti z mrežico ali drugim sredstvom, primernim za živila, in s trakom, na katerem so navedene informacije, določene za označevanje špargljev z ZGO „Asparago verde di Canino“.

Razred III:

| — | vrečke iz materiala, namenjenega za stik z živili, zapečatene v kontrolirani atmosferi, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,10 kg in 10 kg; |
| --- | --- |

—

vrečke iz materiala, namenjenega za stik z živili, zapečatene v kontrolirani atmosferi, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,10 kg in 10 kg;

| — | vrečke iz materiala, namenjenega za stik z živili, in vakuumsko zapečatene, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,50 kg in 10 kg. |
| --- | --- |

—

vrečke iz materiala, namenjenega za stik z živili, in vakuumsko zapečatene, pri čemer posamezno pakiranje tehta med 0,50 kg in 10 kg.

Vse embalaže morajo biti iz materialov, namenjenih za stik z živili, in zapečatene tako, da proizvoda ni mogoče odstraniti, ne da bi se embalaža poškodovala.

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Poleg obveznih informacij, določenih v posebnih nacionalnih in evropskih predpisih, morajo biti na etiketi pakiranja – poleg evropskega grafičnega simbola ZGO in logotipa ZGO, opisanega v nadaljevanju – z velikimi tiskanimi črkami jasno in čitljivo navedene naslednje dodatne informacije:

| — | „Asparago verde di Canino“, dopolnjeno s kratico ZGO (zaščitena geografska označba) ali navedba „zaščitena geografska označba“; |
| --- | --- |

—

„Asparago verde di Canino“, dopolnjeno s kratico ZGO (zaščitena geografska označba) ali navedba „zaščitena geografska označba“;

| — | ime ali naziv ter naslov ali sedež samostojnega proizvajalca in/ali partnerja in/ali izvajalca pakiranja. |
| --- | --- |

—

ime ali naziv ter naslov ali sedež samostojnega proizvajalca in/ali partnerja in/ali izvajalca pakiranja.

Dovoljena je uporaba navedb, ki se nanašajo na imena ali nazive podjetij ali zasebne blagovne znamke, če ne hvalijo proizvoda in ne zavajajo potrošnika.

Navedba „zaščitena geografska označba“ se lahko ponovi kjer koli drugje na pakiranju ali etiketi, tudi kot kratica „ZGO“.

Prepovedano je dodajanje kakršnih koli opisov, ki niso izrecno določeni.

Logotip

Image 1

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Območje proizvodnje špargljev z ZGO „Asparago verde di Canino“ leži na upravnem ozemlju občin Canino, Cellere, Montalto di Castro, Tarquinia, Tuscania, Tessennano in Arlena di Castro.

5.   Povezava z geografskim območjem

Zahtevek za priznanje špargljev „Asparago verde di Canino“ temelji na slovesu proizvoda in na njegovi posebni kakovosti, ki izhaja iz njegove živo zelene barve, teksture, okusa in tega, da nima odpadkov, zaradi česar se imenuje mangiatutto (ves za zaužitje). Ta špargelj je bogat z minerali, kot sta železo in magnezij.

Šparglji „Asparago Verde di Canino“ so živo zelene barve zaradi posebnih talnih in podnebnih razmer območja z vulkanskimi tlemi, bogatimi s kalijem in minerali, zlasti železom in magnezijem, ki vidno in značilno vplivajo na barvo. Pojem mangiatutto (ves za zaužitje) je povezan z dejstvom, da proizvod ni zelo vlaknast in da se poganjek med pobiranjem odreže nad tlemi, s čimer se odstrani najbolj bel, vlaknast in trd del, ki ni prijeten za uživanje: zaradi te agronomske in tehnične posebnosti lahko potrošnik uporabi ves špargelj, od tod pa tudi priznanje, da je ves za zaužitje (mangiatutto).

Na njegove značilnosti ne glede na genetiko vplivajo ugodne kmetijske, talne in podnebne razmere ter tehnike gojenja, ki jih uporabljajo lokalni kmetje na geografskem območju iz točke 4. Bistveno vlogo imajo tla, saj so značilnosti tal na območju gojenja zelo primerne za gojenje špargljev. Tla na območju imajo pretežno ilovnato do peščeno-glinasto-ilovnato sestavo. Ležijo pretežno na apnenčastih terasah in vulkanskih naplavinah, ki imajo dobro kemijsko rodovitnost in tako spodbujajo rast poganjkov špargljev z ZGO „Asparago Verde di Canino“. Zaradi hidroloških značilnosti tal voda med deževnimi obdobji ne zastaja. Zlasti zaradi tal, bogatih s kalcijem in kalijem, še zlasti pa z železom in magnezijem, imajo šparglji z ZGO „Asparago Verde di Canino“ vsebnost železa in magnezija, ki jih zaznamuje z vidika kakovosti. Podnebne razmere geografskega območja so zlasti ugodne zaradi mikroklime, ki je primerna za ta vrtnarski proizvod in je tudi posledica relativne bližine morja. Zaradi milih temperatur pozimi in spomladi lahko korenike zgodaj vzbrstijo, tako da običajno že v začetku januarja vzklijejo poganjki, primerni za pobiranje.

Poletja z malo vlage in padavin spodbujajo rast špargljev z ZGO „Asparago Verde di Canino“, katerih korenine ne prenašajo stalne vlage, listi pa ne vode, saj se v takih pogojih lahko na rastlini pojavijo glivične bolezni. Letne temperature so dokaj enotne, mesečno povprečje pa znaša okrog 16 °C; najnižja in najvišja povprečna vrednost sta 11 °C oziroma 22 °C, najhladnejša meseca sta januar in februar, ko najnižja temperatura redko doseže absolutno vrednost, nižjo od 0 °C. Najtoplejša meseca sta julij in avgust, ko lahko najvišje temperature dosežejo absolutno vrednost okrog 32 °C. Tudi količina padavin na območju je izjemno enovita, pri čemer v zadnjih letih povprečna skupna letna količina padavin znaša malo več kot 472 mm. Največ padavin je jeseni in pozimi, sušno obdobje pa sovpada s poletnimi meseci. Prav tako je treba omeniti, da se pri gojenju špargljev v pokritem prostoru uporabljajo geotermalni sistemi. Korenine se grejejo s podzemnimi cevmi, v katerih kroži topla voda, ki izvira iz površinskih voda. V zimskem obdobju je užitni del zaščiten s polietilenskim tunelom, da se lahko ohranja topla mikroklima, idealna za šparglje.

Šparglji „Asparago verde di Canino“ imajo imenitno, čeprav razmeroma kratko zgodovino. Tržni uspeh in povezava z območjem segata v začetek 80. let prejšnjega stoletja, tj. v čas, ko so se razvile prve spretnosti na področju obdelovanja sodobnih nasadov špargljev. Leta 1980 je bil namreč zasajen prvi nasad s površino 9 hektarjev, namenjen gojenju zelenih špargljev.

S pojavom nove poljščine so se razvila prilagojena orodja za pobiranje zelenih špargljev, pri čemer je bila posebna pozornost namenjena ročnemu pobiranju, saj je bilo takoj jasno, da je bila ta faza pomembna „ne le za kakovost poganjkov, temveč tudi za prihodnji pridelek. [...] Da bi dobili nežne poganjke s tesno prilegajočimi se krovnimi listi, se pobiranje izvaja pogosto, in sicer vsak dan v celotnem obdobju polne proizvodnje, ne da bi v obdobju od začetka do konca pobiranja izpustili kakšen dan“ (Saccardo F., Temperini O., Asparago: tecnica agronomica e scelta varietale, v Arsial (ur.), Esperienze sulla coltivazione dell’asparago nel Lazio, 2004, str. 17).

Da bi se podaljšala proizvodna sezona in obdobje trženja, so se proizvajalci nato uspešno lotili eksperimentiranja s pospeševanjem rasti s toplo vodo, saj so na ravnini Paglieto prisotni termalni viri. Ugodne talne in podnebne razmere, na katerih temeljijo optimalni parametri za pridelavo špargljev, so v občini Canino ustvarile novo kmetijsko realnost (v reviji Innovazione e agricoltura, 2, št. 2, 1999, str. 36–39; L’Informatore agrario, št. 50, 2001, str. 45).

Šparglji „Asparago verde di Canino“ so cenjeni zaradi svoje čvrstosti, okusa in dejstva, da nimajo odpadkov, zaradi česar se imenujejo mangiatutto (ves za zaužitje). Tako so opredeljeni v vodniku Frutta e ortaggi in Italia, Touring Club Italiano, v katerem jih hkrati uvrščajo med najbolj cenjene vrste na nacionalni ravni (Cabrini L., Malerba F., Frutta e ortaggi in Italia, TCI, Milano, 2005, str. 49). Kot mangiatutto (ves za zaužitje) so poimenovani tudi v zvezku 1001 specialità della cucina italiana da provare almeno una volta nella vita, v katerem so navedeni med specialitetami dežele Lacij (Machado A., Prete C., Newton Compton, 2015, str. 297–299).

Ta proizvod je priznan kot eden najpomembnejših proizvodov Tuscie, med drugim v časopisih, ki se posvečajo prehranski tematiki, kot so La Repubblica (repubblica.it/cronaca/2013/04/26/), Corriere della Sera (viaggi.corriere.it/weekend/), Libero, Quotidiano.net (.quotidiano.net/viaggiesapori/), il Tempo (tempo.it/i-consigli-di-fuoriporta/2017/04/21/), ali v revijah, kot je Mondo Mangiare (mangiare.moondo.info).

Leta 2006 so bili šparglji „Asparago verde di Canino“ vključeni v projekt v okviru pobude Leader+ 2000–2006 – Gal degli Etruschi, in sicer med proizvode, „ki omogočajo dobro identifikacijo“ z ozemljem in ki imajo, čeprav niso proizvod, „za katerega se uporablja oblika javnega priznanja (ZOP, ZGO, IGT (italijanska tipična geografska označba) itd.), velik pomen za nekatere občine v regiji v smislu količine in kakovosti“.

Občini Canino in Montalto di Castro od leta 2001 organizirata letne sejme za promocijo in razširjanje zelenih špargljev. Znano je zlasti praznovanje „Asparago verde di Canino“, v okviru katerega pripravijo ogromno omleto iz špargljev, s katero je ta občina v pokrajini Viterbo dosegla rekord za največjo omleto na svetu (Gazzetta_25/04/2010; Messaggero_11/05/2016).

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

Celotno besedilo proizvodne specifikacije je na voljo na spletnem mestu:

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335”

ali

neposredno na domači strani ministrstva za kmetijstvo, prehrano in gozdarstvo (www.politicheagricole.it), kjer izberete „Qualità“ (v zgornjem desnem kotu zaslona), nato „Prodotti DOP, IGP e STG“ (na levi strani zaslona) in nazadnje „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

---

| 18.7.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 253/32 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 253/32

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 253/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Coteaux champenois“

PDO-FR-A1364-AM03

Datum obvestila: 20. april 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Trsni izbor

V točki 1 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda je bila dodana besedna zveza „— glavne sorte vinske trte:“, saj je bila dodana prilagoditveno obetavna sorta, sorta voltis B.

Sorta voltis je bila dodana na seznam sort vinske trte v specifikaciji proizvoda. Ta sorta je odporna proti peronospori in oidiju ter je zanimiva z vidika zmanjšanja uporabe fitosanitarnih sredstev. Omejena je na 5 % sortnega sestava vinogradov in 10 % pri zvrščanju vin.

V točki 2 oddelka V poglavja I specifikacije proizvoda so bila dodana pravila o deležu na vinogradniškem gospodarstvu:

| (a) | delež glavnih sort vinske trte znaša najmanj 95 % sortnega sestava vinograda; |
| --- | --- |

(a)

delež glavnih sort vinske trte znaša najmanj 95 % sortnega sestava vinograda;

| (b) | delež sorte voltis B znaša največ 5 % sortnega sestava vinograda. |
| --- | --- |

(b)

delež sorte voltis B znaša največ 5 % sortnega sestava vinograda.

Te spremembe ne spreminjajo enotnega dokumenta.

2.   Gostota zasaditve

V podtočki (a) točke 1 oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda so bila splošna pravila o gostoti spremenjena tako, da so dovoljeni večji razmiki med vrstami in manjši razmiki med trsi.

Ta nova pravila, sprejeta po več letih poskusov, bodo olajšala prilagajanje vinogradov podnebnim spremembam in izvajanje kmetijsko-okoljskih praks. Zmanjšanje najmanjšega razmika med trsi omogoča, da se delno izravnajo najmanjše gostote zasaditve.

Zaradi te spremembe je spremenjena točka 5 enotnega dokumenta.

3.   Pravila rezi

V podtočki (b) točke 1 oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda so bili načini rezi: rez po chabliško, rez v kordonu (z rezniki royat), rez iz doline reke Marne in rez na enojni ali dvojni guyot, spremenjeni tako, da se upoštevajo nova pravila o gostoti.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

4.   Drugi postopki gojenja

V točki 2 oddelka VI poglavja I specifikacije proizvoda sta bila dodana dva postopka gojenja:

| — | medvrstni prostor mora imeti samoraslo ali zasajeno rastlinsko odejo od 30. novembra do 31. januarja naslednjega leta, |
| --- | --- |

—

medvrstni prostor mora imeti samoraslo ali zasajeno rastlinsko odejo od 30. novembra do 31. januarja naslednjega leta,

| — | za saditev in nadomeščanje trt se uporabljajo samo rastline, katerih sestavni deli (cepiči in podlage za cepljenje) so bili pred cepljenjem obdelani z vročo vodo. V nasprotnem primeru se rastline z vročo vodo obdelajo pred saditvijo. Obdelava z vročo vodo se obvezno opravi na postaji, ki jo je pooblastila organizacija FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

za saditev in nadomeščanje trt se uporabljajo samo rastline, katerih sestavni deli (cepiči in podlage za cepljenje) so bili pred cepljenjem obdelani z vročo vodo. V nasprotnem primeru se rastline z vročo vodo obdelajo pred saditvijo. Obdelava z vročo vodo se obvezno opravi na postaji, ki jo je pooblastila organizacija FranceAgriMer.

Ta nova pravila imajo kmetijsko-okoljski cilj.

Ti dodatki ne vplivajo na enotni dokument.

5.   Donosi – odstranitev usedlin

V podtočki (a) točke 5 oddelka VIII poglavja I specifikacije proizvoda je bilo določeno, da se usedline, nastale pri stiskanju, odstranijo pred „31. januarjem, ki sledi trgatvi“ namesto „15. decembra v letu trgatve“.

Rok za odstranitev je bil podaljšan, ker podjetja, ki predelujejo te usedline, s težavo dosežejo, da izvajalci opravijo vse odvoze do prvega roka.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Predelava

V podtočki (c) točke 2 oddelka IX poglavja I specifikacije proizvoda je bilo dodano naslednje pravilo.

Vina se proizvajajo iz ene ali več sort vinske trte. Ne smejo se proizvajati le iz prilagoditveno obetavne sorte.

Delež glavne sorte vinske trte ali glavnih sort vinske trte znaša najmanj 90 % zvrsti.

Delež prilagoditveno obetavne sorte znaša največ 10 % zvrsti.

Z uvedbo ene ali več prilagoditveno obetavnih sort se zahteva, da vina, proizvedena iz njih, ne predstavljajo več kot 10 % zvrsti v končnem proizvodu.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

7.   Prijava uporabe označbe

V točki 3 oddelka I poglavja II specifikacije proizvoda je bil rok za vložitev prijave spremenjen v „31. julij“ namesto „15. avgust“.

Novi rok je bolj praktičen za izvajalce.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

8.   Prijava namere stekleničenja

V točki I poglavja II specifikacije proizvoda je bila dodana prijava namere stekleničenja z oblikovanjem točke 4.

S to prijavno obveznostjo bo zagotovljeno, da se organoleptično preverjanje vin izvaja v steklenicah.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9.   Sklici na nadzorni organ

V oddelku II poglavja III specifikacije proizvoda je bil posodobljen naslov nadzornega organa.

Drugi odstavek je bil spremenjen, tretji odstavek pa je bil črtan zaradi upoštevanja novih redakcijskih pravil iz oddelka II specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Coteaux champenois

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vin

Analitske lastnosti

KRATEK OPIS

Vina so mirna bela, rosé in rdeča vina.

Vina imajo najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

V primeru obogatitve volumenski delež skupnega alkohola v vinu po obogatitvi ne presega 13 %.

Vina vsebujejo največ 3 g fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze) na liter. Pri rdečih vinih je dokončano jabolčno-mlečnokislinsko vrenje. Ob stekleničenju rdeča vina vsebujejo največ 0,4 grama jabolčne kisline na liter. Vsebnosti hlapnih kislin, skupnih kislin in žveplovega dioksida so določene v predpisih Unije.

Rdeča vina imajo različno izrazito prosojno rdečo barvo. Vina rosé so bistra, njihova barva pa sega od bledo rožnate do temno lososne. Ta vina so zelo lahka in prefinjena, s svilnatim uvodom v ustih in prevladujočimi aromami rdečega jagodičja.

Tekstura belih vin je kristalno čista, njihova slanost pa je izraz prevladujoče in lepo obstojne mineralnosti. Naravna vsebnost kislin vinom daje živahnost. Bela vina imajo diskretne cvetlične, sadne ali mineralne aromatične note.

Z zorenjem vina pridobijo oljnatost in uravnotežen okus.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

13

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Gostota zasaditve – splošne določbe

Pridelovalna praksa

Vinske trte se zasadijo tako, da je razmik med vrstami največ 2 metra.

Razmik med trsi v isti vrsti mora biti med 0,70 metra in 1,50 metra.

Vsota razmika med vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti lahko znaša največ 3 metre.

Kakršno koli preoblikovanje parcele, ki povzroči spremembo v gostoti zasaditve, je prepovedano, dokler se ta parcela ne izkrči.

2.   Gostota zasaditve – posebne določbe

Pridelovalna praksa

Da se omogoči prehajanje prilagojenih strojev, so lahko na parcelah

| — | z več kot 35-odstotnim naklonom ali |
| --- | --- |

—

z več kot 35-odstotnim naklonom ali

| — | z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom
  prehodi širine od 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru lahko vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti znaša največ 2,30 m. |
| --- | --- |

—

z več kot 25-odstotnim naklonom in več kot 10-odstotnim nagibom

prehodi širine od 1,5 do 3 m, in sicer največ po eden na šest vrst. V tem primeru lahko vsota razmika med drugimi vrstami in razmika med debli trsov v isti vrsti znaša največ 2,30 m.

3.   Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Prepovedana sta vsako prekrivanje med debli trsov in rast vej s plodovi druga nad drugo.

Na kvadratni meter je lahko največ 18 očes.

Rez se opravi najpozneje pred fenološko fazo (F) (12 po Lorentzu), to je pri štirih razprtih listih.

Vinske trte se obrezujejo z naslednjimi tehnikami:

| — | rez po chabliško, |
| --- | --- |

—

rez po chabliško,

| — | rez v kordonu (z rezniki royat), |
| --- | --- |

—

rez v kordonu (z rezniki royat),

| — | rez iz doline reke Marne, |
| --- | --- |

—

rez iz doline reke Marne,

| — | rez v enojnem ali dvojnem guyotu in v asimetričnem guyotu. |
| --- | --- |

—

rez v enojnem ali dvojnem guyotu in v asimetričnem guyotu.

4.   Trgatev

Pridelovalna praksa

Prepovedane so metode, ki ne omogočajo trganja celih grozdov.

Grozdje mora v vinske kleti prispeti nepoškodovano.

5.   Posebni enološki postopek

Prepovedana je uporaba lesenih trsk.

Pri obdelavi vin rosé je prepovedana uporaba oglja za enološko uporabo, samostojno ali v mešanici z drugimi pripravki.

Volumenski delež uporabljenega mošta v vrenju se lahko med postopkom obogatitve poveča za največ 1,12 % za povečanje volumenskega deleža alkohola za 1 %.

Poleg teh določb se pri enoloških postopkih za ta vina upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2.   Največji donosi

1.   Največji donos

15 500 kg grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev, vinifikacija, obdelava vin, vključno z zorenjem in stekleničenjem, potekajo na ozemljih, razmejenih s členom 17 zakona z dne 6. maja 1919.

7.   Sorte vinske trte

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit meslier B |
| --- | --- |

Petit meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Opis povezave

8.1.   Informacije o geografskem območju

Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje ustreza območju kontrolirane označbe porekla „Champagne“. Leži na severovzhodu francoskega ozemlja ter se razprostira v občinah departmajev Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne in Seine-et-Marne.

Tako kot velja za geografsko območje, tudi parcele, izbrane za trgatev grozdja, ustrezajo parcelam, razmejenim za kontrolirano označbo porekla „Champagne“. Te parcele so del značilne pokrajine z vinorodnimi goricami, ki ležijo na kvestah vzhodnega dela Pariške kotline, tj. mogočnih geomorfoloških strukturah:

| — | Côte d’Ile-de-France v departmaju Marne, ki skupaj s pobočji sosednjih dolin od severa proti jugu povezuje planoto Montagne de Reims, dolino Marne (ta sega vse do juga departmaja Aisne in do departmaja Seine-et-Marne) ter najznačilnejši vinorodni območji Côte des Blancs in Côte du Sézannais, |
| --- | --- |

—

Côte d’Ile-de-France v departmaju Marne, ki skupaj s pobočji sosednjih dolin od severa proti jugu povezuje planoto Montagne de Reims, dolino Marne (ta sega vse do juga departmaja Aisne in do departmaja Seine-et-Marne) ter najznačilnejši vinorodni območji Côte des Blancs in Côte du Sézannais,

| — | Côte de Champagne skupaj z vinorodnim območjem Vitryat v departmaju Marne in vinorodnim območjem Montgueux v departmaju Aube, |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne skupaj z vinorodnim območjem Vitryat v departmaju Marne in vinorodnim območjem Montgueux v departmaju Aube,

| — | Côte des Bar, ki jo prepredajo številne doline, povezuje pa vinorodno območje Bar-sur-Aubois na vzhodu in vinorodno območje Bar-séquanais na zahodu v departmajih Aube in Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar, ki jo prepredajo številne doline, povezuje pa vinorodno območje Bar-sur-Aubois na vzhodu in vinorodno območje Bar-séquanais na zahodu v departmajih Aube in Haute-Marne.

Ta značilna reliefna oblika kveste skupaj s sosednjimi dolinami obsega gorice, obrnjene proti vzhodu in jugu, včasih pa tudi proti severu, kot velja za severni del planote Montagne de Reims in levi breg doline Marne.

Strmine pobočja sestavljajo trdne plasti apnenca ali krede. Pobočja goric so kredasta, lapornata ali peščena in mehkejša, zaradi erozije odrezana in nato prekrita z naplavinami, ki izvirajo s povrhnjih strmin pobočja.

Vinogradi ležijo v severnem delu. Ta je izpostavljen dvojnemu vremenskemu vplivu:

| — | oceanskemu, ki prinaša redne padavine in majhne temperaturne spremembe med letnimi časi, |
| --- | --- |

—

oceanskemu, ki prinaša redne padavine in majhne temperaturne spremembe med letnimi časi,

| — | celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in ugodno osončenost poleti. |
| --- | --- |

—

celinskemu, ki je odgovoren za včasih uničujoče zmrzali in ugodno osončenost poleti.

Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Trta, ki so jo gojili že v antiki, se je v Šampanji razširila v 9. stoletju z razvojem samostanskega vinogradništva. Vina so bila v srednjem veku poznana pod imenom vina Francije, ker so bila proizvedena v Pariški kotlini, na obronkih kraljeve posesti.

Do 18. stoletja so v Šampanji proizvajali predvsem rdeča vina. Kot navaja Pierre Galet, je do izpopolnitve postopkov sekundarnega vrenja v steklenici proizvodnja rdečih vin močno prekašala proizvodnjo belih vin in vin rosé (t. i. rumenkasta vina paillets). V 19. stoletju, ko so peneča vina iz Šampanje pridobivala vse večji sloves, je proizvodnja rdečih vin nazadovala. Dober ugled so ohranila samo nekatera najboljša vina, ki so jih proizvajali na planoti Montagne de Reims, v dolini Grande Vallée de la Marne in v departmaju Aube.

Z zakonom z dne 22. julija 1927, s katerim je bila označba „Champagne“ pridržana samo za peneča vina, je bila uvedena navedba „Vins originaires de la Champagne viticole“ (vina s poreklom iz vinorodne pokrajine Šampanje), leta 1953 pa so bila ta vina preimenovana v „Vins natures de Champagne“ (naravna vina iz Šampanje). Ta „naravna vina“ so po zaslugi prizadevanj nekaterih vinogradnikov, ki so ohranili njihovo tradicijo, zopet pridobila ugled in leta 1974 jim je bila v skladu z določbami zakona z dne 12. decembra 1973, s katerim je prepovedana uporaba navadne označbe „vins natures de la Champagne“ (naravna vina iz Šampanje), podeljena kontrolirana označba porekla „Coteaux champenois“.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Coteaux champenois“ se proizvedejo samo, če so značilnosti pridelka primerne za proizvodnjo mirnih vin. Njihova proizvodnja torej zelo niha.

Ker so proizvajalci želeli preprečiti kakršne koli goljufive prakse z vini, ki se prevažajo neustekleničena, so zaprosili za sprejetje zakona z dne 23. maja 1977, po katerem je vina, proizvedena s kontrolirano označbo porekla „Coteaux champenois“, prepovedano razpošiljati drugače kot v steklenicah, izjema so le premiki med izvajalci v razmejeni vinorodni pokrajini Šampanji.

Za upravljanje proizvodnje skrbita isti panožni organizaciji, kot sta bili vzpostavljeni za kontrolirano označbo porekla „Champagne“, in sicer splošni sindikat vinogradnikov Šampanje (Syndicat général des vignerons de Champagne, ustanovljen leta 1904) in zadružna zveza Šampanje (Union des Maisons de Champagne, ustanovljena leta 1882), ki sta bili združeni v medpanožni odbor za vina iz Šampanje (Comité Interprofessionnel des Vins de Champagne, ustanovljen leta 1941).

8.2.   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

To so mirna rdeča in bela vina ter vina rosé, ki so pogosto označena z imenom občine, iz katere izvira potrgano grozdje.

Rdeča vina imajo različno izrazito prosojno rdečo barvo, vina rosé pa so bistra, pri čemer njihova barva sega od bledo rožnate do temno lososne. Ta vina so zelo lahka in prefinjena, s svilnatim uvodom v ustih in prevladujočimi aromami rdečega jagodičja.

Tekstura belih vin je kristalno čista, njihova slanost pa je izraz prevladujoče in lepo obstojne mineralnosti. Naravna vsebnost kislin vinom daje živahnost. Bela vina imajo diskretne cvetlične, sadne ali mineralne aromatične note.

Z zorenjem vina pridobijo oljnatost in uravnotežen okus.

8.3.   Vzročna medsebojna povezava

Široka odprtost pokrajine, ki jo sestavljajo tri kveste, proti planjavi in dolinam vinogradom daje dovolj svetlobe za zorenje grozdja tudi na severnih legah. Vzhodna in južna lega tradicionalnih območij, ki najbolj slovijo po proizvodnji vin „Coteaux champenois“, vinogradom daje kar največ svetlobe spomladi in jeseni ter tako omogoča optimalne razmere za cvetenje vinske trte in zorenje grozdja.

Odprtost pokrajine preprečuje zastajanje hladnega zraka in s tem zmanjšuje nevarnost pozebe. Vendar podnebje v Šampanji od vinogradnikov zahteva, da izberejo le zdravo grozdje, ki ga v najbolj prizanesljivih letih ob polni zrelosti potrgajo na najboljših parcelah, ki so najpogosteje zasajene s starimi trtami.

Strme gorice zagotavljajo optimalno naravno odcejanje vode, k čemur prispevajo tudi različni substrati, ki omogočajo naravno oskrbovanje vinske trte z vodo. Zaradi porozne in prepustne krede se odvečna voda odstrani, hkrati pa se s kapilarnim dvigovanjem v sušnih obdobjih dovaja vlaga v tla. Drugo podtalje sestavlja preplet lapornatih plasti, ki hranijo zaloge vode, in apnenčastih plasti ali karbonatnih peskov, pri čemer slednji omogočajo pronicanje odvečne vode v vlažnih obdobjih. Ta vrsta podtalja in zahtevne podnebne razmere so bile vodilo pri zasaditvi sort vinske trte na različnih predelih vinogradov.

Zaradi edinstvenega podnebja v Šampanji imata grozdje in vino naravno vsebnost kislin, kar vpliva na živahnost vin ob okušanju in poudarja mineralne note, ki jih daje substrat.

Vina so pogosto pridelana iz rdečega grozdja, ki je, kot navaja Jules Guyot, bolj odporno proti zmrzali in padavinam ter hitreje dozori. André Jullien je leta 1822 „[rdeča vina] z vinorodnih območij Verzy, Verzenay, Mailly, Saint-Basle, Bouzy in iz vinograda v Saint-Thierryju postavil ob bok najboljšim vinom Francije, kadar so pridelana v zelo vročih in suhih letih“.

Vinifikacija rdečih vin ali vin rosé s krajšo ali daljšo maceracijo najbolje ohrani arome sort pinot noir N in meunier N ter njihov razvoj med alkoholnim vrenjem. Pri belih vinih se z ohranitvijo celega grozdja po trgatvi in nežnim stiskanjem v skladu z regionalnimi običaji prepreči obarvanje soka, iztisnjenega iz rdečega grozdja, in s tem zagotovi bistrost vina.

Rdeča vina iz Šampanje so se med najboljšimi vini pojavila ob posvetitvah kraljev v Reimsu že leta 1328 (Philippe de Valois), ko so jih še posebno cenili zaradi naravne subtilnosti njihove cvetice. Mogočni evropski vladarji so trte s planote Montagne de Reims celo kupili, Henrik IV. pa si je nadel naziv plemiški gospod Ayja. Sloves in ugled teh vin so potrdili pretanjeni pokuševalci z dvora Ludvika XIV., ki so si nadeli ime „red vinorodnih goric“ (ordre des Coteaux): Saint-Evremond je leta 1671 pisal grofu Olonna: „Vino iz Šampanje je vredno vsakega centa. Ni je pokrajine, ki bi dobavljala odličnejša vina za vse letne čase, kot je Šampanja.“

Take pohvale so omenjene v številnih dokumentih iz 17. do 19. stoletja; ta vina so imela „izbrano mesto med najboljšimi kakovostnimi vini v vsej kraljevini“, ki jim ga je leta 1822 dodelil André Jullien. Po zaslugi strokovnosti njegovih proizvajalcev se je ta sloves ohranil do danes. Ta vina je treba uživati spoštljivo, z zgodovinsko radovednostjo in mislijo na to, da so preživeli ostanki davnih časov.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Dodatno ime

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za ime kraja, zavedenega v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za ime kraja, zavedenega v katastru,

| — | je ta naveden v prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden v prijavi pridelka.

Navedba kraja je dovoljena samo, če vse grozdje, iz katerega so vina proizvedena, izvira iz zadevnega kraja.

Navedba sorte vinske trte

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Sorta vinske trte je lahko navedena s črkami, ki po višini in širini niso večje od 3 mm ter so pol manjše od črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Navedba sorte vinske trte se lahko zahteva samo, če vse grozdje izvira iz navedene sorte.

Pakiranje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Z zakonom z dne 23. maja 1977 je vina, proizvedena s kontrolirano označbo porekla „Coteaux champenois“, prepovedano razpošiljati drugače kot v steklenicah, izjema so le premiki med izvajalci v razmejeni vinogradniški pokrajini Šampanji.

Po obdobju zorenja se vina dajo na potrošniške trge od 15. oktobra leta, ki sledi letu trgatve.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0f9a38f5-d783-4774-bd86-7a2d39ae9f7b

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---