# Den Europæiske Unions C 194/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 194 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang2. juni 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 194

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang2. juni 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 194/01 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11058 — ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  ) | 1 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 194/01

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11058 — ALTOR / MARLIN / MELTWATER) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2023/C 194/02 | Erklæring vedrørende Den Europæiske Unions kompetence i spørgsmål, der er omfattet af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet | 2 |
| 2023/C 194/03 | Adfærdskodeks for fastsættelse af interne ordninger for Den Europæiske Unions og medlemsstaternes udøvelse af rettigheder og opfyldelse af forpligtelser i henhold til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet | 7 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 194/04 | Euroens vekselkurs — 1. juni 2023 | 12 |
| 2023/C 194/05 | Meddelelse fra Kommissionen om ændring af punkt 188 i og bilag I og IV til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte i forbindelse med midtvejsrevisionen af regionalstøttekortene for perioden 1. januar 2022 til 31. december 2027 | 13 |
| | Revisionsretten |
| 2023/C 194/06 | Særberetning 13/2023 — Autoriserede økonomiske operatører - Solidt toldprogram med uudnyttet potentiale og uensartet gennemførelse | 29 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2023/C 194/02

Erklæring vedrørende Den Europæiske Unions kompetence i spørgsmål, der er omfattet af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet

2

2023/C 194/03

Adfærdskodeks for fastsættelse af interne ordninger for Den Europæiske Unions og medlemsstaternes udøvelse af rettigheder og opfyldelse af forpligtelser i henhold til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet

7

Europa-Kommissionen

2023/C 194/04

Euroens vekselkurs — 1. juni 2023

12

2023/C 194/05

Meddelelse fra Kommissionen om ændring af punkt 188 i og bilag I og IV til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte i forbindelse med midtvejsrevisionen af regionalstøttekortene for perioden 1. januar 2022 til 31. december 2027

13

Revisionsretten

2023/C 194/06

Særberetning 13/2023 — Autoriserede økonomiske operatører - Solidt toldprogram med uudnyttet potentiale og uensartet gennemførelse

29

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 194/07 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11131 – PIERER / LEONI) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 194/08 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11061 — NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  ) | 32 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 194/09 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 34 |
| 2023/C 194/10 | Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 40 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2023/C 194/07

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11131 – PIERER / LEONI) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

30

2023/C 194/08

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11061 — NORDIC METAL/ALUMECO GROUP) (
  1
  )

1

32

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 194/09

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

34

2023/C 194/10

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

40

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/1

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11058 — ALTOR / MARLIN / MELTWATER)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 194/01)

Den 25. maj 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11058. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11058. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/2

---

Erklæring vedrørende Den Europæiske Unions kompetence i spørgsmål, der er omfattet af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet

(2023/C 194/02)

1.

Den Europæiske Union (»Unionen«) erklærer herved de specifikke områder, der henhører under dens kompetencer, i de spørgsmål, der er omfattet af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (»konventionen«) på tidspunktet for dens tiltrædelse af konventionen.

2.

I henhold til artikel 3 og 4 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har Unionen enekompetence i nogle spørgsmål, og i andre spørgsmål er kompetencen delt mellem Unionen og dens medlemsstater. I henhold til artikel 4, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) har medlemsstaterne fortsat enekompetence i alle spørgsmål, hvor Unionen ikke er blevet tildelt kompetence.

3.

Unionen har enekompetence til at acceptere de forpligtelser, der er fastsat i konventionen, for så vidt angår dens egne institutioner og offentlige forvaltning inden for rammerne af artikel 336 i TEUF.

4.

Der er vedtaget EU-regler for så vidt angår:

| — | foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling, navnlig forskelsbehandling på grund af køn |
| --- | --- |

—

foranstaltninger til at bekæmpe forskelsbehandling, navnlig forskelsbehandling på grund af køn

| — | foranstaltninger vedrørende koordinering af diplomatisk eller konsulær beskyttelse af borgere fra en ikkerepræsenteret EU-medlemsstat i et tredjeland |
| --- | --- |

—

foranstaltninger vedrørende koordinering af diplomatisk eller konsulær beskyttelse af borgere fra en ikkerepræsenteret EU-medlemsstat i et tredjeland

| — | foranstaltninger vedrørende asyl, subsidiær beskyttelse, midlertidig beskyttelse og immigration |
| --- | --- |

—

foranstaltninger vedrørende asyl, subsidiær beskyttelse, midlertidig beskyttelse og immigration

| — | samarbejde om civilretlige spørgsmål, retligt samarbejde i straffesager og politisamarbejde |
| --- | --- |

—

samarbejde om civilretlige spørgsmål, retligt samarbejde i straffesager og politisamarbejde

| — | lige muligheder for kvinder og mænd på arbejdsmarkedet og ligebehandling i arbejdet og i forbindelse med beskæftigelse og erhverv. |
| --- | --- |

—

lige muligheder for kvinder og mænd på arbejdsmarkedet og ligebehandling i arbejdet og i forbindelse med beskæftigelse og erhverv.

Når der findes EU-regler, men der ikke er nogen risiko for, at de vil blive berørt, hvilket især kan være tilfældet, når EU-retten fastsætter minimumsstandarder, har medlemsstaterne kompetence, uden at dette berører Unionens kompetence til at handle på dette område.

Især kan EU-reglernes rækkevidde blive berørt eller ændret af internationale forpligtelser, når sidstnævnte falder ind under et område, der allerede i vidt omfang er omfattet af sådanne regler. Når det vurderes, om et område allerede i vidt omfang er omfattet af EU-regler, skal der især tages hensyn til ikke blot EU-retten, således som den foreligger på nuværende tidspunkt på det pågældende område, men også den fremtidige udvikling heri, for så vidt den kan forudses på tidspunktet for analysen. Omfanget af Unionens kompetence skal vurderes på grundlag af en omfattende og detaljeret analyse af forholdet mellem konventionen og de præcise bestemmelser i hver enkelt EU-retlig foranstaltning.

Med henblik herpå indeholder bilaget til denne erklæring en liste over relevante retsakter vedtaget af Unionen.

5.

Unionens tiltrædelse af konventionen, som vedrører de spørgsmål, der henhører under Unionens enekompetence, berører ikke medlemsstaternes kompetence med hensyn til ratifikation, accept eller godkendelse af konventionen for så vidt angår spørgsmål, der henhører under deres nationale kompetence.

6.

Anvendelsesområdet for og udøvelsen af Unionens kompetence udvikler sig i sagens natur løbende. Hvis det er relevant, vil Unionen supplere eller ændre denne erklæring, navnlig for at ajourføre listen over relevante retsakter, der er vedtaget af Unionen, som anført i bilaget til denne erklæring.

7.

I overensstemmelse med konventionens artikel 77 angiver Unionen herved, at konventionen for så vidt angår Unionens kompetence finder anvendelse på de områder, hvor EU-traktaterne finder anvendelse i henhold til artikel 52 i TEU og på de betingelser, der er fastsat i bl.a. artikel 355 i TEUF.

---

BILAG

I.

Samarbejde i straffesager og politisamarbejde

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 606/2013 af 12. juni 2013 om gensidig anerkendelse af beskyttelsesforanstaltninger i civilretlige spørgsmål (EUT L 181 af 29.6.2013, s. 4) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 606/2013 af 12. juni 2013 om gensidig anerkendelse af beskyttelsesforanstaltninger i civilretlige spørgsmål (EUT L 181 af 29.6.2013, s. 4)

| — | Rådets rammeafgørelse 2008/947/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme og afgørelser om prøvetid med tilsyn med henblik på tilsyn med tilsynsforanstaltninger og alternative sanktioner (EUT L 337 af 16.12.2008, s. 102) |
| --- | --- |

—

Rådets rammeafgørelse 2008/947/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme og afgørelser om prøvetid med tilsyn med henblik på tilsyn med tilsynsforanstaltninger og alternative sanktioner (EUT L 337 af 16.12.2008, s. 102)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/99/EU af 13. december 2011 om den europæiske beskyttelsesordre (EUT L 338 af 21.12.2011, s. 2) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/99/EU af 13. december 2011 om den europæiske beskyttelsesordre (EUT L 338 af 21.12.2011, s. 2)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/36/EU af 5. april 2011 om forebyggelse og bekæmpelse af menneskehandel og beskyttelse af ofrene herfor og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/629/RIA (EUT L 101 af 15.4.2011, s. 1)

| — | Rådets rammeafgørelse 2008/675/RIA af 24. juli 2008 om hensyntagen til domme afsagt i medlemsstaterne i Den Europæiske Union i forbindelse med en ny straffesag (EUT L 220 af 15.8.2008, s. 32) |
| --- | --- |

—

Rådets rammeafgørelse 2008/675/RIA af 24. juli 2008 om hensyntagen til domme afsagt i medlemsstaterne i Den Europæiske Union i forbindelse med en ny straffesag (EUT L 220 af 15.8.2008, s. 32)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA (EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2004/68/RIA (EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57)

| — | Rådets direktiv 2002/8/EF af 27. januar 2003 om forbedret adgang til domstolene i grænseoverskridende tvister gennem fastsættelse af fælles mindsteregler for retshjælp i forbindelse med tvister af denne art (EFT L 26 af 31.1.2003, s. 41) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2002/8/EF af 27. januar 2003 om forbedret adgang til domstolene i grænseoverskridende tvister gennem fastsættelse af fælles mindsteregler for retshjælp i forbindelse med tvister af denne art (EFT L 26 af 31.1.2003, s. 41)

| — | Rådets direktiv 2004/80/EF af 29. april 2004 om erstatning til ofre for forbrydelser (EUT L 261 af 6.8.2004, s. 15) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2004/80/EF af 29. april 2004 om erstatning til ofre for forbrydelser (EUT L 261 af 6.8.2004, s. 15)

| — | Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA af 26. februar 2009 om tilrettelæggelsen og indholdet af udvekslinger af oplysninger fra strafferegistre mellem medlemsstaterne (EUT L 93 af 7.4.2009, s. 23) |
| --- | --- |

—

Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA af 26. februar 2009 om tilrettelæggelsen og indholdet af udvekslinger af oplysninger fra strafferegistre mellem medlemsstaterne (EUT L 93 af 7.4.2009, s. 23)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/884 af 17. april 2019 om ændring af Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA, for så vidt angår udveksling af oplysninger om tredjelandsstatsborgere og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS), og om erstatning af Rådets afgørelse 2009/316/RIA (EUT L 151 af 7.6.2019, s. 143) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/884 af 17. april 2019 om ændring af Rådets rammeafgørelse 2009/315/RIA, for så vidt angår udveksling af oplysninger om tredjelandsstatsborgere og det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS), og om erstatning af Rådets afgørelse 2009/316/RIA (EUT L 151 af 7.6.2019, s. 143)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 513/2014 af 16. april 2014 om oprettelse af et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed og om ophævelse af Rådets afgørelse 2007/125/RIA (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 93) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 513/2014 af 16. april 2014 om oprettelse af et instrument for finansiel støtte til politisamarbejde, forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet samt krisestyring som en del af Fonden for Intern Sikkerhed og om ophævelse af Rådets afgørelse 2007/125/RIA (EUT L 150 af 20.5.2014, s. 93)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1727 af 14. november 2018 om Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust), og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2002/187/RIA (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 138) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1727 af 14. november 2018 om Den Europæiske Unions Agentur for Strafferetligt Samarbejde (Eurojust), og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2002/187/RIA (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 138)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (EUT L 135 af 24.5.2016, s. 53). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (EUT L 135 af 24.5.2016, s. 53).

Asyl og migration

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (EUT L 348 af 24.12.2008, s. 98) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (EUT L 348 af 24.12.2008, s. 98)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU af 13. december 2011 om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (EUT L 337 af 20.12.2011, s. 9) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/95/EU af 13. december 2011 om fastsættelse af standarder for anerkendelse af tredjelandsstatsborgere eller statsløse som personer med international beskyttelse, for en ensartet status for flygtninge eller for personer, der er berettiget til subsidiær beskyttelse, og for indholdet af en sådan beskyttelse (EUT L 337 af 20.12.2011, s. 9)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/32/EU af 26. juni 2013 om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 60) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/32/EU af 26. juni 2013 om fælles procedurer for tildeling og fratagelse af international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 60)

| — | Rådets direktiv 2004/81/EF af 29. april 2004 om udstedelse af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere, der har været ofre for menneskehandel, eller som er indrejst som led i ulovlig indvandring, og som samarbejder med de kompetente myndigheder (EUT L 261 af 6.8.2004, s. 19) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2004/81/EF af 29. april 2004 om udstedelse af opholdstilladelser til tredjelandsstatsborgere, der har været ofre for menneskehandel, eller som er indrejst som led i ulovlig indvandring, og som samarbejder med de kompetente myndigheder (EUT L 261 af 6.8.2004, s. 19)

| — | Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring (EUT L 251 af 3.10.2003, s. 12) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2003/86/EF af 22. september 2003 om ret til familiesammenføring (EUT L 251 af 3.10.2003, s. 12)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/52/EF af 18. juni 2009 om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (EUT L 168 af 30.6.2009, s. 24) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/52/EF af 18. juni 2009 om minimumsstandarder for sanktioner og foranstaltninger over for arbejdsgivere, der beskæftiger tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (EUT L 168 af 30.6.2009, s. 24)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/33/EU af 26. juni 2013 om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 96) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/33/EU af 26. juni 2013 om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 96)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/38/EF af 29. april 2004 om unionsborgeres og deres familiemedlemmers ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, om ændring af forordning (EF) nr. 1612/68 og om ophævelse af direktiv 64/221/EØF, 68/360/EØF, 72/194/EØF, 73/148/EØF, 75/34/EØF, 75/35/EØF, 90/364/EØF, 90/365/EØF og 93/96/EØF (EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77)

| — | Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (EUT L 16 af 23.1.2004, s. 44). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2003/109/EF af 25. november 2003 om tredjelandsstatsborgeres status som fastboende udlænding (EUT L 16 af 23.1.2004, s. 44).

Databeskyttelse

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

Konsulær beskyttelse

| — | Rådets direktiv (EU) 2015/637 af 20. april 2015 om koordinations- og samarbejdsforanstaltninger for at lette konsulær beskyttelse af ikkerepræsenterede unionsborgere i tredjelande og om ophævelse af afgørelse 95/553/EF (EUT L 106 af 24.4.2015, s. 1). |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv (EU) 2015/637 af 20. april 2015 om koordinations- og samarbejdsforanstaltninger for at lette konsulær beskyttelse af ikkerepræsenterede unionsborgere i tredjelande og om ophævelse af afgørelse 95/553/EF (EUT L 106 af 24.4.2015, s. 1).

Ligestilling og ikkeforskelsbehandling

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/692 af 28. april 2021 om oprettelse af programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 og Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (EUT L 156 af 5.5.2021, s. 1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/692 af 28. april 2021 om oprettelse af programmet for borgere, ligestilling, rettigheder og værdier og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1381/2013 og Rådets forordning (EU) nr. 390/2014 (EUT L 156 af 5.5.2021, s. 1)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (EUT L 180 af 15.7.2010, s. 1) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (EUT L 180 af 15.7.2010, s. 1)

| — | Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37) |
| --- | --- |

—

Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79)

| — | Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35). |
| --- | --- |

—

Rådets afgørelse 2010/48/EF af 26. november 2009 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers konvention om handicappedes rettigheder (EUT L 23 af 27.1.2010, s. 35).

Statistik

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1700 af 10. oktober 2019 om oprettelse af en fælles ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husstande baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004, (EF) nr. 452/2008 og (EF) nr. 1338/2008 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 og Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (EUT L 261 I af 14.10.2019, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1700 af 10. oktober 2019 om oprettelse af en fælles ramme for europæiske statistikker vedrørende personer og husstande baseret på data på individniveau indsamlet ved hjælp af stikprøver, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 808/2004, (EF) nr. 452/2008 og (EF) nr. 1338/2008 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1177/2003 og Rådets forordning (EF) nr. 577/98 (EUT L 261 I af 14.10.2019, s. 1).

Andre

| — | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69) |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/1808 af 14. november 2018 om ændring af direktiv 2010/13/EU om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne om udbud af audiovisuelle medietjenester (direktiv om audiovisuelle medietjenester) i betragtning af de ændrede markedsforhold (EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2065 af 19. oktober 2022 om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester) (EUT L 277 af 27.10.2022, s. 1). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2022/2065 af 19. oktober 2022 om et indre marked for digitale tjenester og om ændring af direktiv 2000/31/EF (forordning om digitale tjenester) (EUT L 277 af 27.10.2022, s. 1).

II.

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, COM (2022) 105 final |
| --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet, COM (2022) 105 final

| — | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler til forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, COM (2022) 209 final. |
| --- | --- |

—

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om regler til forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, COM (2022) 209 final.

---

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/7

---

Adfærdskodeks for fastsættelse af interne ordninger for Den Europæiske Unions og medlemsstaternes udøvelse af rettigheder og opfyldelse af forpligtelser i henhold til Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet

(2023/C 194/03)

RÅDET, MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN, SOM MINDER OM, at Den Europæiske Union (»Unionen«) i overensstemmelse med Rådets afgørelse (EU) 2017/865 (1) og (EU) 2017/866 (2) den 13. juni 2017 undertegnede Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (»konventionen«) for så vidt angår spørgsmål, der henhører under Unionens enekompetence, navnlig spørgsmål vedrørende retligt samarbejde i straffesager, spørgsmål vedrørende asyl og nonrefoulement og spørgsmål vedrørende Unionens institutioner og offentlige forvaltning,

I BETRAGTNING AF, at der – eftersom både Unionen og dens medlemsstater har kompetence på de områder, der er omfattet af konventionen – er behov for en adfærdskodeks, som fastlægger interne ordninger mellem Unionen og de medlemsstater, der er parter i konventionen (»medlemsstaterne«), for så vidt angår konventionen,

SOM MINDER OM, at ordningerne i denne adfærdskodeks skal anvendes under fuld hensyntagen til princippet om gensidigt loyalt samarbejde som fastsat i artikel 4, stk. 3, og artikel 13, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) for at sætte Unionen og medlemsstaterne i stand til at opnå en sammenhængende, omfattende og samlet ekstern repræsentation med hensyn til konventionen,

SOM MINDER OM, at disse ordninger ikke berører kompetencefordelingen mellem Unionen og dens medlemsstater eller fordelingen af beføjelser mellem institutionerne i overensstemmelse med EU-traktaterne og er med forbehold af proceduren for fastlæggelse af holdninger, der skal indtages på Unionens vegne, jf. artikel 218, stk. 9, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

SOM MINDER OM, at omfanget og udøvelsen af Unionens enekompetence, jf. artikel 3, stk. 2, i TEUF, i sagens natur er genstand for en løbende udvikling,

I BETRAGTNING AF at kravet om enhed i Unionens og medlemsstaternes eksterne repræsentation i overensstemmelse med EU-traktaterne og Den Europæiske Unions Domstols retspraksis også gælder i forbindelse med opfyldelse af internationale forpligtelser,

HAR UDARBEJDET FØLGENDE ADFÆRDSKODEKS:

1.   Art og omfang

| 1.1. | Denne adfærdskodeks fastlægger de interne ordninger for samarbejde mellem Unionen og medlemsstaterne om forskellige aspekter af gennemførelsen af konventionen. Den er derfor ment som et praktisk internt redskab, der skal sætte Unionen og medlemsstaterne i stand til at opnå en sammenhængende, omfattende og samlet ekstern repræsentation med hensyn til konventionen. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Uden at foregribe den almindelige forpligtelse til gensidigt loyalt samarbejde som fastsat i artikel 4, stk. 3, og artikel 13, stk. 2, i TEU finder denne adfærdskodeks anvendelse på deltagelse i komitéen af kontraherende parter i henhold til konventionen og i overvågningsmekanismen, der gennemføres af ekspertgruppen for indsatsen mod vold mod kvinder og vold i hjemmet (GREVIO). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Denne adfærdskodeks fastlægger også principperne for det koordinerende organ i overensstemmelse med artikel 10 i konventionen samt for opfyldelse af og samarbejde om rapporteringsforpligtelser for Unionen og dens medlemsstater i henhold til konventionen for så vidt angår deres respektive kompetencer. |
| --- | --- |

1.3.

2.   Fora for koordinering

| 2.1. | Uden at foregribe proceduren i artikel 218, stk. 9, i TEUF vil alle spørgsmål vedrørende forberedelse af møder og udøvelse af Unionens rettigheder i henhold til konventionen blive behandlet af Rådets kompetente forberedende organer, idet der gøres alt for at nå til enighed i en ånd af gensidigt loyalt samarbejde. Rådets kompetente forberedende organ er Gruppen vedrørende Grundlæggende Rettigheder, Borgerlige Rettigheder og Fri Bevægelighed for Personer (FREMP). Formanden for FREMP vil underrette og vil om nødvendigt holde kontakt med formændene for andre grupper. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Når der ikke kan opnås enighed i FREMP, bl.a. på grund af uenighed om kompetencefordelingen, vil spørgsmålet hurtigst muligt blive forelagt De Faste Repræsentanters Komité (Coreper) og om nødvendigt Rådet i god tid inden det relevante møde eller frister i konventionen. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Om nødvendigt vil in situ-koordineringsmøder finde sted i Strasbourg. Formålet med sådanne møder er at supplere EU-holdninger eller fælles holdninger og at tilpasse sådanne holdninger til det relevante mødes kontekst uden i væsentlig grad at ændre eksisterende holdninger. |
| --- | --- |

2.3.

3.   EU-holdninger, fælles holdninger og koordinerede holdninger

| 3.1. | EU-institutionerne og medlemsstaterne vil i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i TEU sikre tæt samarbejde om gennemførelse af konventionen i lyset af princippet om gensidigt loyalt samarbejde og nærhedsprincippet som fastsat i henholdsvis artikel 4, stk. 3, og artikel 13, stk. 2, i TEU og artikel 5, stk. 3, i TEU og behovet for at respektere Unionens og medlemsstaternes respektive kompetencer. |
| --- | --- |

3.1.

a)   EU-holdninger

| 3.2. | For så vidt angår spørgsmål inden for Unionens enekompetence, herunder navnlig som nævnt i Rådets afgørelse (EU) 2023/1075 (3) og (EU) 2023/1076 (4) visse bestemmelser i konventionen vedrørende retligt samarbejde i straffesager, asyl og nonrefoulement samt Unionens institutioner og offentlige forvaltning, vil Unionen bestræbe sig på at udarbejde EU-holdninger. |
| --- | --- |

3.2.

b)   Fælles holdninger

| 3.3. | Når Unionen og medlemsstaterne skal indtage en holdning i medfør af denne adfærdskodeks’ punkt 1.2 om et spørgsmål, hvor visse elementer henhører under Unionens enekompetence, og visse elementer henhører under medlemsstaternes kompetence, vil Unionen og medlemsstaterne bestræbe sig på at udarbejde fælles holdninger. |
| --- | --- |

3.3.

c)   Koordinerede holdninger

| 3.4. | I spørgsmål, der henhører under medlemsstaternes kompetence, vil medlemsstaterne bestræbe sig på at udarbejde koordinerede holdninger, hver gang det anses for hensigtsmæssigt. |
| --- | --- |

3.4.

4.   Tale- og stemmeret

| a) | Taleret i tilfælde af vedtagne EU-holdninger eller fælles eller koordinerede holdninger






  4.1. | EU-holdninger skal fremsættes af Kommissionen på Unionens vegne. Medlemsstaterne kan frit tage ordet med indlæg, som er i overensstemmelse med EU-holdningen, navnlig for at styrke og støtte den. |
| --- | --- | --- |

a)

Taleret i tilfælde af vedtagne EU-holdninger eller fælles eller koordinerede holdninger

4.1.

EU-holdninger skal fremsættes af Kommissionen på Unionens vegne. Medlemsstaterne kan frit tage ordet med indlæg, som er i overensstemmelse med EU-holdningen, navnlig for at styrke og støtte den.

| 4.2. | Fælles holdninger omhandlet i punkt 3.3 skal fremsættes på vegne af Unionen og medlemsstaterne af Kommissionen og formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union eller en medlemsstat udpeget af formandskabet i nært samarbejde. Kommissionen på den ene side og formandskabet eller medlemsstaten udpeget af formandskabet på den anden side kan beslutte, at en af dem vil fremsætte den fælles holdning på vegne af Unionen og medlemsstaterne. Kommissionen og medlemsstaterne kan tage ordet for at styrke og støtte den fælles holdning. |
| --- | --- |

4.2.

Fælles holdninger omhandlet i punkt 3.3 skal fremsættes på vegne af Unionen og medlemsstaterne af Kommissionen og formandskabet for Rådet for Den Europæiske Union eller en medlemsstat udpeget af formandskabet i nært samarbejde. Kommissionen på den ene side og formandskabet eller medlemsstaten udpeget af formandskabet på den anden side kan beslutte, at en af dem vil fremsætte den fælles holdning på vegne af Unionen og medlemsstaterne. Kommissionen og medlemsstaterne kan tage ordet for at styrke og støtte den fælles holdning.

| 4.3. | Koordinerede holdninger vil blive tilkendegivet af formandskabet på vegne af medlemsstaterne eller om nødvendigt af en medlemsstat, der er udpeget af formandskabet, eller af Kommissionen med samtykke fra alle tilstedeværende medlemsstater. |
| --- | --- |

4.3.

Koordinerede holdninger vil blive tilkendegivet af formandskabet på vegne af medlemsstaterne eller om nødvendigt af en medlemsstat, der er udpeget af formandskabet, eller af Kommissionen med samtykke fra alle tilstedeværende medlemsstater.

| b) | Stemmeret i tilfælde af vedtagne EU-holdninger eller fælles eller koordinerede holdninger






  4.4. | Kommissionen vil på Unionens vegne udøve Unionens stemmeret på grundlag af EU-holdninger. |
| --- | --- | --- |

b)

Stemmeret i tilfælde af vedtagne EU-holdninger eller fælles eller koordinerede holdninger

4.4.

Kommissionen vil på Unionens vegne udøve Unionens stemmeret på grundlag af EU-holdninger.

| 4.5. | Når Unionen og medlemsstaterne skal stemme om et spørgsmål nævnt i punkt 3.3, og når stemmeretten i forbindelse med et sådant spørgsmål skal udøves af enten Unionen eller medlemsstaterne, vil Kommissionen og formandskabet eller en medlemsstat udpeget af formandskabet på forhånd aftale, hvem der vil udøve stemmeretten på grundlag af en fælles holdning. En sådan aftale vil bygge på det vigtigste fokus i den pågældende sag. |
| --- | --- |

4.5.

Når Unionen og medlemsstaterne skal stemme om et spørgsmål nævnt i punkt 3.3, og når stemmeretten i forbindelse med et sådant spørgsmål skal udøves af enten Unionen eller medlemsstaterne, vil Kommissionen og formandskabet eller en medlemsstat udpeget af formandskabet på forhånd aftale, hvem der vil udøve stemmeretten på grundlag af en fælles holdning. En sådan aftale vil bygge på det vigtigste fokus i den pågældende sag.

| 4.6. | Medlemsstaterne udøver deres stemmeret på grundlag af koordinerede holdninger, når det er relevant. |
| --- | --- |

4.6.

Medlemsstaterne udøver deres stemmeret på grundlag af koordinerede holdninger, når det er relevant.

| c) | Tale- og stemmeret, i tilfælde af at der ikke foreligger EU-holdninger eller fælles eller koordinerede holdninger






  4.7. | Såfremt der ikke opnås enighed om en EU-holdning eller en fælles eller koordineret holdning, kan medlemsstaterne tage ordet og afgive stemme om spørgsmål, der henhører under deres kompetence, forudsat at holdningen er i overensstemmelse med Unionens politikker og EU-retten. Kommissionen kan tage ordet og afgive stemme om spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, i den udstrækning det er nødvendigt for at forsvare Unionens politikker, som Rådet på forhånd har fastlagt, og gældende EU-ret. |
| --- | --- | --- |

c)

Tale- og stemmeret, i tilfælde af at der ikke foreligger EU-holdninger eller fælles eller koordinerede holdninger

4.7.

Såfremt der ikke opnås enighed om en EU-holdning eller en fælles eller koordineret holdning, kan medlemsstaterne tage ordet og afgive stemme om spørgsmål, der henhører under deres kompetence, forudsat at holdningen er i overensstemmelse med Unionens politikker og EU-retten. Kommissionen kan tage ordet og afgive stemme om spørgsmål, der henhører under Unionens kompetence, i den udstrækning det er nødvendigt for at forsvare Unionens politikker, som Rådet på forhånd har fastlagt, og gældende EU-ret.

5.   Procedure for Unionens kandidater med henblik på valg som GREVIO-medlemmer

| 5.1. | Kommissionen vil fastlægge en gennemsigtig udvælgelsesprocedure for Unionens kandidater med henblik på valg som GREVIO-medlemmer i overensstemmelse med den procedure, der er fastlagt af Europarådets Ministerkomité i henhold til artikel 66, stk. 5, i konventionen. Kommissionen underretter FREMP om detaljerne i udvælgelsesproceduren, førend denne procedure igangsættes. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kommissionen vil udvælge kandidater med henblik på valg som GREVIO-medlemmer på grundlag af den udvælgelsesprocedure, der er omhandlet i stk. 5.1.
  Inden forelæggelse af listen over Unionens kandidater for Europarådets generalsekretær vil Kommissionens udvælgelse af Unionens kandidater blive godkendt af Coreper. |
| --- | --- |

5.2.

Inden forelæggelse af listen over Unionens kandidater for Europarådets generalsekretær vil Kommissionens udvælgelse af Unionens kandidater blive godkendt af Coreper.

| 5.3. | Der vil også blive udarbejdet en forenklet procedure for forlængelse af et mandat for en valgt ekspert, der er indstillet af Unionen. |
| --- | --- |

5.3.

6.   Udpegelse af repræsentanter til komitéen af kontraherende parter

Kommissionen vil udpege sin repræsentant til komitéen af kontraherende parter og underretter FREMP derom.

7.   Koordinerende organ

| 7.1. | Kommissionen vil fungere som Unionens koordinerende organ i overensstemmelse med konventionens artikel 10 for så vidt angår spørgsmål i konventionen, der henhører under Unionens enekompetence, uden at dette berører medlemsstaternes respektive kompetencer, og uden at dette berører fordelingen af beføjelser mellem institutionerne i overensstemmelse med EU-traktaterne og EU-institutionernes autonomi i spørgsmål vedrørende deres respektive aktiviteter. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Medlemsstaterne vil udpege et eller flere koordinerende organer i overensstemmelse med artikel 10 i konventionen og meddele Kommissionen et enkelt kontaktpunkt, som repræsenterer deres koordinerende organ eller organer. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Kommissionens og medlemsstaternes kontaktpunkter underretter hinanden om meddelelser eller anmodninger om oplysninger fra Europarådet eller en statslig part i konventionen. Med henblik herpå vil Kommissionen stille et enkelt kontaktpunkt til rådighed for meddelelser eller oplysninger fra medlemsstaternes kontaktpunkter og sikre formidling af oplysninger til alle medlemsstaternes koordinerende organer gennem de nationale kontaktpunkter. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Om nødvendigt vil Kommissionen på eget initiativ eller efter anmodning fra en medlemsstats koordinerende organ eller kontaktpunkt tilrettelægge koordineringsmøder. Til sådanne møder indkaldes medlemsstaternes koordinerende organer, deres kontaktpunkter eller begge, når det er relevant. |
| --- | --- |

7.4.

8.   GREVIO-overvågningsmekanismen

| a) | Rapportering






  8.1. | Rapporter fra Unionen og dens medlemsstater til GREVIO vil omfatte deres respektive kompetencer. For så vidt Unionens enekompetencer og medlemsstaternes kompetencer hænger indbyrdes sammen, vil Unionen og medlemsstaterne opfylde rapporteringsforpligtelserne som fastsat i konventionen på en sammenhængende og komplementær måde. Unionens rapporter vil, når det er muligt, henvise til medlemsstaternes rapporter for at undgå dobbeltrapportering.
  Unionens rapporter vil redegøre for omfanget af Unionens enekompetencer med hensyn til gennemførelsen af de bestemmelser i konventionen, der er omfattet af rapporteringen. Disse oplysninger vil blive givet i tilstrækkeligt klare og udtrykkelige vendinger, for at GREVIO og komitéen af kontraherende parter – når de evaluerer de foranstaltninger, der gennemfører konventionens bestemmelser – fuldt ud kan tage hensyn til, at Unionen kun tiltræder konventionen for så vidt angår sine enekompetencer, og at de øvrige bestemmelser i konventionen vil blive gennemført af medlemsstaterne i henhold til deres egen kompetence.
  Kommissionen vil generelt sikre samme gennemsigtighed med hensyn til Unionens og medlemsstaternes respektive kompetencer i sit samspil med de organer, der oprettes ved konventionen, i forbindelse med overvågningen af gennemførelsen af konventionen. |
| --- | --- | --- |

a)

Rapportering

8.1.

Rapporter fra Unionen og dens medlemsstater til GREVIO vil omfatte deres respektive kompetencer. For så vidt Unionens enekompetencer og medlemsstaternes kompetencer hænger indbyrdes sammen, vil Unionen og medlemsstaterne opfylde rapporteringsforpligtelserne som fastsat i konventionen på en sammenhængende og komplementær måde. Unionens rapporter vil, når det er muligt, henvise til medlemsstaternes rapporter for at undgå dobbeltrapportering.

Unionens rapporter vil redegøre for omfanget af Unionens enekompetencer med hensyn til gennemførelsen af de bestemmelser i konventionen, der er omfattet af rapporteringen. Disse oplysninger vil blive givet i tilstrækkeligt klare og udtrykkelige vendinger, for at GREVIO og komitéen af kontraherende parter – når de evaluerer de foranstaltninger, der gennemfører konventionens bestemmelser – fuldt ud kan tage hensyn til, at Unionen kun tiltræder konventionen for så vidt angår sine enekompetencer, og at de øvrige bestemmelser i konventionen vil blive gennemført af medlemsstaterne i henhold til deres egen kompetence.

Kommissionen vil generelt sikre samme gennemsigtighed med hensyn til Unionens og medlemsstaternes respektive kompetencer i sit samspil med de organer, der oprettes ved konventionen, i forbindelse med overvågningen af gennemførelsen af konventionen.

| 8.2. | Medlemsstaterne vil arbejde tæt sammen med Kommissionen for så vidt angår levering af oplysninger, der er nødvendige for at opfylde rapporteringskravene om gældende EU-ret i forbindelse med konventionen, og trække på eksisterende oplysninger indsamlet som led i deres rapporteringsforpligtelser i henhold til konventionen. |
| --- | --- |

8.2.

Medlemsstaterne vil arbejde tæt sammen med Kommissionen for så vidt angår levering af oplysninger, der er nødvendige for at opfylde rapporteringskravene om gældende EU-ret i forbindelse med konventionen, og trække på eksisterende oplysninger indsamlet som led i deres rapporteringsforpligtelser i henhold til konventionen.

| 8.3. | I overensstemmelse med pligten til gensidigt loyalt samarbejde vil Kommissionen fremlægge EU-rapporten for FREMP til orientering i god tid inden forelæggelsen af rapporten. Medlemsstaterne forelægger til orientering FREMP en kopi af deres respektive rapporter, om muligt inden forelæggelsen for GREVIO. |
| --- | --- |

8.3.

I overensstemmelse med pligten til gensidigt loyalt samarbejde vil Kommissionen fremlægge EU-rapporten for FREMP til orientering i god tid inden forelæggelsen af rapporten. Medlemsstaterne forelægger til orientering FREMP en kopi af deres respektive rapporter, om muligt inden forelæggelsen for GREVIO.

| 8.4. | Kommissionen og hver medlemsstat vil også dele svar på spørgsmål modtaget fra GREVIO og bemærkninger til GREVIO's resultater og henstillinger i rapporteringsprocessen. Med henblik herpå vil Kommissionen stille et enkelt kontaktpunkt til rådighed for medlemsstaterne og sikre formidling af oplysninger til alle medlemsstaterne. |
| --- | --- |

8.4.

Kommissionen og hver medlemsstat vil også dele svar på spørgsmål modtaget fra GREVIO og bemærkninger til GREVIO's resultater og henstillinger i rapporteringsprocessen. Med henblik herpå vil Kommissionen stille et enkelt kontaktpunkt til rådighed for medlemsstaterne og sikre formidling af oplysninger til alle medlemsstaterne.

| 8.5. | Medlemsstaterne og Kommissionen vil på forhånd udveksle oplysninger gennem FREMP om indholdet af mundtlige fremlæggelser i GREVIO og i komitéen af kontraherende parter, hvis det er muligt. |
| --- | --- |

8.5.

Medlemsstaterne og Kommissionen vil på forhånd udveksle oplysninger gennem FREMP om indholdet af mundtlige fremlæggelser i GREVIO og i komitéen af kontraherende parter, hvis det er muligt.

| 8.6. | Kommissionen og medlemsstaterne vil i FREMP drøfte opfølgningen af enhver GREVIO-rapport eller konklusioner eller, når det er relevant, henstillinger fra komitéen af kontraherende parter vedrørende Unionens rapport. |
| --- | --- |

8.6.

Kommissionen og medlemsstaterne vil i FREMP drøfte opfølgningen af enhver GREVIO-rapport eller konklusioner eller, når det er relevant, henstillinger fra komitéen af kontraherende parter vedrørende Unionens rapport.

| b) | Møder med GREVIO og landebesøg






  8.7. | En medlemsstat kan anmode Kommissionen om at stille en ekspert til rådighed som en del af dens delegation, og Kommissionen kan anmode medlemsstaterne om at stille eksperter til rådighed for Unionens delegation. |
| --- | --- | --- |

b)

Møder med GREVIO og landebesøg

8.7.

En medlemsstat kan anmode Kommissionen om at stille en ekspert til rådighed som en del af dens delegation, og Kommissionen kan anmode medlemsstaterne om at stille eksperter til rådighed for Unionens delegation.

| c) | Parlamentarisk deltagelse






  8.8. | Kommissionen vil forelægge Europa-Parlamentet GREVIO-rapporter om Unionens gennemførelse af konventionen i overensstemmelse med artikel 70, stk. 2, i konventionen. |
| --- | --- | --- |

c)

Parlamentarisk deltagelse

8.8.

Kommissionen vil forelægge Europa-Parlamentet GREVIO-rapporter om Unionens gennemførelse af konventionen i overensstemmelse med artikel 70, stk. 2, i konventionen.

9.   Generering af krævede statistikker i henhold konventionen

| 9.1. | Statistikker for hele Unionen er et element, som Unionen skal levere ifølge rapporteringsforpligtelserne. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | I videst muligt omfang vil Unionens rapportering anvende data genereret på EU-plan og, hvor data indsamlet af medlemsstaternes statistiske institutter og forskningsorganer anvendes, bygge på data, som medlemsstaterne har rapporteret til GREVIO. For at opnå det mest nøjagtige billede af udbredelsen af vold er det vigtigt, at medlemsstaterne, Kommissionen og andre EU-organer samarbejder tæt, i det omfang det er nødvendigt, for at Unionen kan opfylde sine rapporteringsforpligtelser. |
| --- | --- |

9.2.

10.   Revision

Rådet, medlemsstaterne eller Kommissionen kan anmode om revision af denne adfærdskodeks, navnlig under hensyn til erfaringer indhøstet under anvendelsen.

11.   Offentliggørelse

Denne adfærdskodeks vil blive offentliggjort i C-udgaven af Den Europæiske Unions Tidende.

---

(1)  Rådets afgørelse (EU) 2017/865 af 11. maj 2017 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet for så vidt angår spørgsmål vedrørende retligt samarbejde i straffesager (EUT L 131 af 20.5.2017, s. 11).

(2)  Rådets afgørelse (EU) 2017/866 af 11. maj 2017 om undertegnelse på Den Europæiske Unions vegne af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet for så vidt angår asyl og nonrefoulement (EUT L 131 af 20.5.2017, s. 13).

(3)  Rådets afgørelse (EU) 2023/1075 af 1. juni 2023 om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet for så vidt angår Unionens institutioner og offentlige forvaltning (EUT L 143 I af 2.6.2023, s. 1.).

(4)  Rådets afgørelse (EU) 2023/1076 af 1. juni 2023 om indgåelse på den Europæiske Unions vegne af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet for så vidt angår spørgsmål vedrørende retligt samarbejde i straffesager, asyl og nonrefoulement (EUT L 143 I af 2.6.2023, s. 4.).

---

Europa-Kommissionen

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/12

---

Euroens vekselkurs (1)

1. juni 2023

(2023/C 194/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0697 |
| JPY | japanske yen | 149,25 |
| DKK | danske kroner | 7,4477 |
| GBP | pund sterling | 0,85823 |
| SEK | svenske kroner | 11,6455 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9732 |
| ISK | islandske kroner | 149,70 |
| NOK | norske kroner | 11,9670 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,687 |
| HUF | ungarske forint | 370,42 |
| PLN | polske zloty | 4,5410 |
| RON | rumænske leu | 4,9645 |
| TRY | tyrkiske lira | 22,2520 |
| AUD | australske dollar | 1,6407 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4514 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,3786 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7775 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4466 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 413,23 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 21,1567 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6066 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 964,76 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,9351 |
| PHP | filippinske pesos | 60,057 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,204 |
| BRL | brasilianske real | 5,4032 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,8695 |
| INR | indiske rupee | 88,2070 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0697

JPY

japanske yen

149,25

DKK

danske kroner

7,4477

GBP

pund sterling

0,85823

SEK

svenske kroner

11,6455

CHF

schweiziske franc

0,9732

ISK

islandske kroner

149,70

NOK

norske kroner

11,9670

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,687

HUF

ungarske forint

370,42

PLN

polske zloty

4,5410

RON

rumænske leu

4,9645

TRY

tyrkiske lira

22,2520

AUD

australske dollar

1,6407

CAD

canadiske dollar

1,4514

HKD

hongkongske dollar

8,3786

NZD

newzealandske dollar

1,7775

SGD

singaporeanske dollar

1,4466

KRW

sydkoreanske won

1 413,23

ZAR

sydafrikanske rand

21,1567

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6066

IDR

indonesiske rupiah

15 964,76

MYR

malaysiske ringgit

4,9351

PHP

filippinske pesos

60,057

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,204

BRL

brasilianske real

5,4032

MXN

mexicanske pesos

18,8695

INR

indiske rupee

88,2070

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/13

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om ændring af punkt 188 i og bilag I og IV til retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte i forbindelse med midtvejsrevisionen af regionalstøttekortene for perioden 1. januar 2022 til 31. december 2027

(2023/C 194/05)

I.   INDLEDNING

| (1) | I afsnit 7.6.2 i retningslinjerne for statsstøtte med regionalt sigte (1) (»retningslinjerne«) fastsættes det, at der i juni 2023 skal foretages en midtvejsrevision af regionalstøttekortene (2) under hensyntagen til ajourførte statistikker. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | I henhold til retningslinjernes punkt 194 skal Kommissionen senest i juni 2023 meddele de nærmere oplysninger om denne midtvejsrevision. Dette krav opfyldes med denne meddelelse, hvori der redegøres for de nærmere detaljer om midtvejsrevisionen: |
| --- | --- |

(2)

Ændring af listen over a)-områder

| (3) | Kommissionen har opstillet en liste over NUTS 2-regioner, der i øjeblikket ikke betragtes som a)-områder, men hvis bruttonationalprodukt (»BNP«) pr. indbygger (i købekraftstandard) for perioden 2019-2021 er på under eller lig med 75 % af gennemsnittet i EU27 (3), og som derfor kan modtage regionalstøtte efter artikel 107, stk. 3, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»traktaten«) (herefter benævnt som »nye a)-områder«) efter denne midtvejsrevision, dvs. fra den 1. januar 2024 til den 31. december 2027. Kommissionen har ligeledes fastsat de maksimale støtteintensiteter for de ny a)-områder på grundlag af retningslinjernes punkt 179 og 180. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Hvis de nye a)-områder i øjeblikket er helt eller delvis udpeget som enten prædefinerede c)-områder eller ikkeprædefinerede c)-områder i den pågældende medlemsstats regionalstøttekort, foretages en justering af procentsatsen for befolkningen for det relevante c)-område som anført i bilag I til retningslinjerne. |
| --- | --- |

(4)

Forhøjelse af de maksimale støtteintensiteter i nuværende a)-områder

| (5) | Kommissionen har identificeret NUTS 2-regioner, der allerede er angivet som a)-områder i bilag I til retningslinjerne, men for hvilke BNP pr. indbygger er faldet til et niveau, der giver disse a)-områder ret til en højere maksimal støtteintensitet på grundlag af afsnit 7.4.1 i retningslinjerne efter denne midtvejsrevision, dvs. fra den 1. januar 2024 til den 31. december 2027. |
| --- | --- |

(5)

Ændring af listen over ikkeprædefinerede c)-områder

| (6) | Medlemsstaterne kan foreslå ændringer af listen over deres ikkeprædefinerede c)-områder for perioden 1. januar 2024 til 31. december 2027 ved at erstatte nuværende ikkeprædefinerede c)-områder med nye områder, der foreslås på grundlag af afsnit 7.3.2.3 i retningslinjerne. Disse ændringer må ikke udgøre mere end 50 % af den pågældende medlemsstats justerede dækning af ikkeprædefinerede c)-områder som fastsat i punkt (14) i denne meddelelse eller, hvis der ikke foretages justering, mere end 50 % af den nuværende dækning af ikkeprædefinerede c)-områder. Derudover må befolkningen i de foreslåede nye c)-områder ikke være større end befolkningen i de områder, som de nye områder erstatter. Medlemsstaterne kan foreslå maksimale støtteintensiteter for de nye prædefinerede c)-områder på grundlag af kriterierne i afsnit 7.4.2 i retningslinjerne. |
| --- | --- |

(6)

Forhøjelse af de maksimale støtteintensiteter i nuværende c)-områder

| (7) | Medlemsstaterne kan foreslå en forhøjelse af den maksimale støtteintensitet i deres nuværende ikkeprædefinerede c)-områder, hvis de ajourførte statistikker for BNP pr. indbygger eller ledighed viser (med udgangspunkt i punkt 182 i retningslinjerne), at en højere maksimal støtteintensitet er berettiget. |
| --- | --- |

(7)

Identificering af regioner med en befolkningstilbagegang, som har ret til højere støtteintensiteter

| (8) | Medlemsstaterne kan foreslå en forhøjelse af den maksimale støtteintensitet for NUTS 3-regioner, der oplever befolkningstilbagegang, jf. punkt 188 i retningslinjerne – også når en sådan tilbagegang fastslås på grundlag af ajourførte data om befolkningstæthed for perioden 2010-2019. Derfor ændrer Kommissionen med denne meddelelse punkt 188 i retningslinjerne og bilag IV hertil, idet den for perioden 1. januar 2024 til 31. december 2027 vil tillade en forhøjelse af de maksimale støtteintensiteter som fastsat i nævnte punkt for NUTS 3-regioner, der har haft en befolkningstilbagegang på mere end 10 % enten i perioden 2009-2018 eller i perioden 2010-2019. |
| --- | --- |

(8)

Anmeldelse af foreslåede ændringer af kortene

| (9) | Ved denne meddelelse foretages der ændringer af punkt 188 i retningslinjerne samt af bilag I og IV til retningslinjerne som fastsat nedenfor. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Medlemsstater, som ønsker at ændre deres regionalstøttekort efter denne midtvejsrevision opfordres til at anmelde disse ændringer til Kommissionen i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, senest den 15. september 2023. Ændringerne kan vedrøre perioden 1. januar 2024 til 31. december 2027 og er ikke obligatoriske. |
| --- | --- |

(10)

II.   VURDERING

Revision af a)-områder

| (11) | Den 21. februar 2023 offentliggjorde Eurostat data vedrørende BNP pr. indbygger på NUTS 2-niveau til og med 2021. I de følgende afsnit er BNP pr. indbygger baseret på gennemsnittet for de sidste tre år, for hvilke der foreligger Eurostat-data, dvs. gennemsnittet for perioden 2019-2021, udtrykt som en procentdel af EU27-gennemsnittet. Hvor det er relevant sammenlignes dataene for BNP pr. indbygger med de data, der fremgår af det gældende bilag I til retningslinjerne (gennemsnittet for perioden 2016-2018). Under hensyn til de ajourførte statistikker opstiller Kommissionen i punkt (12) og (13) de nye a)-områder samt de nuværende a)-områder, som kan omfattes af en højere støtteintensitet, og den ændrer bilag I til retningslinjerne i overensstemmelse hermed. Medlemsstaterne kan på grundlag af disse ændringer anmelde ændringer af deres a)-områder for perioden 1. januar 2024 til 31. december 2027. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Følgende NUTS 2-regioner kan udpeges som a)-områder med en maksimal støtteintensitet på 30 % (4):







  Medlemsstat og region: | BNP pr. indbygger 2019-2021 |
| --- | --- | --- |
| Belgien: |
| BE32 Prov. Hainaut | 74,33 |
| Spanien: |
| ES62 Región de Murcia | 70,67 |

(12)

Medlemsstat og region:

BNP pr. indbygger 2019-2021

Belgien:

BE32 Prov. Hainaut

74,33

Spanien:

ES62 Región de Murcia

70,67

| (13) | For følgende NUTS 2-regioner kan der foreslås en højere maksimal støtteintensitet som anført (5):









  Medlemsstat og region: | BNP pr. indbygger 2016-2018 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Maksimal støtteintensitet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Frankrig: |
| FRY2 Martinique | fra 77,00 | til 73,00 | 50 % |
| Grækenland: |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | fra 73,67 | til 64,00 | 40 % |
| EL43 Κρήτη / Kriti | fra 58,33 | til 52,67 | 50 % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | fra 59,67 | til 53,33 | 50 % |
| Portugal: |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | fra 76,00 | til 71,67 | 50 % |
| Slovakiet: |
| SK02 Západné Slovensko | fra 66,67 | til 64,67 | 40 % |
| Spanien: |
| ES43 Extremadura | fra 66,67 | til 63,67 | 40 % |
| ES61 Andalucía | fra 68,33 | til 63,67 | 40 % |
| ES64 Ciudad de Melilla | fra 67,00 | til 64,00 | 40 % |
| ES70 Canarias | fra 75,00 | til 65,00 | 60 % |

(13)

Medlemsstat og region:

BNP pr. indbygger 2016-2018

BNP pr. indbygger 2019-2021

Maksimal støtteintensitet

Frankrig:

FRY2 Martinique

fra 77,00

til 73,00

50 %

Grækenland:

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

fra 73,67

til 64,00

40 %

EL43 Κρήτη / Kriti

fra 58,33

til 52,67

50 %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

fra 59,67

til 53,33

50 %

Portugal:

PT30 Região Autónoma da Madeira

fra 76,00

til 71,67

50 %

Slovakiet:

SK02 Západné Slovensko

fra 66,67

til 64,67

40 %

Spanien:

ES43 Extremadura

fra 66,67

til 63,67

40 %

ES61 Andalucía

fra 68,33

til 63,67

40 %

ES64 Ciudad de Melilla

fra 67,00

til 64,00

40 %

ES70 Canarias

fra 75,00

til 65,00

60 %

Revision af c)-områder

| (14) | Efter at BE32 Prov. Hainaut er blevet identificeret som nyt a)-område, tilpasses dækningen for ikkeprædefinerede c)-områder for Belgien fra 23,33 % til 16,82 % for perioden 1. januar 2024 til 31. december 2027. For alle øvrige medlemsstater forbliver den prædefinerede c)-dækning i bilag I til retningslinjerne uændret. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Som fastsat i punkt (6) og (7) kan medlemsstaterne desuden udskifte nuværende ikkeprædefinerede c)-områder med nye områder, som foreslås på grundlag af afsnit 7.3.2.3 i retningslinjerne, op til 50 % af medlemsstatens justerede ikkeprædefinerede c)-dækning eller, hvis der ikke foretages justering, 50 % af den nuværende ikkeprædefinerede c)-dækning, og de kan også foreslå en forøgelse af den maksimale støtteintensitet for nuværende ikkeprædefinerede c)-områder, hvis de ajourførte data vedrørende BNP pr. indbygger eller ledighed viser, at det er berettiget at øge støtteintensiteten. |
| --- | --- |

(15)

Identificering af regioner med en befolkningstilbagegang, som har ret til højere støtteintensiteter

| (16) | Kommissionen ændrer punkt 188 i og bilag IV til retningslinjerne ved at give medlemsstaterne mulighed for at anvende data om befolkningstilbagegang for 2010-2019 i forbindelse med perioden 1. januar 2024 til 31. december 2027. |
| --- | --- |

(16)

III.   ÆNDRING AF PUNKT 188 I RETNINGSLINJERNE

| (17) | Punkt 188 i retningslinjerne affattes således:
  »De maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i afsnit 7.4.1, kan forhøjes med 10 procentpoint, og de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i afsnit 7.4.2, kan forhøjes med 5 procentpoint for NUTS 3-regioner med en befolkningstilbagegang på over 10 % i perioden 2009-2018. Fra den 1. januar 2024 gælder første punktum også for NUTS 3-regioner, som oplevede en tilsvarende befolkningstilbagegang i perioden 2010-2019(88).

  (88) Se bilag IV.« |
| --- | --- |

(17)

»De maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i afsnit 7.4.1, kan forhøjes med 10 procentpoint, og de maksimale støtteintensiteter, der er fastsat i afsnit 7.4.2, kan forhøjes med 5 procentpoint for NUTS 3-regioner med en befolkningstilbagegang på over 10 % i perioden 2009-2018. Fra den 1. januar 2024 gælder første punktum også for NUTS 3-regioner, som oplevede en tilsvarende befolkningstilbagegang i perioden 2010-2019(88).

(88) Se bilag IV.«

IV.   ÆNDRING AF BILAG I TIL RETNINGSLINJERNE

| (18) | Bilag I erstattes af teksten i bilag 1 til denne meddelelse. Det ændrede bilag I til retningslinjerne vil danne grundlaget for midtvejsrevisionen af regionalstøttekortene for perioden 1. januar 2024 til 31. december 2027. |
| --- | --- |

(18)

V.   ÆNDRING AF BILAG IV TIL RETNINGSLINJERNE

| (19) | Bilag IV erstattes af teksten i bilag 2 til denne meddelelse. Det ændrede bilag IV til retningslinjerne vil danne grundlaget for midtvejsrevisionen af regionalstøttekortene for perioden 1. januar 2024 til 31. december 2027. |
| --- | --- |

(19)

---

(1)  EUT C 153 af 29.4.2021, s. 1.

(2)  Regionalstøttekortene for perioden 2022-2027 findes på:

https://competition-policy.ec.europa.eu/state-aid/legislation/modernisation/regional-aid/maps-2022-2027_en.

(3)  Dvs. det gennemsnitlige BNP pr. indbygger for alle medlemsstaterne (undtagen Nordirland).

(4)  Fastsat i overensstemmelse med punkt 179 og 180 i retningslinjerne, uden at dette berører muligheden for at anvende forhøjede støtteintensiteter, jf. afsnit 7.4.3, 7.4.4 og 7.4.5 i retningslinjerne.

(5)  Idem.

---

BILAG 1

»BILAG I

Regionalstøttedækning for hver medlemsstat i perioden 2022-2027

| Belgien | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 (1) | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 (2) | BNP pr. indbygger 2019-2021 (3) | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 (4) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder
  1.1.2022-31.12.2027 | BE34 Prov. Luxembourg (BE) | 73,00 | 2,50  % | — | 2,50  % |
| a)-områder


  1.1.2024-31.12.2027 | BE32 Prov. Hainaut | — | — | 74,33 | 11,77  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder
  1.1.2022-31.12.2023 | — | — | 23,33  % | — | — |
| Ikkeprædefinerede c)-områder
  1.1.2024-31.12.2027 | — | — | — | — | 16,82  % |
| Samlet befolkningsdækning
  1.1.2022-31.12.2023 | — | — | 25,83  % | — | — |
| Samlet befolkningsdækning
  1.1.2024-31.12.2027 | — | — | — | — | 31,09  % |

Belgien

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018 (1)

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 (2)

BNP pr. indbygger 2019-2021 (3)

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 (4)

a)-områder

1.1.2022-31.12.2027

BE34 Prov. Luxembourg (BE)

73,00

2,50  %

—

2,50  %

a)-områder

1.1.2024-31.12.2027

BE32 Prov. Hainaut

—

—

74,33

11,77  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

1.1.2022-31.12.2023

—

—

23,33  %

—

—

Ikkeprædefinerede c)-områder

1.1.2024-31.12.2027

—

—

—

—

16,82  %

Samlet befolkningsdækning

1.1.2022-31.12.2023

—

—

25,83  %

—

—

Samlet befolkningsdækning

1.1.2024-31.12.2027

—

—

—

—

31,09  %

| Bulgarien | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | BG31 Северозападен / Severozapaden | 31,67 | 10,66  % | — | 10,66  % |
| BG32 Северен централен / Severen tsentralen | 34,33 | 11,24  % | — | 11,24  % |
| BG33 Североизточен / Severoiztochen | 40,33 | 13,26  % | — | 13,26  % |
| BG34 Югоизточен / Yugoiztochen | 43,00 | 14,74  % | — | 14,74  % |
| BG42 Южен централен / Yuzhen tsentralen | 35,00 | 20,13  % | — | 20,13  % |
| Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder) | BG41 Югозападен / Yugozapaden | 81,33 | 29,97  % | — | 29,97  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Bulgarien

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

BG31 Северозападен / Severozapaden

31,67

10,66  %

—

10,66  %

BG32 Северен централен / Severen tsentralen

34,33

11,24  %

—

11,24  %

BG33 Североизточен / Severoiztochen

40,33

13,26  %

—

13,26  %

BG34 Югоизточен / Yugoiztochen

43,00

14,74  %

—

14,74  %

BG42 Южен централен / Yuzhen tsentralen

35,00

20,13  %

—

20,13  %

Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder)

BG41 Югозападен / Yugozapaden

81,33

29,97  %

—

29,97  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Tjekkiet | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | CZ04 Severozápad | 63,67 | 10,50  % | — | 10,50  % |
| CZ05 Severovýchod | 75,00 | 14,22  % | — | 14,22  % |
| CZ07 Střední Morava | 73,33 | 11,43  % | — | 11,43  % |
| CZ08 Moravskoslezsko | 74,33 | 11,33  % | — | 11,33  % |
| Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder) | CZ02 Střední Čechy | 82,67 | 12,81  % | — | 12,81  % |
| CZ03 Jihozápad | 78,00 | 11,52  % | — | 11,52  % |
| CZ06 Jihovýchod | 82,67 | 15,94  % | — | 15,94  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 87,76  % | — | 87,76  % |

Tjekkiet

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

CZ04 Severozápad

63,67

10,50  %

—

10,50  %

CZ05 Severovýchod

75,00

14,22  %

—

14,22  %

CZ07 Střední Morava

73,33

11,43  %

—

11,43  %

CZ08 Moravskoslezsko

74,33

11,33  %

—

11,33  %

Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder)

CZ02 Střední Čechy

82,67

12,81  %

—

12,81  %

CZ03 Jihozápad

78,00

11,52  %

—

11,52  %

CZ06 Jihovýchod

82,67

15,94  %

—

15,94  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

87,76  %

—

87,76  %

| Danmark | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |

Danmark

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

7,50  %

—

7,50  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

7,50  %

—

7,50  %

| Tyskland | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 18,10  % | — | 18,10  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 18,10  % | — | 18,10  % |

Tyskland

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

18,10  %

—

18,10  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

18,10  %

—

18,10  %

| Estland | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder) | EE00 Eesti | 79,33 | 100,00  % | — | 100,00  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Estland

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder)

EE00 Eesti

79,33

100,00  %

—

100,00  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Irland | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 35,90  % | — | 35,90  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 35,90  % | — | 35,90  % |

Irland

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

35,90  %

—

35,90  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

35,90  %

—

35,90  %

| Grækenland | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio | 49,00 | 2,01  % | — | 2,01  % |
| EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio | 73,67 | 3,19  % | 64,00 | 3,19  % |
| EL43 Κρήτη / Kriti | 58,33 | 5,91  % | 52,67 | 5,91  % |
| EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki | 47,67 | 5,59  % | — | 5,59  % |
| EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia | 53,67 | 17,47  % | — | 17,47  % |
| EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia | 59,67 | 2,50  % | 53,33 | 2,50  % |
| EL54 Ήπειρος / Ipeiros | 48,67 | 3,11  % | — | 3,11  % |
| EL61 Θεσσαλία / Thessalia | 52,67 | 6,71  % | — | 6,71  % |
| EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia | 63,33 | 1,90  % | — | 1,90  % |
| EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda
  [EL643 Ευρυτανία / Evrytania tyndt befolket område] | 50,33 | 6,12  % | — | 6,12  % |
| EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda | 62,33 | 5,18  % | — | 5,18  % |
| EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos | 56,67 | 5,36  % | — | 5,36  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 17,28  % | — | 17,28  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | | — | 82,34  % | — | 82,34  % |

Grækenland

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

EL41 Βόρειο Αιγαίο / Voreio Aigaio

49,00

2,01  %

—

2,01  %

EL42 Νότιο Αιγαίο / Notio Aigaio

73,67

3,19  %

64,00

3,19  %

EL43 Κρήτη / Kriti

58,33

5,91  %

52,67

5,91  %

EL51 Aνατολική Μακεδονία, Θράκη / Anatoliki Makedonia, Thraki

47,67

5,59  %

—

5,59  %

EL52 Κεντρική Μακεδονία / Kentriki Makedonia

53,67

17,47  %

—

17,47  %

EL53 Δυτική Μακεδονία / Dytiki Makedonia

59,67

2,50  %

53,33

2,50  %

EL54 Ήπειρος / Ipeiros

48,67

3,11  %

—

3,11  %

EL61 Θεσσαλία / Thessalia

52,67

6,71  %

—

6,71  %

EL62 Ιόνια Νησιά / Ionia Nisia

63,33

1,90  %

—

1,90  %

EL63 Δυτική Ελλάδα / Dytiki Elláda

[EL643 Ευρυτανία / Evrytania tyndt befolket område]

50,33

6,12  %

—

6,12  %

EL64 Στερεά Ελλάδα / Sterea Elláda

62,33

5,18  %

—

5,18  %

EL65 Πελοπόννησος / Peloponnisos

56,67

5,36  %

—

5,36  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

17,28  %

—

17,28  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

82,34  %

—

82,34  %

| Spanien | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder
  1.1.2022-31.12.2027 | ES42 Castilla-La Mancha
  [ES423 Cuenca tyndt befolket område] | 72,33 | 4,35  % | — | 4,35  % |
| ES43 Extremadura | 66,67 | 2,28  % | 63,67 | 2,28  % |
| ES61 Andalucía | 68,33 | 17,99  % | 63,67 | 17,99  % |
| ES63 Ciudad de Ceuta | 72,67 | 0,18  % | — | 0,18  % |
| ES64 Ciudad de Melilla | 67,00 | 0,18  % | 64,00 | 0,18  % |
| ES70 Canarias | 75,00 | 4,68  % | 65,00 | 4,68  % |
| a)-områder


  1.1.2024-31.12.2027 | ES62 Región de Murcia | | | 70,67 | 3,17  % |
| Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder) 1.1.2022-31.12.2023 | ES62 Región de Murcia | 76,67 | 3,17  % | — | — |
| Prædefinerede c)-områder (tyndt befolkede områder) | ES242 Teruel | — | 0,29  % | — | 0,29  % |
| ES417 Soria | — | 0,19  % | — | 0,19  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 32,99  % | — | 32,99  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 66,29  % | — | 66,29  % |

Spanien

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

1.1.2022-31.12.2027

ES42 Castilla-La Mancha

[ES423 Cuenca tyndt befolket område]

72,33

4,35  %

—

4,35  %

ES43 Extremadura

66,67

2,28  %

63,67

2,28  %

ES61 Andalucía

68,33

17,99  %

63,67

17,99  %

ES63 Ciudad de Ceuta

72,67

0,18  %

—

0,18  %

ES64 Ciudad de Melilla

67,00

0,18  %

64,00

0,18  %

ES70 Canarias

75,00

4,68  %

65,00

4,68  %

a)-områder

1.1.2024-31.12.2027

ES62 Región de Murcia

70,67

3,17  %

Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder) 1.1.2022-31.12.2023

ES62 Región de Murcia

76,67

3,17  %

—

—

Prædefinerede c)-områder (tyndt befolkede områder)

ES242 Teruel

—

0,29  %

—

0,29  %

ES417 Soria

—

0,19  %

—

0,19  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

32,99  %

—

32,99  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

66,29  %

—

66,29  %

| Frankrig | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | FRY1 Guadeloupe | 73,00 | 0,63  % | — | 0,63  % |
| FRY2 Martinique | 77,00 | 0,55  % | 73,00 | 0,55  % |
| FRY3 Guyane | 50,33 | 0,42  % | — | 0,42  % |
| FRY4 La Réunion | 70,00 | 1,28  % | — | 1,28  % |
| FRY5 Mayotte | 32,67 | 0,40  % | — | 0,40  % |
| Saint-Martin  (*1) | : | : | : | : |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 28,68  % | — | 28,68  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 31,95  % | — | 31,95  % |

Frankrig

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

FRY1 Guadeloupe

73,00

0,63  %

—

0,63  %

FRY2 Martinique

77,00

0,55  %

73,00

0,55  %

FRY3 Guyane

50,33

0,42  %

—

0,42  %

FRY4 La Réunion

70,00

1,28  %

—

1,28  %

FRY5 Mayotte

32,67

0,40  %

—

0,40  %

Saint-Martin  (*1)

:

:

:

:

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

28,68  %

—

28,68  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

31,95  %

—

31,95  %

| Kroatien | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | HR02 Panonska Hrvatska | 41,58 | 27,02  % | — | 27,02  % |
| HR03 Jadranska Hrvatska
  [HR032 Ličko-senjska županija tyndt befolket område] | 60,33 | 33,48  % | — | 33,48  % |
| HR06 Sjeverna Hrvatska | 48,43 | 20,04  % | — | 20,04  % |
| Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder) | HR05 Grad Zagreb | 109,24 | 19,46  % | — | 19,46  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Kroatien

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

HR02 Panonska Hrvatska

41,58

27,02  %

—

27,02  %

HR03 Jadranska Hrvatska

[HR032 Ličko-senjska županija tyndt befolket område]

60,33

33,48  %

—

33,48  %

HR06 Sjeverna Hrvatska

48,43

20,04  %

—

20,04  %

Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder)

HR05 Grad Zagreb

109,24

19,46  %

—

19,46  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Italien | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | ITF2 Molise | 69,33 | 0,51  % | — | 0,51  % |
| ITF3 Campania | 62,67 | 9,62  % | — | 9,62  % |
| ITF4 Puglia | 63,33 | 6,68  % | — | 6,68  % |
| ITF5 Basilicata | 74,67 | 0,94  % | — | 0,94  % |
| ITF6 Calabria | 57,33 | 3,23  % | — | 3,23  % |
| ITG1 Sicilia | 59,67 | 8,30  % | — | 8,30  % |
| ITG2 Sardegna | 70,33 | 2,72  % | — | 2,72  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 9,99  % | — | 9,99  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 41,99  % | — | 41,99  % |

Italien

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

ITF2 Molise

69,33

0,51  %

—

0,51  %

ITF3 Campania

62,67

9,62  %

—

9,62  %

ITF4 Puglia

63,33

6,68  %

—

6,68  %

ITF5 Basilicata

74,67

0,94  %

—

0,94  %

ITF6 Calabria

57,33

3,23  %

—

3,23  %

ITG1 Sicilia

59,67

8,30  %

—

8,30  %

ITG2 Sardegna

70,33

2,72  %

—

2,72  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

9,99  %

—

9,99  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

41,99  %

—

41,99  %

| Cypern | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 49,46  % | — | 49,46  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 49,46  % | — | 49,46  % |

Cypern

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

49,46  %

—

49,46  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

49,46  %

—

49,46  %

| Letland | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | LV00 Latvija
  [LV008 Vidzeme tyndt befolket område] | 67,00 | 100,00  % | — | 100,00  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Letland

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

LV00 Latvija

[LV008 Vidzeme tyndt befolket område]

67,00

100,00  %

—

100,00  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Litauen | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas | 65,00 | 71,16  % | — | 71,16  % |
| Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder) | LT01 Sostinės regionas | 113,67 | 28,84  % | — | 28,84  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 100,00  % | — | 100,00  % |

Litauen

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

LT02 Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

65,00

71,16  %

—

71,16  %

Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder)

LT01 Sostinės regionas

113,67

28,84  %

—

28,84  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

100,00  %

—

100,00  %

| Luxembourg | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 7,50  % | — | 7,50  % |

Luxembourg

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

7,50  %

—

7,50  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

7,50  %

—

7,50  %

| Ungarn | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | HU12 Pest | 55,00 | 13,00  % | — | 13,00  % |
| HU21 Közép-Dunántúl | 65,33 | 10,81  % | — | 10,81  % |
| HU22 Nyugat-Dunántúl | 72,67 | 10,10  % | — | 10,10  % |
| HU23 Dél-Dunántúl | 47,33 | 9,03  % | — | 9,03  % |
| HU31 Észak-Magyarország | 47,67 | 11,57  % | — | 11,57  % |
| HU32 Észak-Alföld | 44,33 | 14,89  % | — | 14,89  % |
| HU33 Dél-Alföld | 50,00 | 12,69  % | — | 12,69  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 82,09  % | — | 82,09  % |

Ungarn

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

HU12 Pest

55,00

13,00  %

—

13,00  %

HU21 Közép-Dunántúl

65,33

10,81  %

—

10,81  %

HU22 Nyugat-Dunántúl

72,67

10,10  %

—

10,10  %

HU23 Dél-Dunántúl

47,33

9,03  %

—

9,03  %

HU31 Észak-Magyarország

47,67

11,57  %

—

11,57  %

HU32 Észak-Alföld

44,33

14,89  %

—

14,89  %

HU33 Dél-Alföld

50,00

12,69  %

—

12,69  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

82,09  %

—

82,09  %

| Malta | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |

Malta

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

70,00  %

—

70,00  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

70,00  %

—

70,00  %

| Nederlandene | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 8,98  % | — | 8,98  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 8,98  % | — | 8,98  % |

Nederlandene

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

8,98  %

—

8,98  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

8,98  %

—

8,98  %

| Østrig | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 22,42  % | — | 22,42  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 22,42  % | — | 22,42  % |

Østrig

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

22,42  %

—

22,42  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

22,42  %

—

22,42  %

| Polen | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | PL21 Małopolskie | 63,67 | 8,84  % | — | 8,84  % |
| PL22 Śląskie | 72,33 | 11,82  % | — | 11,82  % |
| PL42 Zachodniopomorskie | 58,33 | 4,43  % | — | 4,43  % |
| PL43 Lubuskie | 58,00 | 2,64  % | — | 2,64  % |
| PL52 Opolskie | 55,33 | 2,57  % | — | 2,57  % |
| PL61 Kujawsko-Pomorskie | 56,33 | 5,41  % | — | 5,41  % |
| PL62 Warmińsko-Mazurskie | 49,00 | 3,73  % | — | 3,73  % |
| PL63 Pomorskie | 67,67 | 6,06  % | — | 6,06  % |
| PL71 Łódzkie | 65,00 | 6,43  % | — | 6,43  % |
| PL72 Świętokrzyskie | 50,00 | 3,24  % | — | 3,24  % |
| PL81 Lubelski | 47,67 | 5,52  % | — | 5,52  % |
| PL82 Podkarpackie | 49,33 | 5,54  % | — | 5,54  % |
| PL84 Podlaskie | 49,67 | 3,08  % | — | 3,08  % |
| PL92 Mazowiecki regionalny | 59,33 | 6,12  % | — | 6,12  % |
| Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder) | PL41 Wielkopolskie | 75,67 | 9,09  % | — | 9,09  % |
| | PL51 Dolnośląskie | 77,00 | 7,55  % | — | 7,55  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 0,82  % | — | 0,82  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 92,90  % | — | 92,90  % |

Polen

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

PL21 Małopolskie

63,67

8,84  %

—

8,84  %

PL22 Śląskie

72,33

11,82  %

—

11,82  %

PL42 Zachodniopomorskie

58,33

4,43  %

—

4,43  %

PL43 Lubuskie

58,00

2,64  %

—

2,64  %

PL52 Opolskie

55,33

2,57  %

—

2,57  %

PL61 Kujawsko-Pomorskie

56,33

5,41  %

—

5,41  %

PL62 Warmińsko-Mazurskie

49,00

3,73  %

—

3,73  %

PL63 Pomorskie

67,67

6,06  %

—

6,06  %

PL71 Łódzkie

65,00

6,43  %

—

6,43  %

PL72 Świętokrzyskie

50,00

3,24  %

—

3,24  %

PL81 Lubelski

47,67

5,52  %

—

5,52  %

PL82 Podkarpackie

49,33

5,54  %

—

5,54  %

PL84 Podlaskie

49,67

3,08  %

—

3,08  %

PL92 Mazowiecki regionalny

59,33

6,12  %

—

6,12  %

Prædefinerede c)-områder (tidligere a)-områder)

PL41 Wielkopolskie

75,67

9,09  %

—

9,09  %

PL51 Dolnośląskie

77,00

7,55  %

—

7,55  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

0,82  %

—

0,82  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

92,90  %

—

92,90  %

| Portugal | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | PT11 Norte | 65,67 | 34,76  % | — | 34,76  % |
| PT16 Centro (PT) | 67,33 | 21,63  % | — | 21,63  % |
| PT18 Alentejo | 72,67 | 6,89  % | — | 6,89  % |
| PT20 Região Autónoma dos Açores | 69,00 | 2,37  % | — | 2,37  % |
| PT30 Região Autónoma da Madeira | 76,00 | 2,47  % | 71,67 | 2,47  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 2,11  % | — | 2,11  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 70,23  % | — | 70,23  % |

Portugal

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

PT11 Norte

65,67

34,76  %

—

34,76  %

PT16 Centro (PT)

67,33

21,63  %

—

21,63  %

PT18 Alentejo

72,67

6,89  %

—

6,89  %

PT20 Região Autónoma dos Açores

69,00

2,37  %

—

2,37  %

PT30 Região Autónoma da Madeira

76,00

2,47  %

71,67

2,47  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

2,11  %

—

2,11  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

70,23  %

—

70,23  %

| Rumænien | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | RO11 Nord-Vest | 58,33 | 13,13  % | — | 13,13  % |
| RO12 Centru | 60,00 | 11,93  % | — | 11,93  % |
| RO21 Nord-Est | 39,67 | 16,48  % | — | 16,48  % |
| RO22 Sud-Est | 52,67 | 12,37  % | — | 12,37  % |
| RO31 Sud – Muntenia | 49,33 | 15,14  % | — | 15,14  % |
| RO41 Sud-Vest Oltenia | 46,67 | 9,96  % | — | 9,96  % |
| RO42 Vest | 66,00 | 9,15  % | — | 9,15  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 1,19  % | — | 1,19  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 89,34  % | — | 89,34  % |

Rumænien

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

RO11 Nord-Vest

58,33

13,13  %

—

13,13  %

RO12 Centru

60,00

11,93  %

—

11,93  %

RO21 Nord-Est

39,67

16,48  %

—

16,48  %

RO22 Sud-Est

52,67

12,37  %

—

12,37  %

RO31 Sud – Muntenia

49,33

15,14  %

—

15,14  %

RO41 Sud-Vest Oltenia

46,67

9,96  %

—

9,96  %

RO42 Vest

66,00

9,15  %

—

9,15  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

1,19  %

—

1,19  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

89,34  %

—

89,34  %

| Slovenien | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | SI03 Vzhodna Slovenija | 70,67 | 52,71  % | — | 52,71  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 17,29  % | — | 17,29  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 70,00  % | — | 70,00  % |

Slovenien

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

SI03 Vzhodna Slovenija

70,67

52,71  %

—

52,71  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

17,29  %

—

17,29  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

70,00  %

—

70,00  %

| Slovakiet | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a)-områder | SK02 Západné Slovensko | 66,67 | 33,55  % | 64,67 | 33,55  % |
| SK03 Stredné Slovensko | 58,00 | 24,60  % | — | 24,60  % |
| SK04 Východné Slovensko | 52,00 | 29,82  % | — | 29,82  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 87,97  % | — | 87,97  % |

Slovakiet

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

a)-områder

SK02 Západné Slovensko

66,67

33,55  %

64,67

33,55  %

SK03 Stredné Slovensko

58,00

24,60  %

—

24,60  %

SK04 Východné Slovensko

52,00

29,82  %

—

29,82  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

87,97  %

—

87,97  %

| Finland | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prædefinerede c)-områder (tyndt befolkede områder) | FI1D1 Etelä-Savo | — | 2,67  % | — | 2,67  % |
| FI1D2 Pohjois-Savo | — | 4,46  % | — | 4,46  % |
| FI1D3 Pohjois-Karjala | — | 2,95  % | — | 2,95  % |
| FI1D5 Keski-Pohjanmaa | — | 1,24  % | — | 1,24  % |
| FI1D7 Lappi | — | 3,24  % | — | 3,24  % |
| FI1D8 Kainuu | — | 1,34  % | — | 1,34  % |
| FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa | — | 7,43  % | — | 7,43  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 3,52  % | — | 3,52  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 26,86  % | — | 26,86  % |

Finland

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Prædefinerede c)-områder (tyndt befolkede områder)

FI1D1 Etelä-Savo

—

2,67  %

—

2,67  %

FI1D2 Pohjois-Savo

—

4,46  %

—

4,46  %

FI1D3 Pohjois-Karjala

—

2,95  %

—

2,95  %

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

—

1,24  %

—

1,24  %

FI1D7 Lappi

—

3,24  %

—

3,24  %

FI1D8 Kainuu

—

1,34  %

—

1,34  %

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

—

7,43  %

—

7,43  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

3,52  %

—

3,52  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

26,86  %

—

26,86  %

| Sverige | NUTS-regioner | BNP pr. indbygger 2016-2018 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023 | BNP pr. indbygger 2019-2021 | Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prædefinerede c)-områder (tyndt befolkede områder) | SE312 Dalarnas län | — | 2,81  % | — | 2,81  % |
| SE321 Västernorrlands län | — | 2,42  % | — | 2,42  % |
| SE322 Jämtlands län | — | 1,27  % | — | 1,27  % |
| SE331 Västerbottens län | — | 2,63  % | — | 2,63  % |
| SE332 Norrbottens län | — | 2,48  % | — | 2,48  % |
| Ikkeprædefinerede c)-områder | — | — | 9,98  % | — | 9,98  % |
| Samlet befolkningsdækning 2022-2027 | — | — | 21,60  % | — | 21,60  % |

Sverige

NUTS-regioner

BNP pr. indbygger 2016-2018

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2021-31.12.2023

BNP pr. indbygger 2019-2021

Procentdel af den nationale befolkning 1.1.2024-31.12.2027

Prædefinerede c)-områder (tyndt befolkede områder)

SE312 Dalarnas län

—

2,81  %

—

2,81  %

SE321 Västernorrlands län

—

2,42  %

—

2,42  %

SE322 Jämtlands län

—

1,27  %

—

1,27  %

SE331 Västerbottens län

—

2,63  %

—

2,63  %

SE332 Norrbottens län

—

2,48  %

—

2,48  %

Ikkeprædefinerede c)-områder

—

—

9,98  %

—

9,98  %

Samlet befolkningsdækning 2022-2027

—

—

21,60  %

—

21,60  %

---

(1)  Målt i KKS, treårsgennemsnit for 2016-2018 (EU27 = 100) (som ajourført den 23. marts 2020).

1

(2)  Baseret på Eurostats befolkningsdata for 2018.

2

(3)  Målt i KKS, treårsgennemsnit for 2019-2021 (EU27 = 100) (som ajourført den 23. februar 2023).

3

(4)  Baseret på Eurostats befolkningsdata for 2018.

4

(*1)  Saint-Martin er en region i den yderste periferi, men er ikke omfattet af NUTS-nomenklaturen fra 2021. For at beregne den maksimale støtteintensitet kan Frankrig anvende data fra det nationale statistiske kontor eller andre anerkendte kilder.

*1

Saint-Martin er en region i den yderste periferi, men er ikke omfattet af NUTS-nomenklaturen fra 2021. For at beregne den maksimale støtteintensitet kan Frankrig anvende data fra det nationale statistiske kontor eller andre anerkendte kilder.

---

BILAG 2

»BILAG IV

Metode til definition af støtteberettigede områder med befolkningstilbagegang som omhandlet i afsnit 7.4.5

Medlemsstaterne kan identificere de områder, der oplever en befolkningstilbagegang, på følgende måde:

| — | medlemsstaterne skal udpege støtteberettigede områder på NUTS 3-niveau i medfør af traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c) |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne skal udpege støtteberettigede områder på NUTS 3-niveau i medfør af traktatens artikel 107, stk. 3, litra a) og c)

| — | der skal anvendes Eurostat-data om befolkningstæthed for perioden 2009-2018 baseret på den seneste tilgængelige NUTS-nomenklatur |
| --- | --- |

—

der skal anvendes Eurostat-data om befolkningstæthed for perioden 2009-2018 baseret på den seneste tilgængelige NUTS-nomenklatur

| — | medlemsstaterne skal påvise en befolkningstilbagegang på over 10 % i perioden 2009-2018 |
| --- | --- |

—

medlemsstaterne skal påvise en befolkningstilbagegang på over 10 % i perioden 2009-2018

| — | hvis NUTS-nomenklaturen er blevet ændret i løbet af de foregående 10 år, skal medlemsstaterne anvende dataene om befolkningstætheden i den længste tilgængelige periode. |
| --- | --- |

—

hvis NUTS-nomenklaturen er blevet ændret i løbet af de foregående 10 år, skal medlemsstaterne anvende dataene om befolkningstætheden i den længste tilgængelige periode.

Medlemsstaterne skal medtage de således identificerede områder, når de fremsender en anmeldelse i henhold til punkt 189.

Uanset ovenstående kan medlemsstaterne for perioden 1. januar 2024 til 31. december 2027 også påvise en befolkningstilbagegang med henblik på punkt 188 ved henvisning til perioden 2010-2019.

---

Revisionsretten

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/29

---

Særberetning 13/2023

»Autoriserede økonomiske operatører - Solidt toldprogram med uudnyttet potentiale og uensartet gennemførelse«

(2023/C 194/06)

Den Europæiske Revisionsret har offentliggjort sin særberetning 13/2023: »Autoriserede økonomiske operatører - Solidt toldprogram med uudnyttet potentiale og uensartet gennemførelse«.

Beretningen kan læses direkte på eller downloades fra Den Europæiske Revisionsrets websted: https://www.eca.europa.eu/da/publications/sr-2023-13

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/30

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.11131 – PIERER / LEONI)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 194/07)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Dipl. Ing. Stefan Pierer (»Hr. Pierer«, Østrig), en fysisk person |
| --- | --- |

—

Dipl. Ing. Stefan Pierer (»Hr. Pierer«, Østrig), en fysisk person

| — | LEONI AG, et børsnoteret selskab (»LEONI«, Tyskland). Ingen af selskabets aktionærer udøver afgørende indflydelse på LEONI. |
| --- | --- |

—

LEONI AG, et børsnoteret selskab (»LEONI«, Tyskland). Ingen af selskabets aktionærer udøver afgørende indflydelse på LEONI.

Hr. Pierer erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over LEONI.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Hr. Pierer kontrollerer Pierer Industrie AG (»PIAG«). PIAG er en østrigsk industrikoncern, der er aktiv inden for produktion og distribution af motorcykler, elcykler og komponenter til tohjulede motordrevne køretøjer, inden for udvikling, produktion, vedligeholdelse og distribution af højteknologiske mekaniske systemer til dynamiske komponenter til motorsport-, luksusbil- og luftfartsindustrien og inden for fremstilling af CO2-besparende bremser, pumper og motorkomponenter. PIAG er aktiv på verdensplan |
| --- | --- |

—

Hr. Pierer kontrollerer Pierer Industrie AG (»PIAG«). PIAG er en østrigsk industrikoncern, der er aktiv inden for produktion og distribution af motorcykler, elcykler og komponenter til tohjulede motordrevne køretøjer, inden for udvikling, produktion, vedligeholdelse og distribution af højteknologiske mekaniske systemer til dynamiske komponenter til motorsport-, luksusbil- og luftfartsindustrien og inden for fremstilling af CO2-besparende bremser, pumper og motorkomponenter. PIAG er aktiv på verdensplan

| — | LEONI er en global leverandør af produkter, løsninger og tjenester til energi- og dataforvaltning i bilindustrien. Nærmere bestemt leverer LEONI standardiserede kabler og datakabler til ledningssystemer. |
| --- | --- |

—

LEONI er en global leverandør af produkter, løsninger og tjenester til energi- og dataforvaltning i bilindustrien. Nærmere bestemt leverer LEONI standardiserede kabler og datakabler til ledningssystemer.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.11131 – PIERER / LEONI

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/32

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.11061 — NORDIC METAL/ALUMECO GROUP)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 194/08)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Nordic Metal Holdings Inc. (»Nordic Metal«) (USA) (2), |
| --- | --- |

—

Nordic Metal Holdings Inc. (»Nordic Metal«) (USA) (2),

| — | Alumeco Holding A/S (3) (herefter »Alumeco«) (Danmark) |
| --- | --- |

—

Alumeco Holding A/S (3) (herefter »Alumeco«) (Danmark)

Nordic Metal erhverver enekontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Alumeco Group.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

| — | Nordic Metal er aktiv inden for distribution af metaller i Europa og fokuserer på aluminium og rustfrit stål. |
| --- | --- |

—

Nordic Metal er aktiv inden for distribution af metaller i Europa og fokuserer på aluminium og rustfrit stål.

| — | Alumeco er en international distributør af metaller og fokuserer primært på aluminium, men distribuerer også kobberlegeringer og rustfrit stål. Alumeco er også aktiv inden for design, ingeniørvirksomhed og produktion af specialiserede delstrukturer i aluminium til vindenergiindustrien via sin forretningsenhed Aluwind. Alumeco virker primært i Europa. |
| --- | --- |

—

Alumeco er en international distributør af metaller og fokuserer primært på aluminium, men distribuerer også kobberlegeringer og rustfrit stål. Alumeco er også aktiv inden for design, ingeniørvirksomhed og produktion af specialiserede delstrukturer i aluminium til vindenergiindustrien via sin forretningsenhed Aluwind. Alumeco virker primært i Europa.

3.

Efter en foreløbig gennemgang af sagen finder Kommissionen, at den anmeldte fusion muligvis er omfattet af fusionsforordningen. Den har dog endnu ikke taget endelig stilling hertil.

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.11061 — NORDIC METAL/ALUMECO GROUP

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  Nordic Metal er et nystiftet selskab, der direkte eller indirekte ejes af tre fysiske personer (herefter »Investorerne«), som ejer forskellige uafhængige selskaber, der er aktive inden for distribution af aluminium, rustfrit stål, kobberlegeringer og andre metaller i Europa. Det drejer sig om Amari Metals Europe Ltd. (»AME«), Amari Benelux Inc. (»ABI«), Amari Ireland Limited (»AIL«) en enkelt virksomhed, Amari France Holdings Inc. (»AMF«), Amari Switzerland Holdings Inc. (»AMS«), Sverdrup Holdings Inc. (»Sverdrup«), Britannia Metals Holdings, Inc. (»Britannia«), Aero Metals Alliance Inc. (»AMA«), Henley Management Company (»Henley«) og Deloro Group Holding Inc. (»Deloro«).

2

AME

ABI

AIL

AMF

AMS

Sverdrup

Britannia

AMA

Henley

Deloro

(3)  Alumeco Group består af i) Alumeco og ii) Aluwind.

3

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/34

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 194/09)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse med oprindelse i en medlemsstat

»Miel de Granada«

EU-nr.: PDO-ES-0243-AM01 –– 3.3.2023

BOB (X) BGB ( )

1.   Produktets betegnelse

»Miel de Granada«

2.   Medlemsstat, som det geografiske område tilhører

Spanien

3.   Myndighed i medlemsstaten, der meddeler standardændringen

Generaldirektoratet for industri, innovation og fødevarekæden under ministeriet for landbrug, fiskeri, vand og udvikling af landdistrikter under den andalusiske regionalregering (Dirección General de Industrias, Innovación y Cadena Agroalimentaria Consejería de Agricultura, Pesca, Agua y Desarrollo Rural de la Junta de Andalucía).

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

1.   Ændring af de fysisk-kemiske kendetegn

Afsnit B.1 i varespecifikationen

De generelle fysisk-kemiske kendetegn ændres for så vidt angår hydroxymethylfurfural på tidspunktet for emballering og mærkning. Dette var ikke medtaget i den tidligere udgave. Nærmere bestemt ændres:

| — | Hydroxymethylfurfural: < 10 mg/kg |
| --- | --- |

—

Hydroxymethylfurfural: < 10 mg/kg

til:

| — | Hydroxymethylfurfural: < 18 mg/kg. |
| --- | --- |

—

Hydroxymethylfurfural: < 18 mg/kg.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

2.   Fjernelse af grænserne for andelen af pollen fra Erica sp.

I afsnit B.2 i varespecifikationen udgår grænsen på 1 % for andelen af pollen fra Erica sp., da pollenniveauet er steget som følge af klimaændringer.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

3.   Ændringer i de organoleptiske kendetegn

I en tabel præciseres afsnit B.3 i varespecifikationen med hensyn til de organoleptiske kendetegn, så de kan analyseres og kvantificeres i et laboratorium. Der er fastsat grænseværdier for variabler som ledningsevne, pollenprocent og farve.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

4.   Ny ordlyd vedrørende honningens sporbarhed

Afsnit D i varespecifikationen

Ordlyden ændres for at afspejle tilgangen til sikring af honningens sporbarhed.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

5.   Ajourføring af »Produktionsmetode«

I afsnit E i varespecifikationen, der vedrører produktionsmetoden, foretages følgende ændringer:

Beskrivelsen af beholdernes indhold ajourføres, og de involverede processer beskrives i en klarere og mere tidssvarende ordlyd. Overskrifterne »Præsentation og emballering«, »Beholdernes indhold« og »Forsendelse af honning« tilføjes efterfulgt af en klarere beskrivelse af, hvad det involverer.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

6.   Ændring af det organ, der er ansvarligt for at kontrollere overholdelsen af varespecifikationen

Dette vedrører afsnit G i varespecifikationen om kontrol af overholdelsen af varespecifikationen inden salg i en enhed, der er akkrediteret i overensstemmelse med ISO 17065.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

7.   Ændring af ordlyden vedrørende produkttypen.

Henvisningen til bilag IX til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 668/2014 udgår af afsnit 3.1 i enhedsdokumentet, da den ikke længere er nødvendig.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

8.   Ændring af ordlyden af specifikke regler for udskæring, rivning, emballering osv. af produktet

I afsnit 3.5 udgår hele teksten vedrørende produktets sporbarhed, og der tilføjes en ny ordlyd, som anses for at være mere hensigtsmæssig. Denne nye tekst var tidligere en del af afsnit 3.6 »Præsentation og emballering« og »Beholdernes indhold«.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

9.   Ny ordlyd vedrørende særlige mærkningsregler i varespecifikationen

Ordlyden af afsnit H i varespecifikationen er blevet ændret, idet henvisningen til »symbolet for Det Europæiske Fællesskab« er blevet erstattet af en henvisning til »symbolet for Den Europæiske Union«.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

10.   Ny ordlyd vedrørende de særlige mærkningsregler i enhedsdokumentet

I afsnit 3.6 i enhedsdokumentet er den tidligere tekst blevet erstattet af den nye ordlyd i afsnit H i varespecifikationen, der anses for at være mere dækkende.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

11.   Forenkling af ordlyden i begrundelsen for tilknytningen til det pågældende geografiske område

Ordlyden i afsnit 5 i enhedsdokumentet, »Tilknytning til det geografiske område«, er blevet ændret for at bringe det i overensstemmelse med det maksimale antal tegn, der fremgår af eAmbrosia-siden. Indholdet er forblevet uændret, og den anvendte ordlyd er ordlyden i produktresuméet.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

»Miel de Granada«

EU-nr.: PDO-ES-0243-AM01 –– 3.3.2023

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse

»Miel de Granada«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.4. Andre animalske produkter (æg, honning, forskellige mejeriprodukter undtagen smør m.m.)

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Honning: fødevare fremstillet af honningbier ved hjælp af nektar fra blomster eller sekreter fra planters levende dele, eller som findes på dem, og som bierne indsamler, omdanner, kombinerer med deres egne særlige stoffer, opbevarer og lader modne i bistadens honningtavler. Den kan være flydende, tyktflydende eller krystalklar.

Beskyttet honning klassificeres som:

| — | enkeltblomstret honning fra kastanjeblomster (Castanea sativa) |
| --- | --- |

—

enkeltblomstret honning fra kastanjeblomster (Castanea sativa)

| — | enkeltblomstret honning fra rosmarinblomster (Rosmarinus officinalis) |
| --- | --- |

—

enkeltblomstret honning fra rosmarinblomster (Rosmarinus officinalis)

| — | enkeltblomstret honning fra timianblomster (Thymus sp.) |
| --- | --- |

—

enkeltblomstret honning fra timianblomster (Thymus sp.)

| — | enkeltblomstret honning fra avocadoblomster (Persea americana) |
| --- | --- |

—

enkeltblomstret honning fra avocadoblomster (Persea americana)

| — | enkeltblomstret honning fra orangeblomster (Citrus sp.) |
| --- | --- |

—

enkeltblomstret honning fra orangeblomster (Citrus sp.)

| — | enkeltblomstret honning fra franske lavendelblomster (Lavandula stoechas) |
| --- | --- |

—

enkeltblomstret honning fra franske lavendelblomster (Lavandula stoechas)

| — | bjerghonning |
| --- | --- |

—

bjerghonning

| — | flerblomstret honning |
| --- | --- |

—

flerblomstret honning

1.   Generelle fysisk-kemiske kendetegn, der er fælles for alle honningsorter på tidspunktet for emballering og mærkning

| — | Vandindhold: < 17,5 % |
| --- | --- |

—

Vandindhold: < 17,5 %

| — | Hydroxymethylfurfural: < 18 mg/kg. |
| --- | --- |

—

Hydroxymethylfurfural: < 18 mg/kg.

2.––   Generelle honning-palynologiske kendetegn for alle honninger:

| a) | Pollensammensætningen er karakteristisk for vegetationen i Granada, og består hovedsagelig af følgende familier: Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae og Lauraceae. |
| --- | --- |

a)

Pollensammensætningen er karakteristisk for vegetationen i Granada, og består hovedsagelig af følgende familier: Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salicaceae, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae og Lauraceae.

3.   Særlige fysisk-kemiske og honning-palynologiske kendetegn:

| Honningtype | Ledningsevne | Farve | Pollenindhold |
| --- | --- | --- | --- |
| (× m S/cm) | (mm Pfund) |
| enkeltblomstret kastanjehonning
  (Castanea sativa) | > 0,8 | > 80 | > 75 % Castanea


  sativa |
| enkeltblomstret rosmarinhonning
  (Rosmarinus officinalis) | < 0,25 | < 35 | > 15 % Rosmarinus officinalis eller > 10 % Rosmarinus officinalis og > 5 % andre læbeblomster |
| enkeltblomstret timianhonning
  (Thymus sp.) | > 0,3 og < 0,8 | > 55 | > 15 % Thymus sp. |
| enkeltblomstret avocadohonning
  (Persea americana) | > 0,7 | > 100 | > 25 % Persea sp. |
| Tilstedeværelse af > 0,2 % perseitol, hvis pollenindholdet < 25 % |
| enkeltblomstret orange(blomst)honning
  (Citrus sp.) | < 0,3 | < 30 | > 15 % Citrus sp. |
| Hvis pollenindholdet er mellem 5,0 % og 15 %, skal indholdet af methylanthranilat være lig med eller større end 1,2 mg/kg |
| enkeltblomstret fransk lavendelhonning
  (Lavandula stoechas) | < 0,5 | < 50 | > 15 % Lavandula stoechas |
| Bjerghonning | | | > 20 % Castanea sp. |

Honningtype

Ledningsevne

Farve

Pollenindhold

(× m S/cm)

(mm Pfund)

enkeltblomstret kastanjehonning

(Castanea sativa)

> 0,8

> 80

> 75 % Castanea

sativa

enkeltblomstret rosmarinhonning

(Rosmarinus officinalis)

< 0,25

< 35

> 15 % Rosmarinus officinalis eller > 10 % Rosmarinus officinalis og > 5 % andre læbeblomster

enkeltblomstret timianhonning

(Thymus sp.)

> 0,3 og < 0,8

> 55

> 15 % Thymus sp.

enkeltblomstret avocadohonning

(Persea americana)

> 0,7

> 100

> 25 % Persea sp.

Tilstedeværelse af > 0,2 % perseitol, hvis pollenindholdet < 25 %

enkeltblomstret orange(blomst)honning

(Citrus sp.)

< 0,3

< 30

> 15 % Citrus sp.

Hvis pollenindholdet er mellem 5,0 % og 15 %, skal indholdet af methylanthranilat være lig med eller større end 1,2 mg/kg

enkeltblomstret fransk lavendelhonning

(Lavandula stoechas)

< 0,5

< 50

> 15 % Lavandula stoechas

Bjerghonning

> 20 % Castanea sp.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Dette er ikke relevant for honning.

Dette afsnit finder ikke anvendelse.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Alle faser af fremstillingsprocessen skal foregå i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Præsentation og emballering

Honning i flydende eller fast (krystalliseret) form eller med cremet tekstur.

Beholdernes indhold

Beholdere med et rumindhold på højst 5 kg, som skal være i overensstemmelse med gældende lovgivning.

Materiale: gennemsigtigt, ufarvet glas.

Etiketten og kontroletiketten må ikke skjule indholdet.

Hermetisk lukning.

Der kan anvendes traditionelle krukker af fajance, forudsat at de har en nettovægt på 500 eller 1 000 g og en hermetisk lukning.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Etiketterne godkendes af kontrolorganet for så vidt angår anvendelsen af betegnelsen eller mærket. Etiketterne på krukkerne skal være forsynet med følgende tydelig angivelse: »Denominación de Origen Protegida« (»beskyttet oprindelsesbetegnelse«), symbolet for Den Europæiske Union og betegnelsen »Miel de Granada«.

Uanset i hvilken type beholder der forsendes forskellige typer honning til konsum, skal de være forsynet med en nummereret etiket eller kontroletiket, der stilles til rådighed af kontrolinstansen, og som skal anbragt inden forsendelsen i overensstemmelse med de regler, der er fastsat herfor, og altid på en sådan måde, at etiketterne ikke kan genanvendes.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det område, hvor bistaderne er placeret, og hvor honningen udvindes, dvs. produktionsområdet, omfatter alle de kommunale områder i provinsen Granada i den selvstyrende region Andalusien.

Det samlede areal er på 12 531 hektar.

Honningen emballeres i produktionsområdet.

5.   Tilknytning til det geografiske område

a.   Historisk tilknytning

Kvaliteten af honning fra Granada er velkendt og har været veldokumenteret siden begyndelsen af det 14. århundrede. Der er blevet produceret honning i denne region i umindelige tider. Den første dokumentation går tilbage til Ibn al-Khathib (1313-1375), der i sit værk al-Ihata fi akhbar Gharnata (»Den fuldstændige kilde til Granadas historie«) henviser til en stor honningproduktion i Granadas områder, hvor der stadig gøres brug af denne traditionelle ressource som en vigtig indtægtskilde. Der er også mange henvisninger til honning i forskellige krønikeskriveres værker fra perioden, hvori de berettede om kristne hæres erobring af Emiratet Granada.

Efter erobringen begyndte kommunerne at organisere forskellige økonomiske aktiviteter. F.eks. i Baza opkrævede de kommunale myndigheder som beskrevet i Libro de Propios (1564) afgifter på bistaderne i Sierra de Baza, og rosmarinhonning opnåede sin berettigede berømmelse.

I bogen om handel for byen Granada (1752) blev criador de colmena (biavler) udtrykkeligt nævnt. I 1777 beskrev Juan de la Serna Granada i sin Diccionario Geográfico o descripción de todos los reinos (»Geografisk leksikon eller beskrivelse af alle kongerierne«) Grenada som rig på voks og honning. Også Sebastián de Miñano (1826) henviste til de rigelige mængder honning af fremragende kvalitet fra Granada i sin Diccionario Geográfico Estadístico de España y Portugal (»Geografisk og statistisk leksikon for Spanien og Portugal«). Han nævnte Baza, Alhama de Granada, Güejar-Sierra og Guadix som vigtige honningproducerende områder i regionen Granada. Endvidere fremhævede Pascual Madoz i sin Diccionario Geográfico, Estadístico e Histórico de España (»Geografisk, statistisk og historisk leksikon for Spanien«) mangfoldigheden og den store mængde af honning fra Granada samt dens fremragende træk. Han bemærkede f.eks. de store mængder hvid honning i Loja kommune. Han bemærkede også, at der blev produceret betydelige mængder honning på kysten (i La Garnatilla og Motril). Også Tomás López fremhævede i sin Diccionario Geográfico de Andalucía: Granada (»Geografisk leksikon for Andalusien — Granada«), der udkom i sidste fjerdedel af det 18. århundrede, desuden forskellige lokaliteter i Granada og de omkringliggende bjergkæder, hvor bistader og honning spiller en vigtig rolle, f.eks. Quéntar eller Ribera de Oveja (et lille landbosamfund, der henhører under Granada kommune).

I 1888 gennemførte Luis Morell y Terry en optælling. Antallet af bistader blev anslået til ca. 15 000, og de traditionelle biavlsområder, dvs. bjergene mod øst, Alpujarras og provinshovedstaden Granada, havde et stort antal bistader. Samme år, 1888, indførte Bertha Wihelmi bevægelige tavlebygninger og promoverede dem i provinsen, hvor de gradvist erstattede de traditionelle (arabiske) faste tavlebygninger. På denne måde gjorde hun Granada til en af de pionerprovinser, der førte an i udviklingen af nye biavlsmetoder. I maj 1909 berettede magasinet Granada Agrícola om den interesse, som det tyske marked viste for at importere honning fra Granada på grund af dens kvalitet, der skyldtes det rige udvalg af aromatiske og medicinske planter i dets bjergområder, navnlig Sierra Nevada.

b.   Natural tilknytning

De naturlige faktorer, der har direkte indflydelse på produktet, er bl.a. det bjergrige terræn, klimaet og vegetationen, mens de menneskelige faktorer omfatter ruterne for den karakteristiske interne flytning af bistader, der er fastlagt af biavlerne i Granada.

Terræn- og klimaforholdene i provinsen Granada er meget varierede med en direkte indvirkning på sektoren, og de påvirker f.eks. de stier, som biavlerne har skabt i forbindelse med den interne flytning af bistader i deres søgen efter forskellige blomsterarter. Ud fra et biavlssynspunkt betyder denne mangfoldighed, at biavlerne i Granada kan etablere stier til flytning af bistader op og ned ad bjergsiderne i provinsen, da de forskellige arter omfattede blomster på forskellige tidspunkter, så de gav et udbytte året rundt. Typen af og sæsonen for blomstring varierer afhængigt af højden, idet biavlerne bevæger sig op og ned ad skråningerne og sjældent dækker en afstand på over 50 km. Derfor bevæger biavlerne på kysten i Valle de Lecrín og Alpujarra — Sierra Nevada sig normalt opad, dvs. fra kysten til bakkerne og omvendt i deres søgen efter vegetation, der blomster afhængigt af højden.

Det er klart, at den vigtigste faktor, der giver Miel de Granada dens særlige kendetegn, som adskiller den fra andre honningtyper, er provinsens flora. Den omfatter over 296 000 ha ryddede skråninger dækket af aromatiske planter, der sikrer en blomstrende biavl, samt store områder med kastanjer, orangetræer og, på kysten, avocadoer, som provinserne Granada og Málaga er store producenter af.

Næsten 70 % af ejerne af biavlsvirksomheder i provinsen Granada har forbindelser til beskyttede områder (nationalparken Sierra Nevada og naturparkerne Sierra Nevada, Sierra de Baza, Sierra de Huétor, Sierra de Castril og Sierras de Tejeda, Alhama y Almijara), som er deres sædvanlige bopælsområde. Deres bistader forbliver i disse områder i en del af året, enten med henblik på avl eller overvintring. Den flytning af bier, som biavlerne gennemfører i hele provinsen Granada i søgningen efter den bedste blomsterkvalitet hele året eller efter overvintringssteder, giver Miel de Granada en helt unikt pollensammensætning

Disse områder har været isolerede i en lang periode, og biavl har spillet en vigtig økonomisk rolle ved at skabe alternative kilder til landbrugets indtægter. De mange forskellige blomster i disse parker betyder, at den honning, de producerer, bliver til på baggrund af en enestående blomstersammensætning. Alene i Sierra Nevada findes der mere end 160 endemiske arter, hvoraf 60 kun findes her.

Ved pollenundersøgelser i provinsen er der blevet afdækket 92 former tilhørende ca. 50 botaniske familier. Miel de Granada indeholder typisk den pollensammensætning, der omfatter følgende familier: Cistaceae, Lamiaceae, Fagaceae, Rosaceae, Asteraceae, Brassicaceae, Fabaceae, Borraginaceae, Salience, Campanulaceae, Resedaceae, Plantaginaceae, Apiaceae, Caesalpinaceae og Lauraceae. Dette kendskab til pollensammensætningen i Miel de Granada sammenholdt med den betragtelige mængde endemiske planter gør det muligt at foretage en klar geografisk sondring mellem den honning, vi producerer, og honning, som produceres andre steder på Den Iberiske Halvø.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.juntadeandalucia.es/sites/default/files/inline-files/2023/02/Pliego_miel_Gran_consolidado.pdf

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---

| 2.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 194/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 194/40

---

Offentliggørelse af en ansøgning om registrering af en betegnelse i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2023/C 194/10)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1) senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen.

ENHEDSDOKUMENT

»Suonenjoen mansikka«

EU-nr.: PGI-FI-02841 — 2.5.2022

BOB ( ) BGB (X)

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Suonenjoen mansikka«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Finland

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6 — Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Betegnelsen »Suonenjoen mansikka« anvendes til havejordbær (Fragaria X ananassa), der dyrkes i den nordlige Savonia-region i kommunen Suonenjoki og de omkringliggende kommuner.

Jordbærret»Suonenjoen mansikka« er fuldstændigt rødt, saftigt og fløjlsblødt i munden. Jordbærret skal være sødt og aromatisk.

»Suonenjoen mansikka« er mindst 18 mm. Stilken og blomsterbægeret skal være frisk og grøn. Når jordbærrene plukkes, skal de have en jævn farve. Jordbærrene kan spises friske som ukogte bær. Jordbærrene skal have et sukkerindhold på mindst 8 brixgrader. Jordbærrenes sødme varierer afhængigt af sorten og dyrkningsbetingelserne.

»Suonenjoen mansikka« sælges som friske, frosne eller dybfrosne bær eller bær til forarbejdning. Hvis bærrene sælges friske, skal produktet »Suonenjoen mansikka« opfylde mindst kravene i klasse I. Frosne eller dybfrosne bær eller bær til forarbejdning med betegnelsen »Suonenjoen mansikka« skal være klasse II.

Produktet »Suonenjoen mansikka« skal leveres frisk til salg ikke senere end den dag, hvor det er plukket.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

—

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktet »Suonenjoen mansikka« dyrkes og plukkes i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

De friske jordbær pakkes også i det afgrænsede geografiske område for at sikre kvaliteten og oprindelsen. Jordbærrene kan være frosne eller dybfrosne uden for det afgrænsede geografiske område.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produktet »Suonenjoen mansikka« skal altid sælges emballeret, når det sælges frisk, frossen elle dybfrossen. Det må ikke sælges i løs vægt.

Producenter, der fremstiller jordbær i Suonenjoki, kan anvende logoet »Suonenjoen mansikka«. Logoet er frit tilgængeligt for alle producenter, der opfylder varespecifikationen.

Image 1

Figur 1.

Logoet »Suonenjoen mansikka«

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Produktet »Suonenjoen mansikka« fremstilles i den nordlige Savonia-region i Sisä-Savo-området: i kommunerne Suonenjoki, Tervo, Rautalampi og Vesanto (regioner i henhold til kommunegrænserne i 2021) og den vestlige del af Kuopio i området for den tidligere kommune Karttula (region i henhold til kommunegrænserne i 2010).

5.   Tilknytning til det geografiske område

Den geografiske betegnelse »Suonenjoen mansikka« er baseret på det omdømme, som jordbærrene, der fremstilles i regionen Suonenjoki, har.

Suonenjoki har en langvarig tradition for jordbærdyrkning. I 2016 fejrede man i Suonenjoki 100-året for produktet »Suonenjoen mansikka«. Igennem et århundrede er »Suonenjoen mansikka« blevet et fast udtryk i den finske kulinariske kultur. Produktet sælges over alt i Finland, og Suonenjoki er især kendt for sine jordbær. Kommerciel jordbærdyrkning i Finland har sin oprindelse i regionen Suonenjoki.

Byens gader viser jordbærrene på mange måder. I Suonenjokis centrum er der en statue af piger, der samler jordbær — statuen fra 1981 Mansikkatytöt af billedhuggeren Raimo Heino.

Om sommeren gør byen Suonenjoki det lettere at købe jordbær ved at ansætte jordbærsælgere, der sælger disse på det nationale tognetværk (Valtion Rautatiet — VR). Jordbærrene sælges i toget i tre uger, efter at hovedafgrøden er modnet. »Suonenjoen mansikka« er de eneste bær, der sælges i toget. Den tradition, der opstod i 1995, betyder, at passagererne nu ser frem til salget af disse jordbær hvert år. Suonenjokis togstation er pyntet med jordbær.

Jordbærkarnevalet i Suonenjoki, der har været afholdt til ære for jordbærrene i Suonenjoki siden 1970, finder sted den anden weekend i juli. Det er en af Finlands længstvarende sommerbegivenheder. Det, der oprindeligt var en høstfejring, er nu vokset til en begivenhed med ca. 20 000 besøgende. Karnevalet indledes traditionelt med et karnevalsoptog med repræsentanter for iværksættere og organisationer fra regionen.

Hvert år kåres der ved karnevalet en »jordbærpige«, der deltager i PR-arbejde for byen og virksomheder i det år, hvor personen bærer denne titel. Der kåres også en »jordbærvært« og/eller »jordbærværtinde« for et år hvert år ved begivenheden. »Jordbærværten« eller »jordbærværtinden« er en person, der er tæt knyttet til jordbærdyrkning, og som har fremmet »Suonenjoen mansikka«. Der er også andre jordbærrelaterede programmer under karnevalet som f.eks. en jordbærspisningskonkurrence og en jordbærkagedekorationskonkurrence.

En bog om »Suonenjoen mansikka« - Mansikalla maineeseen (»Jordbærstjernestatus«) — blev offentliggjort for at markere jordbærrets 100 års jubilæum i 2016. Producenten af frosne bær Pakkasmarja Oy har også lavet en video om den lokale jordbærdyrkning med titlen »Suonenjoen punainen timantti«, dvs. »Suonenjokis røde diamant«.

Afgrøden, der oprindeligt stammer fra små jordbærplanter, har udviklet sig gennem årtier, og i dag er jordbærmarkerne en integreret del af områdets landskab. Suonenjoki og de omkringliggende kommuner (Sisä-Savo) er hjemsted for den nordligste koncentration af jordbærdyrkning i verden. Suonenjoki er også hjemsted for Marjaosaamiskeskus center for bærekspertise og projekter til fremme af bæravleres viden i regionen Suonenjoki inden for jordbærdyrkning. Landbrugerne i regionen har også deres egen Suonenjokis bæravlerforening (Suonenjoen seudun marjanviljelijäin yhdistys ry - SSMY) siden 1966. Jordbærrene nævnes også i Suonenjokis kommunale strategi for 2018 til 2025. Byens vision er at være en »jordbærby, der er kendt for sin ambitiøse udvikling«.

De lange lyse sommernætter og den bakkede, porøse morænegrund, som er typisk for området, skaber gode dyrkningsbetingelser for jordbærdyrkning og giver jordbærrene deres karakteristiske aroma og sødme. »Suonenjoen mansikka« dyrkes i det fri eller i et defineret vækstmedium i det fri, i polytunneler eller væksthuse. Regionen Sisä-Savo fremstiller ca. en femtedel af hele Finlands jordbærproduktion hvert år. Dette skyldes en lang række gårde og områdets udbytte, der ligger over gennemsnittet.

Mange års erfaring har ført til dyrkning af søde, aromatiske og velsmagende bær. Der dyrkes dog flere forskellige jordbærsorter under betegnelsen »Suonenjoen mansikka«. Betegnelsen er mere områdespecifik end sortsspecifik. I dag er Polka, Rumba og Sonata de mest dyrkede sorter og hovedafgrøder i regionen. Der er også mange sorter, der dyrkes fra tidligt til sent, så høstperioden i det fri varer normalt fra juni til september. Igennem årene har landbrugernes jordbærdyrkningsekspertise været vigtig for at kunne fremstille et produkt af høj kvalitet.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

https://www.ruokavirasto.fi/globalassets/yritykset/elintarvikeala/valmistus/elintarvikkeista-annettavat-tiedot/eun-nimisuojajarjestelma/suonenjoen-mansikka-hakemus-final-021221.pdf?visitorgroupsByID=undefined

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---