# Euroopa Liidu C 228/29.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 228 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik29. juuni 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 228

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik29. juuni 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 578. istungjärk – vaheuuendamine, 26.4.2023–27.4.2023 |
| 2023/C 228/01 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitused Euroopa poolaasta põhjalikuks reformimiseks (omaalgatuslik arvamus) | 1 |
| 2023/C 228/02 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õigus tervislikule keskkonnale Euroopa Liidus, eelkõige Ukraina sõja kontekstis (omaalgatuslik arvamus) | 10 |
| 2023/C 228/03 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi digitaalse konkurentsivõime edasine suurendamine (ettevalmistav arvamus) | 17 |
| 2023/C 228/04 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal 30 aastat ühtset turgu: kuidas parandada ühtse turu toimimist (ettevalmistav arvamus) | 22 |
| 2023/C 228/05 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ebakindel töö ja vaimne tervis (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Hispaania taotlusel) | 28 |
| 2023/C 228/06 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Demokraatia tööl (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Hispaania taotlusel) | 43 |
| 2023/C 228/07 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlus (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Hispaania taotlusel) | 58 |
| 2023/C 228/08 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Pädevuse ja oskuste arendamine rohe- ja digipöörde kontekstis (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Rootsi taotlusel) | 64 |
| 2023/C 228/09 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi puudega isiku kaart (ettevalmistav arvamus Euroopa Komisjoni taotlusel) | 71 |
| 2023/C 228/10 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Virtuaalmaailma, sh metaversumit käsitlev algatus (ettevalmistav arvamus Euroopa Komisjoni taotlusel) | 76 |
| 2023/C 228/11 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üleminek pikaajaliselt kestlikule transpordisüsteemile (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Rootsi taotlusel) | 81 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 578. istungjärk – vaheuuendamine, 26.4.2023–27.4.2023

2023/C 228/01

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitused Euroopa poolaasta põhjalikuks reformimiseks (omaalgatuslik arvamus)

1

2023/C 228/02

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Õigus tervislikule keskkonnale Euroopa Liidus, eelkõige Ukraina sõja kontekstis (omaalgatuslik arvamus)

10

2023/C 228/03

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi digitaalse konkurentsivõime edasine suurendamine (ettevalmistav arvamus)

17

2023/C 228/04

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal 30 aastat ühtset turgu: kuidas parandada ühtse turu toimimist (ettevalmistav arvamus)

22

2023/C 228/05

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ebakindel töö ja vaimne tervis (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Hispaania taotlusel)

28

2023/C 228/06

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Demokraatia tööl (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Hispaania taotlusel)

43

2023/C 228/07

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlus (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Hispaania taotlusel)

58

2023/C 228/08

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Pädevuse ja oskuste arendamine rohe- ja digipöörde kontekstis (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Rootsi taotlusel)

64

2023/C 228/09

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal ELi puudega isiku kaart (ettevalmistav arvamus Euroopa Komisjoni taotlusel)

71

2023/C 228/10

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Virtuaalmaailma, sh metaversumit käsitlev algatus (ettevalmistav arvamus Euroopa Komisjoni taotlusel)

76

2023/C 228/11

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Üleminek pikaajaliselt kestlikule transpordisüsteemile (ettevalmistav arvamus eesistujariigi Rootsi taotlusel)

81

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee |
| | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 578. istungjärk – vaheuuendamine, 26.4.2023–27.4.2023 |
| 2023/C 228/12 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: nõukogu soovitus sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta Euroopa Liidus (COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE)) ja Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Sotsiaaldialoogi tugevdamine Euroopa Liidus – selle täieliku potentsiaali ärakasutamine õiglasel üleminekul (COM(2023) 40 final) | 87 |
| 2023/C 228/13 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse reisijaid käsitleva eelteabe kogumist ja edastamist välispiirikontrolli tõhustamiseks ja hõlbustamiseks ning millega muudetakse määrusi (EL) 2019/817 ja (EL) 2018/1726 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/82/EÜ (COM(2022) 729 final) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reisijaid käsitleva eelteabe kogumise ja edastamise kohta terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks ning millega muudetakse määrust (EL) 2019/818 (COM(2022) 731 final) | 97 |
| 2023/C 228/14 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitust seoses nende heite ja akude tööajaga (Euro 7) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 (COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD)) | 103 |
| 2023/C 228/15 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset (COM(2022) 732 – 2022/0426 (COD)) ja Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Aruanne inimkaubandusevastases võitluses tehtud edusammude kohta (neljas aruanne) (COM(2022) 736 final) | 108 |
| 2023/C 228/16 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse pakendeid ja pakendijäätmeid ning millega muudetakse määrust (EL) 2019/1020 ja direktiivi (EL) 2019/904 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/62/EÜ (COM(2022) 677 final – 2022/0396 (COD)) | 114 |
| 2023/C 228/17 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (COM(2022) 748 final – 2022/0432 (COD)) | 121 |
| 2023/C 228/18 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi vetikasektori muutmine tugevamaks ja kestlikumaks (COM(2022) 592 final) | 126 |
| 2023/C 228/19 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Biopõhiseid, biolagunevaid ja kompostitavaid plaste käsitlev ELi poliitikaraamistik (COM(2022) 682 final) | 132 |
| 2023/C 228/20 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Põhja-Iirimaal turule lastavaid inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate erieeskirjade kohta (COM(2023) 122 final – 2023/0064 (COD)) | 141 |
| 2023/C 228/21 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erieeskirju seoses jaekauba, istutamiseks ettenähtud taimede, seemnekartuli, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite teatavate saadetiste sisenemisega Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumisega Põhja-Iirimaale (COM(2023) 124 final – 2023/0062 (COD)) | 144 |
| 2023/C 228/22 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa rahvastiku- ja eluasemestatistikat ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 862/2007 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 763/2008 ja (EL) nr 1260/2013 (COM(2023) 31 final – 2023/0008 (COD)) | 148 |
| 2023/C 228/23 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ digiajastu käibemaksueeskirjade osas (COM(2022) 701 final – 2022/0407 (CNS)) ja Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 904/2010 digiajastuks vajaliku käibemaksualase halduskoostöö korra osas (COM(2022) 703 final – 2022/0409 (CNS)) | 149 |
| 2023/C 228/24 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/413, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (COM (2023) 126 final) | 154 |
| 2023/C 228/25 | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni talituste töödokument Üldist majandushuvi pakkuvatele tervishoiu- ja sotsiaalteenustele antavate riiklike toetuste eeskirjade ning üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määruse hindamine (SWD(2022) 388 final) | 155 |

III   Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 578. istungjärk – vaheuuendamine, 26.4.2023–27.4.2023

2023/C 228/12

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: nõukogu soovitus sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta Euroopa Liidus (COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE)) ja Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Sotsiaaldialoogi tugevdamine Euroopa Liidus – selle täieliku potentsiaali ärakasutamine õiglasel üleminekul (COM(2023) 40 final)

87

2023/C 228/13

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse reisijaid käsitleva eelteabe kogumist ja edastamist välispiirikontrolli tõhustamiseks ja hõlbustamiseks ning millega muudetakse määrusi (EL) 2019/817 ja (EL) 2018/1726 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/82/EÜ (COM(2022) 729 final) ja Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reisijaid käsitleva eelteabe kogumise ja edastamise kohta terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks ning millega muudetakse määrust (EL) 2019/818 (COM(2022) 731 final)

97

2023/C 228/14

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitust seoses nende heite ja akude tööajaga (Euro 7) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009 (COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD))

103

2023/C 228/15

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset (COM(2022) 732 – 2022/0426 (COD)) ja Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Aruanne inimkaubandusevastases võitluses tehtud edusammude kohta (neljas aruanne) (COM(2022) 736 final)

108

2023/C 228/16

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse pakendeid ja pakendijäätmeid ning millega muudetakse määrust (EL) 2019/1020 ja direktiivi (EL) 2019/904 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/62/EÜ (COM(2022) 677 final – 2022/0396 (COD))

114

2023/C 228/17

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (COM(2022) 748 final – 2022/0432 (COD))

121

2023/C 228/18

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele ELi vetikasektori muutmine tugevamaks ja kestlikumaks (COM(2022) 592 final)

126

2023/C 228/19

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Biopõhiseid, biolagunevaid ja kompostitavaid plaste käsitlev ELi poliitikaraamistik (COM(2022) 682 final)

132

2023/C 228/20

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Põhja-Iirimaal turule lastavaid inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate erieeskirjade kohta (COM(2023) 122 final – 2023/0064 (COD))

141

2023/C 228/21

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erieeskirju seoses jaekauba, istutamiseks ettenähtud taimede, seemnekartuli, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite teatavate saadetiste sisenemisega Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumisega Põhja-Iirimaale (COM(2023) 124 final – 2023/0062 (COD))

144

2023/C 228/22

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa rahvastiku- ja eluasemestatistikat ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 862/2007 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 763/2008 ja (EL) nr 1260/2013 (COM(2023) 31 final – 2023/0008 (COD))

148

2023/C 228/23

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ digiajastu käibemaksueeskirjade osas (COM(2022) 701 final – 2022/0407 (CNS)) ja Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 904/2010 digiajastuks vajaliku käibemaksualase halduskoostöö korra osas (COM(2022) 703 final – 2022/0409 (CNS))

149

2023/C 228/24

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/413, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta (COM (2023) 126 final)

154

2023/C 228/25

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal Komisjoni talituste töödokument Üldist majandushuvi pakkuvatele tervishoiu- ja sotsiaalteenustele antavate riiklike toetuste eeskirjade ning üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määruse hindamine (SWD(2022) 388 final)

155

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 578. istungjärk – vaheuuendamine, 26.4.2023–27.4.2023

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/1

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitused Euroopa poolaasta põhjalikuks reformimiseks“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 228/01)

| Raportöörid: | Gonçalo LOBO XAVIER,


  Javier DOZ ORRIT ja


  Luca JAHIER |
| --- | --- |

Raportöörid:

Gonçalo LOBO XAVIER,

Javier DOZ ORRIT ja

Luca JAHIER

| Täiskogu otsus | 27.10.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 18.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 226/2/6 |

Täiskogu otsus

27.10.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

18.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

226/2/6

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa poolaastal on hoolimata selle nõrkadest külgedest olnud oluline roll riikide majanduspoliitika koordineerimisel ELis. Siiski ei ole Euroopa poolaasta menetlused võimaldanud piisavalt kaasata liikmesriikide kodanikke ning poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid osalejaid selle protsessidesse ja soovitustesse. Suuremas osas liikmesriikides osaleb organiseeritud kodanikuühiskond Euroopa poolaastas ebapiisaval tasemel ja ebakvaliteetselt. Ehkki riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kavandamise konsultatsioonides on tehtud väikseid edusamme, ei ole neid konsolideeritud ning mõnes riigis on hiljuti poliitilistel põhjustel toimunud tagasiminek kohustuses seda osalust täiendavalt toetada. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa Komisjoni teatises suuniste kohta ELi majandusjuhtimise raamistiku läbivaatamiseks (1), mida Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab (2), on sätestatud paindlikum ja liigendatum eelarvepoliitika raamistik, mis nõuab läbirääkimisi ja kokkuleppeid ELi institutsioonide ja liikmesriikide vahel. Selleks et need oleksid edukad, on äärmiselt oluline riikide isevastutus nii protsessi kui ka võetud kohustuste eest. Selle saavutamiseks on vaja reformida Euroopa poolaasta menetlusi ja ajakavasid. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee on seisukohal, et liikmesriikide isevastutus on võimalik ainult siis, kui poliitilised, majanduslikud ja sotsiaalsed osalejad kaasatakse Euroopa poolaasta protsessi konkreetselt ja struktuurselt. Komitee leiab, et sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine peab samuti nagu liikmesriikide parlamentide ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamine saama selle läbivaadatud Euroopa poolaasta üheks tugisambaks. Euroopa Parlamendi pädevust tuleks suurendada selliselt, et tal oleks majanduspoliitika suuniste ja ELi ulatusega ettepanekute osas rohkem kaasotsustamisõigusi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee teeb ettepaneku reformida Euroopa poolaastat, et suurendada selle läbipaistvust ja demokraatlikkust, organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist sellesse ja poolaasta toimimise tõhusust. See peaks olema seotud majanduskasvu ja kvaliteetse tööhõive, sotsiaalse ühtekuuluvuse ja liikmesriikidevahelise lähenemise eesmärkidega ning rohe- ja digiülemineku kiirendamisega. Olemasolevad näitajate süsteemid tuleb läbi vaadata, neid tuleb täiendada ja omavahel kooskõlastada, aidates sellega parandada hindamismenetlusi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee leiab, et Euroopa poolaasta peamised vahendid, eelkõige riigipõhised soovitused, peaksid hõlmama kolmeaastast ajavahemikku koos iga-aastase hindamise ja läbivaatamisega. See ettepanek on kooskõlas Euroopa Komisjoni teatisega läbivaadatud ELi majandusjuhtimise raamistiku kohta ning hõlbustab riikide isevastutuse ja organiseeritud kodanikuühiskonna osalemise protsesse. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Just riigipõhiste soovituste järgimine võimaldab hinnata Euroopa poolaasta asjakohasust ja tõhusust. Seepärast on komitee arvamusel, et kõige asjakohasem stiimul on siduda nende rakendamine ELi eelarvega, kust saadaks osa rahastusest, sarnaselt taaste- ja vastupidavusrahastuga. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee teeb ettepaneku kaasata sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid struktureeritud ametliku konsulteerimismenetluse kaudu nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil, hõlmates nii kavandamise ja otsuste tegemise etappe kui ka rakendamise, järelevalve ja hindamise etappe. Menetlus peaks toimuma konkreetses organis või juba olemasolevas asutuses, kellele on seadusega pandud sellised ülesanded. Selles protsessis peaksid olulist rolli mängima ka olemasolevad riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee leiab, et organiseeritud kodanikuühiskonna struktureeritud ja alalise kaasamise põhimõtted ja üldjooned Euroopa poolaasta eri etappides tuleks määratleda ELi määrusega, võttes samas arvesse asjaolu, et konsulteerimise korra ja organite täpsustamine ning avatuse, läbipaistvuse ja esindavuse kriteeriumide järgimine on riiklike õigusaktide ülesanne. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee arvates tuleks selle määrusega kehtestada peamised kriteeriumid ja põhimõtted muu hulgas järgmistes küsimustes: ajakavad (seotud taaste- ja vastupidavusrahastu ning Euroopa poolaasta ajakavadega), koosolekute ametlikkus ning üldsuse õigeaegne ja nõutavas vormis juurdepääs dokumentidele, protokollid, ettepanekute ja valitsuse vastuste avalik edastamine ning lepingute rakendamise tegevuskava. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee leiab, et arutelu ELi eelarvevõimekuse ja omavahendite üle tuleb süvendada. Komitee on seisukohal, et geopoliitilised, majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaalased probleemid, millega EL lähiaastatel silmitsi seisab, eeldavad Euroopa ühishüvede rahastamist. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Arvamuse eesmärk on ergutada arutelu ja sõnastada ettepanekuid Euroopa poolaasta menetluste põhjalikuks reformimiseks, et muuta ELi majanduse juhtimine läbipaistvamaks, demokraatlikumaks ja tõhusamaks ning kaasata organiseeritud kodanikuühiskond tulemuslikumalt. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Meie analüüsis ja ettepanekutes võetakse arvesse ELi majanduse juhtimise sisu, Euroopa Komisjoni teatist, milles esitatakse suunised ELi majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamiseks, samuti Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust selle teatise kohta ning komitee resolutsioone organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamise kohta riiklike taaste- ja vastupidavuskavade väljatöötamisse ja rakendamisse (2021 ja 2022) (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Samuti nagu eespool nimetatud resolutsioonide ettevalmistamisel, konsulteerisime põhjalikult organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatega Euroopa poolaasta töörühma riikide delegatsioonide kaudu (kuhu kuulub igast riigist kolm liiget – üks liige iga rühma kohta). Konsultatsioon toimus küsimustiku ja seitsme riigikülastuse vormis (ümarlauad). Konsultatsiooni tulemused on esitatud lisas (4) ja need on kokku võetud arvamuse punktis 5. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Taust

| 3.1. | Euroopa poolaasta võeti pärast 2008. aasta kriisi kasutusele kui ELi majanduse juhtimise vahend. Algselt keskendus see liikmesriikide finantsstabiilsusele, kuid aja jooksul on lisaks majandus- ja eelarvepoliitikale sellesse integreeritud ka tööhõive- ja sotsiaalküsimused. Nüüd on tegu kaks korda aastas toimuva majandus-, tööhõive-, sotsiaal- ja eelarvepoliitika koordineerimise tsükliga: liikmesriigid ühtlustavad oma eelarved ning majanduspoliitika ELi tasandil kokku lepitud eesmärkide ja reeglitega. Alates selle kasutuselevõtmisest 2011. aastal on see kujunenud hästi toimivaks foorumiks ELi riikide eelarve-, majandus- ja tööhõivepoliitika probleemide arutamiseks ühise iga-aastase ajakava alusel. Pidades silmas 2020. aasta pandeemia majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi ning Venemaa Föderatsiooni põhjendamatust ja provotseerimata sissetungist Ukrainasse põhjustatud sõda, oli liikmesriikide vahel vaja suuremat koordineerimist. Seepärast kohandati Euroopa poolaastat 2021. aastal, et võtta arvesse taaste- ja vastupidavusrahastu loomist. Riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamine on nüüd eelolevate aastate reformi- ja investeerimiskavade aluseks. Tänu laiemale kohaldamisalale ja mitmepoolsele järelevalvele täiendab Euroopa poolaasta kasulikult riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamist. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 4 punkti q (5) kohaselt tuleks riiklike taaste- ja vastupidavuskavade ettevalmistamiseks ja rakendamiseks esitada kooskõlas riigisisese õigusraamistikuga läbi viidud konsultatsioonide kokkuvõte ning lühike selgitus selle kohta, kuidas on sidusrühmade seisukohti taaste- ja vastupidavuskavas arvesse võetud. Nende sidusrühmade hulka kuuluvad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskonna organisatsioonid, noorteorganisatsioonid ja teised. Kuid nagu komitee rõhutas oma 2022. aasta mais vastu võetud resolutsioonis, on organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist seni peetud üldiselt mitterahuldavaks, isegi kui võtta arvesse loomulikke erinevusi riikide olemasolevates konsultatsiooniprotsessides. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Euroopa poolaasta neli peamist eesmärki on järgmised: 1) vältida ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust ELis; 2) tagada usaldusväärne jätkusuutlik riigi rahandus (stabiilsuse ja kasvu pakt); 3) toetada struktuurireforme, mille eesmärk on edendada majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalpoliitikat (Euroopa 2020. aasta strateegia, roheline kokkulepe, kestliku arengu eesmärgid, Euroopa sotsiaalõiguste sammas); ning 4) suurendada investeeringuid. Pärast COVID-19 kriisi ja taasterahastu „NextGenerationEU“ vastuvõtmist on nüüd eesmärk jälgida ka riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | 2022. aasta novembris avaldas Euroopa Komisjon teatise suuniste kohta ELi majanduse juhtimise raamistiku reformimiseks (6). Selles tehti ettepanek säilitada stabiilsuse ja kasvu pakti kontrollväärtused (eelarvepuudujääk 3 % SKPst ja võla suhe SKPsse 60 %) ning kehtestada võla vähendamise menetlused, mis on riigiti erinevad ja mille üle peetakse läbirääkimisi nende valitsustega (koos riiklike keskpika perioodi eelarvekavadega). Läbivaadatud raamistik oleks lihtsam, läbipaistvam ja tulemuslikum, suurema riikliku isevastutuse ja parema jõustamisvõimalusega. Muudetud struktuuri kohaselt koostatakse kõige suurema võlakoormusega liikmesriikide eelarvekavad neljaks aastaks (võimaliku pikendamisega kolme aasta võrra). Seejuures järgitakse konkreetset ja kokkulepitud investeerimis- ja reformikava, mille suhtes viiakse igal aastal läbi vastavuskontroll. Selles ettepanekus kajastub n-ö taasterahastu „NextGenerationEU“ vaim. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 14. märtsi 2023. aasta järeldused (7) sisaldavad mitmeid valdkondi, kus liikmesriikide seisukohad on sarnased, ja valdkondi, kus läbivaadatud raamistikuga tuleb teha täiendavat tööd. Need järeldused annavad Euroopa Komisjonile poliitilisi suuniseid asjaomaste seadusandlike ettepanekute ettevalmistamiseks. Iseäranis märkis nõukogu, et liikmesriigid peaksid kaasama sotsiaalpartnereid, kodanikuühiskonda ja muid asjaomaseid sidusrühmi süstemaatiliselt, õigeaegselt ja sisukalt Euroopa poolaasta tsükli ja poliitikakujundamise tsükli kõikides etappides, sest see on hädavajalik majandus-, tööhõive- ja sotsiaalpoliitika edukaks koordineerimiseks ja rakendamiseks. Seda kinnitas 23. märtsil ka Euroopa Ülemkogu. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Selle koordineerimisvahendi abil on komitee püüdnud pidevalt suurendada organiseeritud kodanikuühiskonna osalemist otsustes, mis võivad seda mõjutada. Eesmärk on olnud tugevdada kodanikuühiskonna demokraatlikku legitiimsust ja usaldust ELi institutsioonide vastu ning tagada eespool nimetatud riiklike kavade ja tegevuskavade tõhusam rakendamine. See konsultatsioon korraldati eesmärgiga teha kindlaks liikmesriikide organiseeritud kodanikuühiskonna soovitused, tugevdades nende rolli neis protsessides. Konsultatsioonis võeti arvesse Euroopa poolaastaga seotud käimasolevaid muudatusi (taaste- ja vastupidavusrahastu rakendamine, „REPowerEU“ kava peatüki integreerimine ja ELi majanduse juhtimise raamistiku läbivaatamine). |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konsultatsioonis kasutatud metoodika

| 4.1. | Aruande jaoks vajalikke andmeid ja teavet koguti ajavahemikul 2022. aasta detsembrist kuni 2023. aasta märtsini. Kokku saadi 23 riiklikku vastust (vastused küsimustikule ja/või ümarlauakohtumised) (8). Konsultatsioonid toimusid liikmete endi teadmiste põhjal ning neis osalesid sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. Mõnes riigis olid kaasatud riiklikud majandus- ja sotsiaalnõukogud või samaväärsed organid ning teistes konsulteeriti ka valitsuse esindajatega. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Arvamuses tuginetakse ka välistele allikatele, nagu eksperdirühmade väljaanded, võrdlevad uuringud ja riiklikud arutelud. Lisaks saadeti küsimustik ka mõnele Euroopa kodanikuühiskonna organisatsioonile, komitee kontaktrühma mõnele liikmele ja komitee kolme rühma teistele esindajatele. |
| --- | --- |

4.2.

5.   Tähelepanekud konsultatsioonide tulemuste kohta

I osa: järelmeetmed meie eelnevalt riiklike taaste- ja vastupidavuskavadega tehtud tööle

5.1.   1. küsimus – Ülevaade olukorrast seoses organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamisega taaste- ja vastupidavuskava rakendamisse

Üldiselt ei ole toimunud suuri muudatusi. Peamised takistused on valitsuste poliitilise tahte puudumine, süstemaatilise ja ühtse lähenemisviisi puudumine järelevalvele ning alaliste ja ametlike teabe- ja dialoogimenetluste ning -struktuuride puudumine. Organiseeritud kodanikuühiskond teeb ettepaneku luua keskne Euroopa poolaasta platvorm, mis sisaldaks kogu riiklikku teavet, ning standarditud konsultatsiooni- ja järelevalvemehhanismid, milles riiklikel majandus- ning sotsiaalnõukogudel (ja samaväärsetel organitel) oleks aktiivsem roll.

II osa: organiseeritud kodanikuühiskonna seisukohad Euroopa poolaasta suhtes

2. küsimus – Euroopa poolaasta raames kodanikuühiskonnaga konsulteerimine.

Euroopa poolaasta raames kodanikuühiskonnaga konsulteerimist peetakse üldiselt ebapiisavaks ja/või ebatõhusaks. Seda nähakse vormitäitena, sest selle ettepanekute heakskiitmise määr on madal. Küsitletud riiklikud sidusrühmad teevad järgmised ettepanekud: kindlaksmääratud ja korrapärane konsulteerimistsükkel, sealhulgas parem juurdepääs dokumentidele ja suurem läbipaistvus, tulemuste avaldamine, Euroopa poolaasta tsükliga kooskõlas olev ajakava ning protsessi nähtavus üldsusele.

5.2.   3. küsimus – Euroopa poolaasta kui majandus- ja eelarvepoliitika koordineerimise vahendi tõhusus ja legitiimsus

Enamik organiseeritud kodanikuühiskonna esindajaid hindab positiivselt Euroopa poolaasta rolli majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimisel, kuigi esitatud puudused takistavad sel olemast veelgi tõhusam ja legitiimsem; nad leiavad, et halduskoormus ning struktureeritud ja ühtse konsulteerimismeetodi puudumine piirab protsessi interaktiivsust. Nad kritiseerivad ka riigipõhiste soovituste vastuvõtmise madalat määra ning Euroopa sotsiaalõiguste samba ja sotsiaalsete näitajate vähest integreerimist hindamismehhanismidesse. Enamik teeb ettepaneku seada Euroopa poolaasta reformimisel esikohale keskpikad ja pikaajalised eesmärgid.

5.3.   4. küsimus – Riigipõhised soovitused

Enamik vastanutest usub, et riigipõhised soovitused on kooskõlas keskpika perioodi ja pikaajaliste probleemidega, kuigi need on liiga üldised või keskenduvad liialt riigi rahanduse jätkusuutlikkusele, jättes tähelepanuta sellised küsimused nagu tervishoid, haridus ja sotsiaalne kaasatus, ning kajastavad ainult osaliselt sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide huve. Riigipõhiste soovituste parem järgimine eeldab paremat kooskõla valitsuse ja kodanike prioriteetidega, läbipaistvamaid ja kaasavamaid järelevalve- ja hindamismehhanisme ning tõhusamat stiimulite ja sanktsioonide süsteemi.

5.4.   5. küsimus – Euroopa poolaasta sammas (sambad), mille tugevdamine on prioriteet

Pandeemia on muutnud struktuurireformid ja majanduskasvu olulisemaks. Struktuurireformid suurendavad majanduse vastupanuvõimet ja nõuavad investeeringuid, mis on Euroopa poolaasta teine prioriteet. Investeeringud peaksid toetama majandusarengut ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Sotsiaaldialoogi tugevdamine ja organiseeritud kodanikuühiskonna osalemine Euroopa poolaastas tuleb tagada Euroopa seadusandliku aktiga. Riigi rahanduse hädavajalik jätkusuutlikkus ei tohi olla vastuolus investeeringutega, mis edendavad ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist.

5.5.   7. küsimus – Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid

Enamik vastajaid peab vajalikuks tugevdada seost Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide ja riigipõhiste soovituste rakendamise vahel ning poliitilist ja sotsiaalset dialoogi ja koostoimet Euroopa poolaasta ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide haldamise eest vastutavate riiklike asutuste vahel, et koostada riigipõhiste soovituste rakendamise tegevuskava. Edendada tuleks riiklike eesmärkide, poliitika ja vahendite suuremat integreerimist ja lähendamist, rahaliste vahendite paremat sidumist Euroopa poliitikaga ning vahendite paremat kasutamist vähemsoodsas olukorras piirkondade arengu toetamiseks.

III osa: organiseeritud kodanikuühiskonna seisukohad Euroopa majanduse juhtimise suhtes

5.6.   6. küsimus – Aspektid, mida tuleb tugevdada, et Euroopa majanduse juhtimist paremini ellu viia

Läbipaistvust ja vastutust peetakse kõige olulisemateks elementideks, mille abil Euroopa majanduse juhtimist paremini ellu viia. Oluline on tagada kõigile sidusrühmadele juurdepääs teabele majanduspoliitiliste soovituste ja nende rakendamise kohta, et luua selged makromajanduslikud näitajad, künnised ja eesmärgid, mille abil muuta ELi majanduse juhtimise raamistik ja Euroopa poolaasta üksikasjalikumaks, sihipärasemaks ja käegakatsutavamaks. Samuti arvatakse, et Euroopa Parlamenti, liikmesriikide parlamente, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone tuleks rohkem kaasata, tagamaks, et majanduspoliitikas võetakse arvesse paljude sidusrühmade vajadusi ja muresid.

6.   Üldised märkused

ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimine

| 6.1. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni ettepanekuid majanduse juhtimise reformi kohta (9) ja kutsub üles võtma kiiresti vastu asjaomased õigusaktid, et need saaksid jõustuda 2024. aastal, kui tühistatakse ka stabiilsuse ja kasvu pakti üldine vabastusklausel. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Euroopa Komisjoni teatises sisalduvad muudatused, eelkõige need, mille eesmärk on vähendada liikmesriikide valitsemissektori võla taset diferentseerimise ja paindlikkuse põhimõtete alusel (10), toovad vältimatult kaasa Euroopa poolaasta menetluste muutmise. Komitee arvates tuleb selle tagajärjel vältimatult kaasata rohkem ka riiklikke poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid osalejaid, et tagada ühiskonna kui terviku kindel demokraatlik esindatus. Selles olulises majanduspoliitika valdkonnas tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta erinevaid seisukohti ja huve, mida esindavad eelkõige sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid. Euroopa Komisjon rõhutab riikide isevastutuse tähtsust. Sellega seoses on oluline, et riiklikud keskpika perioodi eelarvekavad tugineksid taaste- ja vastupidavuskavade raames tehtule ja tugevdaksid seda. Seega tuleks lisada taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 4 punktiga q sarnane artikkel, millega kehtestataks kohustus paremini kontrollida, kuidas liikmesriigid konsulteerivad organiseeritud kodanikuühiskonnaga ja hõlmavad nende nõudmised oma kavadesse. On väga oluline, et sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid väljendaksid oma seisukohti nendes kavades kavandatud reformide ja investeeringute ning nende rakendamise kohta. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Euroopa Komisjon avaldas äsja teatise „Rohelise kokkuleppe tööstuskava kliimaneutraalse majanduse ajastuks“ (11). Selles seotakse ühte vajadus tagada kooskõla rohelise kokkuleppe eesmärkidega, Euroopa strateegilise tööstusautonoomia kontseptsiooni rakendamine ja meetmed Euroopa keskkonnahoidliku tööstuse konkurentsivõime tugevdamiseks seoses USA valitsuse edendatava inflatsiooni vähendamise õigusakti tagajärgedega. Üks rohelise kokkuleppe tööstuskava ettepanekutest on luua mitmeaastase finantsraamistiku (2021–2027) läbivaatamise raames Euroopa suveräänsuse fond, et investeerida kõige uuenduslikumatesse rohe- ja digiülemineku valdkonna tehnoloogiatesse, „kaitstes seeläbi ühtekuuluvust ja ühtset turgu riigiabi ebavõrdsest kättesaadavusest tulenevate ohtude eest“ (12). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Poliitiline ja akadeemiline arutelu ELi majanduse juhtimise üle hõlmab selliseid küsimusi nagu ELi alalise keskse eelarvevõimekuse loomine ning nende omavahendite tase ja liik, mis ELil peaksid olema. Käesoleva arvamuse eesmärk ei ole neid küsimusi kommenteerida. Komitee leiab, et ELi institutsioonid peaksid kiiresti põhjalikult kaaluma neid küsimusi ning rahandus-, fiskaal- ja eelarvepoliitika täiendava integreerimise mudeleid. Oma veendumuse kohaselt kõneleb komitee suurema osa Euroopa organiseeritud kodanikuühiskonna nimel, kui tõdeb ühiste Euroopa lahenduste leidmise ja ühiste Euroopa hüvede loomise olulisust, et lahendada ELi ja selle liikmesriikide ees seisvaid geopoliitilisi, majanduslikke, keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid probleeme ning viia edukalt ellu rohe- ja digiüleminek, mis toovad kaasa tootlikuma, konkurentsivõimelisema ning keskkonnaalaselt ja sotsiaalselt kestlikuma majandusmudeli. Komitee arvates nõuab tehnoloogilise lõhe kaotamine USA ja Hiinaga ning väärtusahelate tugevdamine ühist Euroopa tööstuspoliitikat. Strateegiline autonoomia, mida Euroopa institutsioonid nõuavad alates välis- ja kaitsepoliitikast kuni tööstus-, tehnoloogia-, kaubandus-, tervishoiu-, oskuste ning teadus- ja arengupoliitikani ulatuvas valdkonnas, nõuab ühiseid Euroopa lahendusi ja ühiseid Euroopa hüvesid. Me vajame enamat kui iga liikmesriigi eelarvevõimekusel põhinevad riiklikud lahendused, mis võivad tõsiselt mõjutada ELi ühe parima saavutuse – ühtse turu – nõuetekohast toimimist. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee on seisukohal, et Euroopa ühiste hüvede nõuetekohaseks rahastamiseks peame alustama tööd olemasolevate rahaliste vahendite nõuetekohase, tõhusa ja tulemusliku kasutamise suunas, kasutades maksimaalselt ära avaliku sektori ning avaliku ja erasektori investeeringute ja ELi käsutuses olevate rahastamisvahendite võimalusi. Selleks nõuab komitee programmide rakendamisel ning nendevahelises sünergias ja vahendite ülekandmises maksimaalset paindlikkust ning rangete hindamis- ja järelevalvesüsteemide kasutamist. Kodanikuühiskonna osalemine võib muuta selle protsessi läbipaistvamaks ja tõhusamaks. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Eespool öeldule vaatamata on ühiste hüvede ja liikmesriikide investeeringute toetamisega seotud investeerimisvajaduse ulatuse tõttu vaja täiendavat Euroopa rahastamist. Lisaks tuleb luua õiged tingimused, et kindlustada asjakohased erainvesteeringud ja tagada pikas perspektiivis kõige sobivam õigusraamistik. Seda seisukohta väljendas komitee eespool nimetatud resolutsioonis (2022) riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kohta seoses rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamise ja energiasüsteemi ümberkujundamise kiirendamisega. Peame teadvustama, et selles suunas edasiliikumiseks tuleb eelkõige edukalt rakendada riiklikke taaste- ja vastupidavuskavasid. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Komitee leiab, et hea majandus- ja eelarvejuhtimine peab võimalikult kiiresti lahendama ELi oma tulusüsteemi probleemi, täites mitmeaastases finantsraamistikus (2021–2027) ja taasterahastus „NextGenerationEU“ sätestatud kohustused ning pannes pikas perspektiivis aluse Euroopa eelarve tugevdamisele. |
| --- | --- |

6.7.

Euroopa poolaasta ja selle menetlused

| 6.8. | Puudustele vaatamata on Euroopa poolaastal olnud oluline roll riikide majanduspoliitika koordineerimisel. Ent Euroopa poolaasta menetlused ei võimalda piisavalt selgelt ja korrapäraselt kaasata kodanikke ning poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid osalejaid selle protsessidesse ja soovitustesse. Selle sajandi suure majanduslanguse ajal oli Euroopa poolaasta selgelt protsüklilise poliitika ülekandekanal, mis tulenes muidugi poliitilistest majanduspõhimõtetest, mille kohaselt Euroopa poolaastat hallati. Kuna Euroopa institutsioonid reageerisid COVID-19 kriisile väga erinevalt, asendasid taaste- ja vastupidavusrahastu määruse menetlused Euroopa poolaasta menetlusi. Toetuste ja laenude positiivse stiimuli abil on see riiklike taaste- ja vastupidavuskavade kaudu välja kujundanud teatava mudeli investeeringute ja struktuurireformide suunavaks kavandamiseks. Kui taaste- ja vastupidavusrahastu kestus lõpeb, ei ole võimalik pöörduda tagasi eelmise poolaastamudeli juurde. Just seetõttu on vaja reformi, mille komitee välja pakub. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Probleemid, mida organiseeritud kodanikuühiskond on Euroopa poolaasta ning taaste- ja vastupidavusrahastu toimimises tuvastanud, on liikmesriikides nii olemuse kui intensiivsuse poolest loomulikult erinevad. Kuid enamasti kritiseeriti eelkõige järgmisi aspekte:






  — | teabevahetus sidusrühmade ja ühiskonnaga ei ole piisavalt kvaliteetne ega läbipaistev; |
| --- | --- | --- |

6.9.

—

teabevahetus sidusrühmade ja ühiskonnaga ei ole piisavalt kvaliteetne ega läbipaistev;

| — | sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna osalemine saavutab harva sellise kvaliteeditaseme, mis võimaldab nende kasulikkust märgata; |
| --- | --- |

—

sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna osalemine saavutab harva sellise kvaliteeditaseme, mis võimaldab nende kasulikkust märgata;

| — | Euroopa poolaasta raames organiseeritud kodanikuühiskonnaga konsulteerimise lühikeste tähtaegade tõttu on raske nii kõiki riiklikke poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid osalejaid kaasata kui ka riiklikes reformikavades ja riigipõhistes soovitustes sisalduvaid suuniseid järgida; |
| --- | --- |

—

Euroopa poolaasta raames organiseeritud kodanikuühiskonnaga konsulteerimise lühikeste tähtaegade tõttu on raske nii kõiki riiklikke poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid osalejaid kaasata kui ka riiklikes reformikavades ja riigipõhistes soovitustes sisalduvaid suuniseid järgida;

| — | paljudel juhtudel ei ole riiklikud reformikavad ja riigipõhised soovitused oma eesmärkide ja reformiettepanekute osas piisavalt hästi struktureeritud ning nende sotsiaalne sisu on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

paljudel juhtudel ei ole riiklikud reformikavad ja riigipõhised soovitused oma eesmärkide ja reformiettepanekute osas piisavalt hästi struktureeritud ning nende sotsiaalne sisu on ebapiisav;

| — | riigipõhiste soovituste järgimise tase on mitmes riigis puudulik ja sanktsioonide mehhanism on osutunud ebatõhusaks. |
| --- | --- |

—

riigipõhiste soovituste järgimise tase on mitmes riigis puudulik ja sanktsioonide mehhanism on osutunud ebatõhusaks.

| 6.10. | Taaste- ja vastupidavusrahastu menetlused on olukorda mõnes vallas parandanud. Kuigi vahehindamine pole veel toimunud, (13) on komitee kahe eespool nimetatud resolutsiooni ja käesoleva arvamuse raames läbi viidud konsultatsioonid näidanud, et nõutud reformidest on märkimisväärses ulatuses kinni peetud. See on kahtlemata seotud positiivse stiimuliga, mille annab taaste- ja vastupidavusrahastu vahendite saamine. Investeeringute rakendamise tase on aga madalam. Riiklike taaste- ja vastupidavuskavade rakendamise varajastes etappides on organiseeritud kodanikuühiskonna osalemise määr suurenenud võrreldes ettevalmistusetapis saavutatuga ja võrreldes poolaasta tavapärase tasemega. 2022. aastal aga paranemist ei täheldatud ja mõnes riigis on poliitiliste muutuste tõttu olnud märgata tõsist tagasiminekut. |
| --- | --- |

6.10.

| 6.11. | Euroopa Komisjoni kavandatud majanduse juhtimise raamistiku reform nõuab selgelt Euroopa poolaasta kohandamist. Läbi vaadatud ühise eelarvepoliitika raamistik pakub paindlikumat ja diferentseeritumat raamistikku, mis hõlmab ELi institutsioonide ning liikmesriikide vahelisi läbirääkimisi ning lepinguid. See toob kaasa muudatusi Euroopa poolaasta ajakavades ning menetlustes. Et Euroopa poolaasta oleks jätkuvalt tõhus ja edukas, peab see hõlbustama riigi isevastutust protsessi ja võetud kohustuste eest, mida on võimalik saavutada üksnes poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete osalejate laiema kaasamisega protsessi. Komitee arvates peab sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine olema seega üks läbivaadatud Euroopa poolaasta tugisambaid. Samuti on oluline kaasata riikide parlamente ning kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi. |
| --- | --- |

6.11.

| 6.12. | Komitee on juba kutsunud üles võtma vastu Euroopa õigusakti, mis reguleeriks sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist Euroopa poolaastasse. Taaste- ja vastupidavusrahastu määruse artikli 18 lõike 4 punkti q võib pidada komitee nõutud eeskirja tuumaks. Komitee ettepanekul peaks see olema määrus, milles sätestatakse kodanikuühiskonna organisatsioonidega peetavate konsultatsioonide aluspõhimõtted ja põhijooned. Sel viisil austataks määruses riikide tavasid ja ühiskondliku osaluse menetlusi, nõudes samas, et konsulteerimine toimuks kooskõlas Euroopa määruses sätestatud aluspõhimõtete ja põhijoontega. |
| --- | --- |

6.12.

| 6.13. | Euroopa Komisjon on teatanud, et peatselt avaldatakse teatis sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta ja soovitus sotsiaaldialoogi rolli kohta riigi tasandil. Komitee leiab, et kui selle algatuse tulemusel peaks jõustatama õigusakte, tuleks seda teha täiendusena komitee nõutud määrusele. |
| --- | --- |

6.13.

7.   Ettepanekud Euroopa poolaasta reformimiseks

| 7.1. | Komitee teeb ettepaneku reformida Euroopa poolaastat, et tugevdada järgmisi põhimõtteid, väärtusi ja suundumusi: läbipaistvus, demokraatia, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine, tõhusus nii selle tegevuses kui majanduse kasvatamises ning kvaliteetse tööhõive osas, panused sotsiaalsesse ühtekuuluvusse ja liikmesriikide lähendamisse ning ELi majanduse rohe- ja digiülemineku lõpuleviimine. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Selleks tuleb uuendada, täiendada ja omavahel kooskõlastada olemasolevaid majandus- ja tööhõive-, sotsiaal- ja keskkonnanäitajate süsteeme, et tugevdada hindamismenetlusi, mis peaksid samuti hõlmama sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Komitee toetab sellist Euroopa poolaastat, mis võtab ELi majanduse koordineerimisel ja jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks ettepanekute koostamisel alati arvesse majandusotsuste sotsiaalset mõõdet. Poolaasta raames edendatavates meetmetes tuleb esikohale seada nii innovatsioonisuutlikkus ja tootlikkuse kasv kui ka õiglase ülemineku rakendamine Euroopa majanduse rohe- ja digiüleminekul ning Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisel. Seda viljakat tasakaalu on nimetatud „ELi jätkusuutlikuks konkurentsivõimeks“ ja komitee on seda täielikult toetanud oma kahes viimases iga-aastast kestliku majanduskasvu analüüsi käsitlevas arvamuses. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Komitee leiab, et Euroopa poolaasta peamiste vahendite – iga-aastane kestliku majanduskasvu strateegia, riiklikud reformikavad ja riigipõhised soovitused – kestus peaks olema kolm aastat ning nendega peaks kaasnema iga-aastane hindamine ja läbivaatamine. See võimaldaks ka paremat poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete osalejate osalemise protsessi, suurendaks riikide isevastutust ja edendaks nende vahendite paremat rakendamist. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Riigipõhiste soovituste järgimine keskpikas perspektiivis, mida komitee toetab, aitab hinnata Euroopa poolaasta asjakohasust ja tõhusust. Käesoleva arvamuse raames toimunud konsultatsioonide käigus selgitati eelkõige välja organiseeritud kodanikuühiskonna arvamused rikkumiste eest määratavate sanktsioonide väärtuse ja kõige tõhusamate sanktsioonide liikide kohta. Komitee peab kõige asjakohasemaks lähenemisviisiks pakkuda stiimuleid riiklike kohustuste täitmiseks, sidudes need ELi eelarvega ja liikmesriikidel teatavate rahaliste vahendite saamisega kooskõlas taaste- ja vastupidavusrahastu mudeliga. Selleks et need kohustused oleksid tasakaalus ja kooskõlas majanduse juhtimise kõigi sammastega, on oluline, et riigi isevastutuse protsess oleks demokraatlik ning hõlmaks poliitilisi ja sotsiaalseid osalejaid. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Demokraatlikum Euroopa poolaasta tähendab Euroopa ja riikide demokraatlike poliitiliste organite kaasamist selle menetlustesse ja mõnel juhul ka selle otsustesse. Komitee viitab siin Euroopa Parlamendile ja liikmesriikide parlamentidele ning kohalikele ja piirkondlikele poliitilistele institutsioonidele. Selle arvamuse eesmärk ei ole teha ettepanekuid konkreetsete valemite või pädevuste kohta. Siiski tuleb märkida, et Euroopa poolaasta soovituste ja meetmete tulemuslikkuse tagamiseks äärmiselt vajaliku riikliku isevastutuse protsessi tõttu peavad need riiklikud institutsioonid etendama olulist rolli nii kavade ja soovituste koostamisel kui ka nende hindamisel. Samuti tuleks Euroopa Parlamendi pädevust suurendada selliselt, et ta oleks suuteline kaasotsustama üldiste majanduspoliitika suuniste ja ELi ulatusega ettepanekute osas. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Komitee teeb ettepaneku kaasata nii Euroopa kui ka riigi tasandil sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna esindusorganisatsioonid struktureeritud ametliku konsultatsioonimenetluse kaudu. Nad peaksid osalema nii suuniste, soovituste ja meetmete koostamise etapis kui ka rakendamis- ja hindamisetappides. Peaks olema konkreetne, võimalusel juba olemasolev organ, millele on ametlikult ja õiguslikult antud ülesanne konsulteerida Euroopa poolaasta osas ning kaasata kodanikuühiskond Euroopa poolaasta hindamisse. Paljudes riikides võiks riiklikel majandus- ja sotsiaalnõukogudel olla tähtis roll Euroopa poolaasta osas konsulteerimisel ja selle hindamisel. Kuid see on midagi sellist, mis kuulub riikide endi pädevusse ning lähtub iga liikmesriigi tavadest ja õigusaktidest. Lisaks otsustavad riigid praegu ise, kas sotsiaalpartnerid ning kodanikuühiskonna organisatsioonid on hõlmatud sama korra ja organi kaudu või eraldi protsesside vahendusel. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Komitee peab vajalikuks kehtestada sotsiaalpartnerite ja organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine Euroopa poolaasta eri etappidesse ELi määrusega, milles sätestatakse järgitavad väärtused, põhimõtted ja põhijooned, ent jäetakse nende rakendamise korra ja rakendamise eest vastutavate organite kindlaksmääramine riiklike õigusaktide hooleks. Komitee arvates on peamised nõuded tõhusale ametlikule konsultatsiooniprotsessile riiklikul tasandil, mis tuleks sellisesse määrusesse lisada, järgmised.






  — | Protsess peab olema püsiv ja struktureeritud ning spetsifikatsioone tuleks reguleerida siseriiklike õigusaktidega; nende liikmesriikide puhul, kus sellised õigusaktid juba kehtivad, tuleks need läbi vaadata ja neid ajakohastada kooskõlas ELi määruse sätetega. |
| --- | --- | --- |

7.8.

—

Protsess peab olema püsiv ja struktureeritud ning spetsifikatsioone tuleks reguleerida siseriiklike õigusaktidega; nende liikmesriikide puhul, kus sellised õigusaktid juba kehtivad, tuleks need läbi vaadata ja neid ajakohastada kooskõlas ELi määruse sätetega.

| — | Protsess ei tohiks olla ühekordne, piiratud konkreetse ajavahemiku või aastaga, vaid peaks põhinema asjakohasel alalisel konsultatsiooni- ja teabevahetusmehhanismil, mis hõlmab kõiki eri etappe ning millel on asjakohased struktuurid ja meetodid. Igal aastal tuleks avaldada regulaarsed aruanded konsultatsiooniprotsessi kohta, edastada need Euroopa Komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele ning teha kättesaadavaks iga liikmesriigi organiseeritud kodanikuühiskonnale ja üldsusele. |
| --- | --- |

—

Protsess ei tohiks olla ühekordne, piiratud konkreetse ajavahemiku või aastaga, vaid peaks põhinema asjakohasel alalisel konsultatsiooni- ja teabevahetusmehhanismil, mis hõlmab kõiki eri etappe ning millel on asjakohased struktuurid ja meetodid. Igal aastal tuleks avaldada regulaarsed aruanded konsultatsiooniprotsessi kohta, edastada need Euroopa Komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele ning teha kättesaadavaks iga liikmesriigi organiseeritud kodanikuühiskonnale ja üldsusele.

| — | Menetlused peavad vastama avatuse, läbipaistvuse ja esindavuse kriteeriumidele. Avatud juurdepääs teabele peaks hõlmama kõiki taaste- ja vastupidavusrahastu ning Euroopa poolaastaga seotud dokumente ja kogu statistikat, sealhulgas investeerimisprojektide põhiandmeid ning majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tulemustabelite tulemusi. Neid asjakohaselt struktureeritud viisil ühendavate veebiportaalide kasutamist tuleks laiendada kõigile liikmesriikidele. |
| --- | --- |

—

Menetlused peavad vastama avatuse, läbipaistvuse ja esindavuse kriteeriumidele. Avatud juurdepääs teabele peaks hõlmama kõiki taaste- ja vastupidavusrahastu ning Euroopa poolaastaga seotud dokumente ja kogu statistikat, sealhulgas investeerimisprojektide põhiandmeid ning majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste tulemustabelite tulemusi. Neid asjakohaselt struktureeritud viisil ühendavate veebiportaalide kasutamist tuleks laiendada kõigile liikmesriikidele.

| — | Iga liikmesriik peab täpsustama, mis liiki organi(te) kaudu osalusprotsess läbi viiakse ning millised omadused peavad neil olema, et tagada oma liikmete esindavus ja poliitika mittesekkumine nende nimetamisel. Ametlik konsulteerimine organiseeritud kodanikuühiskonnaga peaks toimuma nii Euroopa poolaasta põhidokumentide (iga-aastane kestliku majanduskasvu analüüs, ühine tööhõivearuanne ja tööhõivesuunised, riiklikud reformikavad, riigipõhised soovitused jne) koostamise etapis kui ka rakendamise ja hindamise etappides. Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist tuleks laiendada ka riigipõhistest soovitustest ja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusest või läbivaadatud ELi majanduse juhtimise mudeli mehhanismist tulenevatele reformiprotsessidele. |
| --- | --- |

—

Iga liikmesriik peab täpsustama, mis liiki organi(te) kaudu osalusprotsess läbi viiakse ning millised omadused peavad neil olema, et tagada oma liikmete esindavus ja poliitika mittesekkumine nende nimetamisel. Ametlik konsulteerimine organiseeritud kodanikuühiskonnaga peaks toimuma nii Euroopa poolaasta põhidokumentide (iga-aastane kestliku majanduskasvu analüüs, ühine tööhõivearuanne ja tööhõivesuunised, riiklikud reformikavad, riigipõhised soovitused jne) koostamise etapis kui ka rakendamise ja hindamise etappides. Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist tuleks laiendada ka riigipõhistest soovitustest ja makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusest või läbivaadatud ELi majanduse juhtimise mudeli mehhanismist tulenevatele reformiprotsessidele.

| — | Konsultatsiooniprotsessi ajakavad peaksid olema ELi tasandil piisavalt ühtsed, et võimaldada lähenemist ühisele protsessile ja tagada kooskõla juba kehtivate ajakavadega ning selliste ajakavadega, mida on kohandatud taaste- ja vastupidavusrahastu integreerimisega Euroopa poolaastasse. |
| --- | --- |

—

Konsultatsiooniprotsessi ajakavad peaksid olema ELi tasandil piisavalt ühtsed, et võimaldada lähenemist ühisele protsessile ja tagada kooskõla juba kehtivate ajakavadega ning selliste ajakavadega, mida on kohandatud taaste- ja vastupidavusrahastu integreerimisega Euroopa poolaastasse.

| — | Koosolekud kutsutakse kokku õigel ajal ja õiges vormis ning vajalikud dokumendid ja teave saadetakse kokku kutsutud sotsiaalpartneritele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, jättes organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatele piisavalt aega neid uurida. Koosolekutel koostatakse protokollid, mis sisaldavad organiseeritud kodanikuühiskonna esindajate ettepanekuid. |
| --- | --- |

—

Koosolekud kutsutakse kokku õigel ajal ja õiges vormis ning vajalikud dokumendid ja teave saadetakse kokku kutsutud sotsiaalpartneritele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele, jättes organiseeritud kodanikuühiskonna esindajatele piisavalt aega neid uurida. Koosolekutel koostatakse protokollid, mis sisaldavad organiseeritud kodanikuühiskonna esindajate ettepanekuid.

| — | Riikide valitsused ja Euroopa Komisjon peaksid sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ettepanekutele õigeaegselt reageerima, lisades ettepanekud ja põhjendatud vastused eri etappidel Euroopa poolaasta töödokumentidesse. Samuti tuleks neisse lisada vastuvõetud ettepanekute rakendamise tegevuskava. |
| --- | --- |

—

Riikide valitsused ja Euroopa Komisjon peaksid sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide ettepanekutele õigeaegselt reageerima, lisades ettepanekud ja põhjendatud vastused eri etappidel Euroopa poolaasta töödokumentidesse. Samuti tuleks neisse lisada vastuvõetud ettepanekute rakendamise tegevuskava.

| — | Organiseeritud kodanikuühiskonna osalemist selle esindusorganisatsioonide delegaatide ja ametlike struktureeritud konsultatsioonide kaudu saab veebipõhiste, avatud või poolavatud konsultatsioonidega täiendada, kuid mitte kunagi nendega täielikult asendada. |
| --- | --- |

—

Organiseeritud kodanikuühiskonna osalemist selle esindusorganisatsioonide delegaatide ja ametlike struktureeritud konsultatsioonide kaudu saab veebipõhiste, avatud või poolavatud konsultatsioonidega täiendada, kuid mitte kunagi nendega täielikult asendada.

| 7.9. | Komitee arvates tuleks sarnaseid kriteeriume kohaldada sotsiaaldialoogi ja kodanikuühiskonna dialoogi menetluste ning neid Euroopa tasandil toetavate asutuste suhtes. On selge, et kohaldamisala, sisu ja ajakavade erinevuste tõttu tuleks teha mõned kohandused. |
| --- | --- |

7.9.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2022) 583 final, „Teatis ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta“.

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Teatis ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta“ (ELT C 146, 27.4.2023, lk 53).

2

(3)  3. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2021. aasta veebruaris vastu võetud resolutsioon teemal „Organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamine riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse – mis toimib ja mis mitte?“ (ELT C 155, 30.4.2021, lk 1), ja 2022. aasta mais vastu võetud resolutsioon teemal „Kuidas parandada organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamist riiklikesse taaste- ja vastupidavuskavadesse?“ (ELT C 323, 26.8.2022, lk 1).

3

(4)  Lisa omaalgatuslikule arvamusele „Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitused Euroopa poolaasta põhjalikuks reformimiseks“ (europa.eu).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

5

(6)  COM(2022) 583 final.

6

(7)  Euroopa poolaasta 2023 – Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi kokkuvõttev aruanne (20.3.2023).

7

(8)  AT, BE, BG, CZ, IE, IT, EL, ES, FI, FR, HR, CY, LT, LU, HU, MT, NL, PL, RO, SI, SK, SE ja DK.

8

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Teatis ELi majandusjuhtimise raamistiku reformimise suuniste kohta“ (ELT C 146, 27.4.2023, lk 53).

9

(10)  Eespool nimetatud arvamuse punktides 3.6 ja 3.7 esitas komitee ettepaneku just sellise paindlikkuse kohta.

10

(11)  COM(2023) 62 final.

11

(12)  Euroopa Komisjoni juhtiv asepresident Margrethe Vestager teatas komitee täiskogu istungjärgul 24. jaanuaril 2023, et 677 miljardist eurost, mille liikmesriigid olid pandeemia algusest alates ettevõtjatele eraldanud, oli Saksamaa osa 50 % ja Prantsusmaa osa 25 %.

12

(13)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee hindamisaruanne „Taaste- ja vastupidavusrahastu vahehindamine“ (võetakse vastu 2023. aasta septembris).

13

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/10

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Õigus tervislikule keskkonnale Euroopa Liidus, eelkõige Ukraina sõja kontekstis“

(omaalgatuslik arvamus)

(2023/C 228/02)

| Raportöör | Ozlem YILDIRIM |
| --- | --- |

Raportöör

Ozlem YILDIRIM

| Täiskogu otsus | 27.10.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | kodukorra artikli 52 lõige 2 – |
| | omaalgatuslik arvamus |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 162/1/1 |

Täiskogu otsus

27.10.2022

Õiguslik alus

kodukorra artikli 52 lõige 2 –

omaalgatuslik arvamus

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

162/1/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | 23. juunil 2022 sai Ukrainast ELi kandidaatriik. Kui Ukraina ühineb ELiga, on ta territooriumi poolest ELi suurim või suuruselt teine liikmesriik. Ukraina suurel territooriumil on mitmekesised ökosüsteemid: bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sekretariaadi andmetel moodustab Ukraina 6 % Euroopa territooriumist, ent seal asub 35 % selle bioloogilisest mitmekesisusest. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Sõja tekitatud keskkonnakahju hõlmab ökosüsteemi seisundi halvenemist, õhu- ja veereostust ning põllu- ja karjamaade saastumist. Aruannete kohaselt on alates sõja algusest tulekahjudes hävinud 200 000 hektarit metsa, süttinud on 680 000 tonni fossiilkütuseid ja laskemoona tõttu on saastunud 180 000 kuupmeetrit pinnast. Sõda on kahjustanud kaitsealasid ja hävitanud veepuhastusjaamu. Konflikti tõttu on süttinud üle 100 metsatulekahju, paisates õhku 33 miljonit tonni süsinikdioksiidi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Kui võtta aluseks õigusekspertide esitatud ja 2021. aasta juunis avaldatud määratlus, näib Venemaa tegevus olevat ökotsiid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on kutsunud üles kodifitseerima „ökotsiidi“ – nagu selle on määratlenud ökotsiidi õigusliku määratluse sõltumatu eksperdirühm – ELi õiguse raames kuriteona. Ökotsiidikuriteo tunnistamine läbivaadatud ELi keskkonnakuritegude direktiivis toob kaasa muudatusi õigusaktides ka väljaspool Euroopa Liitu, eelkõige Rahvusvahelises Kriminaalkohtus, mis võib aidata Venemaad teataval määral vastutusele võtta, kajastades tekitatud keskkonna- ja ökoloogilist kahju. |
| --- | --- |

1.3.

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 1.4. | rõhutab tungivat vajadust parandada põhiõigustega seonduvat keskkonnakaitset Euroopa Liidus ja mujal. Olukorda on teravdanud Ukrainas toimuva sõja põhjustatud keskkonnakahju, sealhulgas kahju inimeste vaimsele ja füüsilisele tervisele, ökosüsteemi seisundi halvenemine, õhu- ja veereostus ning põllu- ja karjamaade saastumine, ohustades otseselt põllumajandustootmist ja paljastades ülemaailmse toiduga kindlustatuse haavatavuse; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | juhib tähelepanu Venemaa sissetungi keskkonna- ja sotsiaalsele mõjule ning sellele, et oluline ja vajalik on toetada nende tagajärgede dokumenteerimist, kaardistamist ja mõõtmist, püüdlusi kaitsta keskkonda õiguslike vahenditega, vastutusele võtmise tagamist, aluse panemist keskkonnahoidlikule ja kestlikule sõjajärgsele taastumisele ning rahaliste vajaduste hindamist keskkonnahoidlikuks taastumiseks ette nähtud vahendite ümberjaotamisel; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma meetmeid, et teha kindlaks Venemaa Ukrainas alustatud ebaseadusliku sõja kahjulik keskkonnamõju ja selle mõju inimõigustele. Komisjon ja nõukogu peavad toetama kodanikuühiskonna jõupingutusi Venemaa põhjustatud keskkonnakahju, sealhulgas keskkonnakuritegude dokumenteerimisel ning edendama kodanikuühiskonna rolli Ukraina ülesehitamisel; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | rõhutab, et EL peab aitama kaitsta Ukraina keskkonda ja heastada sõjast põhjustatud keskkonnakahju. Komitee on jätkuvalt seisukohal, et kõik ülesehitustööd tuleb ellu viia kooskõlas ILO rahvusvaheliste standardite ja sotsiaalse tingimuslikkuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | toonitab, et inimeste tervist ja keskkonna kvaliteeti ei saa teineteisest lahutada – ökosüsteemide, loomade ja inimeste tervis on omavahel seotud – ning et EL peab seda õigust kaitsma. Keskkonnaseisundi halvenemine on terviseprobleemide peamine põhjus. Näiteks mürareostus põhjustab aastas 12 000 surmajuhtumit. Keskkonna ja inimeste tervise omavaheline seotus on eriti ilmne ka toiduga kindlustatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tugevdama ühtsele turule toodavate toiduainete ja põllumajandustoodete kontrollimeetodeid, pöörates erilist tähelepanu Ukraina sõjast põhjustatud keskkonnareostuse tuvastamisele, et tagada kõigi Euroopa kodanike tervis ja meie keskkond; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | rõhutab, et õigus tervislikule keskkonnale on eluliselt tähtis inimeste sotsiaalse ja majandusliku heaolu jaoks Euroopas ja kogu maailmas. Hinnanguliselt sõltub umbes 40 % maailma töökohtadest tervislikust kliimast ja ökosüsteemist. Võttes arvesse rahvusvahelist õigusraamistikku ja seda karmi reaalsust, ei ole üllatav, et Euroopa Liit on vastu võtnud arvukalt õigusakte, et EL saaks täita oma kohustust tagada õigus tervislikule keskkonnale; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | julgustab kõiki liikmesriike ja Euroopa institutsioone suurendama oma jõupingutusi, et parandada olemasolevate õiguslike vahendite tõhusust, kuna sellest jääb praktikas sageli vajaka. Paljud näited kohtuvaidlustest, mille puhul vaidlustatakse liikmesriikide või ELi enda ebaõnnestumised sellistes valdkondades nagu puhas õhk, kliima, kalapüük või vesi, annavad tunnistust sellest, et ametiasutustel ei õnnestu selle õiguse järgimist tagada. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

2.1.   Õigus tervislikule keskkonnale seoses Venemaa sõjaga Ukrainas ja Ukraina ühinemisega ELiga

| 2.1.1. | Euroopa Nõukogu ministrite komitee arvas 16. märtsil 2022 Venemaa viivitamata oma organisatsioonist välja (1). Seega, samal ajal kui EL pidas läbirääkimisi oma ühinemise üle Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, ei olnud Venemaa sellega 16. septembrist 2022 enam seotud. See on märkimisväärselt vähendanud inimõiguste kaitse ulatust Euroopa kontinendil. Sissetungi ajal ja kuni 16. septembrini 2022 oli konventsioon aga Venemaa suhtes siduv ning vaatamata Venemaa järgnenud lahkumisele rahvusvahelistest institutsioonidest, kehtisid ja jäävad Venemaa suhtes kehtima mitmed rahvusvahelised kohustused. Need puudutavad mitte ainult inimõigusi (2), vaid ka keskkonda – muu hulgas on Venemaa oma agressiooni käigus eiranud rahvusvahelisest kliimamuutuste raamkonventsioonist (3) ja bioloogilise mitmekesisuse konventsioonist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Oluline on tagada inimõiguste ja keskkonna kaitse ülejäänud Euroopas – mitte ainult ELi 27 liikmesriigis, kus liidu ühinemine konventsiooniga tugevdab inimõiguste kaitset, vaid ka ülejäänud 19 Euroopa Nõukogu liikmesriigis, sealhulgas Ukrainas. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | See on veelgi olulisem olukorras, kus 23. juunil 2022 sai Ukrainast ELi kandidaatriik. Kui Ukraina ühineb ELiga, on see territooriumi poolest ELi suurim või suuruselt teine liikmesriik (4). Ukraina suurel territooriumil on mitmekesised ökosüsteemid: bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sekretariaadi andmetel (5) moodustab Ukraina 6 % Euroopa territooriumist, ent seal asub 35 % selle bioloogilisest mitmekesisusest. Lisaks on viimase aasta jooksul sattunud tohutu surve alla nii riigi põllumajandusmaa – mis on äärmiselt oluline ülemaailmse toidutarne jaoks – kui ka ulatuslik fossiilkütuste taristu, millest teatavad naaberliikmesriigid on oma energiavarustuses eriti sõltuvad. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | Kui võtta aluseks õigusekspertide esitatud ja 2021. aasta juunis avaldatud määratlus, näib Venemaa tegevus olevat ökotsiid (6). Alates 2001. aastast kuulub Ukraina kriminaalseadustikku (7) ka ökotsiid. Paralleelselt Euroopa Parlamendi otsusega (8), on komitee kutsunud üles kodifitseerima „ökotsiidi“ – nagu selle on määratlenud ökotsiidi õigusliku määratluse sõltumatu eksperdirühm – ELi õiguse raames kuriteona (9). Ökotsiidikuriteo tunnistamine läbivaadatud ELi keskkonnakuritegude direktiivis toob kaasa arengusuundumused õigusaktides ka väljaspool Euroopa Liitu, eelkõige Rahvusvahelises Kriminaalkohtus, mis võib aidata Venemaad teataval määral vastutusele võtta, kajastades tekitatud keskkonna- ja ökoloogilist kahju. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | Euroopa Parlament võttis 19. jaanuaril 2023 vastu resolutsiooni, milles nõutakse Ukraina-vastaste agressioonikuritegude erikohtu loomist. Komitee toetas seda oma täiskogu veebruari istungjärgul (10). Resolutsiooni tekstis viidatakse kahel korral keskkonnaküsimustele. Esiteks tunnistatakse selles seost sõja ning looduskeskkonnale ja kliimale tekitatud pikaajalise kahju vahel. Teiseks nõutakse selles rahvusvahelise registri loomist, milles muu hulgas registreeritaks ulatuslik ja tõsine kahju looduskeskkonnale ja kliimale, et aidata kindlaks määrata tulevane kahjuhüvitis tekitatud kahju eest. Sellega seoses on oluline rõhutada ja tugevdada keskkonnakahju tähtsust sõjarelvana ning võtta selliste kuritegude eest vastutusele. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.6. | Sõja tekitatud keskkonnakahju hõlmab ökosüsteemi seisundi halvenemist, õhu- ja veereostust ning põllu- ja karjamaade saastumist. Näiteks kahe Venemaa gaasijuhtme lekked Läänemeres võivad avaldada enneolematut mõju kliimale ja muudele keskkonnaaspektidele (11). Alates sõja algusest on tulekahjudes hävinud 200 000 hektarit metsa, süttinud on 680 000 tonni fossiilkütuseid ja laskemoona tõttu on saastunud 180 000 kuupmeetrit pinnast. Sõda on kahjustanud kaitsealasid ja hävitanud veepuhastusjaamu. Oht on seda suurem, et Ukraina on oma 15 reaktoriga Euroopa suuruselt teine tuumaenergia riik. Konflikti tõttu on süttinud üle 100 metsatulekahju, paisates õhku 33 miljonit tonni süsinikdioksiidi. Venemaa pommirünnakud hävitavad Ukraina bioloogilist mitmekesisust. Ukraina ekspertide hinnangul ulatub Venemaa põhjustatud keskkonnakahju 24 miljardi euroni. |
| --- | --- |

2.1.6.

| 2.1.7. | Sõda Ukrainas tekitab enneolematuid ja pikaajalisi keskkonnaprobleeme. Samuti mõjutab see negatiivselt Ukraina rahva ja sealsete tulevaste põlvkondade füüsilist ja vaimset tervist, puutumatust ja heaolu. See mõju kumuleerub haavatavate rühmade puhul ning erilist tähelepanu tuleb pöörata sõja psühholoogilisele mõjule ja vaimse tervise probleemidele. Sõda põhjustab õhu, vee ja pinnase saastumist ning mürasaastet, mis kõik mõjutab selle ohvreid põlvkondade vältel. Võib öelda, et paljud probleemid ulatuvad Ukraina piiridest kaugemale ja rahvatervisele avalduvad kollektiivselt tõsised ohud. Nagu sõja tagajärjed, on ka keskkonnaseisundi halvenemise mõju vaimsele ja füüsilisele tervisele, eriti õhu, pinnase ja vee saastumise mõju, teadaolevalt põlvkondadeülene. Nende tagajärgede all ei kannata üksnes lapsed, kes elavad praegu Ukrainas või on sealt põgenenud – kannatavad ka tulevased põlvkonnad. |
| --- | --- |

2.1.7.

| 2.1.8. | See muudab eriti asjakohaseks Ukraina noorteliikumiste ja -organisatsioonide jõupingutused tuua kuuldavale oma põlvkonna hääl. On oluline, et nende hääl ja seisukohad moodustaksid osa ülesehituspüüdlustest. |
| --- | --- |

2.1.8.

| 2.1.9. | Kahju meie ühisele ökosüsteemile, nagu mulla degradeerumine, ohustab otseselt tulevast põllumajandustootmist ja paljastab ülemaailmse toiduga kindlustatuse haavatavuse. Eelkõige ei toeta kaubaturu praegune struktuur meile vajaliku kestliku majanduse saavutamist ega kestliku arengu, kliimaeesmärkide ja õiglase üleminekuga seotud eesmärke, mis on kehtestatud ÜRO kestliku arengu tegevuskavas aastani 2030 ja Euroopa rohelises kokkuleppes, vaid töötab aktiivselt nende vastu (12). |
| --- | --- |

2.1.9.

| 2.1.10. | Kodanikuühiskonnal oli enne sõda Ukraina looduskeskkonna kaitsmisel oluline roll. Sõda on drastiliselt mõjutanud kodanikuühiskonna tegutsemissuutlikkust. Paljud keskkonnakaitsjad on pidanud põgenema või sõjategevusse tõmmatud. Need, kes saavad veel oma tegevust jätkata, on keskendunud Venemaa agressioonisõja keskkonnatagajärgede dokumenteerimisele (13). Nende osalemine on äärmiselt oluline Ukraina keskkonna taastamisel ja selle tagamisel, et Ukraina võtaks üle ELi keskkonnaõiguse, mis võimaldaks tal ELiga liituda. |
| --- | --- |

2.1.10.

| 2.1.11. | Keskkonnakaitse ning mõju igapäevaelule ja tervisele on ukrainlaste jaoks jätkuvalt olulised. Avaliku arvamuse küsitluse kohaselt leiab 95,2 % vastanutest, et looduse taastamine on Ukraina sõjajärgse ülesehitamise oluline osa (14). |
| --- | --- |

2.1.11.

| 2.1.12. | Piisava rahvusvahelise toetusega võib Venemaa rünnakutes hävitatud Ukraina rasketööstuse taristu hävitamise muuta Ukraina jaoks võimaluseks kasutada ära oma päikese- ja tuulepotentsiaal. See võimaldaks tööstuse alternatiivsete elektriallikatega paremini ja keskkonnahoidlikumalt üles ehitada, tuues kasu nii oma kodanikele kui ka inimestele väljaspool riigipiire, mis omakorda tugevdaks oluliselt Ukraina positsiooni ELiga ühinemise läbirääkimistel. |
| --- | --- |

2.1.12.

| 2.1.13. | Praegu püsib olukord ebastabiilsena. Tuleviku suhtes valitseb tõsine ebakindlus. Lisaks drastilisele inim- ja humanitaarkatastroofile tekitavad küsimusi Ukraina ülesehitamise lõplik maksumus ja see, mil määral on võimalik Venemaad selle eest vastutusele võtta. Euroopa Liidul on siin oluline roll. Komitee resolutsioonis „Sõda Ukrainas ning selle majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju“ (15) rõhutati, et sõja keskkonnamõju, mis on tekkinud pommirünnakute, nafta- ja gaasilekete ning keemiatehastes või tuumajaamades toimunud vahejuhtumite tagajärjel, on nii Ukraina kui ka ELi ja ülejäänud maailma jaoks väga murettekitav. Sellel keskkonnamõjul on paratamatult pikaajalised tagajärjed inimeste tervisele ja ökosüsteemidele. Sõja keskkonnamõju on elanikkonnale reaalne oht: saaste likvideerimiseks võib kuluda aastaid, mis suurendab vähktõve, hingamisteede haiguste ja laste arengu hilistumiste riski, hoiatavad ÜRO eksperdid (16). Üks mureallikas on ka reproduktiivtervis. Komitee on rõhutanud, et EL peab aitama kaitsta Ukraina keskkonda ja heastada sõjast põhjustatud keskkonnakahju. Komitee on jätkuvalt seisukohal, et kõik ülesehitustööd tuleb ellu viia kooskõlas ILO rahvusvaheliste standardite ja sotsiaalse tingimuslikkuse põhimõtetega. Komitee on teinud ettepaneku, et EL reageeriks selliste programmide nagu RescEU ja LIFE kaudu, kooskõlastades meetmeid riiklike, piirkondlike ja kohalike mehhanismidega ning tehes koostööd erasektori ja valitsusväliste organisatsioonidega. |
| --- | --- |

2.1.13.

| 2.1.14. | Sõda jätkub, ent piiriülene koostöö kodanikuühiskonna organisatsioonide, valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel on oluline piiriülese keskkonnakahju kaardistamiseks ja jälgimiseks, et hinnata kahju ja rahaliste vajaduste ulatust, sütitada investeeringuid ja paigutada ümber vahendeid Ukraina kestlikuks ja sotsiaalseks taastamiseks. Kaardistamise osas on Euroopa Keskkonnaamet toetanud meetmeid, mille abil parandada suutlikkust koguda teavet sõjaeelse keskkonnaseisundi kohta, et kasutada seda seireprotsesside lähtealusena (17). |
| --- | --- |

2.1.14.

| 2.1.15. | Komisjon ja nõukogu peavad toetama kodanikuühiskonna jõupingutusi Venemaa tekitatud keskkonnakahju, sealhulgas keskkonnakuritegude dokumenteerimisel. EL peab samuti tagama, et tema püüdlused Ukraina ülesehitamise toetamiseks ennetaksid ja leevendaksid sõja kohutavat ökoloogilist ja keskkonnamõju, et edendada inimõiguste järgimist. |
| --- | --- |

2.1.15.

| 2.1.16. | ELi jõupingutused peavad samuti tagama, et Ukraina ja ELi majandus ei sõltuks enam fossiilkütustest ning et ülesehitamispüüdlustega eemaldutaks fossiilkütuste taristust. EL peab samuti tagama, et Ukraina suudaks täita oma rolli ülemaailmses toidusüsteemis ja – pidades silmas Ukraina ühinemist ELiga – et ELil oleks võimalik täita Pariisi kokkuleppest ja Kunming-Montreali elurikkuse raamistikust tulenevaid kohustusi. EL peaks samuti hoolitsema selle eest, et tema sanktsiooniprogrammidel oleks keskkonnale positiivne mõju. Valitsusvälised organisatsioonid on näiteks nõudnud selliste sanktsioonide rakendamist, mis mitte ainult ei nõrgendaks Venemaa suutlikkust jätkata ebaseaduslikku sõda, vaid ka tema võimet saada kasu ebaseaduslikust, reguleerimata ja teatamata kalapüügist (18). |
| --- | --- |

2.1.16.

2.2.   ELi õiguslik kohustus kaitsta õigust tervislikule keskkonnale

| 2.2.1. | 28. juulil 2022 võttis ÜRO Peaassamblee vastu pöördelise resolutsiooni, milles ta tunnistab õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale kui inimõigusele (19). Selles kutsutakse riike, rahvusvahelisi organisatsioone, ettevõtjaid ja kõiki muid sidusrühmi üles suurendama jõupingutusi, et tagada kõigile puhas, tervislik ja kestlik keskkond. Resolutsiooni poolt hääletasid ELi 27 liikmesriiki ning valdav enamus muid riike. Nagu komitee 2021. aasta teabearuandes „Keskkonnakaitse kui põhiõiguste austamise eeltingimus“ (20), tunnistatakse ka ÜRO Peaassamblee resolutsioonis, et keskkonnaseisundi halvenemine, kliimamuutused, elurikkuse vähenemine, kõrbestumine ja jätkusuutmatu areng on ühed kõige pakilisematest ja tõsisematest ohtudest, mis ei võimalda praegustel ja tulevastel põlvkondadel kõiki inimõigusi tegelikult kasutada. Muu hulgas kutsutakse resolutsioonis selliseid rahvusvahelisi organisatsioone nagu Euroopa Liit üles tõhustama rahvusvahelist koostööd ja suutlikkuse suurendamist ning jätkama heade tavade jagamist, et laiendada jõupingutusi tagada kõigile puhas, tervislik ja kestlik keskkond. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Õigusega tervislikule keskkonnale tunnistatakse põhjapanevat seost keskkonna ja inimeste tervise vahel. Inimeste tervist ja keskkonna kvaliteeti ei saa teineteisest lahutada – ökosüsteemide, loomade ja inimeste tervis on omavahel seotud – ning EL peab seda õigust kaitsma. Keskkonnaseisundi halvenemine on terviseprobleemide peamine põhjus. Näiteks 2019. aastal põhjustasid tahked peenosakesed 307 000, lämmastikdioksiid 40 400 ja osooniga kokkupuude 16 800 enneaegset surmajuhtumit (21). Loomulikult ulatub probleem õhukvaliteedist kaugemale. Näiteks mürareostus põhjustab aastas 12 000 surmajuhtumit (22). Keskkonna ja inimeste tervise omavaheline seotus on eriti ilmne ka toiduga kindlustatuse valdkonnas. |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Kui rääkida sellest, kuidas riigiülesel tasandil tunnustatakse õigust tervislikule keskkonnale, siis on ELi õiguskord ülemaailmselt esirinnas. Aluslepingute sätetes (põhiõiguste harta artikkel 37 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 11) kõrvuti paljude muude sätetega (eelkõige Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõige 3 ja artikli 21 lõige 2, ELi toimimise lepingu artikkel 191, (23) samuti põhiõiguste harta muud sätted) (24) tunnustatakse läbivalt õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale. Harta artikli 51 lõike 1 kohaselt on see kohustus Euroopa Liidu institutsioonidele alati siduv ja seda kohaldatakse liikmesriikide suhtes liidu õiguse rakendamisel (25). Euroopa Parlament on nõudnud, et „hartas [tuleks] tunnustada õigust tervislikule keskkonnale“ ja et „EL peaks juhtima algatust, mille kohaselt toetatakse sarnast õigust ka rahvusvahelisel tasandil“ (26). |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Põhiõiguste harta artikli 52 lõike 3 kohaselt on EL kohustatud järgima ka konventsiooni sätteid, kui harta sätted vastavad konventsiooni sätetele. Eelkõige eraelu, perekonnaelu ja kodu austamise õiguse kaudu (harta artikkel 7, konventsiooni artikkel 8) on Euroopa Inimõiguste Kohus väidetavalt juba tunnustanud õigust turvalisele ja tervislikule keskkonnale (27). See tähendab mitte ainult negatiivseid kohustusi (kohustus mitte kahjustada õigust tervislikule keskkonnale), vaid ka positiivseid kohustusi võtta meetmeid, näiteks õhukvaliteedi osas, et tagada selle õiguse järgimine (28). Need kohustused on veelgi enam täitmisele pööratavad pärast ELi ühinemist konventsiooniga, nagu seda nõutakse Euroopa Liidu lepingu artikli 6 lõikega 2. Euroopa Parlamendi eeskujul on Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee kutsunud üles koostama konventsiooni protokolli, milles tunnustataks sõnaselgelt õigust ohutule, puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale (29). Sellega loodaks täitmisele pööratav õigus ELi 27 liikmesriigis ja 19 kolmandas riigis, mis on samuti Euroopa Nõukogu liikmed. |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Samuti tunnustatakse laialdaselt ELi suurt mõju ülemaailmsele keskkonnaalasele reguleerimisele. Mitmed ELi õiguse valdkonnad, mis puudutavad õigust tervislikule keskkonnale, eelkõige REACH-määruse kohased toksilisi aineid käsitlevad eeskirjad (30), on nn Brüsseli efekti musternäidised (31), mille puhul ELi eeskirjadest saavad ülemaailmsed standardid. |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Õigus tervislikule keskkonnale on eluliselt tähtis inimeste sotsiaalse ja majandusliku heaolu jaoks Euroopas ja kogu maailmas. Hinnanguliselt sõltub umbes 40 % töökohtadest maailmas tervislikust kliimast ja ökosüsteemist (32). Võttes arvesse rahvusvahelist õigusraamistikku ja seda karmi reaalsust, ei ole üllatav, et Euroopa Liit on vastu võtnud arvukalt õigusakte, et EL saaks täita oma kohustust tagada õigus tervislikule keskkonnale. ELi välisõhu kvaliteeti käsitlevad eeskirjad (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ) (33) on üks selge näide. Kohtujurist Juliane Kokott leidis, et „[v]älisõhu kvaliteedi normid täpsustavad seega liidu kaitsekohustusi, mis tulenevad põhiõiguste harta artikli 2 lõikes 1 sätestatud põhiõigusest elule ning ELL artikli 3 lõikes 3, harta artiklis 37 ja ELTL artikli 191 lõikes 2 sätestatud kõrgetasemelise keskkonnakaitse nõudest“ (34). Inimeste tervise maksimaalseks kaitseks soovitab komitee viia ELi õhukvaliteedi standardid 2030. aastaks täielikult kooskõlla Maailma Terviseorganisatsiooni ajakohastatud ülemaailmsete õhukvaliteedi suunistega. |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | ELi keskkonnaalastes tegevusprogrammides, mida nõutakse ELi toimimise lepingu artikli 192 lõike 3 alusel, tunnustatakse üha enam tervislikku keskkonda kui õigust. Kaheksandas keskkonnaalases tegevusprogrammis tunnistatakse sõnaselgelt: „Kaheksanda keskkonnaprogrammi esmatähtsate eesmärkide saavutamise eeltingimusena on vaja liikuda selles suunas, et tunnustataks õigust puhtale, tervislikule ja kestlikule keskkonnale, nagu on sätestatud ÜRO Inimõiguste Nõukogu resolutsioonis 48/13“ (35). |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Praktikas jääb aga sageli vajaka tõhususest (36) ning komitee julgustab kõiki liikmesriike ja Euroopa institutsioone suurendama jõupingutusi olemasolevate õiguslike vahendite tõhususe parandamiseks. Paljud näited kohtuvaidlustest, mille puhul vaidlustatakse liikmesriikide või ELi enda ebaõnnestumised sellistes valdkondades nagu puhas õhk, kliima, kalapüük või vesi, annavad tunnistust sellest, et ametiasutustel ei õnnestu selle õiguse järgimist tagada. |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Seoses Venemaa sõjaga Ukrainas ja Ukraina ELiga ühinemise väljavaatega on olulisem kui kunagi varem, et EL ja selle liikmesriigid rakendaksid õigust tervislikule keskkonnale. See tähendab, et keskkonnakaitset prioriseeritakse samamoodi nagu muid õigusvaldkondi, näiteks konkurents või andmekaitse, kus EL on nii teoorias kui ka praktikas ülemaailmselt eeskujuks. |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Seda tehes on ELil võimalus tunnistada, et õigus tervislikule keskkonnale on põlvkondadeülene. |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Ei ole üllatav, et noorteliikumised nõuavad eriti häälekalt keskkonnakaitset. Keskkonnaseisundi halvenemise negatiivse mõju tõttu reproduktiivtervisele on ohus ka tulevaste põlvkondade olemasolu. EL peaks järgima nende liikmesriikide eeskuju, kes on loonud institutsioonid, mille eesmärk on kaitsta tulevaste põlvkondade huve. Selline ELi tasandi institutsioon aitaks tagada, et tulevased põlvkonnad saavad nautida sotsiaalseid ja majanduslikke hüvesid, mida praegune keskkonnakaitse kaasa toob. |
| --- | --- |

2.2.11.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  CM/Del/Dec(2022) 1431/2.3, „Consequences of the aggression of the Russian Federation against Ukraine“.

1

(2)  Vt näiteks majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 11 lõike 2 punkt b.

2

(3)  Vt näiteks artikli 3 lõige 5: „osalised peaksid tegema koostööd, et luua toetav ja avatud rahvusvaheline majandussüsteem, mis viib kõikide osaliste [...] säästvale majanduslikule kasvule ja arengule [...]“.

3

(4)  Ükski liikmesriik ei ole suurem. Praegustest kandidaatriikidest on suurem vaid Türgi.

4

(5)  Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, National Biodiversity Strategy and Action Plan.

5

(6)  Ebaseaduslik või hooletusest põhjustatud tegu, mis on toime pandud teadmisega, et suure tõenäosusega põhjustab see keskkonnale tõsist, laiaulatuslikku või pikaajalist kahju, Stop Ecocide Foundation.

6

(7)  Ukraina kriminaalseadustik.

7

(8)  29. märtsi 2023. aasta otsus.

8

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus keskkonnakaitse parandamise kohta kriminaalõiguse kaudu (ELT C 290, 29.7.2022, lk 143).

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon teemal „Ukraina: „Aasta pärast Venemaa sissetungi – Euroopa kodanikuühiskonna seisukoht““ (ELT C 146, 27.4.2023, lk 1).

10

(11)  Nord Stream: Russian gas pipe leaks could have an „unprecedented“ environmental impact | Euronews.

11

(12)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus: „Toiduainete hinnakriis: spekulatsiooni roll ja konkreetsed ettepanekud meetmete võtmiseks pärast Ukraina sõda“ (ELT C 100, 16.3.2023, lk 51).

12

(13)  Vt näiteks EcoActioni töö „Crimes against the environment after one month of Russia's war against Ukraine“ – Ecoaction.

13

(14)  How does the war change Ukrainians: public opinion poll about the war, the environment, post-war reconstruction and EU accession, Resource and Analysis Centre „Society and Environment“, 2023.

14

(15)  ELT C 290, 29.7.2022, lk 1.

15

(16)  OECD, juuli 2022, „Environmental impacts of the war in Ukraine and prospects for a green reconstruction“ (oecd.org).

16

(17)  Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) ühine keskkonnateabesüsteem (SEIS).

17

(18)  Agence Europe, Europe Daily Bulletin No.13014, „Thirteen NGOs call for inclusion of Russian fishing vessels in upcoming EU sanctions against Putin’s regime“, 6. september 2022.

18

(19)  Resolutsioon (A/76/L.75) – UN Digital Library.

19

(20)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee teabearuanne „Keskkonnakaitse kui põhiõiguste austamise eeltingimus“.

20

(21)  Euroopa Keskkonnaamet, „Air Quality in Europe 2021: Health impacts of air pollution in Europe“, 15. november 2021.

21

(22)  Euroopa Keskkonnaamet, „Health risks caused by environmental noise in Europe“, 14. detsember 2020.

22

(23)  Selles artiklis esitatakse ELi keskkonnapoliitika eesmärgid.

23

(24)  Eelkõige artikkel 2 (õigus elule), artikkel 3 (õigus isikupuutumatusele), artikkel 35 (tagada liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel inimeste tervise kõrgetasemeline tase) ning artikkel 38 (tarbijakaitse).

24

(25)  „Harta sätted on subsidiaarsuse põhimõtet arvesse võttes ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele üksnes liidu õiguse kohaldamise korral.“

25

(26)  P9_TA(2021)0277, „ELi elurikkuse strateegia aastani 2030: toome looduse oma ellu tagasi,. 143.

26

toome looduse oma ellu tagasi

(27)  Irmina Kotiuk, Adam Weiss ja Ugo Taddei väljaandes Journal of Human Rights and the Environment, osa 13, eriväljaanne, september 2022.

27

(28)  Konventsiooni artiklist 8 (ja seega harta artiklist 7) tulenevate positiivsete kohustuste kohta vt nt Fadeyeva vs Venemaa, hagiavaldus nr 55723/00, 9. juuni 2005. aasta otsus.

28

vs

(29)  Resolutsioon 2396 (2021), „Anchoring the right to a healthy environment: need for enhanced action by the Council of Europe“.

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

30

(31)  Anu Bradford, „The Brussels Effect: How the European Union Rules the World, Oxford University Press, 2020.

31

„The Brussels Effect: How the European Union Rules the World

(32)  ILO, „World employment and social outlook 2018 – Greening with jobs, 2018“.

32

(33)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008, lk 1).

33

(34)  Kohtuasi C-723/17, Craeynest vs. Brussels Hoofdstedelijk Gewest, punkt 53.

34

vs

(35)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. aprilli 2022. aasta otsus (EL) 2022/591, mis käsitleb Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2030 (ELT L 114, 12.4.2022, lk 22).

35

(36)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Õhukvaliteeti, vett ja jäätmeid käsitlevate ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine“ (ELT C 110, 22.3.2019, lk 33).

36

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/17

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi digitaalse konkurentsivõime edasine suurendamine“

(ettevalmistav arvamus)

(2023/C 228/03)

| Raportöör: | Gonçalo LOBO XAVIER |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Philip VON BROCKDORFF |

Raportöör:

Gonçalo LOBO XAVIER

Kaasraportöör:

Philip VON BROCKDORFF

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Ülemkogu eesistujariik, 14.11.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304
  ettevalmistav arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 145/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Ülemkogu eesistujariik, 14.11.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

ettevalmistav arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

145/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvates ei ole kahtlust, et digitaalne konkurentsivõime on ELi üldise konkurentsivõime seisukohalt ülioluline. Nagu komitee on oma varasemates aruannetes rõhutanud, tuleks seda käsitleda ELi konkurentsivõime tegevuskava olulise osana. Selleks, et Euroopa Liit oleks ülemaailmses konkurentsikeskkonnas edukas, on vaja märkimisväärselt parandada konkurentsivõimet. Seepärast on komitee nõudnud, et ELi poliitikakujundamise ja õigusloome protsessides võetaks kasutusele konkurentsivõime kontroll, mis oleks kooskõlas ELi poliitikameetmete ja eesmärkidega. Kontrolli raames tuleks põhjalikult hinnata kõigi uute algatuste mõju konkurentsvõimele ning tagada, et konkurentsivõime aspekte võetakse otsuste tegemisel nõuetekohaselt arvesse. Komitee leiab, et seda silmas pidades ja selgeid sõnumeid edastades oleks lihtsam kaasata kodanikke ja motiveerida neid saavutama üldisi eesmärke. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab seisukohta, et EL peab looma soodsa ettevõtluskeskkonna sellise tervikliku strateegia põhjal, mis ühendab ja viib omavahel vastavusse erinevaid poliitikavaldkondi, kusjuures esiplaanile seatakse konkurentsivõime, sotsiaalne mõõde ja ettevõtluse mõju kodanike heaolule. Komitee arvates peaks eesmärk olema suurendada digipõhist konkurentsivõimet, parandades ühelt poolt ELi ettevõtjate digilahenduste arendamise ja pakkumise tingimusi ning teiselt poolt digilahenduste kasutuselevõtu ja kasutamise tingimusi paljudes ELi ettevõtetes, sealhulgas sellistes sektorites nagu tootmine, transport ja logistika, jaekaubandus, põllumajandus ja ehitus, kui mainida vaid kõige asjakohasemaid sektoreid. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Euroopa kodanikud tuleb kaasata digitaalse konkurentsivõime strateegiasse ja nad peavad saama tunda end kindlalt seoses küberturvalisusega, mis on digivaldkonna ja andmekogumise üks olulisim küsimus. Komitee on seisukohal, et EL peab edendama Euroopa andmepõhist majandust, parandades andmete kättesaadavust, juurdepääsetavust ja edastamist, millega kaasneb asjakohane andmekaitse. Selleks vajab EL strateegilisemat lähenemisviisi, et võimaldada sidusrühmadel andmeid turvaliselt koguda, säilitada, koondada, jagada ja analüüsida. Väga oluline on kiirendada algatusi sektoripõhiste üleeuroopaliste andmeruumide loomiseks, et võimaldada andmete paremat analüüsi ja kasutamist Euroopa ühiskonna, ELi ja selle ettevõtjate konkurentsivõime hüvanguks. Andmeruumid võiksid luua ja edendada uusi skaleeritavaid tööstusinnovaatoreid ja idufirmasid. Hästi toimiv ühtne andmeturg on samuti väga oluline, sest see on lahutamatult seotud kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste ühtse turuga ning energia- ja transpordisüsteemidega. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee arvates on investeeringud terviklikku, tõhusasse ja turvalisse digitaristusse igasuguse digiarengu vältimatu alus. Seda võib selgelt näha teistes geograafilistes piirkondades, mis on teatud valdkondades maailmas juhtpositsioonil. Lisaks digivõrkudele, andmekeskustele, andmetöötlusvõimsusele jne tuleb investeerimisel tähelepanu pöörata ka juurdepääsule vähese CO2 heitega energiale ning digitoodete ja -süsteemide jaoks vajalikele kriitilise tähtsusega toorainetele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Selleks, et EL saaks võtta juhtrolli sellistes olulistes valdkondades nagu küberturvalisus, peab ta niisiis ühelt poolt edendama ja toetama küberturvalisust ning teisalt suurendama oma ettevõtjate konkurentsivõimet. Sellega seoses leiab komitee, et sertifitseerimine ELis peab jääma turupõhiseks ja põhinema olemasolevatel rahvusvahelistel standarditel. Enne uute ettevalmistavate kavade koostamist küberturvalisuse määruse raames peaks EL tõstma turvalisuse taset olemasolevaid riiklikke sertifitseerimissüsteeme euroopastades, et tagada liikmesriikide vahel ühtlustatud turg. EL peab ka tagama sidusa ja ühtlustatud õigusraamistiku Euroopa tasandil ning vältima vastuolusid ELi õigusaktides (nt oht, et nõuded ei ole kooskõlas uue õigusraamistiku vertikaalsetes õigusaktides sisalduvate kübervaldkonna sätetega). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee jaoks on selge, et esmatähtsates tehnoloogiates tipptaseme saavutamine eeldab nii avalikult kui ka erasektorilt märkimisväärselt suuremaid investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, maailmatasemel teadus- ja arendustegevuse ning innovatsioonitaristu arendamist, talentide ligimeelitamist ning ettevõtjate, ülikoolide ja teadusasutuste koostööl põhinevate ökosüsteemide loomist. Kuigi oluline on edendada tehisintellekti, kvanttehnoloogia ja muude kõrgtehnoloogiate kasutuselevõttu, tuleb tunnistada, et paljud VKEd seisavad silmitsi suurte probleemidega isegi elementaarsete digitehnoloogiate kasutuselevõtmisel. EL ja liikmesriigid peaksid suunama konkreetsed jõupingutused VKEde digiülemineku toetamisele ja hõlbustamisele. See hõlmab VKEde kaasamist innovatsioonikeskustesse, andmeruumidesse ja ettevõtluse ökosüsteemidesse. Samuti on vaja suurendada VKEde teadlikkust digiülemineku pakutavatest võimalustest, oskuste arendamiseks kasutada olevast toetusest ning selle valdkonna reguleerimisega seotud kättesaadavatest tehnilistest eksperditeadmistest ja suunistest. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ka siin jääb komitee seisukohale, et inimesed on üks kõige olulisem Euroopa vara, mis võib muuta majandusliku ja sotsiaalse arengu tempot. Liikmesriikidel on vaja otsustavalt investeerida haridus- ja koolitussüsteemidesse, sealhulgas elukestvasse õppesse, et vastata digivahendite ja -lahenduste väljatöötamise ja rakendamise praegustele ja tulevastele vajadustele. Samuti peab EL soodustama ja hõlbustama tööjõu ja talentide piiriülest liikuvust nii ELis kui ka koostöös kolmandate riikidega. Komitee leiab samuti, et sellesse protsessi tuleb kaasata ka nn kuldsetes aastates osa elanikkonnast. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Selleks et õigusraamistik aitaks edendada digitaalset konkurentsivõimet, peab EL tagama, et õigusaktid on eesmärgipärased, soodustavad innovatsiooni ja investeeringuid ning tagavad ühtsel turul võrdsed tingimused ja võrdse kohtlemise. Samuti peab EL tegema koostööd sarnaseid seisukohti jagavate riikidega, et tõhustada ühiseid rahvusvahelisi eeskirju ja standardeid. Samaaegselt kõrgete standardite säilitamisega peavad kõik eeskirjad soodustama ettevõtjate edukat digiüleminekut ja konkurentsivõimet. Avalik sektor peab samuti digiteerima oma tegevused ja teenused, sealhulgas haldusprotsessid. Investeeringute ja muu ettevõtlustegevuse loamenetluste kiirendamine on näide pakilistest vajadustest, mille puhul digiüleminek oleks osa lahendusest. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee toetab ideed, et rahastamise kättesaadavus, olgu selleks siis riskikapital, avaliku sektori rahastamisvahendid või mõni muu rahastamisallikas, on veel üks eduka ja tõhusa digiülemineku eeltingimus. Mitmeaastases finantsraamistikus tuleks suurendada programmi „Digitaalne Euroopa“ rahastamist, et tugevdada näiteks digitaalse innovatsiooni keskuste rolli, nähtavust ja neile juurdepääsetavust. See on igati põhjendatud, arvestades et digiettevõtjad kasvavad keskmiselt kaks ja pool korda kiiremini kui muud ettevõtjad. Ilmselgelt ei nõua komitee eraldi eelarverida digiülemineku jaoks – komitee kutsub üles koostama kombineeritud ja mõistliku strateegia digiülemineku rahastamise protsessi jaoks, et luua sobivad tingimused kõigile innovatsiooni ökosüsteemis osalevatele sidusrühmadele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Nagu paljudes majanduse ja ühiskonna eri valdkondades (tööstusstrateegia, tervishoiusüsteemid, jaekaubandus jne), nõuab komitee ka siin arukat ja kombineeritud oskuste strateegiat. Paljud sektorid valmistavad juba ette laiaulatuslikke projekte tööjõu ümber- ja täiendusõppeks seoses digi- ja roheüleminekuga. Komitee kutsub üles koostama koordineeritud oskuste programmi, mis võimaldaks olemasoleval ja uuel tööjõul ületada seotud probleeme. Liikmesriigid peaksid eraldama selle probleemi lahendamiseks piisavalt vahendeid ja see peab olema esmane prioriteet iseäranis selleks, et toetada VKEsid, kes on ikka veel hädas COVID-19 kriisist ja Ukraina sõjast tulenevate raskustega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee on seisukohal, et ELi digitaalse konkurentsivõime suurendamiseks ja mõõtmiseks on vaja kaugeleulatuvaid ja keerukaid põhilisi tulemusnäitajaid. Praegusi näitajaid (mis põhinevad digitaalmajanduse ja -ühiskonna indeksil (DESI)) ja digikompassi raames seatud eesmärke tuleks hinnata ja täiendada digitaalse konkurentsivõime seisukohast, et jälgida mitte ainult digitaalse arengu võimaldajaid, vaid ka eeliseid, nagu uued digitooted ja nende osakaal turgudel, tõhusamad tootmisprotsessid ja kaasnev mõju tootlikkusele ning digilahenduste kasutuselevõtt ühiskondlike probleemide lahendamiseks (nt sellistes valdkondades nagu tervishoid ja kliima). Näitajate seire peaks hõlmama aja jooksul ELis ja selle liikmesriikides tehtud edusamme ning sisaldama võrdlust rahvusvaheliste konkurentidega. Oluline on ka kodanike motiveerimine parema teabevahetuse ja nende protsessi kaasamise kaudu. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Taust

| 2.1. | Käesolev arvamus on vastus nõukogu eesistujariigi Rootsi taotlusele koostada komitee ettevalmistav arvamus ELi konkurentsivõime valdkonnas järelmeetmena eesistujariigi Tšehhi taotlusel koostatud arvamusele INT/1000 (1) konkurentsivõime kontrolli kohta. Nõukogu eesistujariik Rootsi palus komiteel uurida teemat „Mida on vaja ELi digitaalse konkurentsivõime edasiseks suurendamiseks, et võimaldada eelkõige ettevõtjatel digiüleminekust kasu saada“. Arvamuses püütakse keskenduda ELi konkurentsivõimele seoses digiüleminekuga kestlikuma majanduskasvu mudelile. Selles käsitletakse tegevussuundi ja meetmeid, mis on vajalikud ELi digitaalse konkurentsivõime edasiseks suurendamiseks ning eelkõige selleks, et võimaldada ettevõtjatel ja töötajatel digiüleminekust kasu saada. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Oluline on siinkohal meenutada arvamust INT/1000, milles komitee tunnistas, et ühtne turg ja ELi sotsiaalsel turumajandusel põhinev majanduskasvu mudel on aidanud oluliselt kaasa majanduskasvu ja sotsiaalse heaolu toetamisele kogu ELis. See on oluline alus kõigi ettepanekute puhul, mille eesmärk on suurendada digitaalset konkurentsivõimet, ja ka antud juhul ei ole see teisiti. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Samuti on oluline mõista, et Euroopa konkurentsivõime võrreldes peamiste konkureerivate riikidega on viimastel aastatel halvenenud, nagu näitavad konkurentsivõime ja tootlikkuse kasvu peamised majandusnäitajad. Digiüleminek on aga valdkond, kus EL on teinud olulisi edusamme, ja see võiks olla aluseks ettevõtjate suuremale konkurentsivõimele ja kasumlikkusele ning töötajate parematele töötingimustele. Vaja on tulevikku vaatavat keskpikka perspektiivi, et kaardistada edasised sammud digiülemineku protsessis. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Digiüleminek konkurentsivõime tegevuskava kontekstis

| 3.1. | Komitee on kutsunud komisjoni üles seadma üheks oma prioriteediks konkurentsivõime tegevuskava, mille peamine eesmärk on suurendada ELi konkurentsivõimet. Kõigi digiüleminekut käsitlevate komisjoni algatuste eesmärk on hõlbustada digiüleminekut kogu ELi majanduses ja ühiskonnas. Edukas üleminek eeldab aga liikmesriikide kindlat ja vankumatut pühendumist. Seda pühendumust on juba väljendatud taaste- ja vastupidavusmeetmetes üksikute liikmesriikide tasandil, kuid komiteele tundub, et kõik liikmesriigid ei pruugi liikuda digiülemineku suunas samas tempos ja sama intensiivsusega, mis on ELi konkurentsivõime suurendamiseks hädavajalik. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EL peab rohkem kui kunagi varem tuginema ühtsele turule, kuid sama oluline on keskenduda välisturgudele juurdepääsule, investeeringutele ja rahastamise kättesaadavusele, maksusüsteemidele, teadusuuringutele ja innovatsioonile, oskustele ja tööturu tugevdamisele, samuti mikroettevõtjatele ja VKEdele ning kaksiküleminekule, võttes arvesse ka kestliku rahastamise raamistikku. Seejuures peab konkurentsivõime olema kooskõlas sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkidega (2). Digiüleminek on kõige selle juures keskse tähtsusega, kuna loob aluse innovatsioonile, suurendades konkurentsivõimet ja arendades tööturgu, pakkudes samal ajal võimalusi paremate töötingimuste loomiseks sotsiaalse turumajanduse kontekstis. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee leiab, et digiüleminek on ühtse turu potentsiaali saavutamise liikumapanev jõud. Pärast viimase 30 aasta jooksul ühtsest turust saadud sotsiaalset ja majanduslikku kasu on komitee seisukohal, et võimalik on siiski saavutada palju enamat. Digiüleminek, kui seda rakendatakse edukalt ning sama intensiivsuse ja kaasavusega kogu ELis, mõjutab tohutult ettevõtjaid, töötajaid ning igas vanuses ja igasuguse sotsiaalse taustaga kodanikke. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on samuti seisukohal, et Euroopa konkurentsivõime tugevdamisel on äärmiselt oluline poliitiline toetus ettevõtlus- ja teadmistepõhisele majandusele, mis suudab hoida ja ligi meelitada talente ning pakkuda paremaid töötingimusi. Just seda mõistab komitee ettevõtjate täieliku digiülemineku protsessi all. Komitee arvates on selge, et EL peab tervikuna looma soodsa ettevõtluskeskkonna sellise kõikehõlmava strateegia põhjal, mis ühendab ja viib omavahel vastavusse erinevaid poliitikavaldkondi. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee tunnustab paljusid algatusi ja poliitikameetmeid, mida on varasemalt konkurentsivõime suurendamiseks – kahtlemata heade kavatsustega – rakendatud. Tegelikkus on aga näidanud, et EL on praegu tootlikkuse osas USAst ja Hiinast maha jäänud. Seda arvesse võttes annab digiüleminek võimaluse jõuda järele nii USA-le kui ka Hiinale, rakendades samal ajal kestlikumat majanduskasvu mudelit, milles keskendutakse nii ELi kodanike majanduslikule kui ka sotsiaalsele heaolule. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Digiüleminekut toetav poliitika konkurentsivõime tegevuskava kontekstis

| 4.1. | Komitee on mitmes oma arvamuses väljendanud seisukohta, et digiüleminek nõuab täiendavaid ja sihipärasemaid investeeringuid digioskuste arendamisse. Samuti on majanduslikult hästi põhjendatud suurendada investeeringuid inimressurssidesse ning eelkõige seosesse oskuste arendamise ja tootlikkuse ning kaudselt konkurentsivõime vahel. Erinevate digioskuste arendamine on vajalik, et toetada töökohal toimuvat innovatsiooni. Komitee on seisukohal, et innovatsioon töökohal peaks keskenduma eelkõige töö korraldamise meetoditele ja sellele, kuidas oskusi töökohal kasutatakse ja arendatakse, mitte ainult töötajatega varustamisele. Töö- ja tööhõivetingimused on sama olulised kui investeeringud uude tehnoloogiasse või seadmetesse. Seepärast soovitab komitee ettevõtjatel ja avalikul sektoril mõelda, millised poliitikameetmed ja töökorralduse vormid on osutunud tõhusaks edulugudes ning edendanud innovatsiooni oskustesse investeerimise kaudu. Neid edulugusid saaks siis korrata teistes ettevõtetes. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee on oma varasemates arvamustes soovitanud ka investeerida taristusse, mis on vajalik digiülemineku toetamiseks kogu ELis. Taaste- ja vastupidavuskavad on mõeldud just selleks. Komiteed paneb muretsema, et need investeeringud võivad olla suures osas suunatud avalikule sektorile. Komitee tunnistab, et üleminek digiteeritud avalikele teenustele, näiteks kohtusüsteemis, suurendab kaudselt konkurentsivõimet tänu suuremale tõhususele. Samas vajavad ka ettevõtjad suhteliselt suuri investeeringuid ning ilma kättesaadava rahalise toetuseta võivad igas suuruses ettevõtjad, eriti VKEd, olla raskustes tööprotsesside digiteerimiseks ja tööjõusse investeerimiseks vajalike kulutuste katmisega. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee soovitab vaadata läbi olemasolevad digiülemineku rahastamisvõimalused, mida riiklikud üksused kogu ELis pakuvad. Üldiselt on ettevõtjatele digiülemineku valdkonnas rahalise toetuse andmise kavad projektipõhised ning rahastamise tagamiseks on enne projektitegevuse alustamist nõutav ametlik taotlus- ja heakskiitmisprotsess. Lisaks selliste kavadega seotud tavapärastele raha eraldamisele eelnevatele haldusmenetlustele, mis võivad olla mõne ettevõtja jaoks koormavad (ehkki neid lihtsustatakse aja jooksul), kalduvad praegused protsessid lükkama edasi ettevõtjate digiüleminekut toetavate projektide ja algatuste käivitamist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | See ei pruugi olla teostatav ettevõtjatele, kes vajavad koheseid tulemusi turustamisprotsessi alustamiseks, et parandada tooteid, teenuseid või protsesse, eesmärgiga säilitada konkurentsieelis, keskenduda uutele turgudele ja vähendada kulusid või lihtsalt vastata klientide vajadustele. Sellised projektikesksed kavad võivad seega pärssida eraettevõtjate huvi rahastamist taotleda. Seepärast kutsub komitee üles looma uue, kuigi ainult täiendava rahastamisvormi, mis põhineks pigem digitaalsel tegevusel, mitte üksnes projektidel. Selle lähenemisviisi kohaselt antakse ettevõtjatele maksukrediiti või tehakse rahamakseid nende digitaalse tegevusega seotud tõendatud iga-aastaste kulude alusel, kusjuures rahastamiskõlblikud kulud määratakse selguse huvides kindlaks eelnevalt. Rahastamiskõlblikud kulud hõlmavad kõiki kulusid, mis on seotud töötajate koolitamise ja arendamisega digioskuste valdkonnas. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Kuigi komitee tunnistab ELi suutlikkust digiülemineku valdkonnas, kus on tehtud edusamme nii seadusandlikes kui ka tehnoloogilistes aspektides, on komitee seisukohal, et nii riiklikud kui ka välismaised otseinvesteeringud eelkõige selles vallas teadusuuringute ja innovatsiooni toetamiseks on endiselt kriitilise tähtsusega. Komitee arvates suurendab see ka ELi konkurentsivõimet maailmaturul. Strateegilise autonoomia poole püüdlemine pooljuhtide tootmises on positiivne ning komitee leiab, et EL ei saa endale lubada puudujääke, mis võivad häirida Euroopa tööstust. Pooljuhid on kesksel kohal ELi tööstuspoliitikas, mille eesmärk on saavutada digivaldkonnas strateegiline autonoomia. Kuigi neid riske tuleb leevendada, hoiatab komitee protektsionistliku lähenemisviisi eest, mis seab ohtu teaduspartnerlused digitehnoloogia ettevõtjatega kogu maailmas. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Edukal digiüleminekul põhinev kestlik majanduskasv on ELi heaolu seisukohalt väga oluline. See on kooskõlas ka ELi eesmärgiga saavutada väga konkurentsivõimeline sotsiaalne turumajandus, mille eesmärk on täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti keskkonnakaitse kõrge tase ja keskkonna kvaliteedi parandamine. Komitee usub, et seda on võimalik saavutada üksnes tootlikkuse kasvu suurendamisega kõigis majandussektorites praegusega võrreldes. Komitee on seisukohal, et digiüleminek mängib ja võib jätkuvalt mängida olulist rolli eespool nimetatud majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel. Komitee märgib ka, et tootmises on tootlikkuse kasv olnud kiireim tehnoloogiapõhistes tööstusharudes, mis toetab seisukohta, et digiüleminek võib suurendada nii ettevõtjate kasumit kui ka töötajate tegelikku sissetulekut. Lisaks on digiüleminek oluline viis rohepöörde edendamiseks. Seega peab EL maksimeerima võimalusi, edendades samal ajal kaksikülemineku mõlemat haru. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Tõelise digitaalse konkurentsivõime saavutamiseks majanduses ja ühiskonnas kutsub komitee üles koostama aruka ja kombineeritud oskuste strateegia. Mitmed sektorid valmistavad juba ette laiaulatuslikke projekte tööjõu ümber- ja täiendusõppeks seoses digiülemineku ja rohepöördega. Komitee kutsub üles koostama koordineeritud oskuste programmi, mis võimaldaks olemasoleval ja uuel tööjõul ületada asjaomaseid probleeme, ning see peab olema prioriteet. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Konkurentsivõime kontroll ja digiülemineku programmide hindamine

| 5.1. | Digitaalne konkurentsivõime on ELi üldise konkurentsivõime seisukohalt väga oluline ja seda tuleks käsitada ELi konkurentsivõime tegevuskava olulise osana. Kui EL tahab tugeva ülemaailmse konkurentsi tingimustes edu saavutada, on vaja konkurentsivõimet märkimisväärselt parandada. Seepärast on komitee ka nõudnud, et ELi poliitikakujundamise ja õigusloome protsessidesse integreeritaks konkurentsivõime kontroll, mis oleks kooskõlas ELi poliitikameetmete ja eesmärkidega. Samuti on vaja nõuetekohaseid juhtimisstruktuure, et tagada konkurentsivõime kontrolli ja tegevuskava täielik elluviimine praktikas. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komitee tunnustab kehtivaid parema õigusloome suuniseid ja vahendeid, kuid juhib tähelepanu sellele, et nagu õiguskontrollikomitee rõhutas, on ilmne vajadus paranduste järele, eriti seoses selliste meetmete rakendamisega, mis on vajalikud konkurentsivõime suurendamiseks. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Lõpetuseks kutsub komitee üles kasutama tõhusalt rahalisi vahendeid, mis on eraldatud digiüleminekuga seotud innovatsioonile ning teadus- ja arendustegevusele. Sellega seoses on oluline hinnata ka selliste olemasolevate programmide mõju ja nõuetekohast rakendamist, mis on välja töötatud digiülemineku tingimuste loomiseks. Euroopa kodanikud ja eelkõige organiseeritud kodanikuühiskond peavad eeldatavasti positiivseks rahastamisele juurdepääsu esikohale seadmist nii era- kui ka avaliku sektori investeeringute puhul. |
| --- | --- |

5.3.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  ELT C 100, 16.3.2023, lk 76.

1

(2)  ELT C 100, 16.3.2023, lk 76.

2

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/22

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „30 aastat ühtset turgu: kuidas parandada ühtse turu toimimist“

(ettevalmistav arvamus)

(2023/C 228/04)

| Raportöör: | Felipe MEDINA MARTÍN |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Angelo PAGLIARA |

Raportöör:

Felipe MEDINA MARTÍN

Kaasraportöör:

Angelo PAGLIARA

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Ülemkogu eesistujariik, 14.11.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304
  ettevalmistav arvamus |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 137/1/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Ülemkogu eesistujariik, 14.11.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

ettevalmistav arvamus

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

137/1/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee leiab, et siseturg on olnud ja on endiselt üks Euroopa integratsiooniprotsessi suuri poliitilisi ja majanduslikke edulugusid. Kodanikud ja ettevõtjad on sellest kasu saanud ning seda tuleks käsitleda pidevalt täiustatava protsessina, mida kohandatakse alati uute vajadustega nende tekkimisel. Viimase 30 aasta jooksul on tehtud hulgaliselt edusamme, kuid jätkuvalt on vaja kriitilist läbivaatamist ja uut täiustamist. Selle kõrval, mis tuleb veel arengus saavutada, on ka uusi probleeme, millega tuleb silmitsi seista, nagu COVID-19 pandeemia, energiakriis või Venemaa sissetung Ukrainasse. Komitee soovib sellesse täiustamisprotsessi oma panuse anda ja soovitab selle tugevdamiseks järgmisi meetmeid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ühtse turu programmi 2021–2027 eesmärk on parandada siseturu toimimist ning suurendada ettevõtjate konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust. Komitee loodab, et programmiga kaasnevad piisavad kontrolli- ja kaitsevahendid seoses töö kvaliteedi, kõigile ettevõtjatele võrdsete võimaluste, kodanike õiguste ja tarbijakaitsega. Samal ajal palub komitee kehtestada kõik vajalikud meetmed igasuguste sotsiaalse ja maksudumpingu vormide kaotamiseks, et tagada aus konkurents ja ühtse turu nõuetekohane toimimine, mille puhul hoitakse ära igat liiki moonutused. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Praegused geopoliitilised probleemid mõjutavad ühtse turu toimimist, tarnesüsteeme ja Euroopa majanduse vastupanuvõimet. Komitee väljendab heameelt sammu üle vähendada kriitilist sõltuvust kolmandatest riikidest ning kutsub Euroopa Komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed Euroopa tööstuspoliitika ajakohastamiseks, säilitades ja tugevdades ühtset turgu ning kasu tarbijatele, töötajatele ja ettevõtjatele. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Hiljutine kriis näitas, et Euroopa Liidu ühtse turu peamine prioriteet peaks olema elatustaseme ja töötingimuste parandamine, edendades majanduskasvu ja õiglast konkurentsivõimet ning luues ettevõtlus- ja sotsiaalselt sõbraliku keskkonna. Komitee peab inimeste ja töötajate vaba liikumist üheks ühtse turu nurgakiviks ning kutsub seetõttu liikmesriike üles üksteise kvalifikatsioone ja diplomeid kiiremini tunnustama. Eritähelepanu tuleb pöörata koondatud töötajatele. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee arvates seisavad Euroopa ettevõtjad silmitsi ühtse turu puudustest tulenevate probleemidega, mis mõjutavad tõsiselt konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust. Hoolimata suurtest jõupingutustest ühtse turu eeskirjade rakendamisel tekib suurem osa regulatiivsest koormusest jätkuvalt riigi tasandil. Seepärast peaksid ELi institutsioonid seadma eesmärgiks täieliku ühtlustamise, tagades oma kõrgemad standardid. Liikmesriigid peaksid meeles pidama oma lisanduste võimalikku mõju turu terviklikkusele ja nõuetekohasele toimimisele ning võimaluse korral vältima meetmeid, mis võivad põhjustada märkimisväärseid moonutusi ja killustatust. Komitee soovitab ELi institutsioonidel tegutseda ennetavamalt ja kiiremini, et koostada õigel ajal õigusakte, mille abil edendada ühtlustamist. Oluline on piirata nii palju kui võimalik riiklikke algatusi, mis võiksid ohustada siseturgu ja selle ühiseeskirju. Sellega seoses rõhutab komitee, et tehniliste eeskirjade infosüsteemi mehhanismi tuleks tugevdada, et luua tingimused tõeliseks ühtseks turuks, mitte 27 erinevaks turuks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee toetab kindlat pühendumist õigusaktide kvaliteedi parandamisele Euroopas ja liikmesriikides. Komitee leiab, et ELi õigusaktide algetappides tuleks läbi viia hindamine – kohustuslik mõjuanalüüs enne iga õiguslikku algatust ja avalik konsultatsioon –, et muuta algatus läbipaistvamaks ja parandada selle eesmärke. Samamoodi peaksid parema õigusloome tegevuskava ning õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm keskenduma kaupade ja teenuste turgude suurema avatuse ja integratsiooni saavutamisele. Eesmärk on saavutada suurim kasu kodanikele ja Euroopa majandusele, analüüsides, kas on üleliigseid õigusakte, ja keskendudes peamiselt valdkondadele, kus ühtlustamine on vajalik ja parandaks olemasolevaid sotsiaalkaitsealaseid õigusakte. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et suuremat rõhku tuleb panna eeskirjade rakendamisele, lihtsustamisele ja täitmise tagamisele, eriti seoses liikmesriikidega. Komitee kutsub liikmesriike üles ühiseid eeskirju rangelt rakendama ja nende täitmist tagama ning vältima täiendavaid riiklikke eeskirju, kui need ei ole vajalikud (1). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles hindama iga õigusakti panust ettevõtjate konkurentsivõimesse ja kodanike heaolusse ning tegema kindlaks tõkked, mis tuleb süstemaatiliselt kõrvaldada. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee on seisukohal, et Euroopa Liidu käsutuses siseturu kaitsmiseks olevate õigusaktide hulk on piisav ja vajadustega vastavuses: tehniliste eeskirjade infosüsteemi kord, õigusaktide vastastikune tunnustamine, siseturu probleemide lahendamise võrgustik (SOLVIT), 28. režiim, kaebuste esitamise kord, Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (Cenelec) standardid jne. Need on olulised vahendid ühtse turu kaitsmiseks, kuid nende potentsiaali ei kasutata alati ära, sest need peaksid olema tõhusamad ja kasulikumad. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee leiab, et kõigist ühtse turu ees seisvatest uutest probleemidest tuleb esmatähtsaks pidada ELi avatud strateegilise autonoomia edendamist. Sellist autonoomiat on vaja tarnete ja kaubanduse osas energiasektoris ja kriitilise tähtsusega toorainete vallas ning üldisemalt innovatsioonialase juhtpositsiooni saavutamisel, digiüleminekus ja kõrgetasemelistes teadusuuringutes. Komitee soovitab tõhustada koostööd ja kokkuleppeid sarnaselt meelestatud riikidega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kaupade ja teenuste valdkonnas tunnistab komitee ühisostude positiivset mõju mitmes sektoris, nagu gaas või jaemüük. Sellistel Euroopa tasandi liitudel on palju konkurentsi soodustavaid mõjusid ja ilmseid eeliseid tarbijatele, mistõttu peavad ELi institutsioonid selliseid liite selgelt toetama. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee on veendunud, et digiüleminekust tulenevaid ühtse turu probleeme tuleb käsitleda sotsiaaldialoogi kaudu ja nii, et EL on juhtpositsioonil ka ühiste õigusaktide kohaldamisel. Oluline on seista kõige kaitsetumate eest ja tagada, et taotletav tõhusus ei kahjustaks sotsiaalset, majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust ega poliitilist stabiilsust. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Ühtne turg ei ole täiuslik, vaid seda tuleb pidevalt kohandada muutuvate oludega, et tagada selle toimimine isegi kriisi ajal, ja selle vabadusi tuleb aktiivselt edendada (pandeemia on näidanud, et vaba liikumist ei saa pidada enesestmõistetavaks). Ühtse turu aastapäev peaks seega andma võimaluse tuua see poliitika tagasi Euroopa tegevuskavasse ja teha ettepanekuid olukorra parandamiseks lähitulevikus. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee on mures selle pärast, et riigiabi eeskirjade leevendamine vastusena USA inflatsiooni vähendamise seadusele võib tekitada liikmesriikide vahel veelgi asümmeetriat, ohustades seega ühtse turu vastupanuvõimet. Parim viis Euroopa tööstuspoliitikale uue hoo andmiseks ja keskkonnahoidlikesse tehnoloogiatesse investeerimiseks on komitee arvates arendada välja Euroopa suveräänsuse fond. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee rõhutab ühtse turu olulist panust protektsionismi vältimisel ja võrdsete võimaluste loomisel ELis. Sellega seoses on komitee seisukohal, et põhjalikult tuleb analüüsida riigiabi andmise kriteeriume, nende mõju, kasulikkust ja vastupidavust. On majandussektoreid, mis ei ole kunagi saanud sellist abi, mis on pealegi mõnede liikmesriikide vahel tasakaalustamata, põhjustades ELis erinevusi konkurentsivõimes. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | 2023. aastal möödub 30. aastat ühtse turu algusest. Ühtne turg on Euroopa Liidu üks suurim poliitiline, majanduslik ja sotsiaalne edulugu Euroopa integratsiooniprotsessis. Aastapäev peaks aga andma võimaluse ühtse turu filosoofiat põhjalikult kohandada ja viia see vastavusse praeguste probleemidega. Protsess algas 1986. aastal ühtse Euroopa aktiga, millega edendati riiklike eeskirjade asemel ühiste eeskirjade vastuvõtmist paljudes eri valdkondades. Seda tehti sadade strateegiliste seadusandlike meetmete heakskiitmise ja vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kaudu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Praegu ei eita keegi, et ühtsel turul on nii positiivne kui ka negatiivne mõju. Ühtset turgu võib pidada Euroopa mudeli oluliseks osaks, mis on võimaldanud kaupadel, inimestel, teenustel ja kapitalil vabalt liikuda kogu Euroopa Liidus, muutes ettevõtjate, institutsioonide ja kodanike elu lihtsamaks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Ühtne turg on edendanud arengut mitte ainult majanduslikult ja sotsiaalselt, vaid ka poliitiliselt, kiirendades integratsiooniprotsessi. Tänu ühtsele turule on inimeste vaba liikumine kujundanud mitme põlvkonna eurooplaste elu. Nad on tänu sellistele programmidele nagu Erasmus saanud Euroopa vaimu omaks võtta juba väga noores eas. Nad on loonud ühtekuuluvusel ja üksteise mõistmisel põhinevaid sidemeid paljude eri liikmesriikidest pärit enda sarnaste inimestega, jagades ühist euroopalikku eluviisi. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Pandeemia näitas, et Euroopa Liit vajab uut majandus- ja ärimudelit. Hiljutised kriisid, praegused geopoliitilised pinged, rohe- ja digipöördega seotud probleemid ning USA inflatsiooni vähendamise seaduse hiljutine heakskiitmine viitavad sellele, et on aeg ajakohastada ühtset turgu ja anda sellele uus hoog. Ei tohi kunagi unustada, et ühtne turg on vahend eurooplaste jaoks, mitte eesmärk omaette. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Euroopa integratsiooniprotsessi edenemise tõttu on ühtne turg muutunud. Algselt keskendus ühtne turg sellele, et kaotada mittetariifsed tõkked ja Euroopa Liidu siseturule samaväärse mõjuga meetmed ning ühtlustada õigusakte (Euroopa ühtne turg). Ent uued poliitilised vajadused ja kõrgemad sihid on laiendanud selle kohaldamisala uutele valdkondadele, nagu teenused ja digimajandus. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Kogu see edu on saavutatud kõigi sidusrühmade, haldusasutuste ning majandus- ja sotsiaalvaldkonna osalejate tohutute jõupingutustega. Viimastel aastatel ei näi ühtne turg siiski enam poliitiline prioriteet ning kaupade ja teenuste turgude avamine ja integreerimine ei ole enam niivõrd päevakorras. Sellega seoses tuleb märkida, et esimene vajakajäämine on liikmesriikide pühendumuse puudumine viimastel aastatel. Nõukogu on mitmel korral lubanud ühtset turgu parandada ja tugevdada, kuid nõukogu järeldused on harva kajastunud liikmesriikide poliitikas. Seetõttu kutsub komitee nõukogu ja liikmesriike üles võtma selles valdkonnas täiendavaid meetmeid. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee märgib, et ühtne turg peab olema kasulik Euroopa ettevõtjate konkurentsivõime suurendamiseks ülemaailmsetel turgudel. Ühtne turg on kavandatud pidevalt areneva protsessina, mis on nii nõrkus kui ka risk, kuid annab sellele ka uue rolli: edendada vastupanuvõimet. See uus roll lisandub traditsioonilistele ülesannetele, mis peavad jääma dünaamiliseks ja mida ei saa pidada enesestmõistetavaks. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee kutsub komisjoni ja nõukogu üles võtma kõik vajalikud meetmed, et aidata Euroopa tööstuspoliitikal ja ettevõtjatel saavutada rohe- ja digipöörde eesmärgid, kasutades olemasolevaid ELi vahendeid ja järgides vajaduse korral ettepanekut luua Euroopa suveräänsuse fond. Komitee tuletab liikmesriikidele ja komisjonile siiski meelde, et juba on olemas palju rahastamisprogramme ja -vahendeid, mis tuleks enne uute vahendite lisamist täielikult ära kasutada. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles kaasama komiteed aruteludesse riigiabi eeskirjade üle. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee nõustub (2), et EL vajab tugevat ja ambitsioonikat digipoliitikat, et kasutada digitaalse innovatsiooni pakutavaid võimalusi ELi konkurentsivõimelisemaks muutmiseks. Komitee rõhutab, et tõeline ühtne turg ja lihtsad piiriülesed õigusaktid aitavad paljudel sektoritel pidada sammu tarbijanõudlusega ning konkureerida üleilmselt konkurentsitihedas ja üha digitaalsemas keskkonnas. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ühtse turu digiüleminek võib pakkuda eurooplastele ja Euroopa ettevõtjatele täiendavat majanduskasvu ja heaolu. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles võtma kõik vajalikud meetmed investeeringute suurendamiseks, et ületada praegune digilõhe Euroopa piirkondade vahel. Äärmiselt oluline on liikmesriikidel suurendada investeeringuid haridusse ja koolitusse, et arendada digitaalset ühtset turgu ja muuta see tõhusamaks. Eesmärk peab olema tagada oskustööliste, uuenduslike ettevõtjate ja kvaliteetsete töökohtade olemasolu, võideldes ebakindlate töötingimuste vastu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles keskenduma riskidele, mis tekivad digülemineku protsesside käigus isikuandmete ja tundlike andmete tootmisest, levitamisest ja säilitamisest ning nende kasutamisest ja kontrollimisest. Samal ajal palub komitee komisjonil rakendada kõik vajalikud meetmed selle ohu vältimiseks ja võtta õigusraamistiku alusena arvesse tehisintellekti, inimõigusi, demokraatiat ja õigusriiki käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni üle käimasolevate läbirääkimiste (3) järeldusi. Eesmärk peab olema kaitsta isikuandmeid, töötajaid ja tarbijaid, kuid võimaldada nende andmete konfidentsiaalset kasutamist, et saaks kasutada uute tehnoloogiate eeliseid. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Väga oluline on kiirendada algatusi digiülemineku ja sektoripõhiste üleeuroopaliste andmeruumide loomiseks, et võimaldada andmeid paremini analüüsida ja kasutada Euroopa ühiskonna ja Euroopa ettevõtjate konkurentsivõime hüvanguks. Andmeruumide abil võiks luua ja edendada uusi skaleeritavaid tööstusinnovaatoreid ja idufirmasid. Hästi toimiv ühtne andmeturg on väga oluline ka seetõttu, et see on lahutamatult seotud kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste ühtse turuga ning energia- ja transpordisüsteemidega. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Kaupade ja teenuste ühtne turg

| 4.1. | Komitee leiab, et ühtse turu puudujääke tuleb veel analüüsida ja tegeleda nende kõrvaldamisega. Eelkõige tuleb kaotada tarbetu regulatiivne ja halduskoormus, et soodustada Euroopa ettevõtjate konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust. Samal ajal tuleb säilitada olemasolevad sotsiaalkaitsealased õigusaktid ja neid parandada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee rõhutab probleeme, mida liikmesriigid põhjustavad, kui nad ennetavad ühiste meetmete vastuvõtmist Euroopa tasandil, ning seda, kuidas need mõjutavad ja suunavad Euroopa õigusaktides leitud ühiseid lahendusi. Mõnel juhul on selle põhjuseks asjaolu, et Euroopa Komisjon ei ole meetmeid välja pakkunud. Kuid mõnikord on selle põhjustanud liikmesriigid, kes on Euroopa ettepanekust ette rutanud (nt lihatoodete päritolumärgistus, toidupakendi esikülje märgistus, Iirimaa ettepanek alkohoolsete jookide terviseohu hoiatuste kohta jne), takistades ühtlustamisprotsessi ja kaupade vaba liikumist. Seetõttu kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles vajaduse korral eeskirju kiiremini koostama, et vältida ühtset turgu killustavate liikmesriikide eeskirjade levikut. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga (EL) 2015/1535 (4) nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ja liikmesriikidele kättesaadavate infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord. Selle seadusandliku meetmega nähakse ette võimalus, et liikmesriik võib olla kohustatud eeskirja eelnõu vastuvõtmist 12–18 kuu võrra edasi lükkama, kui on käimas ELi algatus, mida liikmesriigi eeskiri võib kahjustada ja mida uuendatakse. Praktikas aga seda Euroopa Komisjoni eelisõigust ei kasutata ning lõpuks jäävad Euroopa õigusaktid liikmesriikide suunata. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Veel üks saadaval olev vahend, mille eesmärk on peatada kõik ühtse turuga vastuolus olevad meetmed või nende vastu võidelda, on siseturu probleemide lahendamise võrgustik (SOLVIT). Seda menetlust kohaldatakse juhtudel, kui teise liikmesriigi haldusasutus ei kohalda nõuetekohaselt Euroopa õigusakte ning takistab kodanike ja ettevõtjate õiguste täielikku kasutamist ühtsel turul. Tegemist on liikmesriikide ametiasutuste vahelise vahendussüsteemiga, mis tegelikkuses toetub olukorra parandamisel pigem ametiasutuste otsustuskindlusele kui nende õiguslikule jõule. Seega on komitee seisukohal, et selle tõhusus on piiratud. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Üks saadaolev vahend on ka kaebuste esitamise menetlus Euroopa Komisjonis. Komitee peab seda vahendit tõhusaks, kuna see on paindlik ja läbipaistev. Küll aga vajab see tugevat poliitilist toetust ning menetluse tõhusust ja tulemuslikkust tuleks parandada. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | 2018. aastal kiideti heaks Euroopa eri sektorite avamise ja arendamise strateegia. Probleemid siiski püsivad, diskrimineerimine jätkub ja kõik liikmesriigid ei teavita teenuste direktiivi artikli 15 lõike 7 kohaselt Euroopa Komisjoni. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et mõned sektorid, nagu finantsteenuste ning jae- ja hulgimüügisektor on väga killustunud, kuid nad on suutnud Euroopa tasandil ühineda ja tugevamaks muutuda. Jae- ja hulgimüügisektor on omaks võtnud ühtse turu mõtte ja vaieldamatud eelised, et teenida Euroopa tarbijaid iga päev paremini tänu ostuliitudele ja ühtsele turule. Endiselt on suuri probleeme asutamisvabaduse ühtlustamisel ja tõhusal rakendamisel jae- ja hulgimüügisektoris, mille strateegia „21. sajandi tingimustele vastav jaemüügisektor“ ei ole ikka veel täielikult rakendatud. Lisaks on vaja toetada jaemüügiga seotud ostuliite, et parandada tarbijate heaolu Euroopa tasandil konkurentsi soodustaval mõjul. |
| --- | --- |

4.7.

5.   Ühtne turg töötajate jaoks

| 5.1. | Ühtse turu ees seisvate probleemide hulgas juhib komitee tähelepanu töö muutumisele ja sellest tulenevale pooltevaheliste suhete ümberkorraldamisele. Veel üks sellega seotud kitsaskoht on paindlikkusest tulenevad riskid (töötundide arv, asukoht ja teenused), eelkõige mis puudutab platvormitöötajate ning üldisemalt digivaldkonna kutsealade ja nutikaid töömeetoid kasutavaid töötajaid. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Hiljutised kriisid näitasid, et ELi ühtse turu peamine prioriteet peaks olema elatustaseme ja töötingimuste parandamine. Samal ajal tuleb edendada majanduskasvu ja õiglast konkurentsivõimet ning luua ettevõtlus- ja sotsiaalselt sõbralik keskkond. Vaatamata tehtud edusammudele on 21,7 % Euroopa elanikkonnast endiselt vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus (Eurostat, 2021). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee peab inimeste ja töötajate vaba liikumist üheks ühtse turu nurgakiviks ning kutsub seetõttu liikmesriike üles üksteise kvalifikatsioone ja diplomeid kiiremini tunnustama. Eritähelepanu tuleb pöörata lähetatud töötajate õiglase kohtlemise tagamisele seoses palkade ja töötingimustega. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Nagu pandeemiakriis on näidanud, on tervishoiutöötajate vaba liikumine olnud Euroopa Liidu jaoks lähenemise ja enesekaitse tegur, kuid paljud kutsealad on endiselt selle protsessi äärealadel (näiteks õigusvaldkonnas ja õpetamises). Komitee (5) kutsub üles kujundama ümber tööhõivet ja oskusi toetavad meetmed ning investeerima tulevaste töötajate oskustesse kutse- ja hariduskoolituse parandamise ning individuaalse õppimise kaudu, toetades sel viisil ettevõtjaid. Eriti tuleks tähelepanu pöörata keskkonnahoidlikele töökohtadele. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Digitaalne taristu on äärmiselt oluline ühtse turu eeliste edukaks rakendamiseks kõigis Euroopa piirkondades, eriti nendes, mis jäävad keskmisest maha. Taristu mahajäämus suurendab ebavõrdsust ning mõjutab inimeste ja ettevõtjate võimalusi. Seepärast kutsub komitee Euroopa Komisjoni üles võtma vajalikke meetmeid investeeringute suurendamiseks, et ületada praegune digilõhe ELis. Eritähelepanu tuleb pöörata ettevõtjatele, eelkõige VKEdele. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Edasised sammud. Ühtse turu tulevased probleemid

| 6.1. | ELi institutsioonid peavad ühtset turgu veelgi tugevdama, et vallandada selle täielik potentsiaal luua tulevikus majanduskasvu, töökohti ja paremat ühiskonda. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ELi institutsioonid peaksid võimaluse korral, ja kus see on asjakohane, seadma eesmärgiks ELi õiguse täieliku ühtlustamise, tagades kõrgemad standardid, et vältida ühtse turu tarbetut killustumist, näiteks maksustamise valdkonnas. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ühtse turu ees seisvate probleemide hulka kuuluvad jätkuv liikumine maksude ühtlustamise suunas liikmesriikide vahel ja dumpingu vältimine. Keskpikas perspektiivis tuleb liikuda palkade ühtlustamise, samuti sotsiaalse dumpingu ja/või kõlvatu konkurentsi vältimise suunas, eriti investeeringute ligimeelitamisel, ettevõtjate asukoha valimisel ja töötajate värbamisel. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Otsustava tähtsusega on eeskirjade täitmise tagamine, et muuta rakendamine ja lihtsustamine ühtse turu prioriteediks ja juhtpõhimõtteks. ELi institutsioonid peavad tagama, et komisjoni roll aluslepingute täitmise järelevalvajana oleks äärmiselt politiseeritud Euroopa keskkonnas kaitstud. Kui riikide seadusandjad otsustavad oma kaalutlusõigust kasutades lisada nõudeid riiklikul tasandil, peaksid nad seda tegema läbipaistvalt, teavitama sellest komisjoni ja muid riiklikke ametiasutusi ning põhjendama seda kooskõlas oma kohustusega, mille nad on võtnud institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes. Lisaks ei tohi sanktsioonid ELis liikmesriigiti erineda. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Õigusaktide kvaliteet tähendab paremat õigusloomet. Ettevalmistusprotsess peaks hõlmama konkurentsivõime kontrolli poliitikakujundamisel, mõjuhinnangute paremat modelleerimist ja põhjalikumat analüüsi selle kohta, kuidas eeskirjad mõjutavad ettevõtjate ja eriti VKEde kumulatiivset halduskoormust. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Tarbetud riiklikud tõkked tuleb kõrvaldada. Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid hindama, kas riiklikud tehnilised eeskirjad on kaupade ja teenuste vaba liikumise parandamiseks endiselt eesmärgipärased, tulevikukindlad ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Komisjon ja liikmesriigid peavad tagama kõigile ettevõtjatele võrdsed võimalused, mida toetab tugev õigusraamistik, et kõik ELi turul müüdavad tooted ja teenused vastaksid ELi nõuetele ja oleksid ohutud, et säilitada tarbijate usaldus ja ohutus. See peab toimuma kooskõlas uue toote- ja teenuseohutuse määrusega, mis hõlmab ka digitooteid ja -teenuseid. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | ELi institutsioonid peavad käsitlema tõhusalt liikmesriikide protektsionismi ja diskrimineerimist, et tagada tarbijate huvide võrdne kaitse ELi ja liikmesriikide poliitilistes otsustes. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Olemasolevaid vahendeid tuleb täiustada, et anda ettevõtjatele ja tarbijatele juurdepääs teabele teavituste kohta (ühtne teavituspunkt) ning muuta protsessid kasulikumaks ja paindlikumaks, näiteks tugevdades piiriüleste tarbijate kaebuste võrgustikku. Komitee julgustab looma kergesti juurdepääsetavate vaidluste lahendamise mehhanismide võrgustikke, sest tarbijad hakkaksid ühtset turgu usaldama, kui nad saaksid ilma jõupingutusteta õiguskaitset teistes liikmesriikides asutatud ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Riigihangete ühtne turg on valdkond, kus kehtivad riiklikud kitsendused ja piirangud teises liikmesriigis asuvatele ettevõtjatele. Need piirangud võivad moonutada ühtse turu tavapärast toimimist. Siin on vajalik ELi institutsioonide jõuline reageerimine, et kujundada välja õigusraamistik, millega soodustatakse kodanike sotsiaalset arengut (6). |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Euroopa Komisjon, liikmesriigid ja muud sidusrühmad peaksid tegema koostööd kestlike kogukondade tagamiseks. Kliimakriis on nii oht kui ka võimalus: ühtset turgu tuleb kiiresti kohandada, et kajastada rohelise kokkuleppe raames muutunud prioriteete. Edendada tuleb heitevaba tehnoloogia kasutamist ja töötajate koolitust tuleb kiiresti kohandada. Keskkonnahoidlikud investeeringud võiksid avada tee ELi siseturu pikaajalisele kasvuperioodile ning anda samal ajal olulise panuse kliimamuutustevastasesse võitlusse. |
| --- | --- |

6.10.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  ELT C 440, 6.12.2018, lk 28.

1

(2)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 21. novembri 2022. aasta otsus (EL) 2022/2349, millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi tehisintellekti, inimõigusi, demokraatiat ja õigusriiki käsitleva Euroopa Nõukogu konventsiooni üle (ELT L 311, 2.12.2022, lk 138).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. septembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/1535, millega nähakse ette tehnilistest eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (ELT L 241, 17.9.2015, lk 1).

4

(5)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 1.

5

(6)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 20.

6

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/28 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/28

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ebakindel töö ja vaimne tervis“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Hispaania taotlusel)

(2023/C 228/05)

| Raportöör: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |

Raportöör:

José Antonio MORENO DÍAZ

| Nõukogu eesistujariigi Hispaania konsulteerimistaotlus | kiri, 27.7.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| | (ettevalmistav arvamus) |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 158/73/12 |

Nõukogu eesistujariigi Hispaania konsulteerimistaotlus

kiri, 27.7.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

(ettevalmistav arvamus)

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

158/73/12

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Parlamendi 4. juuli 2017. aasta resolutsiooni kohaselt on ebakindel töösuhe selline tööhõivevorm, mille puhul ei järgita ELi, rahvusvahelisi ja riiklikke standardeid ning seadusakte ja/või mis ei paku piisavaid vahendeid inimväärseks eluks või piisavaks sotsiaalkaitseks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Töö võib olla vaimset tervist kaitsev tegur, kuid see võib aidata kaasa ka haiguste tekkele, mistõttu WHO peab tööd sotsiaalseks teguriks, mis määrab tervisliku seisundi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Usaldusväärsete teaduslike tõendite kohaselt suurendab ebakindel töö töötajate vaimse tervise halvenemise tõenäosust. Näiteks suurendab suur ebakindlus töösuhetes depressiooni, ärevuse ja enesetapu tõenäosust, suured nõudmised ja vähene kontroll suurendavad diagnoositud psüühikahäire tõttu haiguspuhkusele jäämise võimalust ning nende kahe riski kombinatsioon suurendab depressiivsete häirete esinemise tõenäosust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Ebakindlad töövormid võivad olla muu hulgas järgmised: mittevabatahtlik osaajaga töötamine; madal palk, mis ei kata põhivajadusi; nulltunni-, nõudetöö- või tähtajalised lepingud struktuuriliste vajaduste katmiseks; pidev ebakindlus töö kestuse, tööaja, palga, tööülesannete jms osas; sõltumatuse ja tööalase arengu puudumine; ülemäärased nõudmised, mille tulemuseks on pikem või pingelisem tööpäev ning vastuolu töö- ja pereelu vahel. Sellised töövormid on töötajate jaoks harva vabatahtlik valik, kuigi on töötajaid, kes need valivad. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Ebakindlat tööd esineb rohkem füüsilise töö tegijate, naiste, noorte ja rändajate seas. See suurendab sotsiaalset ebavõrdsust ning võib mitmekordistada diskrimineerimist ja sotsiaalse seisundi mõju psüühikahäirete tekkele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vastavalt nõukogu direktiivile 89/391/EMÜ (1) töötervishoiu ja tööohutuse kohta, ELi põhiõiguste hartale, Euroopa sotsiaalhartale, ELi toimimise lepingule ning Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetele ja selle tegevuskavale ei tohi töötajate tervise ja ohutuse arvelt saada ettevõtluskasumit ega seda suurendada, vähendada tööjõukulusid ega tagada paindlikkust tööandjatele. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Ebakindel töö ei ole kooskõlas kestliku arengu eesmärkide saavutamisega ELis. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Selleks et vähendada ebakindlaid töösuhteid ja nendega seotud vaimse tervise probleemide levimist, peab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee vajalikuks tagada selliste ELi ja riiklike õigusnormide rakendamine ja jõustamine, millega kehtestatakse kvaliteetsed ja tervislikud töö- ja tööhõivetingimused, mis võimaldavad inimväärset elu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Selleks peab komitee hädavajalikuks tõhustada kõnealuste õigusnormide järgimise järelevalvet ja kontrolli, tingimusel et pädevale ametiasutusele antakse piisavalt vahendeid (ILO piirmäärad), ning tagada asjakohased rahalised karistused normide mittejärgmise korral. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kooskõlas kehtivate ELi riigihankedirektiividega teeb komitee ettepaneku keelata kõnealuseid õigusnorme mittejärgivatel ettevõtetel ja organisatsioonidel osaleda hankemenetlustes ja saada riigiabi. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee võtab teadmiseks teatise „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021 – 2027“ (COM(2021) 323 final). Lisaks teeb komitee ettepaneku võtta ELi tasandil vastu konkreetsed õigusnormid psühhosotsiaalsete riskide ennetamise kohta ning edasi arendada ja ajakohastada tööohutuse ja töötervishoiu direktiivi (89/391/EMÜ), rakendada kutsealaste psühhosotsiaalsete riskide ennetamist nende tekkekohas ning muuta töö kavandamise, juhtimise ja korraldamise viise, sest teaduslikud tõendid on näidanud, et konkreetsed riiklikud õigusnormid selles valdkonnas on tõhusam viis võtta ennetusmeetmeid ja vähendada kokkupuudet nende riskidega. Seepärast võiks nende eeliseid laiendada direktiiviga kõigile ELi liikmesriikidele. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee rõhutab, et tuvastatud, tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide vähendamine nende tekkekohas, kasutades selleks töökorralduslikke meetmeid, et töötingimusi ümber kujundada, on üks samm vaimse tervise edendamisel töökohal kooskõlas WHO ja ILO poolt 2022. aasta septembris oma suunistes ja poliitikaülevaates kirjeldatuga (2). |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee võtab teadmiseks läbirääkimised, mida peetakse platvormitöö tingimuste parandamist käsitleva 2021. aasta direktiivi ettepaneku üle, ja toetab neid. Samuti teeb komitee ettepaneku töötada välja asjakohased meetodid, kuidas hallata tehisintellekti kasutamist töökohal viisil, mis väldib kutseriske ja töötajate muude õiguste kahjustamist. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Lõpetuseks teeb komitee ettepaneku töötada ELi ja riigi tasandil välja tööstuspoliitika, et luua kvaliteetseid töökohti, mis tagavad tervisele ohutud töötingimused ja parandavad konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Hispaania valitsus peab oma ELi nõukogu 2023. aasta eesistumisajal esmatähtsaks tegeleda ebakindlate töösuhete mõjuga vaimsele tervisele, sest selle küsimusega tegelemine on hädavajalik, et kujundada uus tööpoliitika, mis võimaldab liikuda tervisele ohutumate, inimkesksete ja kaasavamate inimväärsel tööl põhinevate tööturgude suunas (3). Seepärast palus ta Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel koostada teemakohane ettevalmistav arvamus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ebakindlad töösuhted ei ole kooskõlas ÜRO 2030. aasta aastatuhande arengueesmärkidega, täpsemalt kestliku arengu eesmärkidega nr 8 „Inimväärne töö ja majanduskasv“, nr 3 „Hea tervis ja heaolu“ ja nr 5 „Sooline võrdõiguslikkus“ (4). WHO hinnangul (5) toob vaimsele tervisele kasu inimväärne töö. Seevastu seab halb töökeskkond, sealhulgas diskrimineerimine ja ebavõrdsus, liigne töökoormus, vähene kontroll töö üle ja töökoha ebakindlus, vaimse tervise ohtu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa Parlamendi resolutsioonis töötingimuste ja ebakindlate töösuhete kohta on ebakindlad töösuhted (6) määratletud kui tööhõivevorm, mille puhul ei järgita ELi, rahvusvahelisi ja riiklikke standardeid ning seadusakte ja/või mis ei paku piisavaid vahendeid inimväärseks eluks või piisavaks sotsiaalkaitseks. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EU-OSHA tesauruse kohaselt on ebakindel töö selline töö, mis on halvasti tasustatud, ebastabiilne, kaitsmata ja mis ei suuda majapidamist ülal pidada (7). Rahvusvahelises ebakindla töö alaste teadusuuringute võrgustikus (PWR) määratletakse ebakindlat tööd aga kui mitmemõõtmelist nähtust, mis hõlmab muu hulgas töösuhete ebakindlust, ebapiisavat sissetulekut ning õiguste ja kaitse puudumist töösuhetes ning mis võib puudutada nii mitteametlikke kui ka ametlikke töötajaid (8). Nagu Eurofound märgib, ei ole ebakindlal tööl universaalset määratlust, kuid laialdaselt on tunnustatud vajadust selle küsimusega tegeleda, et tagada inimväärsed ja tervisele ohutud töötingimused kooskõlas ILO inimväärse töö tegevuskavaga (9). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Neid mõisteid arvesse võttes võib teatavaid tööhõivevorme ja töötingimusi, mis kujundavad ebakvaliteetseid töökohti, pidada ebakindlateks. Need on näiteks mittevabatahtlik osaajaga töötamine, pikad tööpäevad või kohustus olla pidevalt kättesaadav, madal või ebakindel palk, tähtajalise, nulltunni- või nõudetöölepingu kuritarvitamine, ilma lepinguta töötamine ja ilma ennetusmeetmeteta töötamine. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Ebakindel töö võib hõlmata järgmist: pikemad ja pingelisemad tööpäevad; sõltumatuse ja tööalase arengu puudumine; prognoosimatu ja ebasotsiaalne tööaeg, mis põhjustab töö- ja pereelu konflikti; ebapiisav tööaeg ja palk, mis ei kata põhivajadusi; pidev ebakindlus töökoha kestuse ja töötingimuste suhtes (tööaeg, palk, tööülesanded jne); raskused tööõiguste, sealhulgas kollektiivse tegutsemise õiguse kasutamisel, mis vähendab läbirääkimisjõudu; suurem kaitsetus kuritarvitamise, diskrimineerimise ja ahistamise ees; töötamisest hoolimata võimetus elada inimväärset elu (palgavaesus). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ebakindel töö võib mõjutada mitmeid igapäevaelu valdkondi, sealhulgas tervist. EU-OSHA märgib, et uuringutes ebakindlate töösuhete mõju kohta tööohutusele ja töötervishoiule on leitud negatiivseid seoseid ning mida suurem on töö ebakindlus, seda rohkem on see seotud haigestumuse või suremusega (10). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mõned konkreetsed näited, mis põhinevad kõige kvaliteetsematel teaduslikel tõenditel ja võrdlevad ebakindlal töökohal töötajaid teiste töötajatega (pikaajalised või suurte andmebaasidega uuringud, mis võimaldavad kõrvale jätta juhuslikud andmed ja eristada muid tööväliseid ja -siseseid põhjuseid), on järgmised: ebakindlaid töösuhteid iseloomustav suur tajutud tööalane ebastabiilsus suurendab depressiooni tekkimise tõenäosust 61 %, ärevuse ilmnemise tõenäosust 77 % (11) ja enesetapu tõenäosust 51 % (12). Need näitavad ka seda, et kõrged tööalased nõudmised suurendavad diagnoositud psüühikahäire tõttu haiguspuhkusele jäämise tõenäosust 23 %, vähene kontroll töö üle suurendab seda tõenäosust 25 % (13) ning nende kahe teguri kombinatsioon suurendab depressiooni esinemise tõenäosust 77 %. Pikad töötunnid suurendavad depressiooni tõenäosust 14 % (14). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Kui ELis kõrvaldataks psühhosotsiaalsed riskid tööl, väheneks depressiooni esinemine 17–35 % ja südame-veresoonkonna haiguste ilmnemine 5–11 % (15). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ebakindlad töövormid ja töötingimused on harva töötajate vabatahtlik valik. Paljud tõendid näitavad, et need tööhõivevormid esinevad sagedamini füüsilise töö tegijate, naiste, noorte ja sisserändajate puhul, (16) mis suurendab veelgi nende sotsiaalset ebavõrdsust, mis tuleneb klassist, soost, vanusest, rahvusest ja etnilisest kuuluvusest. See võib mitmekordistada intersektsionaalset diskrimineerimist, olemasolevat tervisealast ebavõrdsust ja sotsiaalse seisundi mõju psüühikahäirete tekkele. Kuigi need töövormid ei ole sageli töötajate eelistatud valik, on siiski töötajaid, kes valivad need töövormid. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Ebakindla töö levimus on ka ELi riikide (17) ja tegevusvaldkondade lõikes ebaühtlane. Selle esinemissagedus on suurem tegevusvaldkondades, mis on seotud majapidamis- ja hooldustöödega (nt puhastusteenused, sotsiaal- ja tervishoiuteenused, külalismajandus, hotellid, turvateenused, kojutarne jne) (18) ning COVID-19 pandeemia on seda tendentsi süvendanud. Ebakindlat tööd esineb aga kõigis sektorites – ka avalikus sektoris – ja kõigis riikides. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Vastavalt töötervishoiu ja tööohutuse direktiivile 89/391/EMÜ on tööandjal kohustus tagada töötajate ohutus ja tervis kõigis tööga seotud aspektides. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 kohaselt on igal töötajal õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased. Igal töötajal on õigus maksimaalse tööaja piirangule ning igapäevastele ja -nädalastele puhkeaegadele ja iga-aastasele tasulisele puhkusele. See kajastub ka Euroopa sotsiaalhartas, ELi toimimise lepingus ning Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetes ja selle tegevuskavas. Töötajate tervise ja ohutuse arvelt ei tohi saada ettevõtluskasumit ega seda suurendada, vähendada tööjõukulusid ega tagada paindlikkust tööandjatele. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Seoses üldise vaimse tervisega tasub märkida, et on oluline roll riiklikel tervishoiusüsteemidel. Töötajate ja üldse kõigi Euroopa elanike vaimse tervisega saab nõuetekohaselt tegeleda ainult siis, kui tehakse kiireid/vajalikke muudatusi ja kohandusi riiklikes tervishoiusüsteemides ning psühholoogilise ja psühhiaatrilise häda- ja kaugabi ning ravi kättesaadavuses. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Kapitali ja tööjõu vahelise võimu tasakaalustamatus on ebakindlat tööd põhjustada võiv riskitegur. Seda tasakaalustamatust tuleb parandada nii õigusnormide kui ka sotsiaaldialoogi ja ametiühingute kaudu, luues tingimused, mis kaitsevad töötajaid, säilitades samal ajal soodsad majandustingimused ja vältides ebaausat konkurentsi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Vajadust tugevdada töötajate ja nende esindajate õigusi käsitlevate õigusnormide järgimist ja rakendamist tõendab asjaolu, et kolm peamist põhjust ELis, mis motiveerivad tööandjaid tegelema ettevõttes töötervishoiu ja tööohutuse küsimusega, on järgmised: õigusnormide järgimine (89,2 %), töötajate ja nende esindajate nõudmiste rahuldamine (81,8 %) ning tööjõuameti trahvide vältimine (79,4 %) (19). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Teine näide õigusnormide tõhususest lepingulise ebakindluse vähendamisel pärineb Hispaaniast: hiljuti heaks kiidetud tööreform, mis on sotsiaaldialoogi tulemus, on vähendanud ebatavaliselt kõrget ajutiste töösuhete määra Hispaania tööturul. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Ettepanekud

| 4.1. | Komitee märgib, et on kindlaid tõendeid selle kohta, et ebakindel töö suurendab vaimse tervise halvenemise tõenäosust. Seega, järgides töötervishoiu ja rahvatervise ning tööalase epidemioloogia teadusvaldkonna soovitusi ning samuti rahvusvaheliste institutsioonide soovitusi vaimse tervise kohta töökohal ning võttes arvesse tööriskide ennetamist tekkekohas käsitlevas direktiivis 89/391/EMÜ sätestatud õigusi, on kõik siin väljapakutud meetmed teadlikult suunatud ebakindla tööga seotud riskide leviku piiramisele, et vältida töötajate vaimse tervise halvenemist. Kuna vaimset tervist mõjutada võivad riskitegurid on eri sektorites ja isegi sama sektori eri töökohtadel väga erinevad, on kõige sagedamini võimalik leida parimaid lahendusi sektori või ettevõtte tasandil peetava sotsiaaldialoogi kaudu, mis võimaldab sihipärast käsitlust, võttes arvesse kõiki õigusraamistikke. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee märgib, et oma töötervishoiu ja tööohutuse strateegilises raamistikus aastateks 2021–2027 (20) märkis komisjon, et ta kavatseb muu hulgas






  — | käivitada aastateks 2023–2025 EU-OSHA tervislike töökohtade kampaania, mis käsitleb ohutu ja tervisliku digitaalse tuleviku loomist ning hõlmab eelkõige psühhosotsiaalseid ja ergonoomilisi riske; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

käivitada aastateks 2023–2025 EU-OSHA tervislike töökohtade kampaania, mis käsitleb ohutu ja tervisliku digitaalse tuleviku loomist ning hõlmab eelkõige psühhosotsiaalseid ja ergonoomilisi riske;

| — | valmistada enne 2022. aasta lõppu koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega ette vaimset tervist töökohal käsitleva muu kui seadusandliku ELi tasandi algatuse, milles hinnatakse seoses töötajate vaimse tervisega esilekerkivaid probleeme ja esitatakse tegevussuunised; |
| --- | --- |

—

valmistada enne 2022. aasta lõppu koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega ette vaimset tervist töökohal käsitleva muu kui seadusandliku ELi tasandi algatuse, milles hinnatakse seoses töötajate vaimse tervisega esilekerkivaid probleeme ja esitatakse tegevussuunised;

| — | töötada välja analüütilise aluse, e-vahendid ja suunised keskkonnasäästlike ning digitaalsete töökohtade ja protsessidega, sh eelkõige psühhosotsiaalsete ja ergonoomiliste riskidega seotud riskihindamiseks. |
| --- | --- |

—

töötada välja analüütilise aluse, e-vahendid ja suunised keskkonnasäästlike ning digitaalsete töökohtade ja protsessidega, sh eelkõige psühhosotsiaalsete ja ergonoomiliste riskidega seotud riskihindamiseks.

4.3.   Kvaliteetset tööhõivet ja töötingimusi kehtestavate kehtivate ELi ja riiklike õigusnormide rakendamise tagamine

| 4.3.1. | Komitee märgib, et kehtivad tööhõivet ja töötingimusi, esindatust ja osalemist käsitlevad ELi direktiivid hõlmavad õigusi, kohustusi ja vastutust seoses tööaja korralduse (2003/88/EÜ), (21) töö- ja eraelu tasakaalu ((EL) 2019/1158), (22) piisava miinimumpalga ((EL) 2022/2041, (23) mittediskrimineerimise (2006/54/EÜ, (24) 2000/78/EÜ, (25) 2000/43/EÜ (26)), töötingimuste prognoositavuse ja läbipaistvuse ((EL) 2019/1152), (27) tööriskide vältimise ning töötervishoiu ja tööohutuse (89/391/EMÜ ja selle konkreetsed edasiarendused) ning töötajate ja nende esindajate teavitamise ja nendega konsulteerimisega (2009/38/EÜ, (28) 2003/72/EÜ, (29) 2002/14/EÜ (30)). Lisaks kaitseb ELi põhiõiguste harta ühinemisvabadust, kollektiivläbirääkimiste õigust ning õigust meelt avaldada ja streikida. Selle õigusnormistiku rakendamine täismahus annaks töötajatele võimaluse teha inimväärset tööd, vähendaks ebakindlust ja edendaks vaimset tervist. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Komitee märgib aga, et kõnealuste õigusaktide rakendamisel, jõustamisel ja järgimisel, milles käsitletakse töötingimusi, mis on kehtestatud vältimatute miinimumõigustena, ning kehtivate õigusaktide kohaldamisel on veel arenguruumi. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.4. | Seepärast teeb komitee järgmised ettepanekud: |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | parandada nende direktiividega hõlmatud kehtiva tööõiguse järelevalvet ja jõustamist, et tagada nende tõhus rakendamine. Selleks peavad liikmesriigid andma pädevatele tööjõuametitele piisavalt inimressursse, järgides ILO soovitatud piirmäärasid; (31) |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | tagada kõnealuste direktiivide mittejärgimise korral asjakohased rahalised karistused; |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | keelata kooskõlas kehtivate ELi riigihankedirektiividega osalemine hankemenetlustes ning ELi, riigi või kohaliku abi saamine juhul, kui kõnealuseid direktiive ei järgita; |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | kasutada täielikult ära kõrgemate tööinspektorite komitee (SLIC) pakutavaid võimalusi ELi-poolseks koordineerimiseks punktis 4.3.1 osutatud õigusaktide jõustamise järelevalves. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Komitee toetab läbirääkimisi, mida peetakse platvormitöö tingimuste parandamist käsitleva 2021. aasta direktiivi ettepaneku üle, ning võtab teadmiseks käimasolevad läbirääkimised nõukogu seisukoha üle ja Euroopa Parlamendi tööhõivekomisjoni poolt 2022. aasta detsembris esitatud muudatusettepanekud. Samuti teeb komitee ettepaneku töötada välja asjakohased meetodid, kuidas hallata tehisintellekti kasutamist töökohal viisil, mis väldib kutseriske ja töötajate muude õiguste kahjustamist. |
| --- | --- |

4.4.5.

4.5.   Keskendumine tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide ennetamisele

| 4.5.1. | Komitee võtab teadmiseks teatise „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021 – 2027“ (COM(2021) 323 final). Lisaks teeb komitee ettepaneku võtta ELi tasandil vastu konkreetsed õigusnormid psühhosotsiaalsete riskide ennetamise kohta, edasi arendada ja ajakohastada tööohutuse ja töötervishoiu direktiivi (89/391/EMÜ), rakendada kutsealaste psühhosotsiaalsete riskide ennetamist nende tekkekohas ning muuta töö kavandamise, juhtimise ja korraldamise viise, sest teaduslikud tõendid on näidanud, et konkreetsed riiklikud õigusnormid selles valdkonnas on tõhusam viis võtta ennetusmeetmeid ja vähendada kokkupuudet nende riskidega (32). |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Lisaks rõhutab komitee, et õigus ohutule ja tervislikule töökeskkonnale lisati 2022. aasta juunis toimunud Rahvusvahelise Töökonverentsi 110. istungjärgul ILO tööalaste aluspõhimõtete ja põhiõiguste raamistikku ning et tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide vähendamine nende tekkekohas, kasutades selleks töökorralduslikke meetmeid, et töötingimusi ümber kujundada, on oluline samm vaimse tervise edendamisel töökohal kooskõlas WHO ja ILO poolt 2022. aasta septembris oma suunistes ja praktilisi strateegiaid kirjeldavas poliitikaülevaates kokkulepituga (33). Lisaks psühhosotsiaalsete riskide ennetamisele soovitavad need organisatsioonid teise sammuna parandada vaimset tervist töökohal, kaitstes ja edendades seda eelkõige koolituse ja selliste meetmete kaudu, mis parandavad vaimse tervise alast teadlikkust. Kolmas samm on toetada vaimse tervise häirega töötajaid, et mõistlike kohandusmeetmete ja tööle naasmise programmide abil saaksid nad täielikult ja õiglaselt töös osaleda. Lõpetuseks soovitavad nad luua soodsa keskkonna koos valdkonnaüleste meetmetega, et parandada vaimset tervist töökohal juhtimise, investeeringute, õiguste, kaasatuse, osalemise, tõendite ja nõuete täitmise kaudu. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Komitee rõhutab, nagu on märgitud ka ELi sotsiaalpartnerite raamlepingus tööstressi kohta, et raamdirektiivi 89/391/EMÜ kohaselt on kõigil tööandjatel juriidiline kohustus kaitsta töötajate tööohutust ja töötervishoidu. See kohustus kehtib ka tööstressi probleemide suhtes, kui need kujutavad endast riski tervisele ja ohutusele. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Komitee teeb sellega seoses ettepaneku, et kõnealuse direktiiviga arendataks organisatsioonilise ja kollektiivse lähenemisviisi abil välja tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide esmane ennetamine. Selleks peaks see reguleerima järgmist: |
| --- | --- |

4.5.4.

| 4.5.4.1. | kasutatavate hindamismeetodite kvaliteedinõuded (terviseandmete alusel kinnitatud, mõõdavad teaduslikult tõestatud psühhosotsiaalseid riske, visualiseerivad ebavõrdsust jne); |
| --- | --- |

4.5.4.1.

| 4.5.4.2. | vajadusel ennetusmeetmete kehtestamine, kavandamine ja rakendamine nende riskide kõrvaldamiseks või minimeerimiseks järgmisel viisil: 1) reageerimine psühhosotsiaalsete riskide hindamise tulemustele; 2) kahjulikuks tunnistatud töötingimuste muutmine nende tekkekohas, võttes korralduslikke meetmeid, et ennetusmeetmetes ei keskendutaks ainuüksi mõjuvõimu suurendamisele ja taastumisele; |
| --- | --- |

4.5.4.2.

| 4.5.4.3. | tööandja kohustus vähendada tööriske, võttes asjakohaseid meetmeid tuvastatud, tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide vähendamiseks ja töötingimuste ümberkujundamiseks. Need meetmed võivad olla järgmised: kaupade tootmise ja teenuste osutamise protsessi ja tehnoloogia parandamine ning töötajate arvu suurendamine, et vähendada koormust; selle tagamine, et töö ajakava sobib perekonnas tehtava hooldustööga; osalus- ja koostööpõhiste töömeetodite edendamine, et töötajatel oleks sõnaõigus oma töö korraldamisel, ning töötajate ja ülemuste vahelise funktsionaalse toe suurendamine; õiglase värbamis-, tööülesannete määramise, koolitus- ja edutamiskorra kehtestamine, et parandada juhtimise kvaliteeti; mitmekesiste ülesannete kavandamine, et võimaldada töötajatel rakendada oma oskusi ja teadmisi ning omandada uusi; tööhõive ja töötingimuste stabiilsuse edendamine ning prognoositavuse tagamine muudatuste puhul, mis peavad olema põhjendatud ja mõistlikud, et vältida ebakindlust töökohal; piisav palk, mis peab võimaldama inimväärset elu, kooskõlas kohaldatavate õigusnormide, sotsiaaldialoogi ja kollektiivlepingutega. Kõik need meetmed aitaksid vähendada ebakindlust töökohal ja kaitseksid vaimset tervist; |
| --- | --- |

4.5.4.3.

| 4.5.4.4. | nõue võtta asjakohaselt arvesse hindamise ennetavat eesmärki, et edendada kõnealuste riskide tõhusat juhtimist, vältides pelgalt bürokraatlikke ümberhindamisi; |
| --- | --- |

4.5.4.4.

| 4.5.4.5. | selle tagamine, et kõik need meetmed, mille eesmärk on ennetada psühhosotsiaalseid riske tekkekohas, alates hindamise kavandamisest kuni korralduslike muudatuste ja nende tõhususe jälgimiseni riskide vähendamisel põhinevad töötajate ja nende esindajate osalemisel töökoha või ettevõtte tasandil, kooskõlas töötajate ja/või nende esindajate teavitamist ja nendega konsulteerimist käsitlevate kohaldatavate õigusnormidega. Selleks tuleb kooskõlas kehtivate riiklike õigusnormidega tagada asjaomaste organite, nagu tööohutuse ja -tervishoiu komiteede, tööriskide ennetamisega tegelevate usaldusisikute, töönõukogude jne olemasolu ja toimimine, kui see on sätestatud riiklikes õigusaktides ja/või kollektiivlepingutes, ning samuti läbirääkimised ametiühingute esindajate ja tööandjate vahel, kooskõlas kohaldatavate õigusaktide ja kollektiivlepingutega. |
| --- | --- |

4.5.4.5.

4.6.   Tööstuspoliitika, mille eesmärk on toetada kvaliteetsete töökohtade loomist

| 4.6.1. | Ettevõtete võimet luua majanduses kvaliteetseid kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti mõjutab lisaks teistele teguritele asjaomase riigi tööstuspoliitika. Seepärast teeb komitee ettepaneku, et tööstuspoliitika kujundamisel Euroopa tasandil võetaks arvesse eesmärki luua kvaliteetseid kvalifikatsiooni nõudvaid töökohti, mis tagavad tervislikud töötingimused ja suurendavad konkurentsivõimet. See võiks muu hulgas põhineda järgmisel: |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.1.1. | ametiasutuste, sealhulgas majandusarenguga tegelevate asutuste aktiivsem osalemine, milles keskendutakse vajaliku taristu tagamisele ja aktiivsele tööhõivepoliitikale, mis on kohandatud selliste tööstusharude konkreetsete vajadustega, millel on suurim potentsiaal luua kvaliteetseid kohalikke töökohti, nõudes abisaavatelt ettevõtetelt vastutasuks selliste töökohtade minimaalset arvu; |
| --- | --- |

4.6.1.1.

| 4.6.1.2. | teadus- ja arendustegevuse investeeringute suunamine tootlikkust suurendavatesse ja tööjõu seisukohast soodsa mõjuga tehnoloogiatesse, et suurendada koostoimes nende võimet luua väärtust; |
| --- | --- |

4.6.1.2.

| 4.6.1.3. | tööriskide ennetamise ja töötajate tervise kaitse kriteeriumide lisamine tööstuspoliitika kujundamisse; |
| --- | --- |

4.6.1.3.

| 4.6.1.4. | rahvusvahelistesse kaubanduslepingutesse töötajate õigusi tagavate kaubanduse ja kestliku arengu peatükkide lisamine. |
| --- | --- |

4.6.1.4.

| 4.7. | Komitee teeb ettepaneku lisada kõigis riikides kohustusliku hariduse ja kutseõppe valdkonnaülesesse õppekavasse teadmised individuaalsetest ja kollektiivsetest tööõigustest ning ettevõtlusoskused, et anda tulevastele töötajatele ja tööandjatele vajalikud teadmised nendes küsimustes. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Lähtudes Eurofoundi, EU-OSHA ja Eurostati uuringute tulemustest ning andmetest, teeb komitee ettepaneku teha korrapäraselt kindlaks kõige levinumad ebakindla töö vormid ja nende arengukeskkonnad (riigid, sektorid jne) ning kõige enam mõjutatud rühmad (füüsilise töö tegijad, naised, noored jne) ning jälgida nende arengut. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee teeb ettepaneku edendada teadusuuringuid töö kvaliteedi ja vaimse tervise valdkonnas, alustades teabesüsteemide ja epidemioloogilise seire parandamisest nendes valdkondades. |
| --- | --- |

4.9.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (ELT L 183, 29.6.1989, lk 1).

1

(2)  https://www.ilo.org/global/about-the-ilo/newsroom/news/WCMS_856821/lang--en/index.htm

2

(3)  Hispaania teine asepeaminister, tööküsimuste ja sotsiaalmajanduse ministeerium: taotlus ettevalmistava arvamuse koostamiseks.

3

(4)  ÜRO Peaassamblee 25. septembri 2015. aasta resolutsioon „Kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 „Muudame oma maailma““, peaassamblee 70. istungjärk (2015).

4

(5)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-at-work

5

(6)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2017-0290_ET.html

6

(7)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-resources/eu-osha-thesaurus/term/62001d

7

(8)  https://doi.org/10.1186/s13643-021-01728-z

8

(9)  https://www.eurofound.europa.eu/et/node/91840

9

(10)  EU-OSHA (2013), „Priorities for occupational safety and health research in Europe: 2013-2020“, Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus. 10.2802/25457.

10

(11)  Niedhammer, I., Bertrais, S., Witt, K. (2021), „Psychosocial work exposures and health outcomes: a meta-review of 72 literature reviews with meta-analysis“, Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 47(7), lk 489–508.

11

(12)  Blomqvist, S., Virtanen, M., LaMontagne, A. D., Magnusson Hanson, L. L. (2022), „Perceived job insecurity and risk of suicide and suicide attempts: a study of men and women in the Swedish working population“, Scandinavian Journal of Work, Environment & Health, 48(4), lk 293–301.

12

(13)  Duchaine, CS et al. (2020), „Psychosocial stressors at work and the risk of sickness absence due to a diagnosed mental disorder: a systematic review and meta-analysis“, JAMA psychiatry, 77(8), lk 842–851.

13

et al.

(14)  Niedhammer, I., Bertrais, S., Witt, K. (2021) (vt eespool).

14

(15)  Niedhammer, I. et al. (2022). „Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe“, International Archives of Occupational and Environmental Health, 95(1), lk 233–247.

15

et al.

(16)  https://oshwiki.osha.europa.eu/en/themes/precarious-work-definitions-workers-affected-and-osh-consequences

16

(17)  Matilla-Santander, N. et al. (2019), „Measuring precarious employment in Europe 8 years into the global crisis“, Journal of Public Health (Oxford), 41(2), lk 259–267.

17

et al.

(18)  Eurofound (2021), „Working conditions and sustainable work: An analysis using the job quality framework“, Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus.

18

(19)  https://visualisation.osha.europa.eu/esener/en/survey/datavisualisation/2019

19

(20)  Teatis „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021–2027. Töötervishoid ja tööohutus muutuvas töömaailmas“ (COM(2021) 323 final).

20

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta (ELT L 299, 18.11.2003, lk 9).

21

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1158, milles käsitletakse lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalu ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2010/18/EL (ELT L 188, 12.7.2019, lk 79).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/2041, mis käsitleb piisavat miinimumpalka Euroopa Liidus (ELT L 275, 25.10.2022, lk 33).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (ELT L 204, 26.7.2006, lk 23).

24

(25)  Nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiiv 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (ELT L 303, 2.12.2000, lk 16).

25

(26)  Nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (ELT L 180, 19.7.2000, lk 22).

26

(27)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/1152 läbipaistvate ja prognoositavate töötingimuste kohta Euroopa Liidus (ELT L 186, 11.7.2019, lk 105).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise korra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (ELT L 122, 16.5.2009, lk 28).

28

(29)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/72/EÜ millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas (ELT L 207, 18.8.2003, lk 25).

29

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (ELT L 80, 23.3.2002, lk 29).

30

(31)  https://www.ilo.org/global/topics/labour-administration-inspection/resources-library/publications/WCMS_844151/lang--en/index.htm, § 4.1.8.

31

(32)  Jain, A. et al (2022), „The impact of national legislation on psychosocial risks on organisational action plans, psychosocial working conditions, and employee work-related stress in Europe“, Social Science & Medicine 302.

32

et al

(33)  https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---safework/documents/publication/wcms_856976.pdf

33

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 60 lõige 2).

MUUDATUSETTEPANEK 1

Esitanud:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Ebakindel töö ja vaimne tervis

Punkt 2.7

Lisada uus punkt.

Paigutada olemasoleva punkti 2.6 järele

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlamendi 2017. aasta resolutsioonis

   (12)

  kasutatud määratlus näitab ühelt poolt, et ebakindlad töösuhted tähendavad tööd, mis ei vasta kohaldatavatele õigusnormidele. See määratlus viitab siiski ka tööle, mis „ei paku piisavaid vahendeid inimväärseks eluks või piisavaks sotsiaalkaitseks“. Samal ajal märgib komitee, et Eurofoundi andmetel ei ole ebakindla töö mõistel määratlust, mida tunnustataks üldiselt kogu Euroopas, kuid selle keerulise nähtusega tegelemise vajadust on laialdaselt tunnistatud. WHO andmetel võivad tööelus vaimset tervist ohustavad riskid, mida nimetatakse ka psühhosotsiaalseteks riskideks, olla seotud muu hulgas töö sisu või töögraafiku, töökoha eriomaduste või karjäärivõimalustega. WHO märgib ka, et kuigi psühhosotsiaalseid riske esineb kõigis sektorites, puutuvad mõned töötajad oma tööülesannete või töökoha ja -viisi tõttu nendega kokku suurema tõenäosusega kui teised

   (13)

  . Samuti on ELi tasandi sotsiaalpartnerite sõltumatus tööstressi käsitlevas kokkuleppes märgitud, et tööstressi võivad põhjustada erinevad tegurid, nagu töö sisu, töökorraldus, töökeskkond, halb suhtlemine jne

   (14)

  . See tähendab, et ebakindlate töösuhete ja vaimse tervise riskide vahelise seose hindamisel tuleb arvesse võtta üldtunnustatud määratluse puudumist Euroopas. Lisaks tuleb hindamisel arvesse võtta järgmist:








  — | Käesolevas arvamuses ebakindlateks peetavate töösuhete ja halva vaimse tervise vahel puudub automaatne


  põhjuslik seos, kuid ebakindlad töösuhted on üks riskitegureid, millel võib olla negatiivne mõju töötajate vaimsele tervisele. Käesoleva arvamuse punktides 1.3 ja 2.6

   (15)

  tõstatatud küsimused on kõnealuse kaalutlusega vastuolus või ei kajasta seda piisavalt. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Euroopa Parlamendi 2017. aasta resolutsioonis

   (12)

  kasutatud määratlus näitab ühelt poolt, et ebakindlad töösuhted tähendavad tööd, mis ei vasta kohaldatavatele õigusnormidele. See määratlus viitab siiski ka tööle, mis „ei paku piisavaid vahendeid inimväärseks eluks või piisavaks sotsiaalkaitseks“. Samal ajal märgib komitee, et Eurofoundi andmetel ei ole ebakindla töö mõistel määratlust, mida tunnustataks üldiselt kogu Euroopas, kuid selle keerulise nähtusega tegelemise vajadust on laialdaselt tunnistatud. WHO andmetel võivad tööelus vaimset tervist ohustavad riskid, mida nimetatakse ka psühhosotsiaalseteks riskideks, olla seotud muu hulgas töö sisu või töögraafiku, töökoha eriomaduste või karjäärivõimalustega. WHO märgib ka, et kuigi psühhosotsiaalseid riske esineb kõigis sektorites, puutuvad mõned töötajad oma tööülesannete või töökoha ja -viisi tõttu nendega kokku suurema tõenäosusega kui teised

   (13)

  . Samuti on ELi tasandi sotsiaalpartnerite sõltumatus tööstressi käsitlevas kokkuleppes märgitud, et tööstressi võivad põhjustada erinevad tegurid, nagu töö sisu, töökorraldus, töökeskkond, halb suhtlemine jne

   (14)

  . See tähendab, et ebakindlate töösuhete ja vaimse tervise riskide vahelise seose hindamisel tuleb arvesse võtta üldtunnustatud määratluse puudumist Euroopas. Lisaks tuleb hindamisel arvesse võtta järgmist:

—

Käesolevas arvamuses ebakindlateks peetavate töösuhete ja halva vaimse tervise vahel puudub automaatne


  põhjuslik seos, kuid ebakindlad töösuhted on üks riskitegureid, millel võib olla negatiivne mõju töötajate vaimsele tervisele. Käesoleva arvamuse punktides 1.3 ja 2.6

   (15)

  tõstatatud küsimused on kõnealuse kaalutlusega vastuolus või ei kajasta seda piisavalt.

| — | Vaimne tervis on kombinatsioon individuaalsetest, perekondlikest, sotsiaal-majanduslikest ja keskkonnaoludest ning mõned neist vaimse tervise riskiteguritest esinevad töökohal, aga ka ühiskonnas üldiselt. Ebakindlus peab alati põhinema asjaomase isiku konkreetse olukorra hindamisel. See kajastub ka tööstressi käsitlevas ELi tasandi sotsiaalpartnerite raamkokkuleppes,

   (16)

  milles märgitakse, et tööjõu mitmekesisus on oluline aspekt tööstressi probleemide lahendamisel ning et erinevad üksikisikud saavad sarnastele olukordadele reageerida erinevalt ja sama isik saab reageerida sarnastele olukordadele erinevalt oma elu eri aegadel. Käesoleva arvamuse punktides 1.5 ja 2.6 tõstatatud küsimused on nende kaalutlustega vastuolus või ei kajasta neid piisavalt. |
| --- | --- |

—

Vaimne tervis on kombinatsioon individuaalsetest, perekondlikest, sotsiaal-majanduslikest ja keskkonnaoludest ning mõned neist vaimse tervise riskiteguritest esinevad töökohal, aga ka ühiskonnas üldiselt. Ebakindlus peab alati põhinema asjaomase isiku konkreetse olukorra hindamisel. See kajastub ka tööstressi käsitlevas ELi tasandi sotsiaalpartnerite raamkokkuleppes,

   (16)

  milles märgitakse, et tööjõu mitmekesisus on oluline aspekt tööstressi probleemide lahendamisel ning et erinevad üksikisikud saavad sarnastele olukordadele reageerida erinevalt ja sama isik saab reageerida sarnastele olukordadele erinevalt oma elu eri aegadel. Käesoleva arvamuse punktides 1.5 ja 2.6 tõstatatud küsimused on nende kaalutlustega vastuolus või ei kajasta neid piisavalt.

| — | Lisaks on paljusid eri tüüpi tööhõivega seotud küsimusi juba käsitletud ELi ja riiklikes õigusaktides, milles käsitletakse töötervishoidu ja tööohutust, tööaega ja muid asjakohaseid aspekte. Käesoleva arvamuse punktides 1.11, 2.6, 4.5.1, 4.5.4 ja 4.5.4.3 tõstatatud küsimused on vastuolus kõnealuste kaalutlustega või ei kajasta neid piisavalt. |
| --- | --- |

—

Lisaks on paljusid eri tüüpi tööhõivega seotud küsimusi juba käsitletud ELi ja riiklikes õigusaktides, milles käsitletakse töötervishoidu ja tööohutust, tööaega ja muid asjakohaseid aspekte. Käesoleva arvamuse punktides 1.11, 2.6, 4.5.1, 4.5.4 ja 4.5.4.3 tõstatatud küsimused on vastuolus kõnealuste kaalutlustega või ei kajasta neid piisavalt.

| — | Samal ajal võivad töövormid, mida käesolevas arvamuses peetakse ebakindlaks, olla ka hüppelauaks tööturule sisenemisel ja järkjärgulisel üleminekul alalisemale tööhõivele. Käesoleva arvamuse punktis 1.5 tõstatatud küsimused on selle kaalutlustega vastuolus või ei kajasta seda piisavalt. |
| --- | --- |

—

Samal ajal võivad töövormid, mida käesolevas arvamuses peetakse ebakindlaks, olla ka hüppelauaks tööturule sisenemisel ja järkjärgulisel üleminekul alalisemale tööhõivele. Käesoleva arvamuse punktis 1.5 tõstatatud küsimused on selle kaalutlustega vastuolus või ei kajasta seda piisavalt.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 81 |
| --- | --- |
| Vastu: | 127 |
| Erapooletuid: | 13 |

Poolt:

81

Vastu:

127

Erapooletuid:

13

MUUDATUSETTEPANEK 3

Esitanud:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Ebakindel töö ja vaimne tervis

Punkt 4.5.1

Lisada uus punkt.

Paigutada olemasoleva punkti 4.5 järele

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Vaimse tervise ja heaolu edendamine on ühiskonna huvides tervikuna. Tööelus on oluline edendada vaimset tervist, sest vaimse tervise probleemid võivad põhjustada väiksemat tööviljakust, kehvemaid töötulemusi ja sagedasemat töölt puudumist. Head vaimset tervist seostatakse aga suurema motivatsiooni ja tööviljakusega. Komitee nõustub komisjoni lähenemisviisiga

   (29)

  valmistada koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega ELi tasandil ette muu kui seadusandlik algatus, mis käsitleb vaimset tervist töökohal ja milles hinnatakse töötajate vaimse tervisega seoses esilekerkivaid küsimusi. Komitee toetab ka komisjoni eesmärki lisada psühhosotsiaalsed ja ergonoomilised riskid tervislike töökohtade kampaaniasse. Komitee leiab, et nii ELi ja liikmesriikide tasandil kui ka töökohal tuleks pöörata lisatähelepanu asjakohasele poliitikale ja/või meetmetele, mille abil arendada vajadusel organisatsioonilise ja kollektiivse lähenemisviisi abil välja tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide esmane ennetamine. Siiski ei ole vaja teha ELi tasandil ettepanekuid psühhosotsiaalsete riskide ennetamist käsitlevate konkreetsete õigusaktide kohta. Käesoleva arvamuse punktides 1.11, 4.5.1, 4.5.4 ja 4.5.4.3 tõstatatud küsimused on vastuolus kõnealuse kaalutlusega või ei kajasta seda piisavalt. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Vaimse tervise ja heaolu edendamine on ühiskonna huvides tervikuna. Tööelus on oluline edendada vaimset tervist, sest vaimse tervise probleemid võivad põhjustada väiksemat tööviljakust, kehvemaid töötulemusi ja sagedasemat töölt puudumist. Head vaimset tervist seostatakse aga suurema motivatsiooni ja tööviljakusega. Komitee nõustub komisjoni lähenemisviisiga

   (29)

  valmistada koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega ELi tasandil ette muu kui seadusandlik algatus, mis käsitleb vaimset tervist töökohal ja milles hinnatakse töötajate vaimse tervisega seoses esilekerkivaid küsimusi. Komitee toetab ka komisjoni eesmärki lisada psühhosotsiaalsed ja ergonoomilised riskid tervislike töökohtade kampaaniasse. Komitee leiab, et nii ELi ja liikmesriikide tasandil kui ka töökohal tuleks pöörata lisatähelepanu asjakohasele poliitikale ja/või meetmetele, mille abil arendada vajadusel organisatsioonilise ja kollektiivse lähenemisviisi abil välja tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide esmane ennetamine. Siiski ei ole vaja teha ELi tasandil ettepanekuid psühhosotsiaalsete riskide ennetamist käsitlevate konkreetsete õigusaktide kohta. Käesoleva arvamuse punktides 1.11, 4.5.1, 4.5.4 ja 4.5.4.3 tõstatatud küsimused on vastuolus kõnealuse kaalutlusega või ei kajasta seda piisavalt.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 91 |
| --- | --- |
| Vastu: | 127 |
| Erapooletuid: | 18 |

Poolt:

91

Vastu:

127

Erapooletuid:

18

MUUDATUSETTEPANEK 4

Esitanud:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Ebakindel töö ja vaimne tervis

Punkt 4.6.1

Lisada uus punkt.

Paigutada olemasoleva punkti 4.6 järele

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kuna tegevuskeskkond on põhjalikult muutunud, peab EL tingimata välja kujundama tervikliku ja asjakohase innovatsioonil ja tipptasemel teadmistel põhineva tööstuspoliitika. Ettevõtted loovad töökohti ja pakuvad kvaliteetseid töökohti, kui on olemas soodne õigus- ja investeerimiskeskkond ning kui äritegevus on kasumlik. See tähendab, et töökohti ei saa kavandada tööstuspoliitika kaudu. Samuti ei ole jätkusuutlik ega mõistlik nõuda, et taristumeetmetest või aktiivsest tööturupoliitikast kasu saavad ettevõtted peavad looma teatava minimaalse arvu töökohti. Lisaks eksisteerib tööstuspoliitika koos kohaldatava ELi ja riikliku töötervishoiu ja tööohutuse õigusraamistikuga, kuid tööstuspoliitika ise ei näe ette kriteeriume kutsealaste riskide ennetamiseks. Peale selle vajavad ettevõtted juurdepääsu kvalifitseeritud tööjõule, kuid praegu seisavad nad silmitsi tööjõu ja oskuste nappusega. See rõhutab, kui oluline on luua tõhusad elukestva õppe süsteemid ja paremini prognoosida tulevikus vajaminevaid oskusi. Käesoleva arvamuse punktides 4.6.1.1 ja 4.6.1.3 tõstatatud küsimused on nende kaalutlustega vastuolus või ei kajasta neid piisavalt. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Kuna tegevuskeskkond on põhjalikult muutunud, peab EL tingimata välja kujundama tervikliku ja asjakohase innovatsioonil ja tipptasemel teadmistel põhineva tööstuspoliitika. Ettevõtted loovad töökohti ja pakuvad kvaliteetseid töökohti, kui on olemas soodne õigus- ja investeerimiskeskkond ning kui äritegevus on kasumlik. See tähendab, et töökohti ei saa kavandada tööstuspoliitika kaudu. Samuti ei ole jätkusuutlik ega mõistlik nõuda, et taristumeetmetest või aktiivsest tööturupoliitikast kasu saavad ettevõtted peavad looma teatava minimaalse arvu töökohti. Lisaks eksisteerib tööstuspoliitika koos kohaldatava ELi ja riikliku töötervishoiu ja tööohutuse õigusraamistikuga, kuid tööstuspoliitika ise ei näe ette kriteeriume kutsealaste riskide ennetamiseks. Peale selle vajavad ettevõtted juurdepääsu kvalifitseeritud tööjõule, kuid praegu seisavad nad silmitsi tööjõu ja oskuste nappusega. See rõhutab, kui oluline on luua tõhusad elukestva õppe süsteemid ja paremini prognoosida tulevikus vajaminevaid oskusi. Käesoleva arvamuse punktides 4.6.1.1 ja 4.6.1.3 tõstatatud küsimused on nende kaalutlustega vastuolus või ei kajasta neid piisavalt.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 89 |
| --- | --- |
| Vastu: | 139 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

89

Vastu:

139

Erapooletuid:

9

MUUDATUSETTEPANEK 5

Esitanud:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Ebakindel töö ja vaimne tervis

Punkt 1.3

Lisada uus punkt.

Paigutada olemasoleva punkti 1.2 järele

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Näiteks on ELi tasandi sotsiaalpartnerite sõltumatus tööstressi käsitlevas kokkuleppes märgitud, et tööstressi võivad põhjustada erinevad tegurid, nagu töö sisu, töökorraldus, töökeskkond, halb suhtlemine jne

   (1)

  . Ebakindlate töösuhete ja vaimse tervise riskide vahelise seose hindamisel tuleb arvesse võtta ebakindla töö üldtunnustatud määratluse puudumist Euroopas. Lisaks tuleb hindamisel arvesse võtta järgmist:








  — | Käesolevas arvamuses ebakindlateks peetavate töösuhete ja halva vaimse tervise vahel puudub automaatne põhjuslik seos, kuid ebakindlad töösuhted on üks riskitegureid, millel võib olla negatiivne mõju töötajate vaimsele tervisele. Käesoleva arvamuse punktides 1.3 ja 2.6

   (2)

  tõstatatud küsimused on kõnealuse kaalutlusega vastuolus või ei kajasta seda piisavalt. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Näiteks on ELi tasandi sotsiaalpartnerite sõltumatus tööstressi käsitlevas kokkuleppes märgitud, et tööstressi võivad põhjustada erinevad tegurid, nagu töö sisu, töökorraldus, töökeskkond, halb suhtlemine jne

   (1)

  . Ebakindlate töösuhete ja vaimse tervise riskide vahelise seose hindamisel tuleb arvesse võtta ebakindla töö üldtunnustatud määratluse puudumist Euroopas. Lisaks tuleb hindamisel arvesse võtta järgmist:

—

Käesolevas arvamuses ebakindlateks peetavate töösuhete ja halva vaimse tervise vahel puudub automaatne põhjuslik seos, kuid ebakindlad töösuhted on üks riskitegureid, millel võib olla negatiivne mõju töötajate vaimsele tervisele. Käesoleva arvamuse punktides 1.3 ja 2.6

   (2)

  tõstatatud küsimused on kõnealuse kaalutlusega vastuolus või ei kajasta seda piisavalt.

| — | Vaimne tervis on kombinatsioon individuaalsetest, perekondlikest, sotsiaal-majanduslikest ja keskkonnaoludest ning mõned neist vaimse tervise riskiteguritest esinevad töökohal, aga ka ühiskonnas üldiselt. Ebakindlus peab alati põhinema asjaomase isiku konkreetse olukorra hindamisel. Käesoleva arvamuse punktides 1.5 ja 2.6 tõstatatud küsimused on nende kaalutlustega vastuolus või ei kajasta neid piisavalt. |
| --- | --- |

—

Vaimne tervis on kombinatsioon individuaalsetest, perekondlikest, sotsiaal-majanduslikest ja keskkonnaoludest ning mõned neist vaimse tervise riskiteguritest esinevad töökohal, aga ka ühiskonnas üldiselt. Ebakindlus peab alati põhinema asjaomase isiku konkreetse olukorra hindamisel. Käesoleva arvamuse punktides 1.5 ja 2.6 tõstatatud küsimused on nende kaalutlustega vastuolus või ei kajasta neid piisavalt.

| — | Lisaks on paljusid eri tüüpi tööhõivega seotud küsimusi juba käsitletud ELi ja riiklikes õigusaktides, milles käsitletakse töötervishoidu ja tööohutust, tööaega ja muid asjakohaseid aspekte. Käesoleva arvamuse punktides 1.11, 2.6, 4.5.1, 4.5.4 ja 4.5.4.3 tõstatatud küsimused on vastuolus kõnealuste kaalutlustega või ei kajasta neid piisavalt. |
| --- | --- |

—

Lisaks on paljusid eri tüüpi tööhõivega seotud küsimusi juba käsitletud ELi ja riiklikes õigusaktides, milles käsitletakse töötervishoidu ja tööohutust, tööaega ja muid asjakohaseid aspekte. Käesoleva arvamuse punktides 1.11, 2.6, 4.5.1, 4.5.4 ja 4.5.4.3 tõstatatud küsimused on vastuolus kõnealuste kaalutlustega või ei kajasta neid piisavalt.

| — | Samal ajal võivad töövormid, mida käesolevas arvamuses peetakse ebakindlaks, olla ka hüppelauaks tööturule sisenemisel ja järkjärgulisel üleminekul alalisemale tööhõivele. Käesoleva arvamuse punktis 1.5 tõstatatud küsimused on selle kaalutlustega vastuolus või ei kajasta seda piisavalt. |
| --- | --- |

—

Samal ajal võivad töövormid, mida käesolevas arvamuses peetakse ebakindlaks, olla ka hüppelauaks tööturule sisenemisel ja järkjärgulisel üleminekul alalisemale tööhõivele. Käesoleva arvamuse punktis 1.5 tõstatatud küsimused on selle kaalutlustega vastuolus või ei kajasta seda piisavalt.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 83 |
| --- | --- |
| Vastu: | 139 |
| Erapooletuid: | 15 |

Poolt:

83

Vastu:

139

Erapooletuid:

15

MUUDATUSETTEPANEK 6

Esitanud:

BLIJLEVENS René

DANISMAN Mira-Maria

MINCHEVA Mariya

PILAWSKI Lech

POTTIER Jean-Michel

VADÁSZ Borbála

SOC/745

Ebakindel töö ja vaimne tervis

Punkt 1.4

Lisada uus punkt.

Paigutada uue punkti 1.3 järele (vt muudatusettepanek 5)

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komitee nõustub komisjoni lähenemisviisiga

   (3)

  valmistada koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega ELi tasandil ette muu kui seadusandlik algatus, mis käsitleb vaimset tervist töökohal ja milles hinnatakse töötajate vaimse tervisega seoses esilekerkivaid küsimusi. Komitee leiab, et ELi ja liikmesriikide tasandil ning töökohtadel tuleb pöörata lisatähelepanu asjakohasele poliitikale ja/või meetmetele, mille abil arendada vajadusel organisatsioonilise ja kollektiivse lähenemisviisi abil välja tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide esmane ennetamine. Siiski ei ole vaja teha ELi tasandil ettepanekuid psühhosotsiaalsete riskide ennetamist käsitlevate konkreetsete õigusaktide kohta. Käesoleva arvamuse punktides 1.11, 4.5.1, 4.5.4 ja 4.5.4.3 tõstatatud küsimused on vastuolus kõnealuse kaalutlusega või ei kajasta seda piisavalt. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee nõustub komisjoni lähenemisviisiga

   (3)

  valmistada koostöös liikmesriikide ja sotsiaalpartneritega ELi tasandil ette muu kui seadusandlik algatus, mis käsitleb vaimset tervist töökohal ja milles hinnatakse töötajate vaimse tervisega seoses esilekerkivaid küsimusi. Komitee leiab, et ELi ja liikmesriikide tasandil ning töökohtadel tuleb pöörata lisatähelepanu asjakohasele poliitikale ja/või meetmetele, mille abil arendada vajadusel organisatsioonilise ja kollektiivse lähenemisviisi abil välja tööga seotud psühhosotsiaalsete riskide esmane ennetamine. Siiski ei ole vaja teha ELi tasandil ettepanekuid psühhosotsiaalsete riskide ennetamist käsitlevate konkreetsete õigusaktide kohta. Käesoleva arvamuse punktides 1.11, 4.5.1, 4.5.4 ja 4.5.4.3 tõstatatud küsimused on vastuolus kõnealuse kaalutlusega või ei kajasta seda piisavalt.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 91 |
| --- | --- |
| Vastu: | 141 |
| Erapooletuid: | 11 |

Poolt:

91

Vastu:

141

Erapooletuid:

11

---

(12)  
  Vastuvõetud tekstid – Töötingimused ja ebakindlad töösuhted – teisipäev, 4. juuli 2017 (europa.eu).

(13)  
  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/mental-health-at-work.

(14)  
  Vt https://resourcecentre.etuc.org/agreement/framework-agreement-work-related-stress ning https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2005-00679-EN.pdf.

(15)  
  Siinkohal kasutatud numeratsioon viitab punktide numeratsioonile, nagu see on esitatud täiskogule esitatud SOCi sektsiooni arvamuses, mis on lisatud 26.–27. aprillil toimuva komitee täiskogu istungjärgu dokumentidesse liikmete portaalis (numeratsiooni muutmine võib tuleneda käesolevate või muude muudatusettepanekute võimalikust vastuvõtmisest).

(16)  
  Vt https://resourcecentre.etuc.org/agreement/framework-agreement-work-related-stress ning https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2005-00679-EN.pdf.

(29)  
  COM(2021) 323 final

(1)  
  Vt https://resourcecentre.etuc.org/agreement/framework-agreement-work-related-stress ning https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/imported/2005-00679-EN.pdf.

(2)  
  Siinkohal kasutatud numeratsioon viitab punktide numeratsioonile, nagu see on esitatud täiskogule esitatud SOCi sektsiooni arvamuses, mis on lisatud 26.–27. aprillil toimuva komitee täiskogu istungjärgu dokumentidesse liikmete portaalis (numeratsiooni muutmine võib tuleneda käesolevate või muude muudatusettepanekute võimalikust vastuvõtmisest).

(3)  
  Teatis „ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegiline raamistik aastateks 2021 – 2027. Töötervishoid ja tööohutus muutuvas töömaailmas“, COM(2021) 323 final.

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/43 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/43

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Demokraatia tööl“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Hispaania taotlusel)

(2023/C 228/06)

| Raportöör: | Reiner HOFFMANN |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Krzysztof BALON |

Raportöör:

Reiner HOFFMANN

Kaasraportöör:

Krzysztof BALON

| Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania konsulteerimistaotlus | kiri, 27.7.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304
  ettevalmistav arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 175/69/13 |

Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania konsulteerimistaotlus

kiri, 27.7.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

ettevalmistav arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

175/69/13

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Aastakümnete jooksul on Euroopa õigusaktides välja töötatud tugev töötajate töökohal osalemise süsteem, mis põhineb liikmesriikide õigusaktidel ja tavadel ning ELi põhivabadustel. Demokraatlik töömaailm on alustala Euroopa sotsiaalse mudeli edasiarendamiseks jätkusuutlikus ja konkurentsivõimelises keskkonnas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Hiljutised kriisid on näidanud, et aktiivselt kasutatavad kodanike ja töötajate õigused tugevdavad üksteist vastastikku. Sotsiaalset ühtekuuluvust tugevdatakse, meie ühiskonna demokraatlik struktuur on stabiilsem ning ühiskond on populistlike ja autoritaarsete seisukohtade suhtes vähem haavatav. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mehhanismid ja õigusaktid, mis toetavad demokraatiat töökohal, muudavad ettevõtted vastupidavamaks, majanduslikult edukamaks ja suurendavad samal ajal nende suutlikkust tööhõive ja inimväärse töö küsimustes. Demokraatia töökohal peaks aluspõhimõttena hõlmama kõiki töötajaid ja tööliike ning kõiki töökohti, olgu need era-, avalik-õiguslikus või sotsiaalvaldkonnas, olenemata nende suurusest, sektorist või muudest korralduslikest aspektidest. Arvesse tuleks võtta VKEde olukorda. Empiirilistest tõenditest ilmneb, et töötajate kaasamine pakub töökoha tasandil vajalikku paindlikkust ja manööverdamisruumi struktuurimuutustega kohanemiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kiiresti muutuv töömaailm pakub ka võimaluse suuremaks demokraatiaks. Töötajate osalemine ja sotsiaaldialoog peavad avalikkuse teadlikkuses saama tähtsama koha ning neid tuleb tugevdada ka piiriüleselt, et see oleks võimalik. Selleks on vaja usaldusväärset Euroopa õigusraamistikku, mis pakub riiklikele teavitamis-, konsulteerimis- ja osalemissüsteemidele suuniseid ning muudab need tõhusamaks, ning mida toetavad tegevusprogrammid, millel on usaldusväärne mõju riigi tasandil. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt Euroopa Komisjoni hiljutise teatise üle sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta, mis on aluseks suuremale demokraatiale töökohal. Komitee kiidab heaks avalduse, et sotsiaaldialoog toetub aktiivsele usalduskultuurile, mis põhineb sotsiaalpartnerite erilisel rollil, samas kui kodanikuühiskonna dialoog, mida tunnustatakse eraldiseisva protsessina, kaasab organiseeritud kodanikuühiskonna organisatsioonid laiemasse teemaderingi, kujundades ümberkujundamisprotsesse. Siiski tuleks tunnistada, et tööturg muutub, nt paljud töötajad töötavad väikestes ja mikroettevõtetes ning samal töötab Euroopa Liidus umbes 13,6 miljonit (1) inimest sotsiaalmajanduse üksustes. Kõik need töötajad ja nende tööandjad peaksid olema täielikult hõlmatud institutsioonilise sotsiaaldialoogiga. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Euroopa töönõukogud on aastakümnete vältel andnud positiivse panuse ettevõtete pikaajalistesse majanduslikesse, sotsiaalsetesse ja keskkonnaalastesse eesmärkidesse. Nende potentsiaali ja tõhususe suurendamiseks tuleb oluliselt parandada nende osalemisõigusi ja ressursse: nt Euroopa töönõukogude osalemisõigustest kõrvalehoidmist või nende rikkumist peab tõhusalt karistama ning õiguskaitse kättesaadavust tuleb hõlbustada. Sellega seoses väljendab komitee heameelt Euroopa Parlamendi hiljutise resolutsiooni üle Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamise kohta ning kutsub komisjoni üles võtma õigeaegselt õiguslikke meetmeid. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lisaks õigusaktidega või sotsiaalse dialoogi abil kehtestatud demokraatiale töökohal on ka muid edukaid töötajate demokraatliku osalemise vorme, mis on sotsiaalmajanduses, ennekõike ühistutes, väga levinud. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Tehnoloogilised uuendused on toonud platvormimajandusse uusi ärimudeleid, millega kaasnevad sageli ebakindlad töösuhted, eriti karjäärialustajate ja võõrtöötajate jaoks. Juurdepääs kollektiivsele esindatusele on enamasti olematu või seda ei kasutata piisavalt. Komitee peab praeguse platvormitööd käsitleva ELi direktiivi eelnõu eesmärki otstarbekaks, et vältida fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist, eelkõige tööandjate ja töötajate määratlust ja tõendamiskoormise ümberpööramist. See annaks ka rohkem alust tugevdada töötajate kaasamist platvormimajanduses, kui asjakohased tööalase staatuse kriteeriumid on täidetud. Komitee võtab teadmiseks komisjoni suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes. Komitee innustab ELi nõukogu eesistujariiki Hispaaniat seda aspekti rõhutama, eelkõige direktiivi vastuvõtmisel, ning käsitlema ka nende töötajate võimalikku juurdepääsu kollektiivläbirääkimistele kooskõlas miinimumpalga direktiiviga. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Tehisintellekti kiire areng paneb demokraatlikud standardid töömaailmas enneolematul viisil proovile. Algoritmiline andmehaldus mõjutab märkimisväärselt töökorraldust, töötingimusi ja andmeturvet. Euroopa sotsiaalpartnerid on üksmeelel, et digitaaltehnoloogia kasutuselevõtul on äärmiselt oluline konsulteerida õigeaegselt töötajate ja nende esindajatega töösuhete süsteemide, eelkõige sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste raames, et suurendada usaldust protsessi vastu. Komitee toetab töötajate andmekaitseõiguste tugevdamist viisil, mis tagab töötajate kollektiivsed õigused, ning soovib, et ametiühingutel oleks piisav digitaalne juurdepääs ettevõtetele ja nende töötajatele, et luua ja edendada tõhusat sotsiaaldialoogi tehisintellekti rakendamise valdkonnas töökohtadel. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Ettevõtte vastutustundlik juhtimine tähendab inim- ja töötajate õiguste ning keskkonnaeesmärkide järgimist kogu tarneahela ulatuses. Tööandjad peavad tõendama, et nad peavad hoolsuskohustust juhatuse tasandi riskijuhtimise kohustuslikuks osaks. Inimväärse töö loomine kogu maailmas tuleks määratleda äriühingute kestliku üldjuhtimise eesmärgina. Seepärast toetab komitee äriühingute kestliku üldjuhtimise vajaduse määratlemist Euroopa õigusraamistikus. Töötajad ja nende esindajad ning kodanikuühiskond (keskkonna-, inimõiguste- ja tarbijaorganisatsioonid) peaksid selles protsessis süstemaatiliselt osalema. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et töötajate osalemist ettevõtte juhtkonna tasandil ei peeta äriühingute kestliku üldjuhtimise keskseks osaks. Seepärast toetab komitee asjakohaseid jõupingutusi, et luua ühtlustatud raamistik töötajate osalemiseks juhtorganites, võttes arvesse liikmesriikidevahelisi erinevusi, ning tagada, et Euroopa äriühinguõigus ei tooks kaasa ettevõttes osalemise vältimist või kahanemist liikmesriikides. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Suurem demokraatia töömaailmas sõltub mitte ainult vajalikust ja asjakohasest õiguslikust alusest, vaid ka kõigi sidusrühmade teadmistepõhisest koostööst, seda eelkõige rohe- ja digipöördega seotud probleemide taustal. Teabe, hariduse ja mõjuvõimu suurendamise valdkonnas piirkondlikul või kohalikul tasandil töötavad kodanikuühiskonna organisatsioonid, teadusasutused ja vabade elukutsete esindajad saavad samuti toetada sellist koostööd kohalikele oludele kohandatud sihipäraste meetmete kaudu ning kokkuleppel sotsiaalpartnerite ja kohalike ametiasutustega. Sellist tegevust tuleks toetada ka Euroopa struktuurifondide kaudu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Töökohal osalemise hariv roll võiks toetada demokraatlikke tavasid laiemas poliitilises ja ühiskondlikus tähenduses. Selles mõttes on väga oluline suurendada teadlikkust ja harida noori demokraatia kohta tööl juba enne tööleasumist. Sotsiaalpartnerite kõrval võivad hariduse valdkonnas töötavad kodanikuühiskonna organisatsioonid etendada täiendavat rolli ning neid tuleks toetada. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Demokraatia tööl: sotsiaalpoliitiline tähtsus Euroopas

| 2.1. | Välised kriisid ja murrangulised probleemid on muutunud alaliseks olukorraks. ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad pidevalt kehtestama uusi tõhusaid reageerimismehhanisme, millega ühendatakse majanduslik tõhusus sotsiaalsete, keskkonnaalaste ja poliitiliste eesmärkidega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Töömaailmas demokraatia suurendamiseks on palju normatiivseid ja empiirilisi põhjendusi (2). Seepärast on komitee juba pikka aega toetanud demokraatia kontseptsiooni tasakaalustatud rakendamist töökohal ja selle põhikomponente, nagu dünaamiline sotsiaaldialoog ning õiguste ja kohustuste õiglane tasakaal töökohal, mis hõlmab ka usalduse ja koostöö kultuuri edendamist tööandjate ja töötajate vahel, sealhulgas töötajate osalemist. Neid komponente peaks toetama õigusraamistik ja sotsiaaldialoog kõigil tasanditel ning ettevõtete head tavad. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Demokraatia töökohal mitte ainult ei aita kaasa vastupanuvõimelisele demokraatiale, vaid on ka jätkusuutliku majandusliku konkurentsivõime ja jõukuse võti. Töökohal osalemine aitab kaasa kodanike harimisele ja koolitamisele demokraatlike tavade, väärtuste ja poliitilise kultuuri vallas. Inimesed, kes tunnevad, et neid võetakse töökohal arvesse ja kes saavad osaleda otsuste langetamises, teevad seda ka ühiskonnas ning suhtuvad demokraatiasse positiivsemalt. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee on järjepidevalt rõhutanud, et tugev Euroopa raamistik ja töötajate kaasamise (workers’ voice) (3) hea tava, mis on aluseks usaldusväärsele dialoogile juhtkonna ja töötajate vahel kõikidel tasanditel (piiriülene, riiklik, kohalik), on osa Euroopa demokraatia peamisest õigusraamistikust ja konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse oluline suunanäitaja. Seda tuleks kohaldada kõigi töötajate ja kõigi töövormide suhtes kõikidel töökohtadel, olgu need era-, avalik-õiguslikus või sotsiaalvaldkonnas, olenemata nende suurusest, sektorist või muudest korralduslikest aspektidest. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Poliitiline konsensus valitsuste, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna vahel on aastakümnete vältel kinnitanud töötajate kaasamise paljudesse Euroopa õigusaktidesse (4). Väärtusliku komponendina tuleb see tõhus ressurss kõigis riikides ja ettevõtetes majandusliku edu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse huvides Euroopas täielikult ellu rakendada, seda veelgi tugevdada ning parandada seal, kus esineb lünki õigusaktides või rakendamises, ning kooskõlas tööalaste muutustega edasi arendada. Seda arvesse võttes julgustab komitee liikmesriike hindama hetkeolukorda riigi tasandil ning töötama välja algatusi tugevate teavitamis- ja konsultatsiooniraamistike loomiseks. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Töötajate kaasamist ELi riikides iseloomustavad mitmed tavad (nn funktsionaalsed ekvivalendid), mis põhinevad erinevatel töösuhete süsteemidel, nagu tugev töökoha ja ettevõttega seotud õigus teabele, konsulteerimis- ja läbirääkimisõigused, töötajate osalemine juhatuses, kollektiivlepingud ettevõtte, sektori ja sektoriülesel tasandil, sotsiaaldialoogi siduvad tulemused ning ettevõtte tavad ja suutlikkus muutustega toime tulla. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kuna tulevane eesistujariik Hispaania taotles komiteelt ettevalmistavat arvamust demokraatia kohta tööl, jätkub ELi institutsioonide ja ELi liikmesriikide valitsuste tähelepanuväärne suundumus viimasel ajal üha enam tunnustada Euroopa tulevikku käsitlevat poliitilist eesmärki „rohkem demokraatiat tööl“. Seda võib näha järgmises:






  — | 2021. aasta Porto sotsiaaltippkohtumisel võetud sotsiaalkohustustes kordasid Euroopa valitsused ja sotsiaalpartnerid oma pühendumust edendada ja tugevdada autonoomset sotsiaaldialoogi Euroopa, riiklikul, piirkondlikul, valdkondlikul ja ettevõtte tasandil (5). |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

2021. aasta Porto sotsiaaltippkohtumisel võetud sotsiaalkohustustes kordasid Euroopa valitsused ja sotsiaalpartnerid oma pühendumust edendada ja tugevdada autonoomset sotsiaaldialoogi Euroopa, riiklikul, piirkondlikul, valdkondlikul ja ettevõtte tasandil (5).

| — | Euroopa Parlamendi hiljutises raportis demokraatia kohta tööl rõhutatakse, et Euroopa rohelisest kokkuleppest ja digiüleminekust tulenevaid suuri muutusi tuleb ellu viia õiglaselt, ning julgustatakse edendama õiguslikke võimalusi töötajate osalemiseks (6). Samas vaimus kutsus Euroopa Parlament hiljuti suure häälteenamusega üles vaatama läbi kehtivat Euroopa töönõukogude direktiivi (7). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi hiljutises raportis demokraatia kohta tööl rõhutatakse, et Euroopa rohelisest kokkuleppest ja digiüleminekust tulenevaid suuri muutusi tuleb ellu viia õiglaselt, ning julgustatakse edendama õiguslikke võimalusi töötajate osalemiseks (6). Samas vaimus kutsus Euroopa Parlament hiljuti suure häälteenamusega üles vaatama läbi kehtivat Euroopa töönõukogude direktiivi (7).

| — | Direktiivis piisava miinimumpalga kohta ELis nõutakse, et kõik liikmesriigid võtaksid meetmeid kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse suurendamiseks, näiteks edendades sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist ja tugevdamist. |
| --- | --- |

—

Direktiivis piisava miinimumpalga kohta ELis nõutakse, et kõik liikmesriigid võtaksid meetmeid kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse suurendamiseks, näiteks edendades sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist ja tugevdamist.

| — | Hiljutises ettepanekus võtta vastu nõukogu soovitus sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta märkis komisjon, et liikmesriigid peaksid täielikult tunnustama ja austama sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides, tunnustades samal ajal kodanikuühiskonna dialoogi eraldiseisva protsessina, millesse kaasatakse laiemal hulgal erinevaid sidusrühmi (8). |
| --- | --- |

—

Hiljutises ettepanekus võtta vastu nõukogu soovitus sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta märkis komisjon, et liikmesriigid peaksid täielikult tunnustama ja austama sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides, tunnustades samal ajal kodanikuühiskonna dialoogi eraldiseisva protsessina, millesse kaasatakse laiemal hulgal erinevaid sidusrühmi (8).

| — | 2021. aastal vastu võetud sotsiaalmajanduse tegevuskavas on konkreetselt võetud kohustus edendada sotsiaalmajanduse ärimudeleid, mille üheks peamiseks tunnuseks on demokraatlik ja kaasav juhtimine. |
| --- | --- |

—

2021. aastal vastu võetud sotsiaalmajanduse tegevuskavas on konkreetselt võetud kohustus edendada sotsiaalmajanduse ärimudeleid, mille üheks peamiseks tunnuseks on demokraatlik ja kaasav juhtimine.

| 2.8. | Samamoodi on komitee seisukohal, et usaldusväärne ja tõhus töötajate kaasamine võib olla jätkusuutliku ja majanduslikult eduka äriühingu üldjuhtimise oluline eeltingimus ELis. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komiteel on hea meel vastata eesistujariigi Hispaania tõstatatud küsimustele:






  — | Millise panuse võib töötajate ja nende esindajate osalemine ettevõtte juhtimises anda õiglasesse sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse ümberkujundamisse? |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

Millise panuse võib töötajate ja nende esindajate osalemine ettevõtte juhtimises anda õiglasesse sotsiaalsesse ja keskkonnaalasesse ümberkujundamisse?

| — | Millises ulatuses on vaja edasi arendada olemasolevat õigusraamistikku, mis käsitleb töötajate osalemist ettevõtete, sealhulgas hargmaiste ettevõtete äriotsustes? |
| --- | --- |

—

Millises ulatuses on vaja edasi arendada olemasolevat õigusraamistikku, mis käsitleb töötajate osalemist ettevõtete, sealhulgas hargmaiste ettevõtete äriotsustes?

| — | Kuidas tugevdada töötajate osalemisõigusi digiülemineku kontekstis, mille raames käsitletakse ka platvormimajanduse ja andmekaitse küsimusi? |
| --- | --- |

—

Kuidas tugevdada töötajate osalemisõigusi digiülemineku kontekstis, mille raames käsitletakse ka platvormimajanduse ja andmekaitse küsimusi?

| — | Milline on uute tehnoloogiate mõju demokraatlikele põhiõigustele, nagu töötajate osalemine? |
| --- | --- |

—

Milline on uute tehnoloogiate mõju demokraatlikele põhiõigustele, nagu töötajate osalemine?

| 2.10. | Lisaks esitab komitee selles arvamuses oma seisukohad demokraatia muude vormide üle töömaailmas. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komitee kiidab heaks resolutsiooni inimväärse töö ning sotsiaal- ja solidaarmajanduse kohta, mille ILO võttis vastu 2022. aasta juunis toimunud Rahvusvahelisel Töökonverentsil. Resolutsioonis rõhutatakse sotsiaalmajanduse organisatsioonide keskset rolli selles, et kaaluda sotsiaal- ja solidaarmajanduse panust inimväärsesse töösse, kaasavasse ja kestlikku majandusse, sotsiaalsesse õiglusse, kestlikku arengusse ja kõigi elatustaseme parandamisse. Lisaks võttis ÜRO 18. aprillil 2023 vastu resolutsiooni sotsiaal- ja solidaarmajanduse edendamise kohta kestliku arengu nimel (9). Need olulised resolutsioonid näitavad, et sotsiaalmajanduse organisatsioonidel on tähtis roll demokraatia arendamisel töökohal, andes olulise panuse demokraatia suurendamisse ning majandus- ja tööturul osalemisesse. See peaks kajastuma selles, et sotsiaalmajanduse organisatsioonid kaasatakse institutsioonilisse sotsiaaldialoogi ka Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

2.11.

3.   Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohad demokraatia kohta tööl

| 3.1. | Komitee on seisukohal, et kõigi sidusrühmade, eelkõige töötajate kaasamist kui ettevõtluse ja majanduse alustala tuleks tunnustada ja julgustada kui ettevõtete sotsiaalsemaks, keskkonnahoidlikumaks ja konkurentsivõimelisemaks muutmise ühte eeltingimust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Paljudes suure häälteenamusega vastu võetud arvamustes on komitee juba rõhutanud töötajate siduvat osalemist käsitlevate õigusaktide eeliseid riiklikul ja Euroopa tasandil, rõhutades järgmist:






  — | demokraatlikke struktuure tuleks käsitleda Euroopa sotsiaalse mudeli keskse elemendina; (10) |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

demokraatlikke struktuure tuleks käsitleda Euroopa sotsiaalse mudeli keskse elemendina; (10)

| — | sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoog riiklikul ja ELi tasandil on keskse tähtsusega majandus-, töö- ja sotsiaalpoliitikas, mis edendab inimeste elu- ja töötingimusi ning ettevõtete konkurentsivõimet; (11) |
| --- | --- |

—

sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoog riiklikul ja ELi tasandil on keskse tähtsusega majandus-, töö- ja sotsiaalpoliitikas, mis edendab inimeste elu- ja töötingimusi ning ettevõtete konkurentsivõimet; (11)

| — | riigid, kus on sotsiaaldialoogiga tegelevad väljakujunenud institutsioonid ja tõhusad töösuhete süsteemid, on paremas olukorras majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

riigid, kus on sotsiaaldialoogiga tegelevad väljakujunenud institutsioonid ja tõhusad töösuhete süsteemid, on paremas olukorras majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamiseks;

| — | töötajate tõhus osalemine ettevõtlusalaste otsuste tegemisel mõjub positiivselt ettevõtete edukusele ning digi- ja rohepöörde ning kliimaneutraalsele majandusele ülemineku projektide rakendamisele; |
| --- | --- |

—

töötajate tõhus osalemine ettevõtlusalaste otsuste tegemisel mõjub positiivselt ettevõtete edukusele ning digi- ja rohepöörde ning kliimaneutraalsele majandusele ülemineku projektide rakendamisele;

| — | innovatsiooni potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on vaja töötajaid kaasata ja motiveerida (12). Sellega seoses annab töötajate kaasamine ettevõtetes panuse positiivsetesse muutustesse; |
| --- | --- |

—

innovatsiooni potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks on vaja töötajaid kaasata ja motiveerida (12). Sellega seoses annab töötajate kaasamine ettevõtetes panuse positiivsetesse muutustesse;

| — | töömaailm on ka demokraatia õppekoht, eriti noorte ja karjäärialustajate jaoks, ning see avab potentsiaali seda rühma üleminekuprotsessis mitte kõrvale jätta; (13) |
| --- | --- |

—

töömaailm on ka demokraatia õppekoht, eriti noorte ja karjäärialustajate jaoks, ning see avab potentsiaali seda rühma üleminekuprotsessis mitte kõrvale jätta; (13)

| — | toetada tuleks sotsiaalmajanduse üksusi, näiteks ühistuid, mis töötavad pikaajaliste eesmärkide nimel ning tegutsevad otseselt oma töötajate ja kogukondade heaks; |
| --- | --- |

—

toetada tuleks sotsiaalmajanduse üksusi, näiteks ühistuid, mis töötavad pikaajaliste eesmärkide nimel ning tegutsevad otseselt oma töötajate ja kogukondade heaks;

| — | igat liiki restruktureerimist saab paremini prognoosida ja juhtida töötajate organisatsioonide esindajate varase osalemise kaudu (14) (kui need on olemas), sealhulgas juhatuses, ilma et see takistaks vajalikku manööverdamisruumi otsuste tegemisel ettevõtte või töökorralduse muutmise korral; |
| --- | --- |

—

igat liiki restruktureerimist saab paremini prognoosida ja juhtida töötajate organisatsioonide esindajate varase osalemise kaudu (14) (kui need on olemas), sealhulgas juhatuses, ilma et see takistaks vajalikku manööverdamisruumi otsuste tegemisel ettevõtte või töökorralduse muutmise korral;

| — | ilma järeltulijateta või maksejõuetute ettevõtete üleminek töötajate omandusse ühistu kujul võib samuti olla üks viis nende restruktureerimiseks jätkusuutlikeks ja demokraatlikult juhitavateks ettevõteteks; (15) |
| --- | --- |

—

ilma järeltulijateta või maksejõuetute ettevõtete üleminek töötajate omandusse ühistu kujul võib samuti olla üks viis nende restruktureerimiseks jätkusuutlikeks ja demokraatlikult juhitavateks ettevõteteks; (15)

| — | eelkõige ülemineku ja kriisi ajal soodustab töötajate ja kodanikuühiskonna kaasamine aktiivse vastastikuse usalduse kultuuri alusel struktuursete ja organisatsiooniliste muudatuste paremat rakendamist ja aktsepteerimist (16) ning suurendab seega ka turvalisust ja stabiilsust. |
| --- | --- |

—

eelkõige ülemineku ja kriisi ajal soodustab töötajate ja kodanikuühiskonna kaasamine aktiivse vastastikuse usalduse kultuuri alusel struktuursete ja organisatsiooniliste muudatuste paremat rakendamist ja aktsepteerimist (16) ning suurendab seega ka turvalisust ja stabiilsust.

| 3.3. | Komitee rõhutab, kui oluline on kaasata töötajaid töökohtade innovatsiooni. Sotsiaalpartnerite algatusi tootlikkuse ja töötajate heaolu suurendamiseks töökohal tuleks edendada laiemas Euroopa kontekstis. Komitee pooldab Eurofoundi (17) ja Euroopa töökoha innovatsioonivõrgustiku (European Workplace Innovation Network) algatusi ja uuringuid. Lisaks teeb ta ettepaneku, et EL võtaks osaluspõhiste lähenemisviiside kontekstis meetmeid, et arendada dialoogi sotsiaalpartnerite ja muude sidusrühmade vahel kõigil tasanditel. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee on samuti veendunud, et kestliku majanduse jaoks on tarvis, et ettevõtetes teeksid eri sidusrühmad koostööd ning püüdleksid kestliku ettevõtlusperspektiivi, majandusliku konkurentsivõime, keskkonnasäästlikkuse ja sotsiaalse tasakaalu saavutamise poole. Seepärast nõuab komitee äriühingu üldjuhtimise mudelit, mis edendaks ettevõtte juhatuse kohustusena pikaajaliste väärtuste loomist ettevõtte ja selle sidusrühmade pikaajaliste huvide järgimise kaudu (18). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Arutelus äriühingute kestliku üldjuhtimise Euroopa õigusraamistiku edasiarendamise üle tuleb tugineda komitees ja Euroopa Parlamendis juba vastu võetud resolutsioonidele, arvamustele ja raportitele ning muudele asjakohastele allikatele, nagu sotsiaalpartnerite kokkulepped. Seetõttu kutsub komitee komisjoni üles kaaluma oma tulevastes tööprogrammides äriühingu üldjuhtimise raamistikku, mis on aluseks kestlikumale ja demokraatlikumale äriühingu üldjuhtimisele, andes sobiva väljenduse töötajate ja nende esindajate kaasamisele ettevõtte järelevalve- ja juhtimisorganitesse kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Arutelus äriühingute kestliku üldjuhtimise Euroopa õigusraamistiku edasiarendamise üle tuleb viidata komitees ja Euroopa Parlamendis juba vastu võetud resolutsioonidele, arvamustele ja raportitele ning muudele asjakohastele allikatele, nagu sotsiaalpartnerite kokkulepped. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Olemasolevad pädevused, teadus- ja tööstustaristu ning aktiveerivad sotsiaal-majanduslikud kultuurid peavad olema lähtepunktiks Euroopa toetusele demokraatlikule osalemisele muutuste tulevikku vaatavas kujundamises. Sel viisil saab kohaliku majanduse edukalt ühendada toodete ja teenuste ülemaailmse konkurentsivõimega. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Konkreetsed märkused töömaailma demokraatliku arengu kohta

4.1.   Töötajate osalemist käsitlevate kehtivate standardite tagamine ja tugevdamine

| 4.1.1. | Demokraatia edendamine töömaailmas peab minema kaugemale ettevõtte tasandi osalemisõigustest ning hõlmama valdkondlikke ja sektoriüleseid kollektiivläbirääkimisi ja esindussüsteeme ning sotsiaaldialoogi kõigil tasanditel, samuti dialoogi kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Komitee on arutanud vajadust hinnata praegust ELi õigusraamistikku ja seda, kuidas seda saaks liikmesriikide õiguses tõhusalt rakendada. See väljendub kavatsuses vastavalt parandada juba olemasolevaid sätteid. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Näiteks on komitee arutanud vajadust ELi raamistiku järele töötajate osalemise kohta juhatuse tasandil tehtavates äriühingute strateegilistes valikutes, võttes seejuures arvesse liikmesriikide ja ettevõtete tasandil esinevaid erinevusi (19).






  — | Euroopa Parlamendi raportis demokraatia kohta töökohal (20) kirjeldatakse, kuidas kavandada sellist Euroopa õigusraamistikku, mis käsitleb töötajate õigust teabele, konsulteerimisele ja esindatusele juhatuses. |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

Euroopa Parlamendi raportis demokraatia kohta töökohal (20) kirjeldatakse, kuidas kavandada sellist Euroopa õigusraamistikku, mis käsitleb töötajate õigust teabele, konsulteerimisele ja esindatusele juhatuses.

| — | Peale selle on äärmiselt oluline, et ELi õigusraamistik kaitseks olemasolevaid riiklikke osalemisõigusi, eelkõige töötajate kaasamist ettevõtte otsuseid tegevatesse organitesse. ELi õigus, millega reguleeritakse registrijärgse asukoha piiriülest muutmist või ühinemisi ning määratletakse Euroopa äriühingu vormid, ei tohi kaasa tuua riiklikul tasandil omandatud õigustest (nt töötajate osalemine juhatuse tasandil) kõrvalehoidmist ega nende õõnestamist. |
| --- | --- |

—

Peale selle on äärmiselt oluline, et ELi õigusraamistik kaitseks olemasolevaid riiklikke osalemisõigusi, eelkõige töötajate kaasamist ettevõtte otsuseid tegevatesse organitesse. ELi õigus, millega reguleeritakse registrijärgse asukoha piiriülest muutmist või ühinemisi ning määratletakse Euroopa äriühingu vormid, ei tohi kaasa tuua riiklikul tasandil omandatud õigustest (nt töötajate osalemine juhatuse tasandil) kõrvalehoidmist ega nende õõnestamist.

| 4.1.4. | Komitee on arutanud ka vajadust konsolideerida töötajate kohustuslikku osalemist käsitlevate ELi õigusaktide sätted juba saavutatud standardite alusel ning ühtlustada teavitamise, konsulteerimise ja osalemise määratlusi (21). |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Euroopa Liidu Kohtu praktikas on hiljuti kinnitatud, et ettevõtete ümberkujundamisel Euroopa õiguslikuks vormiks, näiteks Euroopa äriühinguks, tuleb arvesse võtta ka olemasolevaid töötajate kaasamise elemente ettevõtte tasandil, näiteks juhatuse koosseisu (22). ELi õigusega tuleks tagada, et selle elemendi funktsioonid oleks ELi liikmesriikide õiguses võrreldavad. See looks kõigile asjaosalistele usaldusväärse ja õiguskindla tegutsemisaluse. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Euroopa töönõukogude töö tõhususe suurendamise huvides on komitee juba arutanud parandusi, eelkõige seoses osalemisõigusega, vajalike vahendite eraldamisega, jõustamismeetmete tugevdamisega, mõistete täpsustamisega kõrvalehoidmise vältimiseks ja tõhusate sanktsioonidega ettevõtetele, kes ei järgi asjaomaseid sätteid (23). |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Need nõudmised kajastuvad ka hiljutises Euroopa Parlamendi resolutsioonis Euroopa töönõukogude direktiivi kohta, milles tehakse komisjonile üleskutse esitada ettepanek Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamiseks, et selgitada selle eesmärke, määratlusi ja menetlusi, ja tugevdada töötajate esindajate teabe- ja konsulteerimisõigust, eelkõige restruktureerimisprotsesside ajal (24). Komitee pooldab parlamendi üleskutseid parandada Euroopa töönõukogude direktiivi. Ta kutsub komisjoni üles võtma õigeaegselt õiguslikke meetmeid, keskendudes sellistele meetmetele, mille eesmärk on edendada Euroopa õigusnormide tõhusat jõustamist ettevõtlustavades. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Platvormimajanduses osalemise nõuded

| 4.2.1. | Platvormimajandus kajastab tööga seotud võimalusi, probleeme ja riske koos ebakindluse ja ebavõrdsusega, (25) esitades väljakutseid demokraatiale töökohal. See kehtib eelkõige kollektiivse esindamise võimaluste ja kollektiivsete õiguste kaitse (26) kohta, mis on seni olnud reserveeritud otse tööle võetud isikutele. Platvormimajanduse töötajad – suures osas karjäärialustajad ja võõrtöötajad – seisavad töötingimuste ja palga osas sageli silmitsi suuremate probleemidega kui teised töötajad. Kui asjakohased kriteeriumid on täidetud, tuleb neile anda töötajate õigused ja kaasata nad otsuste langetamisse. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Komitee peab praeguse platvormitööd käsitleva direktiivi eelnõu eesmärki otstarbekaks, et vältida fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist. See nihutaks tõendamiskohustuse töötajatelt platvormidele ning muudaks platvormitöötajatele kättesaadavaks töö- ja sotsiaalõiguse kohase kaitse, sealhulgas esindusõigused ja lihtsam juurdepääs õiguskaitsele. Komitee võtab teadmiseks komisjoni suunised ELi konkurentsiõiguse kohaldamise kohta füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute suhtes. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Komitee kordab oma varasemat arvamust, et eelkõige ühistud suudavad digiplatvormi kontekstis tagada demokraatia töökohal (27). Lisaks toetab komitee Euroopa Parlamendi seisukohta, et ühistud võiksid olla platvormitöö alt üles korraldamise oluline vahend (28). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Kuna haavatava taustaga noored moodustavad 55 % platvormitöötajatest, on väga oluline koolitada neid demokraatia kohta töökohal juba enne tööleasumist, et nad saaksid teostada oma õigusi ja võidelda diskrimineerimise vastu. Sotsiaalpartnerite kõrval võivad hariduse valdkonnas töötavad kodanikuühiskonna organisatsioonid etendada olulist rolli ning asjaomaseid projekte tuleks toetada. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Komitee jälgib töötajate kaasamise aspekte platvormimajanduses ning pöörab tähelepanu füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsevate platvormitöötajate konkreetsele olukorrale ja nende hõlmatusele kollektiivläbirääkimistega. |
| --- | --- |

4.2.5.

4.3.   Töötajate kaasamine tehisintellekti kasutamisel ja andmekaitses tööl

| 4.3.1. | Kuna tehisintellektil võib olla märkimisväärne mõju põhiõigustele, mittediskrimineerimisele ja töötingimustele, peaks see põhinema kindlal alusel jõustatavatel eeskirjadel, et kaitsta töötajaid negatiivse mõju eest. Samuti tekitab see uusi väljakutseid seoses demokraatlike standarditega töökohal. Põhitähelepanu tuleks pöörata eraelu puutumatuse kaitsele ja asjaomaste õigusaktide jõustamisele. Samuti tuleb tagada tööl kasutatavate tehisintellekti algoritmide seire, jälgimine ja kontroll. See tõstatab näiteks küsimuse, kuidas tuleb korraldada andmesubjektide juurdepääs teabele, et mõista algoritmi toimimist ning mõju töökorraldusele ja töötingimustele (29). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Sotsiaalpartnerid tuleks kaasata tehisintellekti kasutuselevõtu ja kasutamise kõikidesse etappidesse. Digipööret käsitlevas Euroopa sotsiaalpartnerite raamlepingus, mis koostati 2020. aasta juunis, rõhutatakse muu hulgas selgelt vajadust hästi prognoosida ning töötajaid ja nende esindajaid õigeaegselt kaasata strateegilisel tasandil (30). |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Suurandmed on tehisintellekti põhielement. Seetõttu peavad tehisintellektisüsteemid vastama ka Euroopa isikuandmete kaitse üldmääruse põhimõtetele. ELi isikuandmete kaitse üldmääruse artikliga 88 kehtestatakse tööandjatele konkreetsed kohustused kaitsta töötajate andmeid. Komitee arvates tuleks uurida, kas dünaamilist arengut ja üha keerukamat andmetöötlust silmas pidades oleks vaja kehtivaid sätteid parandada, et vajalikke õigusi paremini kaitsta. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Komitee soovib, et ametiühingutel oleks piisav digitaalne juurdepääs ettevõtetele ja nende töötajatele, et luua ja edendada tõhusat sotsiaaldialoogi tehisintellekti rakendamise valdkonnas töökohtadel. Tarvis on tagada, et ELi isikuandmete kaitse üldmäärust ei kasutataks praktikas takistusena töötajate kollektiivsete õiguste seaduslikuks kasutamiseks. Kuritarvitusi tuleb vältida asjakohaste sanktsioonide abil (31). |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Lisaks juba vastu võetud arvamustele kavatseb komitee oma seisukohta tehisintellekti mõju kohta töömaailmas veelgi süvendada ning keskenduda seejuures ka töötajate kaasamisele. |
| --- | --- |

4.3.5.

4.4.   Äriühingu hoolsuskohustuse täitmises osalemine kogu tarneahela ulatuses

| 4.4.1. | Euroopa roheline kokkulepe kui ELi kestliku majanduskasvu strateegia tähendab, et ettevõtete jaoks on olulised mitte ainult majanduslik edu, vaid ka sotsiaalsed ja keskkonnaalased eesmärgid. Seepärast peaksid ühised eeskirjad, millega tagatakse, et äriühingud ja nende omanikud järgivad hea ühingujuhtimise tava, tasakaalustatult hõlmama kõigi asjaomaste sidusrühmade rolli, sealhulgas töötajate kaasamist. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Inim- ja tööõiguste ning keskkonnaeesmärkide järgimine tarneahelas on äriühingu kestliku üldjuhtimise olulised elemendid. Inimväärse töö loomine kogu maailmas peab saama äriotsuste tunnustatud eesmärgiks (32). Seepärast on komitee juba tunnistanud, et ettevõtete jaoks on vaja ühtset ELi tasandi õigusraamistikku (33). Tarneahelad peaksid moodustama suurema osa riskijuhtimisest, sealhulgas inimõiguste austamise kontekstis. Seetõttu on loogiline panna vastutus nende eest juhatuse tasandile. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Komitee märgib, et hoolsuskohustuse järelevalves võivad olulist rolli etendada mitte ainult töötajad koos oma ametiühingute ja esindusorganitega, vaid ka kodanikuühiskonna huvid, nagu keskkonna-, inimõiguste- ja tarbijakaitseorganisatsioonid. Seetõttu kiidab komitee heaks ettepaneku võtta kasutusele mehhanismid äriühingute hoolsuskohustuse täitmise hindamiseks ja jälgimiseks. Komitee märgib siiski murega, et sotsiaalpartnerite dialoogi ei ole ette nähtud. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Komitee on juba teinud ettepaneku luua siduv õigusraamistik hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohta, mis hõlmab töötajate kaasamist. Sellel peab olema oluline roll (34). Komitee kutsub komisjoni üles lisama käimasoleva otsustusprotsessi osana kavandatavasse õigusteksti sätted töötajate ja kodanikuühiskonna sidusrühmade kohustusliku ja tõhusa osalemise kohta hoolsuskohustuse protsessis vastavalt nende huvidele. |
| --- | --- |

4.4.4.

4.5.   Edasine arutelu demokraatia üle töömaailmas ja otsese osalemise vormide üle

| 4.5.1. | Kaasava juhtimise lähenemisviis on oluline ka valdkondades, kus töötajate esindatuse vormid on vähe arenenud, nagu idufirmad, vabakutselised ettevõtjad ja paljud VKEd. Sellel lähenemisviisil on juba oluline roll sotsiaalsetes ettevõtetes, eelkõige majanduslikult aktiivsetes kodanikuühiskonna organisatsioonides ja ühistutes. Komitee edendab selles valdkonnas parimate tavade vahetamist, eelkõige töötajate seadusjärgse ja ametiühingutes osalemise ning otsese osalemise vormide kui osaluspõhise juhtimise elemendi koostoime kohta. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Lisaks õigusaktidega ja/või sotsiaalse dialoogi abil kehtestatud demokraatiale töökohal on ka muid edukaid töötajate demokraatliku osalemise vorme, mis on sotsiaalmajanduses, ennekõike ühistutes, väga levinud. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Selleks et kujundada piirkondlikke struktuurimuutusi ning luua roheline ja sotsiaalne kokkulepe, tekib küsimus, kuidas ühitada demokraatia vormid töökohal osalusdemokraatia vormidega väljaspool ettevõtet, kaasates ühiskondlikke organisatsioone, näiteks keskkonna- ja sotsiaalorganisatsioone piirkondlikus ja kohalikus kontekstis. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Demokraatia eri vormide edukas rakendamine töömaailmas sõltub ka kõigi sidusrühmade teadmistepõhisest koostööst. Teabe, hariduse ja mõjuvõimu suurendamise valdkonnas piirkondlikul või kohalikul tasandil tegutsevad kodanikuühiskonna organisatsioonid võivad sellist koostööd toetada kohalikele oludele kohandatud sihipäraste meetmete kaudu ning kokkuleppel sotsiaalpartnerite ja kohalike ametiasutustega. Sellega seoses võivad mõne liikmesriigi kodanikuühiskonna organisatsioonid, sealhulgas tarbija- ja inimõiguste organisatsioonid, etendada täiendavat rolli töötajate mõjuvõimu suurendamisel ja suunata tööandjaid pidama kinni ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttest. Sellist tegevust tuleks toetada ka Euroopa fondide kaudu. |
| --- | --- |

4.5.4.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Komisjon esitleb tegevuskava sotsiaalmajanduse edendamiseks ja töökohtade loomiseks, 9.12.2021.

1

(2)  „Benchmarking Working Europe 2019“, peatükk 4.

2

(3)  Võttes arvesse töötajate ja nende esindajate kaasamise eri vorme ja protsesse liikmesriikides, kasutatakse käesolevas arvamuses üldise mõistena „töötajate kaasamist“ (ingl. workers’ voice).

3

workers’ voice

(4)  Sotsiaalpartnerite kaasamisel on Euroopa teiseste õigusaktide hulka lisatud peaaegu 40 direktiivi, millega kehtestatakse ulatuslik õigusraamistik töötajate teavitamiseks, nendega konsulteerimiseks ja nende osalemiseks; ETUI ülevaade.

4

(5)  Porto sotsiaalkohustus 2021.

5

(6)  Euroopa Parlamendi raport A9-0331/2021.

6

(7)  Euroopa Parlamendi resolutsioon P9_TA/2023, 0028.

7

(8)  „Ettepanek: nõukogu soovitus sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta Euroopa Liidus“, COM(2023) 38 final, lk 14.

8

(9)  Resolutsioonis tunnistatakse sotsiaal- ja solidaarmajanduse panust inimväärsesse töösse ning kaasavasse ja kestlikku majandusse, rahvusvaheliste tööstandardite, sealhulgas tööalaste põhiõiguste edendamisse, kõigi elatustaseme parandamisse ja sotsiaalsesse innovatsiooni, sealhulgas ümberõppe ja oskuste täiendamise valdkonnas.

9

(10)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 77.

10

(11)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 14.

11

(12)  ELT C 159, 10.5.2019, lk 1, punkt 1.1.

12

(13)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee resolutsioon „Euroopa noorteaasta“, vastu võetud 8. detsembril 2021, punktid 2.13 ja 2.14 (ELT C 100, 16.3.2023, lk 1).

13

(14)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 77, punkt 1.4; ELT C 10, 11.1.2021, lk 14, punkt 5.5.

14

(15)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 13, punkt 1.6.

15

(16)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 23, punkt 2.6.

16

(17)  Euroopa ettevõtete uuring 2019.

17

(18)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 77, punkt 4.1; ELT C 341, 24.8.2021, lk 23, punkt 1.11; ELT C 10, 11.1.2021, lk 14, punkt 5.1; ELT C 106, 31.3.2020, lk 1.

18

(19)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 23, punkt 1.14 ja punkt 3; ELT C 10, 11.1.2021, lk 14; ELT C 161, 6.6.2013, lk 35, punkt 4.2.2 ja punkt 4.4.2.

19

(20)  Euroopa Parlamendi raport A9-0331/2021.

20

(21)  Võrdlusaluseks tuleks võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/38/EÜ Euroopa töönõukogude kohta (ELT L 122, 16.5.2009, lk 28) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses (ELT L 80, 23.3.2002, lk 29); vt ELT C 161, 6,6.2013, lk 35, punktid 1.6 ja 4.4.2.

21

(22)  Euroopa Liidu Kohtu 18. oktoobri 2022. aasta otsus kohtuasjas C-677/20 (SAP), Euroopa Liidu Kohtu 18. juuli 2017. aasta otsus kohtuasjas C-566/15 (TUI).

22

(23)  ELT C 10, 11.1.2021, lk 14, punkt 1.10.

23

(24)  Euroopa Parlamendi resolutsioon P9_TA(2023), 0028.

24

(25)  „The platform economy and the disruption of the employment relationship“.

25

(26)  ELT C 290, 29.7.2022, lk 95.

26

(27)  ELT C 152, 6.4.2022, lk 38.

27

(28)  Euroopa Parlamendi raport platvormitöö direktiivi kohta, põhjendus 39a (uus).

28

(29)  „Labour in the age of AI: why regulation is needed to protect workers“.

29

(30)  Euroopa sotsiaalpartnerite kokkulepe digitaliseerimise kohta.

30

(31)  ECA uuring (2021), „Data Protection Law and the Exercise or Collective Labour Rights“.

31

(32)  ELT C 486, 21.12.2022, lk 149, punktid 1.8 ja 1.9.

32

(33)  ELT C 486, 21.12.2022, lk 149, punkt 1.11.

33

(34)  ELT C 443, 22.11.2022, lk 81, punkt 1.7; ELT C 341, 24.8.2021, lk 23, punkt 3.10.

34

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 74 lõige 3).

MUUDATUSETTEPANEK 3

SOC/746

Demokraatia tööl

Punkt 4.1.3

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Näiteks on komitee arutanud vajadust ELi raamistiku järele töötajate osalemise kohta juhatuse tasandil tehtavates äriühingute strateegilistes valikutes, võttes seejuures arvesse liikmesriikide ja ettevõtete tasandil esinevaid erinevusi (1).






  — | Euroopa Parlamendi raportis demokraatia kohta töökohal (2) kirjeldatakse, kuidas kavandada sellist Euroopa õigusraamistikku, mis käsitleb töötajate õigust teabele, konsulteerimisele ja esindatusele juhatuses. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Näiteks on komitee arutanud vajadust ELi raamistiku järele töötajate osalemise kohta juhatuse tasandil tehtavates äriühingute strateegilistes valikutes, võttes seejuures arvesse liikmesriikide ja ettevõtete tasandil esinevaid erinevusi (1).

—

Euroopa Parlamendi raportis demokraatia kohta töökohal (2) kirjeldatakse, kuidas kavandada sellist Euroopa õigusraamistikku, mis käsitleb töötajate õigust teabele, konsulteerimisele ja esindatusele juhatuses.

| — | Peale selle on äärmiselt oluline, et ELi õigusraamistik kaitseks olemasolevaid riiklikke osalemisõigusi, eelkõige töötajate kaasamist ettevõtte otsuseid tegevatesse organitesse.
  ELi õigus, millega reguleeritakse registrijärgse asukoha piiriülest muutmist või ühinemisi ning määratletakse Euroopa äriühingu vormid, ei tohi kaasa tuua riiklikul tasandil omandatud õigustest (nt töötajate osalemine juhatuse tasandil) kõrvalehoidmist ega nende õõnestamist. |
| --- | --- |

—

Peale selle on äärmiselt oluline, et ELi õigusraamistik kaitseks olemasolevaid riiklikke osalemisõigusi, eelkõige töötajate kaasamist ettevõtte otsuseid tegevatesse organitesse.
  ELi õigus, millega reguleeritakse registrijärgse asukoha piiriülest muutmist või ühinemisi ning määratletakse Euroopa äriühingu vormid, ei tohi kaasa tuua riiklikul tasandil omandatud õigustest (nt töötajate osalemine juhatuse tasandil) kõrvalehoidmist ega nende õõnestamist.

Näiteks on komitee arutanud vajadust ELi raamistiku järele töötajate osalemise kohta juhatuse tasandil tehtavates äriühingute strateegilistes valikutes, võttes seejuures arvesse liikmesriikide ja ettevõtete tasandil esinevaid erinevusi (1).

| — | Euroopa Parlamendi raportis demokraatia kohta töökohal (2) kirjeldatakse, kuidas kavandada sellist Euroopa õigusraamistikku, mis käsitleb töötajate õigust teabele, konsulteerimisele ja esindatusele juhatuses. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi raportis demokraatia kohta töökohal (2) kirjeldatakse, kuidas kavandada sellist Euroopa õigusraamistikku, mis käsitleb töötajate õigust teabele, konsulteerimisele ja esindatusele juhatuses.

| — | Peale selle on äärmiselt oluline, et ELi õigusraamistik kaitseks olemasolevaid riiklikke osalemisõigusi, eelkõige töötajate kaasamist ettevõtte otsuseid tegevatesse organitesse. |
| --- | --- |

—

Peale selle on äärmiselt oluline, et ELi õigusraamistik kaitseks olemasolevaid riiklikke osalemisõigusi, eelkõige töötajate kaasamist ettevõtte otsuseid tegevatesse organitesse.

Motivatsioon

Kuna igasugune äriühingute osalus põhineb riiklikel õigusaktidel või tavadel, ei tohiks Euroopa äriühinguõigus iseenesest mõjutada osalussüsteeme. Igal juhul ei ole võimalike probleemide lahendamiseks vaja uut ELi tasandi reguleerimist.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 98 |
| --- | --- |
| Vastu: | 130 |
| Erapooletuid: | 20 |

Poolt:

98

Vastu:

130

Erapooletuid:

20

MUUDATUSETTEPANEK 4

SOC/746

Demokraatia tööl

Punkt 4.1.5

Välja jätta

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu Kohtu praktikas on hiljuti kinnitatud, et ettevõtete ümberkujundamisel Euroopa õiguslikuks vormiks, näiteks Euroopa äriühinguks, tuleb arvesse võtta ka olemasolevaid töötajate kaasamise elemente ettevõtte tasandil, näiteks juhatuse koosseisu

   (1)

  . ELi õigusega tuleks tagada, et selle elemendi funktsioonid oleks ELi liikmesriikide õiguses võrreldavad. See looks kõigile asjaosalistele usaldusväärse ja õiguskindla tegutsemisaluse. | |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Euroopa Liidu Kohtu praktikas on hiljuti kinnitatud, et ettevõtete ümberkujundamisel Euroopa õiguslikuks vormiks, näiteks Euroopa äriühinguks, tuleb arvesse võtta ka olemasolevaid töötajate kaasamise elemente ettevõtte tasandil, näiteks juhatuse koosseisu

   (1)

  . ELi õigusega tuleks tagada, et selle elemendi funktsioonid oleks ELi liikmesriikide õiguses võrreldavad. See looks kõigile asjaosalistele usaldusväärse ja õiguskindla tegutsemisaluse.

Motivatsioon

Uurimisrühmas seda küsimust nõuetekohaselt ei käsitletud, sest tegemist on väga keerulise õigusliku küsimusega, mis hõlmab mitmeid riigipõhiseid aspekte. Sellega seoses ei ole komitee ülesanne teha järeldusi Euroopa Liidu Kohtu otsusest.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 100 |
| --- | --- |
| Vastu: | 136 |
| Erapooletuid: | 15 |

Poolt:

100

Vastu:

136

Erapooletuid:

15

MUUDATUSETTEPANEK 5

SOC/746

Demokraatia tööl

Punkt 4.1.7

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Need nõudmised kajastuvad ka hiljutises Euroopa Parlamendi resolutsioonis Euroopa töönõukogude direktiivi kohta, milles tehakse komisjonile üleskutse esitada ettepanek Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamiseks, et selgitada selle eesmärke, määratlusi ja menetlusi, ja tugevdada töötajate esindajate teabe- ja konsulteerimisõigust, eelkõige restruktureerimisprotsesside ajal (1). Komitee
  pooldab
  parlamendi
  üleskutseid
  parandada Euroopa töönõukogude direktiivi. Ta kutsub komisjoni üles võtma õigeaegselt
  õiguslikke
  meetmeid, keskendudes sellistele meetmetele, mille eesmärk on edendada Euroopa õigusnormide tõhusat jõustamist ettevõtlustavades. | Need nõudmised kajastuvad ka hiljutises Euroopa Parlamendi resolutsioonis Euroopa töönõukogude direktiivi kohta, milles tehakse komisjonile üleskutse esitada ettepanek Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamiseks, et selgitada selle eesmärke, määratlusi ja menetlusi, ja tugevdada töötajate esindajate teabe- ja konsulteerimisõigust, eelkõige restruktureerimisprotsesside ajal (1). Komitee
  võtab teadmiseks
  parlamendi
  üleskutsed
  parandada Euroopa töönõukogude direktiivi. Ta kutsub komisjoni üles võtma õigeaegselt meetmeid, keskendudes sellistele meetmetele, mille eesmärk on edendada Euroopa õigusnormide tõhusat jõustamist ettevõtlustavades.
  Komitee märgib samuti, et 11. aprillil algatas komisjon Euroopa töönõukogude direktiivi võimaliku läbivaatamise üle Euroopa sotsiaalpartneritega peetava konsultatsiooni esimese etapi. Eesmärk on koguda Euroopa sotsiaalpartnerite arvamusi selle kohta, kas on vaja võtta ELi võimalikke meetmeid Euroopa töönõukogude direktiivi parandamiseks ja milline peaks olema nende üldine suund. Konsultatsioon kestab kuus nädalat

   (2). |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Need nõudmised kajastuvad ka hiljutises Euroopa Parlamendi resolutsioonis Euroopa töönõukogude direktiivi kohta, milles tehakse komisjonile üleskutse esitada ettepanek Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamiseks, et selgitada selle eesmärke, määratlusi ja menetlusi, ja tugevdada töötajate esindajate teabe- ja konsulteerimisõigust, eelkõige restruktureerimisprotsesside ajal (1). Komitee
  pooldab
  parlamendi
  üleskutseid
  parandada Euroopa töönõukogude direktiivi. Ta kutsub komisjoni üles võtma õigeaegselt
  õiguslikke
  meetmeid, keskendudes sellistele meetmetele, mille eesmärk on edendada Euroopa õigusnormide tõhusat jõustamist ettevõtlustavades.

Need nõudmised kajastuvad ka hiljutises Euroopa Parlamendi resolutsioonis Euroopa töönõukogude direktiivi kohta, milles tehakse komisjonile üleskutse esitada ettepanek Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamiseks, et selgitada selle eesmärke, määratlusi ja menetlusi, ja tugevdada töötajate esindajate teabe- ja konsulteerimisõigust, eelkõige restruktureerimisprotsesside ajal (1). Komitee
  võtab teadmiseks
  parlamendi
  üleskutsed
  parandada Euroopa töönõukogude direktiivi. Ta kutsub komisjoni üles võtma õigeaegselt meetmeid, keskendudes sellistele meetmetele, mille eesmärk on edendada Euroopa õigusnormide tõhusat jõustamist ettevõtlustavades.
  Komitee märgib samuti, et 11. aprillil algatas komisjon Euroopa töönõukogude direktiivi võimaliku läbivaatamise üle Euroopa sotsiaalpartneritega peetava konsultatsiooni esimese etapi. Eesmärk on koguda Euroopa sotsiaalpartnerite arvamusi selle kohta, kas on vaja võtta ELi võimalikke meetmeid Euroopa töönõukogude direktiivi parandamiseks ja milline peaks olema nende üldine suund. Konsultatsioon kestab kuus nädalat

   (2).

Motivatsioon

Seisukohad Euroopa Parlamendi resolutsiooni toetamise ja kasulikkuse kohta on selgelt lahknevad. Seetõttu ja kompromissi huvides võiks öelda, et komitee võtab teadmiseks Euroopa Parlamendi resolutsiooni. Samuti tuleks märkida, et 11. aprillil algatas komisjon Euroopa töönõukogude direktiivi võimaliku läbivaatamise üle Euroopa sotsiaalpartneritega peetava konsultatsiooni esimese etapi. Eesmärk on koguda Euroopa sotsiaalpartnerite arvamusi selle kohta, kas on vaja võtta ELi võimalikke meetmeid Euroopa töönõukogude direktiivi parandamiseks ja milline peaks olema nende üldine suund. Konsultatsioon kestab kuus nädalat.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 86 |
| --- | --- |
| Vastu: | 139 |
| Erapooletuid: | 18 |

Poolt:

86

Vastu:

139

Erapooletuid:

18

MUUDATUSETTEPANEK 6

SOC/746

Demokraatia tööl

Punkt 4.4.4

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee on juba teinud ettepaneku luua siduv õigusraamistik hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohta, mis hõlmab töötajate kaasamist. Sellel
  peab
  olema oluline roll (1).
  Komitee kutsub komisjoni üles lisama käimasoleva otsustusprotsessi osana kavandatavasse õigusteksti sätted töötajate ja kodanikuühiskonna sidusrühmade kohustusliku ja tõhusa osalemise kohta hoolsuskohustuse protsessis vastavalt nende huvidele. | Komitee on juba teinud ettepaneku luua siduv õigusraamistik hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohta, mis hõlmab töötajate kaasamist. Sellel
  saab
  olema oluline roll (1). |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee on juba teinud ettepaneku luua siduv õigusraamistik hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohta, mis hõlmab töötajate kaasamist. Sellel
  peab
  olema oluline roll (1).
  Komitee kutsub komisjoni üles lisama käimasoleva otsustusprotsessi osana kavandatavasse õigusteksti sätted töötajate ja kodanikuühiskonna sidusrühmade kohustusliku ja tõhusa osalemise kohta hoolsuskohustuse protsessis vastavalt nende huvidele.

Komitee on juba teinud ettepaneku luua siduv õigusraamistik hoolsuskohustuse ja ettevõtja vastutuse kohta, mis hõlmab töötajate kaasamist. Sellel
  saab
  olema oluline roll (1).

Motivatsioon

Muudatusettepanekuga põhjendatakse täpsemalt komitee arvamuste eesmärki seoses äriühingute kestliku hoolsuskohustusega.

Kuna komisjoni ettepanek hoolsuskohustuse kohta on õigusloomeprotsessis menetlemisel, ei ole komitee arvamused kasulikud. Mis puudutab lause sisu, siis ei saa toetada nõuet kehtestada õigusteksti sätted kohustusliku osalemise kohta, sest see kahjustaks äriühingu juhtkonna ja omanike vastutust.

Hääletuse tulemus:

| Poolt: | 89 |
| --- | --- |
| Vastu: | 148 |
| Erapooletuid: | 11 |

Poolt:

89

Vastu:

148

Erapooletuid:

11

MUUDATUSETTEPANEK 1

SOC/746

Demokraatia tööl

Punkt 1.6

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Euroopa töönõukogud on aastakümnete vältel andnud positiivse panuse ettevõtete pikaajalistesse majanduslikesse, sotsiaalsetesse ja keskkonnaalastesse eesmärkidesse.
  Nende
  potentsiaali ja tõhususe suurendamiseks
  tuleb oluliselt parandada nende osalemisõigusi ja ressursse: nt Euroopa töönõukogude osalemisõigustest kõrvalehoidmist või nende rikkumist peab tõhusalt karistama ning õiguskaitse kättesaadavust tuleb hõlbustada
  . Sellega seoses
  väljendab
  komitee
  heameelt
  Euroopa Parlamendi hiljutise resolutsiooni
  üle
  Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamise kohta ning kutsub komisjoni üles võtma
  õigeaegselt õiguslikke
  meetmeid. | Euroopa töönõukogud on aastakümnete vältel andnud positiivse panuse ettevõtete pikaajalistesse majanduslikesse, sotsiaalsetesse ja keskkonnaalastesse eesmärkidesse.
  Komitee leiab, et nende
  potentsiaali ja tõhususe suurendamiseks
  on vaja veelgi edendada nõuetekohast jõustamist ja suuniseid, mis põhinevad praktilistel vahenditel, nagu parimaid tavasid võrdlevad uuringud
  . Sellega seoses
  võtab
  komitee
  teadmiseks
  Euroopa Parlamendi hiljutise resolutsiooni Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamise kohta ning kutsub komisjoni üles võtma
  asjakohaseid
  meetmeid
  , et edendada direktiivi nõuetekohast ja õigeaegset jõustamist
  .
  Komitee märgib samuti, et 11. aprillil algatas komisjon Euroopa töönõukogude direktiivi võimaliku läbivaatamise üle Euroopa sotsiaalpartneritega peetava konsultatsiooni esimese etapi. Eesmärk on koguda Euroopa sotsiaalpartnerite arvamusi selle kohta, kas on vaja võtta ELi võimalikke meetmeid Euroopa töönõukogude direktiivi parandamiseks ja milline peaks olema nende üldine suund. Konsultatsioon kestab kuus nädalat (1)

  . |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Euroopa töönõukogud on aastakümnete vältel andnud positiivse panuse ettevõtete pikaajalistesse majanduslikesse, sotsiaalsetesse ja keskkonnaalastesse eesmärkidesse.
  Nende
  potentsiaali ja tõhususe suurendamiseks
  tuleb oluliselt parandada nende osalemisõigusi ja ressursse: nt Euroopa töönõukogude osalemisõigustest kõrvalehoidmist või nende rikkumist peab tõhusalt karistama ning õiguskaitse kättesaadavust tuleb hõlbustada
  . Sellega seoses
  väljendab
  komitee
  heameelt
  Euroopa Parlamendi hiljutise resolutsiooni
  üle
  Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamise kohta ning kutsub komisjoni üles võtma
  õigeaegselt õiguslikke
  meetmeid.

Euroopa töönõukogud on aastakümnete vältel andnud positiivse panuse ettevõtete pikaajalistesse majanduslikesse, sotsiaalsetesse ja keskkonnaalastesse eesmärkidesse.
  Komitee leiab, et nende
  potentsiaali ja tõhususe suurendamiseks
  on vaja veelgi edendada nõuetekohast jõustamist ja suuniseid, mis põhinevad praktilistel vahenditel, nagu parimaid tavasid võrdlevad uuringud
  . Sellega seoses
  võtab
  komitee
  teadmiseks
  Euroopa Parlamendi hiljutise resolutsiooni Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamise kohta ning kutsub komisjoni üles võtma
  asjakohaseid
  meetmeid
  , et edendada direktiivi nõuetekohast ja õigeaegset jõustamist
  .
  Komitee märgib samuti, et 11. aprillil algatas komisjon Euroopa töönõukogude direktiivi võimaliku läbivaatamise üle Euroopa sotsiaalpartneritega peetava konsultatsiooni esimese etapi. Eesmärk on koguda Euroopa sotsiaalpartnerite arvamusi selle kohta, kas on vaja võtta ELi võimalikke meetmeid Euroopa töönõukogude direktiivi parandamiseks ja milline peaks olema nende üldine suund. Konsultatsioon kestab kuus nädalat (1)

  .

Motivatsioon

Euroopa töönõukogude direktiiv 2009. aastal uuesti sõnastatud kujul täidab oma eesmärki ning puudub vajadus pikaleveninud ja tülikaks õiguslikuks läbivaatamiseks. Selle asemel võiks hea koostöö vaimus tõhustada direktiivi jõustamist sotsiaalpartnerite ühiste jõupingutustega, näiteks tegevusjuhise väljatöötamisega. Samuti tuleks märkida, et 11. aprillil algatas komisjon Euroopa töönõukogude direktiivi võimaliku läbivaatamise üle Euroopa sotsiaalpartneritega peetava konsultatsiooni esimese etapi. Eesmärk on koguda Euroopa sotsiaalpartnerite arvamusi selle kohta, kas on vaja võtta ELi võimalikke meetmeid Euroopa töönõukogude direktiivi parandamiseks ja milline peaks olema nende üldine suund. Konsultatsioon kestab kuus nädalat.

Hääletuse tulemus: seotud muudatusettepanekuga 5.

MUUDATUSETTEPANEK 2

SOC/746

Demokraatia tööl

Punkt 1.11

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et töötajate osalemist ettevõtte juhtkonna tasandil ei peeta äriühingute kestliku üldjuhtimise keskseks osaks. Seepärast toetab komitee asjakohaseid jõupingutusi, et
  luua ühtlustatud raamistik
  töötajate
  osalemiseks
  juhtorganites, võttes arvesse liikmesriikidevahelisi erinevusi
  , ning tagada, et Euroopa äriühinguõigus ei tooks kaasa ettevõttes osalemise vältimist või kahanemist liikmesriikides
  . | Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et töötajate osalemist ettevõtte juhtkonna tasandil ei peeta äriühingute kestliku üldjuhtimise keskseks osaks. Seepärast toetab komitee asjakohaseid jõupingutusi, et
  toetada
  töötajate
  osalemist
  juhtorganites, võttes arvesse liikmesriikidevahelisi erinevusi. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et töötajate osalemist ettevõtte juhtkonna tasandil ei peeta äriühingute kestliku üldjuhtimise keskseks osaks. Seepärast toetab komitee asjakohaseid jõupingutusi, et
  luua ühtlustatud raamistik
  töötajate
  osalemiseks
  juhtorganites, võttes arvesse liikmesriikidevahelisi erinevusi
  , ning tagada, et Euroopa äriühinguõigus ei tooks kaasa ettevõttes osalemise vältimist või kahanemist liikmesriikides
  .

Komitee peab siiski kahetsusväärseks, et töötajate osalemist ettevõtte juhtkonna tasandil ei peeta äriühingute kestliku üldjuhtimise keskseks osaks. Seepärast toetab komitee asjakohaseid jõupingutusi, et
  toetada
  töötajate
  osalemist
  juhtorganites, võttes arvesse liikmesriikidevahelisi erinevusi.

Motivatsioon

Kuigi ELi tasandil on olemas terviklik õigusraamistik töötajate teavitamiseks ja nendega konsulteerimiseks, põhinevad osalussüsteemid riiklikel õigusraamistikel ja sügavalt juurdunud traditsioonidel. ELi tasandi reguleerimine kahjustaks ja lämmataks riikide arengut ning sekkuks liikmesriikide äriühinguõiguse raamistikku. Selles valdkonnas ei ole parim viis edasiliikumiseks ka äriühingute üldjuhtimise kontekstis reguleerimine, vaid muu lahendus, näiteks parimate tavade vahetamine ja muud teabelevitusvahendid.

Kuna igasugune äriühingute osalus põhineb riiklikel õigusaktidel või tavadel ei tohiks Euroopa äriühinguõigus iseenesest mõjutada osalussüsteeme. Igal juhul ei ole võimalike probleemide lahendamiseks vaja uut ELi tasandi reguleerimist.

Hääletuse tulemus: seotud muudatusettepanekuga 3.

---

(1)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 23, punkt 1.14 ja punkt 3; ELT C 10, 11.1.2021, lk 14; ELT C 161, 6.6.2013, lk 35, punkt 4.2.2 ja punkt 4.4.2.

(2)  Euroopa Parlamendi raport A9-0331/2021.

(1)  ELT C 341, 24.8.2021, lk 23, punkt 1.14 ja punkt 3; ELT C 10, 11.1.2021, lk 14; ELT C 161, 6.6.2013, lk 35, punkt 4.2.2 ja punkt 4.4.2.

(2)  Euroopa Parlamendi raport A9-0331/2021.

(1)  
  Euroopa Liidu Kohtu 18. oktoobri 2022. aasta otsus kohtuasjas C-677/20 (SAP), Euroopa Liidu Kohtu 18. juuli 2017. aasta otsus kohtuasjas C-566/15 (TUI).

(1)  Euroopa Parlamendi resolutsioon P9_TA(2023)0028.

(1)  Euroopa Parlamendi resolutsioon P9_TA/2023, 0028.

(2)  
  Euroopa sotsiaalpartneritega peetava konsultatsiooni esimene etapp (europa.eu).

(1)  ELT C 443, 22.11.2022, lk 81, punkt 1.7; ELT C 341, 24.8.2021, lk 23, punkt 3.10.

(1)  ELT C 443, 22.11.2022, lk 81, punkt 1.7; ELT C 341, 24.8.2021, lk 23, punkt 3.10.

(1)  
  Euroopa sotsiaalpartneritega peetava konsultatsiooni esimene etapp (europa.eu).

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/58 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/58

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlus“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Hispaania taotlusel)

(2023/C 228/07)

| Raportöör: | Justyna Kalina OCHĘDZAN |
| --- | --- |

Raportöör:

Justyna Kalina OCHĘDZAN

| Nõukogu eesistujariigi Hispaania konsulteerimistaotlus | kiri, 27.7.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304
  ettevalmistav arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 234/7/5 |

Nõukogu eesistujariigi Hispaania konsulteerimistaotlus

kiri, 27.7.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

ettevalmistav arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

234/7/5

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on seisukohal, et Euroopa Liit ja liikmesriigid peaksid arenema majanduslikult, sotsiaalselt ja keskkonnaalaselt kestlikul viisil, et saavutada neis kolmes valdkonnas ülespoole suunatud lähenemine, järgides seejuures rangelt inimõigusi. Nende valdkondade üheaegne arendamine kätkeb endas mitmeid väljakutseid. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee märgib, et seoses mitmete praeguste ja võimalike tulevaste kriisidega on vaja läbi vaadata ELi sotsiaalse juhtimise vahendid, et saavutada ülespoole suunatud sotsiaalne lähenemine ja vähendada ebavõrdsust. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Arvukad kriisid ja nende pikaajaline mõju seavad ohtu ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise Euroopa Liidus, kuivõrd eelarvepoliitiline, makromajanduslik ja keskkonnaalane juhtimine on sotsiaalse juhtimisega võrreldes paremini välja töötatud ja koordineeritud. Komitee näeb sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlust võimalusena parandada riiklike meetmete koordineerimist, et saavutada ülespoole suunatud sotsiaalne lähenemine. Samuti peaks menetluse tulemusel paranema ELi praeguse juhtimisstruktuuri kasutamine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee soovitab sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlust rakendada ja edasi arendada osana Euroopa poolaasta raames kasutatavast ELi ja liikmesriikide integreeritud poliitilise koordineerimise süsteemist. On oluline, et sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlusega täiendataks olemasolevaid järelevalveprotsesse ja -vahendeid ning antaks selget lisaväärtust ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise lihtsustamise näol. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Parim viis sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse rakendamiseks on järkjärguline lähenemisviis, mis – vajaduse korral – tugineb sotsiaalsete tulemuste jälgimise olemasolevatele menetlustele ja süsteemidele ning on neisse integreeritud, võttes aluseks Euroopa sotsiaalõiguste samba ja selle tegevuskava. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee teeb ettepaneku määratleda sotsiaalne tasakaalustamatus kui sotsiaalvaldkonna tulemustabeli abil tuvastatud kriitiline olukord ja selge kõrvalekalle Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava eesmärkide saavutamiseni viivalt teelt. Sotsiaalsete tulemuste mõõtmise metoodikat tuleks parandada, et võtta täiel määral arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid ja mitmeaastaseid suundumusi. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee soovitab integreerida sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse Euroopa poolaastasse selle kõigis etappides. Komisjon ja nõukogu peaksid sotsiaalse tasakaalustamatuse kindlakstegemiseks ja selle käsitlemiseks kasutama ühist tööhõivearuannet, riigiaruandeid ja sihtotstarbelisi põhjalikke analüüse. Riigipõhistes soovitustes tuleks riigiaruandes kirjeldatud sotsiaalset tasakaalustamatust käsitleda preambuli eraldi punktis ja soovituste põhiosas. Soovitustes tuleks julgustada liikmesriike rakendama konkreetseid reforme, mis komisjoni analüüsi ning liikmesriikide, riiklike sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide hinnangute kohaselt parandavad kõige tõenäolisemalt olukorda kriitiliseks peetud valdkondades. Vastuseks peaks asjaomane liikmesriik pärast sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimist pakkuma välja algatused ja reformid, mida tuleb rakendada tuvastatud kriitiliste olukordade parandamiseks. Selline kava võiks sisaldada ka hinnangut rakendatavate algatuste ning asjaomase liikmesriigi järgitava makromajandus- ja eelarvepoliitika kooskõla kohta, et tagada õige tasakaal majandusliku, sotsiaalse ja eelarvepoliitilise mõõtme vahel. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid kaaluma rahaliste vahendite eraldamiseks kehtivate eeskirjade (sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, taaste- ja vastupidavusrahastu ning muud) paindlikumaks muutmist, et neid saaks kiiresti rakendada praeguste ühiskondlike kitsaskohtade ja sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse rakendamise käigus kindlaks tehtud kriitiliste olukordade lahendamiseks. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Käesolev komitee arvamus on vastus eesistujariigi Hispaania taotlusele koostada ettevalmistav arvamus sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse teemal. Komitee ülesanne on vastata järgmistele küsimustele: i) Mis on komitee arvates parim viis sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse väljatöötamiseks, et seda saaks kasutada spetsiaalse mehhanismina kasvava sotsiaalse ebavõrdsuse tuvastamiseks ja jälgimiseks Euroopa Liidus? ii) Mis on parim viis sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse integreerimiseks Euroopa poolaasta praegusesse institutsionaalsesse struktuuri ja süsteemi, vähendades samal ajal selle võimalikust kasutuselevõtust tulenevat halduskoormust? iii) Kuidas saab Euroopa sotsiaalõiguste samba siduda sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse kasutuselevõtu käigus loodava järelevalvesüsteemiga? iv) Kuidas saab praegust majanduse juhtimise protsessi kasutada Euroopa poolaasta makromajanduslike ja sotsiaalsete aspektide sidususe ja kooskõla tugevdamiseks? |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Õiglase rohe- ja digipöörde saavutamiseks ning COVID-19 pandeemia negatiivse mõju leevendamiseks peaksid Euroopa Liit ja selle liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu sotsiaalse ebavõrdsuse põhjustele ning püüdma Euroopa sotsiaalõiguste samba alusel tasakaalustada majanduslikku ja sotsiaalset arengut, mis soodustab sotsiaalset kaasatust (1). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2021. aasta mais Porto sotsiaaltippkohtumisel tegid Belgia ja Hispaania ettepaneku täiendada läbi vaadatud sotsiaalvaldkonna tulemustabelit häiremehhanismiga, mis võiks käivitada järelmeetmeid ja arutelusid komisjoni ja ministrite tasandil, tuginedes häiremehhanismi aruandes (Alert Mechanism Report, AMR) sisalduvale makromajandusliku tasakaalustamatuse lähenemisviisile (2). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Arutelu, mille eesmärk oli tugevdada Euroopa poolaasta sotsiaalset mõõdet sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse kasutuselevõtu kaudu, jätkus tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogus (EPSCO) 2021. aasta oktoobris ja detsembris ning eesistujariik Prantsusmaa lisas selle 2022. aasta esimese poole arutellu ja päevakorda. Arutelude järeldusi mainiti nõukogu (EPSCO) 2022. aasta juuni istungil. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Seoses Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamisega on EL ja liikmesriigid leppinud kokku Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavas, mis sisaldab kolme peamist eesmärki ja teiseseid eesmärke. Iga liikmesriik seab sellega seoses ka oma eesmärgid. Lisaks jälgitakse Euroopa sotsiaalõiguste samba rakendamist liikmesriikides, kasutades sotsiaalvaldkonna tulemustabeli (3) metoodikat, mis hõlmab peamisi ja teiseseid näitajaid. Selle jälgimise põhjal määratakse näitajatega hõlmatud valdkondades kindlaks liikmesriikide tasemed võrreldes keskmisega. See võimaldab teha kindlaks Euroopa sotsiaalõiguste samba valdkonnad, mis nõuavad meetmeid konkreetsetes riikides (sotsiaalselt kriitilised olukorrad). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Euroopa poolaasta (4) on protsess, mille käigus koordineeritakse ELi ja liikmesriikide poliitikat seoses majanduslike, sotsiaalsete ning keskkonnaalaste eesmärkide saavutamise vahenditega. Poolaastas võetakse arvesse ka Euroopa sotsiaalõiguste sammast, selle rakendamise kava ja sotsiaalsete tulemuste jälgimist. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise saavutamine

| 3.1. | Komitee on seisukohal, et seoses mitmete praeguste ja võimalike tulevaste kriisidega ning majandusliku ja sotsiaalse tasakaalustamatusega on vaja läbi vaadata ELi sotsiaalse juhtimise vahendid, et saavutada ülespoole suunatud sotsiaalne lähenemine ja vähendada ebavõrdsust (5). 2022. aastal läbiviidud küsitluses vastas 37 % eurooplastest, et nad ei nõustu või ei nõustu üldse väitega, et inimesed saavad oma riigis seda, mida nad väärivad, 35 % vastanutest oli väitega nõus (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee on seisukohal, et majanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide üheaegne saavutamine osana ulatuslikust ülespoole suunatud lähenemisest on suur väljakutse. Viimastel aastatel on välja töötatud menetlused eelarvepoliitiliseks, makromajanduslikuks ning keskkonnaalaseks juhtimiseks, et vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid, samuti on pandud alus nendevahelisele koordineerimisele. ELi juhtimise sotsiaalne mõõde on aga nende valdkondade arendamisel ja nendevahelisel koordineerimisel maha jäänud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Energia- ja rändekriisi, sõja ning kliima- ja COVIDi-järgse kriisi kontekstis vajab Euroopa tugevat majanduslikku ja sotsiaalset juhtimist nii ELis kui ka liikmesriikide tasandil. Seepärast soovitab komitee rakendada sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlust järelevalve- ja koordineerimismehhanismina, mis aitaks paremini saavutada sotsiaalseid ja majanduslikke eesmärke, aidates samal ajal kaasa sotsiaalsele lähenemisele kogu ELis. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid kaaluma rahaliste vahendite eraldamiseks kehtivate eeskirjade (sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, taaste- ja vastupidavusrahastu ning muud) paindlikumaks muutmist, et neid saaks kiiresti rakendada praeguste ühiskondlike kitsaskohtade ja muu hulgas sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse rakendamise käigus kindlaks tehtud kriitiliste olukordade lahendamiseks. COVID-19 pandeemia, sõda Ukrainas, elukalliduse tõus ning kliima- ja rändekriis nõuavad paremat riiklikku ja vajaduse korral ELi tasandi reageerimist kriiside ja uut liiki tõrjutuse pikaajalisele mõjule. Elukalliduse tõus on praegu kõige pakilisem probleem 93 % eurooplaste jaoks, sellele järgnevad vaesus ja sotsiaalne tõrjutus (82 %) (7). Teisest Eurobaromeetri uuringust nähtub, et 78 % eurooplastest leiab, et avaliku sektori kogukulutusi peamistes sotsiaalpoliitika valdkondades tuleks suurendada (8). |
| --- | --- |

3.4.

4.   Vastused eesistujariigi Hispaania küsimustele

| 4.1. | Komitee teeb ettepaneku määratleda sotsiaalne tasakaalustamatus kui sotsiaalvaldkonna tulemustabeli abil tuvastatud kriitiline olukord ja selge kõrvalekalle Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava eesmärkide saavutamiseni viivalt teelt. Sotsiaalsete tulemuste mõõtmise metoodikat tuleks parandada, et võtta täiel määral arvesse Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtteid ja mitmeaastaseid suundumusi. Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava eesmärkide saavutamiseks tehtud edusammude mõõtmisel tuleks arvesse võtta üksnes usaldusväärseid ja võrreldavaid näitajaid. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee soovitab sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlust rakendada ja edasi arendada osana Euroopa poolaasta raames kasutatavast ELi ja liikmesriikide integreeritud poliitilise koordineerimise süsteemist. On oluline, et sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlusega täiendataks olemasolevaid järelevalveprotsesse ja -vahendeid ning antaks selget lisaväärtust ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise lihtsustamise näol. Samal ajal tuleb vältida tarbetut halduskoormust, et liikmesriikides tunnetataks isevastutust ja tagataks kaasatus. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse eesmärk on parandada koordineerimist ELi ja liikmesriikide vahel, et saavutada kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõtetega ülespoole suunatud sotsiaalne lähenemine. Komitee eeldab, et menetlust on juba osaliselt rakendatud Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava ja selle 2030. aasta eesmärkide ning sotsiaalsete tulemuste jälgimise raames. Komitee on siiski mures selle pärast, et nende eesmärkide saavutamist takistab sotsiaalsete investeeringute ja reformide puudumine nendes liikmesriikides, kus valitseb sotsiaalvaldkonna tulemustabeli kohaselt kriitiline sotsiaalne olukord. Sellised olukorrad seavad ohtu Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava eesmärkide saavutamise ja ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise ning seetõttu tuleks neile sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluses erilist tähelepanu pöörata. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee leiab, et sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlusele tuleks anda sama osatähtsus nagu on stabiilsuse ja kasvu paktil või makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlusel. Sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlus võib täiendada seniseid saavutusi sotsiaalse juhtimise valdkonnas, kasutades tõhusamalt ära olemasolevaid protsesse ja viise sotsiaalse lähenemise mõõtmiseks ning töötades vajaduse korral välja uusi meetodeid. Makromajandusliku tasakaalustamatuse ja sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlusi tuleks koordineerida ja need ei tohiks kattuda. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et Euroopa Liidul ja liikmesriikidel on erinev pädevus sotsiaalpoliitika kujundamisel töö, hariduse, tervishoiu ja sotsiaalkaitse valdkonnas, mis on hõlmatud Euroopa sotsiaalõiguste sambaga. Peamised volitused ja ülesanded selles valdkonnas on liikmesriikidel, täpsemalt nende valitsustel, kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ning mitmesugustel sidusrühmadel, nagu ametiühingutel, tööandjate organisatsioonidel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel. ELi ja liikmesriikide vahelise jagatud pädevuse tulemusel käivitab Euroopa Liit neis valdkondades ühtekuuluvuspoliitika ja selle sotsiaalsete prioriteetide raames mitmeid algatusi seoses koordineerimise, reguleerimise ja rahastamisega. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee arvates on sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse rakendamine EL praeguses õiguslikus olukorras võimalik. Seega tuleb ELil täita olulisi sotsiaalseid ülesandeid ja ta saab seda teha deklaratsioonide (Euroopa sotsiaalõiguste sammas ja tegevuskava), soovituste, rahastamisvahendite (nt sotsiaalne tingimuslikkus ja ühtekuuluvuspoliitika sotsiaalsed prioriteedid) ja koordineerimisvahendite (Euroopa poolaasta ja sotsiaalsete tulemuste jälgimine Euroopa sotsiaalõiguste samba alusel) kaudu. Selle lähenemisviisi puhul võetakse arvesse eri tasandite konkreetseid pädevusvaldkondi ning eri sidusrühmade, st tööandjate organisatsioonide, ametiühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide rolli. Sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlus võib toetada poliitikakujundajaid nende jõupingutustes, mis on suunatud ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise saavutamiseks ja ebavõrdsuse vähendamiseks. Seejuures tuleks arvesse võtta liikmesriikide ja eri sidusrühmade ühiselt määratletud asjakohaseid sotsiaalseid mõõtmeid. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kui sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlus on korralikult seotud olemasolevate mehhanismidega, nagu Euroopa poolaasta ja eelkõige sotsiaalvaldkonna tulemustabel, võib see aidata minna edasi juba saavutatud tulemusi aluseks võttes, st lähtuda Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskavast ja Euroopa sotsiaalõiguste sambal põhinevast sotsiaalsete tulemuste jälgimisest. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Eespool nimetatud tingimusi arvesse võttes leiab komitee, et esimene samm sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse väljatöötamisel peaks olema muudatuste tegemine põhimõtetes, millest Euroopa Komisjon juhindub ühise tööhõivearuande, riigiaruannete ja riigipõhiste soovituste koostamisel Euroopa poolaasta raames. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Ühine tööhõivearuanne ja riigiaruanded peaksid sisaldama eraldi alapeatükki sotsiaalse tasakaalustamatuse kohta, mis seab ohtu ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise. Seejuures tuleks välja tuua sotsiaalvaldkonna tulemustabeli jälgimisel kriitiliseks peetud valdkonnad. Seepärast kohaldatakse seda ainult nende liikmesriikide suhtes, kus sellised valdkonnad on tuvastatud. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee soovitab integreerida sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse Euroopa poolaastasse selle kõigis etappides. Komisjon ja nõukogu peaksid sotsiaalse tasakaalustamatuse kindlakstegemiseks ja selle käsitlemiseks kasutama ühist tööhõivearuannet, riigiaruandeid ja sihtotstarbelisi põhjalikke analüüse. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Riigipõhistes soovitustes tuleks riigiaruandes kirjeldatud sotsiaalset tasakaalustamatust käsitleda preambuli eraldi punktis ja soovituste põhiosas. Soovitustes tuleks julgustada liikmesriike rakendama konkreetseid reforme, mis komisjoni analüüsi ning liikmesriikide, riiklike sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide hinnangute kohaselt parandavad kõige tõenäolisemalt olukorda kriitiliseks peetud valdkondades. Vastuseks peaks asjaomane liikmesriik pärast sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonidega konsulteerimist pakkuma välja algatused ja reformid, mida tuleb rakendada tuvastatud kriitiliste olukordade parandamiseks. Selline algatuste ja reformide kava võiks sisaldada ka hinnangut rakendatavate algatuste ning asjaomase liikmesriigi järgitava makromajandus- ja eelarvepoliitika kooskõla kohta, et tagada õige tasakaal majandusliku, sotsiaalse ja eelarvepoliitilise mõõtme vahel. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | EL peaks võtma kasutusele uued ja paremini rahastatud vahendid, et teavitada liikmesriikide elanikke otse sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlusest ja Euroopa poolaasta soovitustest, eesmärgiga suurendada läbipaistvust ja mõjutada olukorda liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Selleks et vältida allapoole suunatud lähenemist, tuleks liikmesriikidelt, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust, nõuda, et nad võtaksid kriitiliseks peetud valdkondades vastu reformi- ja investeerimiskava. Sellises olukorras peaks nendel liikmesriikidel olema kokkuleppel komisjoniga õigus uuesti läbi rääkida teiste rahastamisvahendite, sealhulgas taaste- ja vastupidavusrahastu kulukavad. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Eespool välja pakutud sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse väljatöötamise esimese sammuga tagatakse, et täiendav analüütiline ja haldustöö on nii ELi kui ka liikmesriikide jaoks võimalikult vähe koormav. Sellega ei kaasne täiendavat aruandluskohustust kõigi liikmesriikide jaoks ega lisata uusi järelevalve- ja aruandlusmenetlusi juba olemasolevate täienduseks. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Euroopa sotsiaalõiguste samba jaoks välja töötatud sotsiaalvaldkonna tulemustabeli praegune järelevalvesüsteem on juba loodud ja see põhineb keerukal metoodikal, mille abil tõlgendatakse suurt hulka näitajaid. Nimetatud näitajad vastavad Euroopa sotsiaalõiguste samba peamistele valdkondadele. Samuti jälgitakse edusamme Euroopa sotsiaalõiguste samba tegevuskava eesmärkide saavutamisel. Sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlus tuleks integreerida olemasolevasse Euroopa poolaasta protsessi ja seejuures kasutada olemasolevaid näitajaid (sotsiaalvaldkonna tulemustabel). |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Menetluse rakendamise järgmises etapis tuleks välja töötada mõõteulatus ja näitajad, mis oleks vastavuses sotsiaalse tasakaalustamatuse määratlusega ülespoole suunatud sotsiaalse lähenemise kontekstis. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlust käsitlevad tulevased analüüsid ja konsultatsioonid peaksid sisaldama vastuseid selle kohta, mil määral vastavad sotsiaalvaldkonna tulemustabeli järelevalvenäitajad igale Euroopa sotsiaalõiguste samba põhimõttele ning mil määral ja kuidas võivad kriitiliseks peetud valdkonnad takistada ülespoole suunatud sotsiaalset lähenemist. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Liikmesriikide üldisel olukorral, sealhulgas majanduslikul mõõtmel, on väga suur mõju nende elanikke puudutavate sotsiaalsete probleemide ulatusele ja dünaamikale ning seega ka ülespoole suunatud sotsiaalsele lähenemisele. Kui head sotsiaalsed tulemused eeldavad häid majandustulemusi, siis on sotsiaalsete tulemuste jaoks otsustava tähtsusega koordineerimismehhanismid, mis tagavad majandusliku tulemuslikkuse (stabiilsuse ja kasvu pakt ning makromajandusliku tasakaalustamatuse menetlus). Komitee välja pakutud sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse väljatöötamise esimeses etapis võetakse arvesse eespool kirjeldatud lähenemisviisi, mis on aluseks ELi eelarvepoliitilise ja makromajandusliku juhtimise loogikale. |
| --- | --- |

4.18.

5.   Sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse väljatöötamisega seotud probleemid ja prioriteedid

| 5.1. | Komisjon, nõukogu, liikmesriigid, sotsiaalpartnerid ja kodanikuühiskonna organisatsioonid peaksid põhjalikumalt analüüsima ja arutama sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse edasiarendamist osana ELi ja liikmesriikide integreeritud poliitilise koordineerimise süsteemist Euroopa poolaasta, aga ka muude ELi vahendite raames. Selle eesmärk oleks võtta menetlus kasutusele samaaegselt eelarvepoliitilise ja makromajandusliku juhtimise reformiga (9). |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Üksikasjalikumalt tuleks uurida sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse rakendamise ja arendamise poliitilist, halduslikku ja majanduslikku teostatavust. Seejuures tuleks hoolitseda selle eest, et menetlusi ei dubleerita, et bürokraatia hoitakse minimaalsena ning et tagatatakse sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide tõeline kaasamine sellesse protsessi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee rõhutab, et tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) rolli sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluses tuleks tõhustada, et suurendada vahendi tulemuste poliitilist heakskiitu. EPSCO osalemise saaks tagada, kui protsessi lõpus võetakse vastu nõukogu järeldused sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse kohta. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee rõhutab, et sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse rakendamiseks on äärmiselt oluline teha konkreetseid praktilisi järeldusi sotsiaalsete tulemuste jälgimisest ja sellest, mil määral on ELi sotsiaalsed eesmärgid liikmesriikides saavutatud.






  a) | Esimene järeldus puudutab eelarvepoliitilise ja makromajandusliku juhtimise ning sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse omavahelist koordineerimist. Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ja/või kes on makromajandusliku tasakaalustamatuse ohus ja kellel on sotsiaalvaldkonna tulemustabeli põhjal teatud valdkonnad kriitilises olukorras ning kes on kaldunud kõrvale sotsiaalsete eesmärkide saavutamise teelt, peaksid saama selge signaali selle kohta, et EL toetab sotsiaalreforme ja investeeringuid kriitiliseks loetud sotsiaalvaldkondades. Iga liikmesriik võib ise teha ettepanekuid kõige sobivamate lahenduste ja lähenemisviiside kohta kriitiliste valdkondade olukorra leevendamiseks. |
| --- | --- | --- |

5.4.

a)

Esimene järeldus puudutab eelarvepoliitilise ja makromajandusliku juhtimise ning sotsiaalse tasakaalustamatuse menetluse omavahelist koordineerimist. Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust ja/või kes on makromajandusliku tasakaalustamatuse ohus ja kellel on sotsiaalvaldkonna tulemustabeli põhjal teatud valdkonnad kriitilises olukorras ning kes on kaldunud kõrvale sotsiaalsete eesmärkide saavutamise teelt, peaksid saama selge signaali selle kohta, et EL toetab sotsiaalreforme ja investeeringuid kriitiliseks loetud sotsiaalvaldkondades. Iga liikmesriik võib ise teha ettepanekuid kõige sobivamate lahenduste ja lähenemisviiside kohta kriitiliste valdkondade olukorra leevendamiseks.

| b) | Teine praktiline järeldus puudutab esimese järelduse rakendamist Euroopa poolaasta raames (10). Euroopa Komisjon peaks lisama riigiaruannetesse eraldi alapeatükina sotsiaalse tasakaalustamatuse analüüsi, mis põhineb sotsiaalsete tulemuste ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude jälgimisel. Komisjon peaks neid arvesse võtma ka riigipõhiste soovituste preambulis ja soovitustes endis.
  Selles protsessis tuleks tagada EPSCO, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide roll. |
| --- | --- |

b)

Teine praktiline järeldus puudutab esimese järelduse rakendamist Euroopa poolaasta raames (10). Euroopa Komisjon peaks lisama riigiaruannetesse eraldi alapeatükina sotsiaalse tasakaalustamatuse analüüsi, mis põhineb sotsiaalsete tulemuste ja sotsiaalsete eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude jälgimisel. Komisjon peaks neid arvesse võtma ka riigipõhiste soovituste preambulis ja soovitustes endis.

Selles protsessis tuleks tagada EPSCO, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide roll.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  ELT C 286, 16.7.2021, lk 13.

1

(2)  Belgian-Spanish Non Paper ahead of the Porto Social Summit.

2

Belgian-Spanish Non Paper ahead of the Porto Social Summit

(3)  Eurostat: https://ec.europa.eu/eurostat/web/european-pillar-of-social-rights/overview.

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa poolaasta ja ühtekuuluvuspoliitika: uus, 2020. aasta järgne Euroopa strateegia“ (ELT C 353, 18.10.2019, lk 39).

4

(5)  ELT C 14, 15.1.2020, lk 1.

5

(6)  Eurobaromeeter 2023, Fairness, Inequality and Inter-Generational Mobility.

6

Fairness, Inequality and Inter-Generational Mobility

(7)  Euroopa Parlamendi 2022. aasta sügise uuring.

7

(8)  Eurobaromeeter 2023, Fairness, Inequality and Inter-Generational Mobility.

8

Fairness, Inequality and Inter-Generational Mobility

(9)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa sotsiaalõiguste sammas“ (ELT C 125, 21.4.2017, lk 10).

9

(10)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa poolaasta ja ühtekuuluvuspoliitika: uus, 2020. aasta järgne Euroopa strateegia“ (omaalgatuslik arvamus) (ELT C 353, 18.10.2019, lk 39).

10

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/64 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/64

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Pädevuse ja oskuste arendamine rohe- ja digipöörde kontekstis“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Rootsi taotlusel)

(2023/C 228/08)

| Raportöör: | María del Carmen BARRERA CHAMORRO |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Justyna Kalina OCHĘDZAN |

Raportöör:

María del Carmen BARRERA CHAMORRO

Kaasraportöör:

Justyna Kalina OCHĘDZAN

| Nõukogu eesistujariigi
  Rootsi taotlus | kiri 14.11.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304
  ettevalmistav arvamus |
| Vastutav sektsioon | Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 149/0/0 |

Nõukogu eesistujariigi

Rootsi taotlus

kiri 14.11.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

ettevalmistav arvamus

Vastutav sektsioon

Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

149/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee märgib, et digipööre on suurendanud tööturul ebavõrdsust. Eelkõige on töökohtade automatiseerimise tõttu vähenenud keskmist kvalifikatsiooni nõudvad ja keskmise palgaga töökohad ning kasvanud madalat kvalifikatsiooni nõudvate ja madala palgaga töökohtade arv. On oodata ka kõrget kvalifikatsiooni nõudvate ja kõrge palgaga töökohtade arvu kasvu, mistõttu nõutakse üha rohkem oskusi (1). Komitee märgib samuti, et tööjõu ja oskuste nappus on muutumas paljudes sektorites üha suuremaks. Komitee leiab, et tõhusad koolitusvõimalused on määrava tähtsusega, et aidata ettevõtjatel ja töötajatel selle katsumusega toime tulla, ning need on väga olulised ka selleks, et aidata ära hoida digiüleminekust tulenevat tööturu ebavõrdsust. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee arvates tuleb vältida üleminekute elluviimist töötajate koondamiste või drastiliste tööturumeetmete kaudu ning ta kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles kehtestama süsteemid, mis soodustavad ettevõtteväliste üleminekute asemel ettevõttesiseseid üleminekuid, mille käigus ettevõtjad võimaldavad oma töötajatel omandada vajalikke oskusi, vältides nende oskuste puudumise korral töötajate koondamist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Haridus on elukestev inimõigus. Kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga kutsub komitee seepärast liikmesriike üles kehtestama õiguse elukestvale õppele, võttes arvesse riiklikke töösuhete süsteeme ning haridus- ja koolitustavasid. See õigus peab tagama kõigile kodanikele õppimisvõimalused isiklikuks ja kutsealaseks arenguks ning muutma selle haridus- ja koolituspoliitika peamiseks juhtpõhimõtteks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee nõuab, et juurdepääs täielikule kvalifikatsioonile oleks digi- ja rohepöördega seotud probleemide/ülesannete lahendamisel kõigi jaoks tõeline õigus, mis põhineb digi- ja roheoskuste ning keskkonnasäästlikkuse alasel kinnitatud ja sertifitseeritud koolitusel. Selleks tuleb oskustealane väljaõpe siduda tasustatud koolituspuhkusega, võttes arvesse riikides kehtivaid õigusnorme ja kokkuleppeid. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee leiab, et Euroopa Komisjoni senised algatused digi- ja keskkonnahoidlike oskuste valdkonnas ei ole olnud piisavad ja sotsiaalpartnerid on neis osalenud vaid väga vähesel määral. Seepärast nõutakse, et ELi digiõppe tegevuskava aastateks 2021–2027 sisaldaks tõhusaid strateegiaid töötajate ja töötute paremaks koolitamiseks ja oskuste kohandamiseks kõigis sektorites, olenemata ettevõtte suurusest, kaasates sellesse sotsiaalpartnerid. Riigi tasandil peavad riiklikud sotsiaalpartnerid jätkama Euroopa digiülemineku raamlepingu (2) rakendamist. Komitee soovib tõsta esile kollektiivläbirääkimiste kui koolitusprogrammide kujundamise ja kohandamise vahendi rolli. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee nõuab, et pädevad asutused mitte ainult ei valideeriks, vaid ka sertifitseeriks digi- ja keskkonnahoidlike oskuste ja pädevuse alast koolitust. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee kutsub komisjoni üles looma 2030. aastaks iga-aastase näitaja selle kohta, kui palju täiskasvanud töötajaid – pöörates erilist tähelepanu noortele – osaleb keskkonnahoidlike oskuste, keskkonnateadlikkuse, ökoloogilise ja keskkonnavastutuse alasel koolitusel, kasutades lihtsaid ja VKEde jaoks kohandatud vahendeid. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee kutsub üles edendama ja hõlbustama olemasolevate õppeprogrammide kohandamist nii, et need sisaldaksid digi- ja rohepöörde kontekstis vajalikke oskusi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee peab oluliseks kehtestada strateegiline järelevalve suutlikkuse üle ennetada liikmesriikide tööturu ja ühiskonna tulevasi koolitusvajadusi, et vältida rohe- ja digilõhet ning tugevdada ELi konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee märgib, et digioskuste algtasemetes esineb suuri erinevusi, mis puudutab eelkõige ebasoodsas olukorras olevaid rühmi ja suurt hulka täiskasvanuid, eriti eakaid inimesi. Olemasoleva digilõhe tõttu tuleb digioskuste kavandamisel pöörata rohkem tähelepanu eakate ja teiste ebasoodsas olukorras olevate rühmade koolitamisele, sealhulgas kohandades vajaduse korral koolitust vastavalt nende vajadustele, tagamaks, et kedagi ei jäeta digi- ja rohepöördes kõrvale. Erilist tähelepanu tuleb pöörata naiste kaasamisele kõnealusesse koolitusse, võttes arvesse soolist ebavõrdsust juurdepääsul koolitusele, mis võimaldab kohaneda digi- ja rohepöördega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee tunnistab, et õiglase ülemineku saavutamiseks on vaja tagada, et igaühel oleks võimalik parandada oma igapäevaülesannetega seotud põhilisi digioskusi, samuti mõista küberturvalisust, digitaalset suhtlust, andmeturvet, isikuandmete kaitset, eraelu puutumatust internetis ja desinformatsiooni ohte. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Me elame muutuste ja üleminekute ajal. Järjestikused kriisid kattuvad ettevõtjate, töötajate ja kodanike suurte katsumustega, nagu digi- ja rohepöördest tingitud kiired muutused tööturul. Samal ajal tekib rida uusi kutsealasid, mis on seotud digi- ja rohepöördega, praegused töökohad arenevad ja luuakse uusi. Töötajatele tuleb anda vahendid nende muutuste juhtimiseks ja nendega toimetulekuks, samal ajal kui ettevõtjad suudavad jääda tootlikuks ja konkurentsivõimeliseks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Need raskused ilmnevad tööelu kõigil tasanditel ja kõigis etappides. Seega seisavad nendega silmitsi nii noored kui ka täiskasvanud ning nii madala kvalifikatsiooni, keskmise kvalifikatsiooni kui ka kõrge kvalifikatsiooniga inimesed. On näha, et osal traditsiooniliselt madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel nõutakse nüüd digitaalset koolitust, sest ametikohale pääsemise viis on muutumas. Lisaks puudutab see eriti naisi, sest sooline digilõhe on endiselt suurenemas. Töökohtade leidmiseks on toimunud üleminek traditsioonilistelt suulistelt kontaktivormidelt pakkumistele, mida on võimalik leida ainult veebi või spetsiaalsete digiplatvormide kaudu. See tähendab, et põhiliste digioskuste alane koolitus peab jõudma kogu elanikkonnani. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee märgib, et üks COVIDi kriisi tagajärgi on olnud ebavõrdsuse suurenemine tööturul, eelkõige kaugtöö suurenemise tõttu (3). Näiteks teatavatel, harilikult madalat kvalifikatsiooni nõudvatel ja madala palgaga kutsealadel ei saa tavaliselt kaugtööd teha. Seevastu inimestel, kes töötavad teatavatel kõrgemat kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel, mis hõlmab eelkõige kontoritööd ja mille palk on harilikult kõrgem, on sageli võimalus teha kaugtööd. Seepärast peab kaugtöö hõlmama võimalust arendada digi- ja keskkonnaalaseid oskusi, et mitte suurendada ebavõrdsust ja et võimaldada neile, kes ei saa kaugtööd teha, samuti juurdepääsu asjaomasele kaugtööalasele koolitusele. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee märgib, et tööturul valitseb üha suurem tasakaalustamatus, mis on eelkõige seotud nn suure digilõhega. Seda nähtust on käsitatud keskmist kvalifikatsiooni nõudvate ja keskmise palgaga töökohtade vähenemisena, mis tuleneb töökohtade automatiseerimisest, ning madalat kvalifikatsiooni nõudvate ja madala palgaga töökohtade ning kõrget kvalifikatsiooni nõudvate ja kõrge palgaga töökohtade arvu suurenemisena. Komitee rõhutab, et suurenev ebavõrdsus seab ohtu meie heaoluühiskonna säilimise. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee märgib, et Euroopa seisab silmitsi suure demograafilise probleemiga ja tööealise elanikkonna vähenemisega. See teravdab tööjõu ja oskuste nappust kõigis majandussektorites ja erinevatel oskuste tasemetel. Sellest tulenevalt on kõnealuste puudustega tegelemiseks vaja kõikide oskuste tasemetega inimesi. Nende puuduste kõrvaldamiseks tuleb tagada töötajate täienduskoolitus ja ümberõpe ning edendada toetavate poliitikameetmete abil mitteaktiivsete ja töötute osalemist tööturul. Sellega seoses on vaja kaaluda ka rändepoliitilist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee arvates tuleb vältida üleminekute elluviimist töötajate koondamiste või drastiliste tööturumeetmete kaudu. Ettevõtteväliste üleminekute asemel peaks süsteem soodustama pigem ettevõttesiseseid üleminekuid, st neid, mille puhul ettevõtted võimaldavad oma töötajatel omandada vajalikke oskusi ning väldivad selliste oskusteta töötajate koondamist. See on eriti keeruline VKEde jaoks, kes vajavad üleminekuks liikmesriikidelt asjakohast rahalist toetust. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee märgib, et kaugtöö levimisega muutub tööturg kogu maailmas paindlikumaks. See tähendab, et Euroopa töötajad ei suuda konkureerida madalate kuludega, sest teiste riikide madalad elamiskulud ja nende valuutade nõrkus võrreldes Euroopa valuutaga muudavad meie töötajad vähem konkurentsivõimeliseks. Seepärast saavad Euroopa töötajad konkurentsi jääda ainult tänu rohkematele ja parematele oskustele ning suuremale ja paremale pädevusele. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | On oluline tagada, et erinevates lepingulistes suhetes olevatel töötajatel oleks juurdepääs koolitusele, mis aitaks neil säilitada oma oskusi ja tööalast konkurentsivõimet, arvestades kõnealuseid uusi tööturutingimusi. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee märgib, et aeg uue oskuse tekkimisest kuni suure nõudluseni selle järele tööturul muutub üha lühemaks. See nõuab tugevat kohanemisvõimet, proaktiivset tegutsemist ja vajalikku bürokraatia vähendamist seoses juurdepääsuga avalikes asutustes pakutavale koolitusele ja täiendusõppele. Samuti rõhutab komitee hariduse ja koolituse õppekava õigeaegse ja tõhusa ajakohastamise tähtsust, et vastata vajadusele uute ja tekkivate oskuste järele. See on ka osa vajadusest teha tihedamat koostööd valitsuste, sotsiaalpartnerite, haridus- ja koolitusteenuste osutajate ning kodanikuühiskonna vahel. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee märgib, et kuna Euroopa tööturgudel on palju rutiinseid ja lihtsaid töökohti, ei kasuta 55 % ELi täiskasvanud töötajatest oma oskusi tööl täielikult ära ja 28 %-l on kõrgem kvalifikatsioon kui nende töö tegemiseks vajalik. Tuleb märkida, et inimkapitali potentsiaali n-ö raiskamine viib töötasu märkimisväärse vähenemiseni ja vähendab töötajate heaolu. Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse aruannetes rõhutatakse, et värbamisraskused ja oskuste vajadustele mittevastavus võivad muu hulgas peegeldada töökohtade halba kvaliteeti (4). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Majanduse digipöörde ülesande täitmisel ei tule keskenduda mitte ainult sellele, kuidas suurendada kõigi töötajate põhilisi digioskusi, vaid ka juba olemasolevate oskuste digiüleminekule ja võimele omandada kõrgema taseme digioskusi. Jõupingutused peavad keskenduma traditsiooniliste oskuste ümberkujundamisele nii, et neid saaks kasutada digimaailmas. Digitaliseeritud oskuste kontseptsioon on oma olemuselt valdkonnaülene ja viitab võimele integreerida digitaalseid aspekte muude oskustega. See nõuab piisavat pädevust ja teadmisi digimaailma kohta ning piisavat koolitust konkreetsete kutsealaste oskuste alal. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Rohepööre ei ole tööturu ja vajalike oskuste seisukohast mitte väike ülesanne. Kõigis sektorites muutub toimimisviis, sest on vaja vähendada CO2 heidet ja kohandada ärimudeleid Euroopa rohelise kokkuleppega seotud kestlikkuse vajadustega (5). Selles dokumendis rõhutatakse, et tööstusstrateegias tuleb pöörata tähelepanu tööjõule avalduvale mõjule, samuti koolitusele, kutsealasele ümberõppele ja oskuste parandamisele. Seda mõju tuleb analüüsida koos sotsiaalpartneritega ning teha seda alati ennetavalt, eesmärgiga vältida soovimatu mõju avaldumist tööhõivele ja majandusele. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Digi- ja rohepöörde puhul on tegemist n-ö revolutsiooniga, mis on oma mõju poolest võrreldav 20. sajandi alguse tööstusrevolutsiooniga. Kõiki kutsealasid ja organisatsioone mõjutavad või hakkavad mõjutama digipööre ja vajalikud meetmed, mis tuleb võtta tagamaks, et tööstus-, käsitöö-, põllumajandus- ja kaubandustoodang ning teenuste osutamine oleks võimalikult keskkonnahoidlik. Erilist tähelepanu tuleb pöörata VKEdele ja mikroettevõtjatele, keda tuleb toetada ja aidata nii inimressursside kui ka rahaliste vahenditega. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Komitee leiab, et õiglase rohepöörde saavutamiseks kõigis asjakohastes tööstussektorites on vaja roheoskustealast koolitust ja haridust. Esile kerkib kolm peamist ülesannet:






  — | praegusi oskusi sektorite vajadustega nende CO2 heite vähendamise protsessis ja arvestades uute energiaallikatega seotud tööd; |
| --- | --- | --- |

2.14.

—

praegusi oskusi sektorite vajadustega nende CO2 heite vähendamise protsessis ja arvestades uute energiaallikatega seotud tööd;

| — | õpetada oskusi kõigi kestlike ja keskkonnahoidlike töökohtade jaoks; |
| --- | --- |

—

õpetada oskusi kõigi kestlike ja keskkonnahoidlike töökohtade jaoks;

| — | suurendada teadlikkust, et vähendada CO2 jalajälge töökohal. |
| --- | --- |

—

suurendada teadlikkust, et vähendada CO2 jalajälge töökohal.

| 2.15. | Õiglase ülemineku saavutamiseks ja kooskõlas Euroopa sotsiaalõiguste sambaga tuleb kõigile inimestele tagada võrdne juurdepääs kvaliteetsele koolitusele ja elukestvale õppele nii töökohal kui ka väljaspool töökohta seoses digi- ja rohetehnoloogiaga praeguste ja tulevaste kutsealade jaoks. Kooskõlas liikmesriikide riigisiseste ja valdkondlike tavadega tuleb tõhusalt toetada töötajaid, et parandada kõnealuste oskuste alast koolitust (ühitamine, koolituspuhkus jne), ja anda ettevõtjatele sel eesmärgil rahalist toetust. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Digi- ja rohepööre muudab olemasolevaid töökohti ja loob uusi. Töökohtade kvaliteet ning õiglased töö- ja palgatingimused on sellise õiglase ülemineku eeltingimus, mis võimaldab digipööret ja CO2 heite vähendamist pikas perspektiivis ning majanduse, tootlikkuse ja innovatsiooni kestlikku kasvu. Oskuste väärtus ettevõtjate konkurentsivõime tegurina on samuti väga oluline ümberõppe algatuste kujundamisel ja töötajate tõhusal juurdepääsul koolitusele. Ainus viis nende eesmärkide saavutamiseks on arendada elukestvalt uusi digitaalseid ja digitaliseeritud oskusi ning keskkonnahoidlikke oskusi. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Igas vanuses inimeste kutsealasel arengul on ülioluline roll õiglase digi- ja rohepöörde tagamisel. Sellega seoses nõuab komitee, et ELi digiõppe tegevuskava aastateks 2021–2027 ning nõukogu soovitused digioskuste ja digitaalse koolituse kohta sisaldaksid tõhusaid strateegiaid töötajate ja töötute paremaks koolitamiseks ja nende oskuste kohandamiseks kõigis sektorites, olenemata ettevõtte suurusest. Digioskustealast koolitust tuleb kohandada iga kutseala ja sektori vajadustele, tagades alati töö- ja pereelu ühitamise. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee tunnistab, et uute oskuste õppimise ja oskuste kohandamise eest uute digi- ja roheülesannetega vastutab kogu ühiskond tervikuna. Sellega seoses märgib Euroopa Komisjon, et 90 % töökohal toimuvast koolitusest rahastavad ettevõtjad (6). Liikmesriigid, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja ettevõtjad peaksid oma valdkondlike ühenduste kaudu ja ka individuaalselt välja töötama oskuste parandamist toetavaid strateegiaid digipöörde hoogustamiseks ja rohepöördega tegelemiseks. Põhjalikult tuleb analüüsida ja heade tavadena jagada häid näiteid riiklikest rahastamismehhanismidest ja kollektiivlepingutealase koolituse strateegiatest (7). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee peab kiiduväärseks Euroopa Ametiühingute Keskliidu (ETUC), BusinessEurope’i, Euroopa üldhuviteenuste ühenduse ja Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliidu (UEAPME) vahel sõlmitud digipööret käsitlevat Euroopa raamlepingut, (8) milles märgitakse: „Kui tööandja nõuab, et töötaja osaleks tööga seotud koolitusel, mis on otseselt seotud ettevõtte digiüleminekuga, maksab koolituse eest tööandja või selle eest makstakse kooskõlas kollektiivlepingu või riikliku tavaga. Koolitus võib toimuda ettevõttesiseselt või -väliselt ning toimub nii tööandjale kui ka töötajale sobival kokkulepitud ajal ning võimaluse korral tööajal. Kui koolitus toimub väljaspool tööaega, tuleks ette näha asjakohane hüvitis.“ Komitee nõuab, et neid põhimõtteid võetaks arvesse digiõppe tegevuskava aastateks 2021–2027 väljatöötamisel. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee tunnistab, et õiglase ülemineku saavutamiseks on vaja tagada, et igaühel oleks võimalik parandada oma igapäevaülesannetega seotud põhilisi digioskusi, samuti mõista küberturvalisust, digitaalset suhtlust, andmeturvet, isikuandmete kaitset, eraelu puutumatust internetis ja desinformatsiooni ohte. Sellega seoses nõuab komitee, et pädevad asutused tunnustaksid ja sertifitseeriksid digioskuste ja -pädevuse alast koolitust. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee jagab nõukogu soovitust keskkonnasäästlikkust toetava õppe kohta (9) seoses digivaldkonna mikrokvalifikatsioonitunnistustega, kuid juhib tähelepanu sellele, et need peavad täiendama täielikke diplomeid ja tunnistusi. Lisaks märgib komitee, et nende kvaliteet peab olema tagatud ja sertifitseeritud, mitte ainult valideeritud, et neil oleks oluline roll ka formaalse ja mitteformaalse õppe valideerimisel. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee tunnistab, et õiglase ülemineku tagamiseks peab oskustealane väljaõpe olema seotud tasustatud õppepuhkusega kooskõlas riiklike õigusnormide ja riiklike kokkulepetega. See peab võimaldama töötajatel osaleda karjääri kujundamise programmides ja kursustel seoses uute keskkonnahoidlike ja digitaalsete töökohtadega, võimaldades samal ajal inimese töö- ja pereelu ühitamist. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Seoses Euroopa Komisjoni kestlikkuspädevuse raamistikuga, (10) mis vastab inimeste kasvavale vajadusele parandada ja arendada neid teadmisi, oskusi ja hoiakuid, mida on vaja selleks, et elada, töötada ja tegutseda kestlikul viisil, kutsub komitee komisjoni üles looma tööotsijatele ja töötajatele konkreetseid lahendusi, et neil oleks tõhus juurdepääs kvaliteetsele ja kaasavale kutseõppele, mis aitab neil omandada rohe- ja digipöördeks vajalikke oskusi. Sellega seoses kutsub komitee üles suurendama koolituse tõhusust ja kvaliteeti, et tagada kvaliteetne, kaasav ja võrdne koolitus kõigile. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee palub komisjonil luua 2030. aastaks iga-aastase näitaja selle kohta, kui palju täiskasvanud töötajaid – pöörates erilist tähelepanu noortele – osaleb keskkonnahoidlike oskuste, keskkonnateadlikkuse, ökoloogilise ja keskkonnavastutuse alasel koolitusel, kasutades lihtsaid ja VKEde jaoks kohandatud vahendeid. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Praegusi koolitusprogramme tuleb kohandada uute ülesannetega. Seepärast kutsub komitee üles edendama ja hõlbustama olemasolevate õppeprogrammide kohandamist nii, et need sisaldaksid rohepöörde kontekstis vajalikke oskusi, ning koolitama õpetajaid nendes valdkondades. Kutseõpe peab hõlmama keskkonnavastutuse ja kliimateadlikkuse alast koolitust. Koolituskursuste hindamine ja sertifitseerimine on väga oluline. Komitee kutsub Euroopa Komisjoni üles julgustama liikmesriike võtma vajalikke meetmeid, et tagada tööotsijatele ja töötajatele juurdepääs kvaliteetsele, hinnatud ja sertifitseeritud koolitusele. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Vaja on teavet kõigi tegevusvaldkondade kohta ja nende head nähtavust. Teabe või töökohtade ja kvalifikatsiooni vaatluskeskuste näol Euroopas ja mõnes ELi riigis juba olemasoleva põhjal võiks kindlaks teha head tavad, et hinnata tulevasi vajadusi, suurendada teadlikkust ning kaasata töötajaid ja ettevõtjaid, et töötada ühiselt välja tulevikustsenaariumid meetmete võtmiseks ja uute talentide ligimeelitamiseks. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Komitee peab oluliseks kehtestada strateegiline järelevalve vajalike oskuste üle, et ennetada liikmesriikide tööturu ja ühiskonna tulevasi koolitusvajadusi, et vältida rohe- ja digilõhet ning tugevdada ELi konkurentsivõimet. Sotsiaalpartneritel, kodanikuühiskonnal ja avalikel tööturuasutustel peab olema nõudmiste analüüsimisel ja diagnoosimisel juhtroll. Nad peaksid olema kaasatud vajalike oskuste prognoosimisse ning olema teadlikud pakutava koolituse vastavusest ettevõtjate poolt nõutavatele oskustele, tööturule ja suundumustele, ja seda ka piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Digi- ja roheoskused ja -pädevus

| 4.1. | Komitee teeb ettepaneku integreerida kestlik areng haridus- ja koolituspoliitikasse ja -programmidesse, nagu Euroopa haridusruum ja digiõppe tegevuskava, muu hulgas kooskõlas kestliku arengu eesmärgi 4 alaeesmärgiga 7. See tähendab kestliku arengu alase hariduse ja koolituse lisamist programmi „Erasmus+“, ESF+-i ja programmi „Euroopa horisont“ ning koostoime loomist nende programmide vahel. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee rõhutab, et investeerimine inimestesse ja elukestva õppe võimaluste laiendamine on sama oluline kui investeerimine digi-, rohe- ja kestlikku tehnoloogiasse. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee kutsub otsusetegijaid üles parandama õpetajate ja haridustöötajate toetamist digi-, rohe- ja kestlike tehnoloogiate kasutuselevõtul õpikeskkondades, investeerides nende esmasesse ja pidevasse kutsealasesse arengusse ning nende endi digi- ja roheoskuste ja -pädevuse arendamisse. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee kutsub üles investeerima pikaajalistesse interdistsiplinaarsetesse ja erapooletutesse teadusuuringutesse, mis käsitlevad digitehnoloogia erinevaid aspekte hariduses, mis ühendavad haridus-, pedagoogika-, psühholoogia-, sotsioloogia-, neuro-, inseneri- ja arvutiteadused, et põhjalikumalt uurida, kuidas laste mõttemaailm digimaailmas areneb. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee nõuab terviklikku lähenemisviisi digistrateegiatele, mis edendavad põhioskuste arendamist kui sotsiaalse ühtekuuluvuse nurgakivi. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee väljendab heameelt Euroopa oskusteaasta üle ja juhib tähelepanu lähenemisviisile, mille kohaselt arendatakse digi- ja roheoskusi laiemalt. Siiski on väga oluline kõrvaldada põhiliste digioskuste puudujäägid, võttes arvesse, et ainult 54 %-l eurooplastest on sellised oskused, samas kui Euroopa digikümnendi eesmärkide kohaselt peaksid 2030. aastaks 80 %-l eurooplastest olema vähemalt põhilised digioskused. Komitee tunnistab vajadust toetada pädevuse arendamist, et vastata selliste uute tehnoloogiate, nagu suurandmete analüüsi, tehisintellekti ja küberturvalisuse kasutuselevõtuga seotud vajadustele. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee leiab, et digitaalse kodanikupädevuse arendamine on eeltingimus, et tagada kõigi õpilaste aktiivne osalemine ühiskonnas. Rohe- ja digipöördes tuleks erilist tähelepanu pöörata soolisele lõhele naiste juurdepääsul koolitusele. Suuremat osa elanikkonnast ei saa jätta kõrvale soolise lähenemise puudumise tõttu. Selleks tuleb paremini edendada Euroopa digipädevuse raamistikku (DigComp 2.0), tagamaks, et eri haridus- või koolitusteenuse osutajad ning haridus- ja koolitusvaldkonna sidusrühmad seda aktsepteerivad, et edendada digikodanikuks saamiseks vajalikku laiemat pädevust. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komitee märgib, et erinevused juurdepääsul digitaalsetele vahenditele ja digioskuste arendamisel on seotud sotsiaal-majandusliku keskkonnaga. Piirkondlikud ja sotsiaal-majanduslikud erinevused tuleks kõrvaldada, tagades sihipärase toetuse kõige ebasoodsamas olukorras olevatele rühmadele ja pöörates tähelepanu maapiirkondadele. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee kutsub üles edendama kasutatavates digivahendites koostalitlusvõime ja avatud protokollidega seotud põhimõtete kehtestamist, et edendada demokraatlikumat veebipõhist õpperuumi ning digivahendeid, mis on alternatiiviks juurdunud traditsioonilistele vahenditele ning mis võimaldavad õppimist ja sisu ühiselt luua. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Digioskuste arengut tuleb jälgida Euroopa poolaasta ning taaste- ja vastupidavusrahastu kaudu, tagamaks, et kõiki digitaristu lünkade täitmiseks kasutatavaid rahastamisvahendeid toetatakse asjakohase õppepoliitikaga digioskuste edendamiseks. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee tunnistab, et kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja samuti VKEdel on raskusi digipöördega kohanemisel, sest neil ei ole digipöördeks piisavalt vahendeid ega selleks sobivat koolitust. Tuleb luua rohkem rahastamisvõimalusi, vastastikuse õppimise meetmeid ja digiressursside vahetamist sektoris, võttes arvesse, et kodanikuühiskonna organisatsioonid toimivad kõigile pakutavate haridus- ja koolitusteenuste võimaldajate või osutajatena. Lisaks tuleb edendada juurdepääsu vabavarale, et tagada tasuta juurdepääs, luua ühiselt demokraatlikul viisil veebiruume ja edendada alternatiivseid digiressursse, mis avavad kõigile veebiruumi. |
| --- | --- |

4.11.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.cedefop.europa.eu/en/news/more-employment-higher-skills-demand

1

(2)  https://www.businesseurope.eu/sites/buseur/files/media/reports_and_studies/2020-06-22_agreement_on_digitalisation_-_with_signatures.pdf

2

(3)  https://www.businessinsider.com/service-industry-work-from-home-remote-madrid-london-paris-berlin-2021-2?r=US&IR=T

3

(4)  https://www.cedefop.europa.eu/files/3092_en.pdf

4

(5)  Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2020. aasta resolutsioon Euroopa rohelise kokkuleppe kohta.

5

(6)  Adult Learning Statistical Report, https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8337&furtherPubs=yes.

6

(7)  Näiteks Scuola Edile rahastamine Itaalia ehitussektoris sektori kollektiivlepingu kaudu ja Fondi Interprofessionali, millest rahastatakse VKEde koolitustegevust, milles sotsiaalpartnerid on kollektiivlepingutes kokku leppinud.

7

Scuola Edile

Fondi Interprofessionali

(8)  http://erc-online.eu/wp-content/uploads/2020/07/Final-22-06-20-with-signatures_Agreement-on-Digitalisation-2020.pdf

8

(9)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2022-INIT/et/pdf

9

(10)  https://joint-research-centre.ec.europa.eu/greencomp-european-sustainability-competence-framework_en

10

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/71

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „ELi puudega isiku kaart“

(ettevalmistav arvamus Euroopa Komisjoni taotlusel)

(2023/C 228/09)

| Raportöör: | Ioannis VARDAKASTANIS |
| --- | --- |

Raportöör:

Ioannis VARDAKASTANIS

| Konsulteerimistaotlus | ettevalmistav arvamus Euroopa Komisjoni taotlusel, 20.1.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 11
  ettevalmistav arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 135/02/03 |

Konsulteerimistaotlus

ettevalmistav arvamus Euroopa Komisjoni taotlusel, 20.1.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 11

ettevalmistav arvamus

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

135/02/03

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks Euroopa Komisjoni juhtalgatuse, millega võetakse kasutusele ELi puudega isiku kaart, mis võimaldab puuetega inimestel kasutada õigust vabalt liikuda ja elada kogu ELis, hõlbustades kaardiomanike puudestaatuse vastastikust tunnustamist. ELi puudega isiku kaart on olnud puuetega inimeste liikumise pikaajaline soov ja oluline prioriteet, võttes arvesse liikumisvabaduse õiguse jätkuvaid piiranguid, mida soodustab puude mittetunnustamine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee rõhutab, et puude vastastikune mittetunnustamine takistab toetusmeetmete kättesaadavust puuetega inimeste jaoks, otse eirates nende õigusi reisida ja/või asuda elama teistesse ELi liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee mõistab, et selline liikumisvabaduse parandamine puuete vastastikuse tunnustamise teel aitaks kaasa ühise Euroopa identiteedi loomisele ja viiks suurema ühtsuseni puuetega inimeste jaoks, suurendades teenuseosutajate teadlikkust ligipääsu puudumisest ja parandades ligipääsu pikas perspektiivis. See toob neile samal ajal kasu, suurendades külastajate arvu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ELi puudega isiku kaart tugevdab ka koostööd erinevate riiklike ametiasutuste ja valitsusasutuste vahel, et suurendada teadlikkust puuetega seotud küsimustest, tagades nähtamatu puudega inimestele vahendi, mis hõlbustab ligipääsu soodustustele ja teenustele, ilma et nad peaksid oma puuet selgitama. Samuti lihtsustab see teenuste osutamist sellistest liikmesriikidest pärit puuetega inimestele, kus ei ole kasutusel riiklikku puudega isiku kaarti, andes neile dokumendi, mida nad saavad oma puude tõendamiseks kasutada ka riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee rõhutab, et ELi puudega isiku kaardi kasutuselevõtul on oluline tagada nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil meetmed, mille eesmärk on parandada hoonestatud keskkonna, transpordi, teenuste ja kaupade üldist ligipääsetavust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2019/882, (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/2102, (2) transpordi ligipääsetavust käsitlevate määruste (3) ja nendega seotud ligipääsetavusnõuetega. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon teeb ettepaneku võtta vastu seadusandlik algatus ELi puudega isiku kaardi kohta, ning soovitab tungivalt, et ELi puudega isiku kaardi kasutuselevõtt kehtestataks määrusega, kuna määrus on sobivam vahend selleks, et tagada kaardi kiire kasutuselevõtt ja vältida rakendamisest tulenevaid erinevusi riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee rõhutab, kui oluline on tagada, et ELi puudega isiku kaart võimaldaks ligipääsu kõigile riiklikul tasandil juba kättesaadavatele teenustele, hüvitistele ja soodustustele, mille puhul on puuetega inimestele ette nähtud soodustingimused või kohandused, olenemata sellest, kas neid osutavad avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab, et puudega isiku õppima või töötama asumise korral teise liikmesriiki, tagaks ELi puudega isiku kaart võimaluse ajutise ligipääsu saamiseks riikliku sotsiaalpoliitika ja/või riiklike sotsiaalkindlustussüsteemidega seotud hüvitistele, vähemalt puude ümberhindamise ja kinnitamise protsessi vältel. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Kuigi puude tunnustamine ELi puudega isiku kaardi alusel ei tähenda veel puude hindamise mudelite ühtlustamist liikmesriikide vahel, kohustab see liikmesriike täiustama praegusi süsteeme, mis põhinevad peamiselt meditsiinilisel lähenemisviisil, et olla rohkem kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsioonile vastavate mudelitega. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee on seisukohal, et kaart peab olema füüsiline ja digisuutlikkusega, isikutunnistustele ette nähtud standardsuuruses ja kõigile kättesaadav ning muu hulgas sisaldama teavet kaardiomaniku isikliku abistaja ja/või saatva isiku kohta. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee teeb ettepaneku näha ELi puudega isiku kaarti käsitlevate õigusaktidega ette ELi tasandil täielikult juurdepääsetav veebisait, mille juurde kuulub ka kergesti loetav ja viipekeelne versioon, mis on kättesaadav kõigis ELi keeltes ja mis vahendab praktilist teavet iga riigi kohta. Sellega peavad kaasnema ka kogu ELi hõlmavad ja riiklikud teadlikkuse suurendamise kampaaniad kõigis ELi keeltes, mis on suunatud üldsusele, potentsiaalsetele kaardi kasutajatele ja teenuseosutajatele. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee toetab ettepanekut töötada välja uus õigusakt ELi parkimiskaardi kohta koos ettepanekuga ELi puudega isiku kaardi kohta. Siiski kutsub komitee komisjoni üles võtma arvesse, et mõlemad kaardid peavad igal juhul kahe eraldi füüsilise kaardina säilima. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee rõhutab, kui oluline on, et ELi institutsioonid säilitaksid ELi puudega isiku kaardi väljatöötamisel, kasutuselevõtul ja edasisel hindamisel tiheda koostöö puuetega inimeste ning organisatsioonidega, kes esindavad puuetega inimesi ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee on seisukohal, et ELi puudega isiku kaart on täielikult kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega (4)
  ja tagab kasutaja isikuandmete kaitse. Komitee palub komisjonil tagada asjakohaste andmete kõrgel tasemel kaitse ning turva- ja võltsimisvastased meetmed kavandatud õigusakti abil, mis käsitleb ELi puudega isiku kaardi väljatöötamist ja kasutamist. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komitee märgib, et Euroopa kodaniku staatus, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 20, hõlmab õigust vabalt liikuda ja elada liikmesriikide territooriumil (5). Puuetega inimeste puhul on see õigus kaitstud puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, mille on ratifitseerinud Euroopa Liit ja 27 liikmesriiki ning mille artiklis 18 on määratud kindlaks liikumisvabadus, vabadus valida oma elukoht ja kodakondsus teistega võrdsetel alustel. Käsitledes puuet kui erinevaid vaegusi, mis võivad koostoimel erinevate takistustega tõkestada täielikku ja tõhusat osalemist ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel, (6) on kogu ühiskonna kohus kaitsta seda õigust ja võimaldada seda tõhusalt kasutada, eelkõige riikliku ja Euroopa avaliku poliitika kaudu. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | See raamistik hõlmab puuetega inimeste toetust, abi, ligipääsetavusmeetmeid, eriteenuseid, põhjendatud ümberkorraldusi, positiivseid meetmeid ja muud liiki hüvesid kui vahendeid, mille abil saavutatakse õiguste võrdne kasutamine ja ületatakse takistused. Seega tähendab puude mittetunnustamine, mis takistab nende toetusmeetmete kättesaadavust, otseselt seda, et ELis elavad 87 miljonit puuetega inimest ei saa kasutada õigust reisida ja/või asuda elama teistesse ELi riikidesse. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon teeb ettepaneku võtta vastu seadusandlik algatus ELi puudega isiku kaardi kohta, ning soovitab tungivalt, et ELi puudega isiku kaardi kasutuselevõtt kehtestataks määrusega, mida kohaldatakse kõigis liikmesriikides kiiresti, tõhusalt ja ühetaoliselt. Määrus on sobivam vahend selleks, et tagada kaardi kiire kasutuselevõtt ja vältida rakendamisest tulenevaid erinevusi riiklikul tasandil. Õigusaktid ei saa olla soovituslikud, kuna see ei võimalda kaardi üldist ja ühetaolist kasutuselevõttu. Direktiivi puhul kaasneks suur oht, et selle ülevõtmiseks kuluv aeg pikeneb määramata ajaks, mis võib tekitada olukorra, kus ELi puudega isiku kaart on mõnes liikmesriigis juba kasutusel, kuid teistes ELi riikides puuduvad veel selle kasutamist käsitlevad asjakohased õigusaktid. Määrusel aga oleks igas liikmesriigis kohene mõju. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | ELi puudega isiku kaart, mis aitaks kõrvaldada puuetega inimeste vaba liikumise ees seisvad takistused ELis, toimiks ja sellel oleksid ELi puudega isiku passi tunnused, võimaldades tuvastada ja seejärel saada ligipääsu kõigile õiguspärastele teenustele ja hüvitistele. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee leiab, et 2016.–2019. aastal kaheksas liikmesriigis käivitatud katseprojekt näitas kaardi teostatavust ja võimalusi kaardi kasutajate jaoks ning kuidas see võimaldab lihtsamat liikuvust, tagades ligipääsu soodustingimustele konkreetsete teenuste puhul, mis on vastuvõtva liikmesriigi puuetega inimestele juba kättesaadavad. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kaardi tõhusust kirjeldati katseprojekti hindamises, (7) mis koostati 2021. aastal. Näiteks suurendas kaardi kasutamine puuetega inimeste osalemist kultuuri- ja vabaajasektoris, suurenes piiriülene liikuvus ja paljude kasutajate jaoks paranesid välisriigis viibides reisikogemused. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Hindamine näitas siiski ka seda, et kasutajad soovisid suuremat ambitsioonikust ja enamate sektorite hõlmamist, sealhulgas transpordisektor, mis oli puudulik. Samuti peeti väga vajalikuks teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et potentsiaalsed kaardi kasutajad saaksid paremini aru uutest võimalustest ning teenuse osutajad oskaksid kaarti ja sellega kaasnevaid soodustusi ja teenuseid paremini tuvastada. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Hindamisaruandes on selgelt välja toodud võimalused, kuid ka puuetega inimeste soovid ja võimalikud lüngad, mis ELi puudega isiku kaardi kasutamisel võival esile kerkida, kui sektorite hõlmatus on piiratud. Seepärast rõhutab komitee, kui oluline on anda ELi puudega isiku kaardi kasutajatele ligipääs kõigile riiklikul tasandil juba võimaldatavatele teenustele, hüvitistele ja soodustustele, mille puhul on puuetega inimestele ette nähtud soodustingimused või kohandused, olenemata sellest, kas neid osutavad avalik-õiguslikud või eraõiguslikud üksused. Komitee leiab, et õigusaktidega ei tohiks kehtestada kitsapiirilist sektorite loetelu, vaid asjakohaseid õigusakte tuleks kohaldada kõikide ELi ühtse turu teenuste suhtes, kuna nimekirja kandmine tooks kaasa palju erandeid, säilitades enamiku praegustest takistustest ja piirates nende tõhusust. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Riikliku sotsiaalpoliitika ja/või riiklike sotsiaalkindlustussüsteemidega seotud hüvitiste puhul, nagu otsene majanduslik toetus, isikuabiteenuste osutamine, õppurite toetamine või tööga seotud hüvitised ettevõtetele puuetega töötajate värbamisel, on komitee seisukohal, et puudega isiku õppima või tööle asumise korral teise liikmesriiki peaks ELi puudega isiku kaart selliseid teenuseid ajutiselt võimaldama, vähemalt puude ümberhindamise ja kinnitamise protsessi vältel. See tähendab, et puuetega inimestel, kes asuvad elama teise liikmesriiki töötamise või õppimise eesmärgil (nt programm „Erasmus+“), on võimalus võrdsetel alustel saada mis tahes toetust, mis on vajalik töötamiseks või õppimiseks. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Komitee rõhutab, et ELi puudega isiku kaart on täielikult kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega ja tagab kasutaja isikuandmete kaitse, sest selle dokumendi kasutamine teenustele ja hüvitistele ligipääsu saamiseks vabastab isiku kohustusest näidata oma isikuandmeid ja nendest teavitada (eelkõige puude hindamisega seotud andmed ja tervist käsitlevad isikuandmed). |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | ELi puudega isiku kaarti käsitlev ettepanek peaks hõlmama jõustamis- ja järelevalvesüsteemi käivitamist, et tagada selle sujuv ja tõhus rakendamine, ning struktuuri loomist, mille abil suunata ja hallata kasutajate kaebusi ja taotlusi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Komitee mõistab, et puude tunnustamine ELi puudega isiku kaardi kaudu ei tähenda aga puude hindamise mudelite ühtlustamist liikmesriikides. Sellest olenemata kohustab see liikmesriike täiustama praegusi süsteeme, mis põhinevad peamiselt meditsiinilisel lähenemisviisil, et liikuda puuetega inimeste õiguste konventsioonile vastavate mudelite suunas. Vastavalt Euroopa Parlamendi hiljutisele uuringule puuete hindamise ja vastastikuse tunnustamise ning ELi puudega isiku kaardi kohta valitseb kindel üksmeel selles, et on vaja parandada ühiste põhimõtete vastuvõtmist ning paremini ühtlustada puuete määratlusi, hindamist ja vastastikust tunnustamist. Samuti mõistab komitee, et praegused hindamissüsteemid on keskendunud rohkem individuaalsetele omadustele kui keskkonnanäitajatele, tuginedes suuresti meditsiinilistele teadmistele või keskkonnaväliselt toimuvale üksikisikute testimisele, mitte terviklikumale lähenemisviisile, milles võetakse arvesse inimeste tegelikku eluolu (8). |
| --- | --- |

2.12.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee on seisukohal, et kaart peab olema füüsiline ja digisuutlikkusega. Näiteks ruutkood ja/või elektrooniline kiip, mis võimaldab ühenduda puude hindamise andmetega, oleks positiivne täiendus. Füüsiline kaart peab olema täielikult juurdepääsetav, sisaldama punktkirjas kirjeldust ja vastama isikutunnistustele ette nähtud standardsuurusele. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ELi puudega isiku kaardi projekt peab sisaldama ELi tasandi veebisaiti, kus on esitatud praktilised andmed iga riigi kohta, näiteks kus kaarti taotleda ja kuidas see toimib. ELi veebisait, samuti riikide veebisaidid ja kaardi täielik taotlusprotsess, peaks olema kättesaadav kõigis ELi ametlikes keeltes ning kergesti loetavas ja viipekeelses versioonis. Samuti see peab olema juurdepääsetav veebisisu juurdepääsetavussuuniste (9) kõrgeimal vastavustasemel (AAA). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ELi puudega isiku kaart peaks sisaldama ka teavet kaardiomaniku isikliku abistaja ja/või saatvate isikute kohta, et lisada nad hüvitiste ja toetuse kohaldamisalasse, kui see on asjakohane. Seda teavet võib füüsilisel kaardil väljendada konkreetse sümboli või märkega. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee leiab, et ELi puudega isiku kaardi kasutamine peab olema vabatahtlik, kusjuures õigusaktidega tuleb määratleda, et iga puudega inimene võib ise otsustada, kas ta soovib kaarti taotleda, ning puude tõendamisel ei tohiks kunagi kaasneda sellise kaardi omamise kohustust. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee kutsub komisjoni üles tagama rahastamisvahendi ELi puudega isiku kaardi kasutuselevõtuks kõigis ELi liikmesriikides, sealhulgas kogu ELi hõlmav veebisait. Hiljem tuleb tagada kaardi trükkimise ja väljastamise, personali, teabevahetuse ning veebisaidi haldamise ja sellega seotud vahendite, näiteks võimalike mobiilirakenduste jätkuv rahastamine. Seda võiks teha kas ELi rahastamisvahendi ja/või riiklike rahastamisvoogude jätkamise kaudu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Teabevahetus ja teadlikkuse suurendamine ELi puudega isiku kaardi kohta on äärmiselt olulised, et tagada kaardi kättesaadavus kõigile võimalikele kasusaajatele ja teenuseosutajatele. Kaardi kasutuselevõtuga peaksid kaasnema kogu ELi hõlmavad ja riiklikud teadlikkuse suurendamise kampaaniad, mis on suunatud üldsusele, potentsiaalsetele kaardi kasutajatele, et need saaksid taotluse esitada, ning teenuseosutajatele, et need saaksid kaardisüsteemiga ühineda, misläbi see süsteem saavutaks oma täieliku potentsiaali. Teavet tuleks pakkuda kõigis ELi keeltes, kergesti loetavas ja viipekeelses versioonis, et tagada juurdepääs kõigile. Eriti tuleb teha jõupingutusi nende puuetega inimesteni jõudmiseks, kellel võib olla raskusi juurdepääsul teabele kaardi olemasolu, eeliste ja selle taotlemisega seotud protsesside kohta, näiteks psühhosotsiaalse või intellektipuudega inimesed ja need, kellel on piiratud tugisüsteem (nt puuetega pagulased). Et jõuda paremini Ukrainast pärit puuetega pagulasteni, tuleks suhelda ka ukraina keeles. Kampaaniatele peab järgnema korrapärane teabevahetus, et teavitada kaardiomanikke ja üldsust kaardisüsteemi uutest täiendustest ja kaardi eelistest üldiselt, et tagada selle ELi projekti hea nähtavus. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee rõhutab, et ELi institutsioonide jaoks on oluline säilitada tihe koostöö puuetega inimeste ning organisatsioonidega, kes esindavad puuetega inimesi ELi, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Puuetega inimesed ja neid esindavad organisatsioonid tuleks projekti elluviimisse täiel määral kaasata. See kehtib nii poliitilisele tasandile, kus kaart välja töötatakse, kui ka täideviivale tasandile, kes vastutab selle kasutuselevõtu ja levitamise eest, ning samuti teavitamismeetmete puhul. Komisjon peaks igal aastal liikmesriikides korraldama teabevahetusi probleemide, edusammude ja heade tavade kohta, kaasates puuetega inimesi ja nende organisatsioone, et parandada ajapikku kaardi kohaldamisala ja kasutust. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ELi puudega isiku kaardi kasutuselevõtu raames tuleks koguda anonüümitud andmeid hüvitise saajate kohta, liigitatuna soo ja vanuse alusel. |
| --- | --- |

3.8.

4.   ELi parkimiskaart

| 4.1. | Komitee mõistab, kui oluline on ajakohastada õigusakte, millega ühtlustatakse ELi parkimiskaardi omadused ja toimimine. Riiklikul, piirkondlikul või isegi kohalikul tasandil rakendatava kaardi eri vormid toovad kasutajate jaoks endiselt kaasa takistusi ja tõrkeid. Sellegipoolest on parkimiskaardi kasutamine paljude puuetega inimeste jaoks äärmiselt oluline, eelkõige kuna see on ainus lahendus, mis võimaldab juurdepääsu piiratud ligipääsuga linnapiirkondadele, sest ühistransporti ei ole puuduliku ligipääsetavuse tõttu sageli võimalik kasutada. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee leiab, et ELi parkimiskaardi vorm, omadused ja väljastamiskord tuleks ühtlustada liikmesriikidele siduvas vormis ja sellest tuleks kaardi kasutajaid arusaadaval viisil teavitada. Kontrolli kaardi petturliku kasutamise ja puuetega inimestele ette nähtud parkimiskohtade ebaseadusliku kasutamise üle tuleks tugevdada ning rakendada rangemaid turva- ja võltsimisvastaseid meetmeid koos kõrgemate ja tõhusamate trahvidega väärkasutuse ja võltsimise korral. Teadlikkuse suurendamise kampaania peaks olema suunatud ka üldsusele, et võidelda puuetega inimestele ette nähtud parkimiskohtade ebaseadusliku kasutamise vastu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ELi parkimiskaarti käsitlevad õigusaktid peaksid veelgi ühtlustama vastavus- ja väljastamiskorda käsitlevaid eeskirju liikmesriikidele siduvas vormis ja sellest tuleb kaardi kasutajaid arusaadaval viisil teavitada. Samuti võib see hõlbustada heade tavade vahetamist riiklike ametiasutuste vahel, käivitades sel teemal komisjoni töörühma, mis võimaldab arendada ideid ELi tasandil. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ELi parkimiskaarti käsitlevate uute õigusaktide ja ELi puudega isiku kaarti puudutava ettepaneku väljatöötamisel tuleb arvesse võtta, et mõlemad kaardid peavad igal juhul kahe eraldi füüsilise kaardina säilima. Mitte kõik puuetega isikud, kes on puudega isiku kaardi potentsiaalsed omanikud, ei juhi sõidukit, ning praktilistel põhjustel peab parkimiskaart jääma pargitud sõidukisse, samas kui ELi puudega isiku kaarti peaks selle kasutaja endaga kaasas kandma. |
| --- | --- |

4.4.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/882 toodete ja teenuste ligipääsetavusnõuete kohta (ELT L 151, 7.6.2019, lk 70).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2102, mis käsitleb avaliku sektori asutuste veebisaitide ja mobiilirakenduste juurdepääsetavust (ELT L 327, 2.12.2016, lk 1).

2

(3)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 1; ELT L 46, 17.2.2004, lk 1; ELT L 334, 17.12.2010, lk 1; ELT L 123, 17.5.2003, lk 18; ELT L 315, 3.12.2007, lk 14; ELT L 356, 12.12.2014, lk 110; ELT L 55, 28.2.2011, lk 1; ELT L 42, 13.2.2002, lk 1.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

4

(5)  ELT C 115, 9.5.2008, lk 47, artikli 20 lõike 2 punkt a.

5

(6)  ÜRO, 2006, puuetega inimeste õiguste konventsioon, lepingute sari, 2515, 3.

6

(7)  Euroopa Komisjon, 2021, „Study assessing the implementation of the pilot action on the EU Disability Card and associated benefits“, lõpparuanne https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=en&pubId=8407&furtherPubs=yes.

7

(8)  Euroopa Parlament, „Disability assessment, mutual recognition and the EU Disability Card. Progress and opportunities“, kodanike õiguste ja põhiseadusküsimuste poliitikaosakond, liidu sisepoliitika peadirektoraat, PE 739.397, november 2022.

8

(9)  Veebisisu juurdepääsetavussuunised (WCAG) 2.0 http://www.w3.org/TR/WCAG20/.

9

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/76 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/76

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Virtuaalmaailma, sh metaversumit käsitlev algatus“

(ettevalmistav arvamus Euroopa Komisjoni taotlusel)

(2023/C 228/10)

| Raportöör: | Martin BÖHME |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Hervé JEANNIN |

Raportöör:

Martin BÖHME

Kaasraportöör:

Hervé JEANNIN

| Konsulteerimistaotlus | 20.1.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| | ettevalmistav arvamus |
| Vastutav sektsioon | tööstuse muutuste nõuandekomisjon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 19.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 153/1/2 |

Konsulteerimistaotlus

20.1.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

ettevalmistav arvamus

Vastutav sektsioon

tööstuse muutuste nõuandekomisjon

Vastuvõtmine sektsioonis

19.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

153/1/2

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on veendunud, et metaversumil ja virtuaalmaailmade arengul on tõenäoliselt oluline mõju sellele, kuidas me koos elame. Metaversum on omavahel tihedalt seotud digitaalne universum (virtuaalruum), mis kasutab internetti, avatare ja tarkvaraagente ning seob need kokku uueks füüsiliseks ja virtuaalseks maailmaks. See mõjutab ettevõtluskeskkonda, töötingimusi ja kodanikuühiskonna arengut. Need muutused toovad endaga kaasa nii võimalusi kui ka riske, millega ühiskond peab tegelema. Endiselt on vaja teha edusamme nende uute tehnoloogiate kasutamise heakskiitmisel, sest nendega on võimalik suurendada kõigi töötajate ohutust. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee seisukohast on oluline tagada, et interneti järgmine põlvkond oleks avatud ja ühendatud. Metaversum põhineb omavahel ühendatud virtuaalmaailmade vundamendil, mis on loodud mitmesuguste tehnoloogiate abil, nagu 3D-modelleerimistarkvara, Web 3.0, liit-/virtuaal-/laiendatud reaalsus, tehisintellekt/masinõpe ja hajus-andmetöötlus. Organisatsioonidel on võimalus ette näha, kuidas nende tehnoloogiate abil oma ärimudeleid parandada, kuid nad peavad tegelema kriitilise tähtsusega küsimustega, näiteks kuidas hinnata turusuundumusi, hankida suutlikkust, mõõta kaasatust ja kohandada ettevõtteid konkurentsivõime säilitamiseks. Võimalusi ja probleeme on üksikasjalikumalt kirjeldatud punktides 3.2 ja 3.3 ning mõned konkreetsed näited tööstuse kohta on esitatud punktis 3.10. Pidevalt tuleb analüüsida, kas praegu kehtivad õigusaktid on piisavad virtuaalmaailma reguleerimiseks. Komitee kordab Euroopa Parlamendi hiljutist seisukohta ja rõhutab, et oluline on määrata õigesti kindlaks virtuaalmaailmas osalejate tööalane staatus ja tagada, et neid käsitatakse kas töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjatena, sõltuvalt nende tegelikest töötingimustest. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Metaversumi arendamine tuleb seadusandjatel hoolikalt läbi mõelda, et tagada ohutu keskkond. Pidev koostöö sidusrühmade vahel on vajalik tagamaks, et metaversum toob ühiskonnale kasu. Kuid virtuaalsed maailmad, nagu metaversum, kujutavad endast ka ohtu, eriti lastele ja haavatavatele rühmadele. Platvormihaldurid peavad kehtestama ranged kontrollimehhanismid kahjuliku sisu filtreerimiseks ja kõrvaldamiseks ning kaitsemeetmed ahistamise ja kuritarvitamise vältimiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Metaversum võib mõjutada ka töötingimusi ning töötervishoidu ja -ohutust. Oluline on tagada asjakohaste meetmete võtmine, et tagada piisav teavitamine nendest küsimustest, sealhulgas sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste abil, et tagada töötajate ohutus ja juurdepääs koolitusele, et parandada pädevust ja oskusi. EL peab tagama, et reaalses maailmas kehtivaid õigusakte järgitakse ka virtuaalmaailmas ning et vajaduse korral võetakse asjakohaseid meetmeid metaversumi konkreetseks reguleerimiseks. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee hinnangul keskendub metaversumi kasutamine tööstuses praegu tegevuse optimeerimisele, andmete kogumisele ja tulemuslikkuse parandamisele. Digiteisikud on osutunud ettevõtete jaoks väärtuslik vahend kõnealuste eesmärkide saavutamisel. Metaversum peab pakkuma lahendusi lahendamata probleemidele või võimaldama toodete tootmist odavamalt ja vähema aja jooksul, parandama kvaliteeti, vähendama riske ja suurendama tõhusust. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Metaversumil võib olla positiivne mõju keskkonnale ja kliimamuutustele, võimaldades teha kaugtööd täiesti uuel tasandil, vähendades vajadust füüsilise reisimise järele ja vähendades CO2 heidet. Lisaks saab metaversumit kasutada kestlike tavade, näiteks taastuvenergia süsteemide ja arukate linnade simuleerimiseks ja katsetamiseks enne nende rakendamist füüsilises maailmas. Siiski tuleb arvesse võtta ka metaversumi aluseks oleva tehnoloogia energiatarbimist ja CO2 jalajälge. Virtuaalsete maailmade laienemine suurendab veelgi ülemaailmset energianõudlust. See suurendab vajadust energia tootmise järele taastuvatest allikatest. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et juba praegu on vaja käsitleda metaversumis toimuva tegevuse maksustamisega seotud küsimusi. Maksuküsimused metaversumis on keerulised, sest traditsioonilised maksumudelid ei pruugi olla asjakohased ning õiglaste ja tõhusate maksude kogumiseks võib olla vaja uusi meetodeid. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Järgmise põlvkonna internet on avatud ja omavahel ühendatud, mis on kaubanduse ja ühiskonna jaoks digitaalne võimendaja. Metaversumiga seotud tehnoloogiad – liitreaalsus, virtuaalreaalsus, laiendatud reaalsus ja digiteisikud – on võimelised kiirendama kaasamist, sotsialiseerumist, koostööd ja kogemusi, pakkudes kasutajatele uusi immersiivsel tehnoloogial põhinevaid võimalusi toodetele ja teenustele juurdepääsuks. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Organisatsioonidel on võimalus ette kujutada, kuidas järgmise põlvkonna internet parandab nende tooteid ja teenuseid. See hõlmab metaversumi mõju kaubandusele, seda, kuidas liitreaalsus saab koolitust parandada, kuidas 3D-modelleerimist ja digiteisikuid tõhusalt kasutada ning kuidas meelelahutuses virtuaalreaalsust rakendada. Kuid uute virtuaalmaailmade, nagu metaversum, tekkimine tõstatab ka organisatsioonide jaoks mitmeid kriitilise tähtsusega küsimusi, mis vajavad kiiret tähelepanu. Esiteks peavad nad ette nägema sobivaid võimalusi ning hindama turgu, klientide vajadusi ja suundumusi, et jääda konkurentsivõimeliseks. Teiseks vajavad nad suutlikkuse tagamiseks tõhusaid protsesse, sealhulgas partnerlusi ja allhankeid. Kolmandaks on väga tähtis mõõta kaasatuse ja kogemuste mõju, et pidevalt suurendada jõudlust ja klientide rahulolu. Lõpetuseks peavad organisatsioonid kohandama oma ärimudeleid uute tehnoloogiate, turgude ja klientide ootustega, et jääda konkurentsivõimeliseks. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | On vaja kaaluda seda, kuidas tasakaalustada virtuaalne ja füüsiline maailm, et tagada metaversumi vastutustundlik ülesehitamine. Oluline on tagada, et metaversum oleks tarbijate jaoks turvaline keskkond ja oleks kooskõlas avatud visiooniga interneti järgmisest iteratsioonist. Tarbijad peavad olema valmistunud selle kasutamiseks ja saama koolitust. Laste ja teismeliste puhul peaks see toimuma eelistatavalt juba koolis. Lisaks on oluline kaaluda, kas tehnoloogia suudab meie ettekujutatud metaversumi ehitamiseks piisavalt kiiresti areneda. Need küsimused nõuavad pidevat dialoogi ja koostööd sidusrühmade, sealhulgas tööstuse, poliitikakujundajate, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna võrgustike vahel, et tagada metaversumi arengu kasu ühiskonnale tervikuna. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komitee juhib tähelepanu võimalikele ohtudele, mis avalduvad eelkõige lastele ja haavatavatele rühmadele, nagu puuetega inimesed ja vähemused. Kuna metaversum toimub virtuaalmaailmas, saavad õigusrikkujad kergemini säilitada anonüümsust ning karistamatult levitada pahatahtlikke ja kahjulikke sõnumeid teistele kasutajatele. See võib viia küberkiusamiseni. Metaversum võib sisaldada potentsiaalselt kahjulikku või sobimatut sisu, mis ei sobi lastele. On oluline, et platvormihaldurid kehtestaksid ranged kontrollimehhanismid sellise sisu filtreerimiseks ja kõrvaldamiseks. Samuti võib olla problemaatiline see, et metaversumi intensiivne kasutamine võib tähendada mitteaktiivset elustiili. ELi poliitiline ülesanne ja vastutus on määrata kindlaks ja jälgida virtuaalmaailmade õiguslikke ohutustingimusi. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee rõhutab, et virtuaalmaailmad võivad mõjutada töötingimusi ning töötervishoidu ja -ohutust. Pidevalt tuleb analüüsida, kas praegu kehtivad õigusaktid on piisavad virtuaalmaailma reguleerimiseks. Komitee kordab Euroopa Parlamendi hiljutist seisukohta ja rõhutab, et oluline on määrata õigesti kindlaks virtuaalmaailmas osalejate tööalane staatus ja tagada, et neid käsitatakse kas töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjatena, sõltuvalt nende tegelikest töötingimustest (1). Oluline on tagada, et võetakse asjakohased meetmed töötajate ohutuse tagamiseks ja et kohaldatakse samu standardeid nagu reaalses maailmas. Sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised on seetõttu nende meetmete tagamiseks hädavajalikud. Samuti on oluline, et töötajad oleksid nõuetekohaselt koolitatud ja informeeritud, et nad saaksid virtuaalmaailmas ohutult ja tõhusalt töötada. Elukestev õpe on enam kui vajalik. Oskuste hindamine inimese kogu karjääri vältel on oluline koolitusvajaduste rahuldamiseks (täiendav ja ümberõpe). Ka siin on sotsiaaldialoogi ülesanne pakkuda kollektiivset lähenemisviisi, et võimaldada igale töötajale juurdepääs sellisele oskuste hindamisele ja koolitusele, mis on vajalik pädevuse ja oskuste parandamiseks ning Euroopa autonoomia suurendamiseks virtuaalmaailmas. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee leiab, et virtuaalmaailmad, nagu metaversum, mõjutavad keskkonda ja ressursside tarbimist. Ühelt poolt võivad nad tarbida märkimisväärses koguses energiat, eriti kui neid majutatakse suure jõudlusega serverites. See võib suurendada nõudlust elektri järele ja seega suurendada CO2 jalajälge. Teisest küljest võivad virtuaalsed maailmad siiski pakkuda potentsiaali, mida saab kasutada tegelike kogemuste ja suhtluse asendajana. Sellel võib olla positiivne mõju ressursitarbimisele, eriti kui inimesed reisivad vähem ja kasutavad vähem füüsilisi tooteid. Komitee arvates on vaja regulatiivseid nõudeid tagamaks, et virtuaalmaailma operaatorid võtaksid meetmeid energia- ja ressursitarbimise vähendamiseks. See hõlmab taastuvenergia, näiteks päikese- või tuuleenergia kasutamist, serverite ja riistvara optimeerimist energiatarbimise vähendamiseks ning riistvara ja seadmete ringlussevõtu ja korduskasutamise edendamist. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Komitee arvates tuleb virtuaalmaailmade reeglites ja juhtimisel juhinduda Euroopa väärtustest ja inimkesksest filosoofiast. Seepärast peaks Euroopa võtma metaversumi arendamisel juhtpositsiooni. ELi kui reguleeriva asutuse ülesanne on nii palju kui võimalik leida rahvusvahelisel tasandil hea tasakaal standardite koostalitlusvõime osas, mis tuleb kehtestada koostöös kõigi asjaomaste sidusrühmadega, sealhulgas sotsiaalpartneritega. Erilist tähelepanu tuleks pöörata sotsiaalsele mõõtmele ja eriti noortele seoses metaversumi kõrvalmõjuga. Samuti tuleb vältida geograafilist tasakaalustamatust ja ebavõrdsust, mis tuleneb digitaalse taristu erinevustest kogu Euroopas. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ettevõtete maksustamine metaversumis on keeruline ülesanne, sest enam ei piisa traditsioonilistest geograafiliste piiride ja füüsiliste asukohtade mõistetest. Maksustatava tulu kindlaksmääramine, digitaalse vara hindamine ja ärivaldkondade piiritlemine nõuab maksubaasi korrigeerimist. Samuti on oluline luua asjakohased reguleerimismehhanismid, et tagada õiglased maksutavad. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Metaversumi põhielemendid

| 3.1.1. | Tehnilisest vaatepunktist põhineb metaversum omavahel ühendatud virtuaalsete maailmade vundamendil, kus iga maailm võib esindada erinevat keskkonda või kogemust. Kasutajatevahelise suhtluse ja interaktsiooni võimaldamiseks metaversumis kasutatakse erinevaid protokolle ja standardeid, näiteks avatud metaversumi koostalitlusvõime protokolli (Open Metaverse Interoperability Protocol, OMI), mis võimaldab sujuvat interaktsiooni erinevate virtuaalmaailmade vahel. Muud tehnilised komponendid hõlmavad võrguprotokolle, kasutajaidentiteedi süsteeme ja tehisintellekti algoritme. Metaversumi tehnoloogiavirnal on neli põhilist elementi: 1) sisu ja kogemused, 2) platvormid (nt mängumootorid), 3) taristu ja riistvara (sealhulgas seadmed ja võrgud) ning 4) võimaldajad (nt maksemehhanismid ja turvalisus). Need komponendid moodustavad kümme kihti, pakkudes kriitilisi põhielemente, millel põhinevad kõik metaversumi kogemused. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Metaversum hõlmab ka majanduslikke ja kaubanduslikke komponente, nagu virtuaalvaluutad, turud ning virtuaalsete kaupade ja teenuste ostmise ja müümise süsteemid. Need komponendid on loodud selleks, et hõlbustada kaubandust ja väärtusvahetust metaversumi sees ning nad võivad läbipaistvuse ja turvalisuse tagamiseks toetuda plokiahelale ja muudele detsentraliseeritud tehnoloogiatele. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Võimalused

| 3.2.1. | Komitee seisukohast väärib märkimist, et metaversumi tulevik koosneb mitmest mõõtmest, sealhulgas tarbija, ettevõtluse ja tööstuse metaversumitest. i) Tarbija metaversum on puhkeruum, kus üksikisikud saavad osaleda virtuaalreaalsuse mängudes ja sotsiaalses suhtluses. ii) Ettevõtte metaversum pakub platvormi ühiseks kavandamiseks koos klientidega. iii) Tööstuse metaversum toimib toodete valmistamise portaalina. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Tööstuse metaversumil on märkimisväärne potentsiaal Euroopa ettevõtete jaoks, kes soovivad optimeerida oma tegevust, koguda andmeid ja parandada tulemuslikkust. Digiteisikute kasutamine tööstussektoris on osutunud ettevõtete jaoks väärtuslikuks vahendiks oma tegevuse optimeerimisel, andmete kogumisel ja tulemuslikkuse parandamisel, näiteks luues tooteid ilma füüsiliste prototüüpideta. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Füüsiliste kogemuste ja interaktsiooni ning nende virtuaalse ja mitmetajulise täiustamise vahelise ülemineku sujuv olemus avab üksikisikutele lõputuid võimalusi. Metaversum on suurepärane hoob värbamiseks, kaasamiseks, riskivabaks koolituseks ning koostööl põhinevate ja immersiivset tehnoloogiat kasutavate kaugtöökeskkondade pakkumiseks, mis meelitavad ligi tulevasi talente, keda tööstus peab arendama. |
| --- | --- |

3.2.3.

3.3.   Katsumused

| 3.3.1. | Komitee hinnangul praegusele olukorrale peab kõnealuste uute tehnoloogiate kasutamine saama senisest suurema toetuse. Vajalik küpsustaseme tõstmine, mida nõuab paljude tehnoloogiate kombineerimine, ning taristu, andmetöötlusvõimsuse ja sidevõrkude arendamine on samuti eeltingimused selle uue interneti ulatuslikuks kasutuselevõtuks tarbijate ja kodanike poolt. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Metaversum toob kaasa pakilisi probleeme, mis hõlmavad ettevõtteid, nende töötajaid, sõltumatuid arendajaid ja sisuloojaid, valitsusi ja tarbijaid. Suurem osa tööjõust tuleb ümber õpetada, et nad saaks metaversumiga konkureerimise asemel seda ära kasutada, ning linnad ja riigid peavad kehtestama end selle arengukeskustena ning nad peavad üleilmsete konkurentidega rinda pistma, et meelitada ligi talente ja investeeringuid ning samuti siduda töötajaid püsivalt. Sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste ülesanne on pakkuda muutuvas töökeskkonnas osalevatele töötajatele kõiki vajalikke võimalusi. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Komitee rõhutab, et ühiskonna tasandil peavad erinevad sidusrühmad määratlema tegevuskava eetilise, turvalise ja kaasava metaversumi saavutamiseks. Suunised võivad olla vajalikud ka küsimustes, mis hõlmavad turvalisust, eetikat ja õigusnormidele vastavust, füüsilist tervist ja ohutust, kestlikkust ning võrdsust ja õiglust. Raskusi valmistavad ka andmekaitsenõuded ja Euroopa isikuandmete kaitse üldmääruse rakendamine metaversumis. Tuleb uurida, mil määral on kehtivad nõuded veel piisavad. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Väga oluline on kaaluda metaversumis virtuaalse ruumi eraldamise küsimust, sest sellega määratakse kindlaks, kellel on juurdepääs teatavatele aladele ja sisule ning kellel mitte. Suurtel platvormioperaatoritel, nagu Facebook, Google ja Microsoft, saab olema oluline roll metaversumi kujundamisel, sest nad on juba virtuaalmaailmas tugevalt esindatud ja neil on taristu pakkumiseks vajalikud vahendid. On oluline, et need ettevõtted täidaksid läbipaistvaid ja õiglasi virtuaalruumile juurdepääsu norme, et luua avatud ja mitmekesine virtuaalmaailm. Lisaks tuleb ka väiksematele turuosalistele anda võimalus osaleda virtuaalse ruumi abil väärtuse loomises. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Kasutajad teatavad üha enam solvavast ja soovimatust käitumisest, sealhulgas kasutajate ahistamisest, avatari interaktsioonide seksualiseerimisest, andmete ärakasutamisest ja reguleerimata hasartmängudest, kiusamisest, täpse seksuaalse sisu esitamisest, rassismist, vägivallaähvardustest ja alaealiste peibutamisest (CCDH, 2022). Peale selle on kogu maailmas kasutajate seas peamisteks murekohtadeks sõltuvus simuleeritud reaalsusest ning eraelu puutumatuse ja vaimse tervisega seotud probleemid (Statista 2020). |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Talendid: ettevõtete metaversumi ehitamine nõuab erilist pädevust. Samuti võib meil vajadus tekkida uute rollide järele, nagu komponentide arendajad, taristu pakkujad, teenuste arendajad ja virtuaalhostid. Euroopa peab püüdlema selle poole, et saada teadlaste ja inseneride jaoks taas vastutulelikuks kogukonnaks ning koolitada nende ametijärglasi. Prioriteediks peab saama olemasoleva tööjõu oskuste täiendamine ja ümberõpe koostöös ülikoolide ja muude haridusasutustega. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Tööriistad: metaversumi arendamisel on pakiline vajadus tööriistade järele, mis suudavad luua sisu mitmemõõtmelistele maailmadele ja integreerida programmeerimine objektidesse. Need vahendid on olulised metaversumi sisu ja teenuste loomisel ja levitamisel. Lisaks peavad need vahendid olema kättesaadavad mitmesugustele erinevatele loojatele ja kasutajatele, alates harrastajatest kuni professionaalsete disaineriteni. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ökosüsteemid ja mudelid: elusobjektide hankimiseks võib vaja minna uusi turge ja platvorme, nagu NFT-d või terved metaversumid. Neid kaupu võib pakkuda toodete või teenustena, kuid hinnakujundus, omandiõigus ja ärimudelid ei ole veel kindlaks määratud. Järjepidevuse tagamiseks tuleb protsessi suunamiseks kehtestada standardid. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee rõhutab, et on väga oluline kaaluda uusi ühiskasutus- ja litsentsimismehhanisme, mis võimaldavad luua ja levitada sisu ja teenuseid, tagades samal ajal intellektuaal- ja tööstusomandi kaitse ning kasutajate eraelu puutumatuse ja turvalisuse. Metaversumi kujundus peab austama kaubamärke, autoriõigusi ja muid litsentse ning intellektuaal- ja tööstusomandi vorme. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tehnoloogilisest ja ühiskondlikust vaatepunktist on metaversumi ulatuslikul kasutusevõtmisel üks peamisi probleeme standardimine. Küberturvalisuse, isikuandmete säilitamise ja kaitse, üksikisikute kaitse ning küberrünnete, küberkuritegevuse ja desinformatiooni vastase võitluse kohta tuleb kehtestada palju protokolle, standardeid ja eeskirju. Euroopa Liidul peab olema tugev roll, et mitte lasta neid seada teistes geograafilistes piirkondades. Euroopa Liit peab seega osalema nende arendamise eest vastutavates rahvusvahelistes konsortsiumides. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Mängutööstus on olnud veebikogukondade korraldamisel esirinnas. See on ka koht, kus paljud inimesed, eriti lapsed ja noored, puutuvad virtuaalmaailmaga esimest korda kokku. Seepärast soovitab komitee, et eelkõige kõnealune sektor võetaks vastutusele ja kaasataks tarbijakaitse standardite väljatöötamisse. |
| --- | --- |

3.9.

3.10.   Praegused virtuaalsete maailmade kasutusjuhtumid tööstuses

| 3.10.1. | Komitee juhib tähelepanu autotootja Renault arvutustele, kes teatas 2022. aasta novembris, et tema Industrial Metaverse võimaldab säästa 780 miljonit eurot tootmistsükli eri etappides. 2025. aastaks oleks võimalik saavutada täiendav 320 miljoni euro suurune kokkuhoid ning 260 miljoni euro suurune kokkuhoid laokulude arvelt, vähendada 60 % sõidukite tarneaega ja vähendada 50 % oma tootmisettevõtete CO2 jalajälge. |
| --- | --- |

3.10.1.

| 3.10.2. | Tervishoius kasutab Pfizer virtuaalse reaalsuse koolituslahendusi, et parandada kliiniliste uuringute protokollide järgimist. Praktikante koolitatakse realistliku ja immersiivse tehnoloogia abil saadud kogemuse kaudu virtuaalses laboris, kus nad saavad suhelda ja katsetada ohutult, reaalsust meenutavates tingimustes. Pfizer juba kasutab sarnaseid tehnoloogiaid, et koolitada oma kohapealseid ettevõtjaid tootmiskohtades. Tööstuse rangete protokollide ja eeskirjade järgimist nii teadusuuringutes kui ka tootmises parandavad märkimisväärselt töötajad, kes on läbinud sellised immersiivset tehnoloogiat kasutavad koolitused. Lisaks sellele näitele võib metaversum tuua kaasa ulatuslikke muutusi tervishoiuteenuste kättesaadavuses ja kvaliteedis, aidates vähendada tervishoiuteenuste puudujääke, eriti maapiirkondades ja äärealadel. |
| --- | --- |

3.10.2.

| 3.10.3. | Lennundus- ja kosmosesektoris kasutavad Airbus ja Boeing juba tööstusliku metaversumi vundamendiks olevat digiteisiku kontseptsiooni tulevase platvormina, et luua inseneri- ja simulatsioonitegevuste toetamiseks oma uutest õhusõidukite- ja tootmissüsteemidest 3D-koopiad. |
| --- | --- |

3.10.3.

| 3.10.4. | Finantssektoris täiustavad mitmed pangad ja kindlustusseltsid oma kliendikogemust ja suhtlemist immersiivset tehnoloogiat kasutavate ja metaversumi lahendustega. Näiteks AXA ostis Web 3.0 platvormil virtuaalse maatüki, et suhelda uute kliendirühmadega ja luua pikemas perspektiivis virtuaalne agentuur. Allianz kasutab klientide teadlikkuse suurendamiseks liitreaalsust. |
| --- | --- |

3.10.4.

| 3.10.5. | Komitee märgib, et uusimad metaversumi ja Web 3.0 algatused on tõenäoliselt toimunud tarbija-, toote-, jaemüügi- ja turustussektoris. Kasutusjuhtumid ulatuvad alates 3D virtuaalsetest poodidest ja immersiivsel tehnoloogial põhinevast sotsiaalsest ostlemisest avataride, brändingu ja turunduse, uue kogukonna kaasamise ja uute lojaalsusprogrammideni, mis põhinevad NFTdel ja Web 3.0 tehnoloogiatel. |
| --- | --- |

3.10.5.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://www.europarl.europa.eu/news/en/press-room/20221212IPR64513/digital-workers-better-working-conditions-and-protection-of-rights

1

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/81 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/81

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Üleminek pikaajaliselt kestlikule transpordisüsteemile“

(ettevalmistav arvamus eesistujariigi Rootsi taotlusel)

(2023/C 228/11)

| Raportöör: | Stefan BACK |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Mateusz SZYMAŃSKI |

Raportöör:

Stefan BACK

Kaasraportöör:

Mateusz SZYMAŃSKI

| Konsulteerimistaotlus | Eesistujariik Rootsi, 14.11.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304
  ettevalmistav arvamus |
| Täiskogu otsus | 14.12.2022 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 12.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 159/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Eesistujariik Rootsi, 14.11.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

ettevalmistav arvamus

Täiskogu otsus

14.12.2022

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

12.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

159/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Üleminek pikaajaliselt kestlikule transpordisüsteemile peab toimuma nii, et kodanikud ja ettevõtjad, sealhulgas tööstus ja transpordisektor, lähevad kaasa nii eesmärgiga vähendada 2050. aastaks transpordisektoris heidet 90 % võrra kui ka selle saavutamise viiside ja vahenditega. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Selle saavutamiseks tuleb üleminek viia ellu nii, et kodanikud ja ettevõtjad näeksid seda finantsiliselt, sotsiaalsest ja praktiliselt vastuvõetavana, ning oleksid tänu sellele üleminekuks valmis ja sooviksid seda aktiivselt toetada. Vastasel juhul on tõsine oht mitte ainult läbikukkumiseks, vaid halvimal juhul sotsiaalseteks rahutusteks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee arvates peavad ülemineku õnnestumiseks olema täidetud järgmised tingimused:






  — | ettevõtjad peavad tundma, et neid ei koormata liigsete kuludega ja et nad säilitavad konkurentsivõime, ja seda mitte ainult ELi siseselt; |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

ettevõtjad peavad tundma, et neid ei koormata liigsete kuludega ja et nad säilitavad konkurentsivõime, ja seda mitte ainult ELi siseselt;

| — | üleminek peab olema töötajate jaoks vastuvõetav ja neile tuleb anda võimalus kohaneda uute töötingimustega sotsiaalselt vastuvõetaval viisil; |
| --- | --- |

—

üleminek peab olema töötajate jaoks vastuvõetav ja neile tuleb anda võimalus kohaneda uute töötingimustega sotsiaalselt vastuvõetaval viisil;

| — | kodanikele tuleb nii linna- kui maapiirkondades tagada liikuvus ja sellele juurdepääs mõistlike kuludega ja headel üldistel tingimustel. |
| --- | --- |

—

kodanikele tuleb nii linna- kui maapiirkondades tagada liikuvus ja sellele juurdepääs mõistlike kuludega ja headel üldistel tingimustel.

| 1.4. | Kui 2050. aasta eesmärgi suhtes ollakse üldiselt üksmeelel, siis seni selle saavutamiseks kavandatud viiside ja vahendite suhtes lähevad seisukohad rohkem lahku. See kehtib näiteks raskeveokitranspordi valdkonnas, kus elektrifitseerimise võimalused näivad olevat väga piiratud ja alternatiivkütuste kättesaadavus ebapiisav. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Transpordisektoris taastuvenergia kasutamisel tuleks arvestada taastuvenergia eri liikide ja nende erinevate allikatega, et olla sõltumatu teatud tarnijatest ja riikidest. Arvesse tuleb võtta ka sõltuvust toorainetest ja komponentidest, mida kasutatakse elektriautode tootmiseks. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mitmeliigilisuse arendamine on äärmiselt oluline, et kasutada nii hästi kui võimalik ära kõiki transpordiliike, sealhulgas uusi heitevabu transpordiliike. Digiüleminek, mahu optimeerimine ja koordineerimine saavad aidata muuta transpordi sidusaks süsteemiks. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Transporditaristu, eelkõige alternatiivkütuste jaotamise taristu, investeeringud ja tõhus taristu kasutamine on eeltingimus transpordialasteks muutusteks, sealhulgas transpordi ligipääsetavus, keskkonnasõbralike kütuste kasutamine, transpordiliikide integreerimine, uuenduste rakendamine ja uute transpordiliikide kasutuselevõtt. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tõstab esile probleemi alternatiivkütuste ja vesinikutaristu kasutuselevõtu ajakava ning TEN-T võrgu rakendamiseks ette nähtud tähtaegade kooskõlastamisega. Samuti on problemaatiline see, et ELi õigusaktides ei käsitleta TEN-T võrguga hõlmamata maapiirkondi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Selleks et võimaldada eri riikidel arendada transporti kestlikult, on vaja arvesse võtta nende eripärasid ja eelistusi. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Transpordi kestlikku arengut, nii nagu see on sätestatud ELi dokumentides, võivad ohustada välised tegurid, kuid kavandatud muudatusi tuleb toetada, et tulemused saavutataks vastuvõetaval moel. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Liikuvusvaesuse probleemi vältimiseks peab sotsiaalselt kestlik transport olema ligipääsetav, kaasav ja taskukohane. Komitee leiab, et ühistranspordil on üleminekuprotsessis täita keskne ülesanne. Selle kaasav olemus võimaldab saavutada nii keskkonnaalaseid kui ka sotsiaalseid eesmärke. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Üleminek ei õnnestu ilma töötajate osaluseta, samas valitseb praegu sektoris töötajate nappus. Seepärast on nii oluline, et transpordisektor oleks tuntud kvaliteetsete töökohtade poolest, mis muudaksid transpordisektoris töötamise atraktiivsemaks. Sellega seoses on keskse tähtsusega sotsiaaldialoog ja kollektiivläbirääkimised. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee rõhutab, et olulised on ulatuslikud konsultatsioonid kõigi asjaosalistega ja teadlikkuse suurendamine ülemineku kõigis etappides. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Arvamuse taust

| 2.1. | Eesistujariik Rootsi taotles ettevalmistava arvamuse koostamist, mis käsitleb üleminekut pikaajaliselt kestlikule transpordisüsteemile. |
| --- | --- |

2.1.

Arvamust tuleks vaadelda rohelises kokkuleppes seatud ambitsioonikate eesmärkide – transpordi CO2 heite vähendamine 2050. aastaks 90 % ja 2030. aastaks 55 % – taustal, mida hakatakse rakendama paketi „Eesmärk 55“ kaudu. Nende eesmärkideni jõudmine parandab ka ohutust.

| 2.2. | Vastavalt kokkuleppele tuleks 2030. aastaks vähendada sõiduautode CO2 heidet 55 % ja kaubikute heidet 50 % ning 2035. aastaks uute sõiduautode ja kaubikute heidet 100 %. Komisjonil on kavas teha ettepanek lubada pärast 2035. aastat CO2-neutraalsete kütustega sõidukeid ning hinnata kokkuleppe sotsiaalset ja majanduslikku mõju 2026. aastal.
  Muud olulised ettepanekud, mis on seotud paketi „Eesmärk 55“ transporti käsitleva osaga ja milles on saavutatud kolmepoolsed kokkulepped, puudutavad heitkogustega kauplemist ning hõlmavad maanteetransporti, lennundust ja meretransporti. Samuti on nende hulgas plaan vaadata läbi taastuvkütuseid käsitlev direktiiv ja määrus taastuvkütuste jaotamise taristu kohta (alternatiivkütuste taristu määrus). |
| --- | --- |

2.2.

Muud olulised ettepanekud, mis on seotud paketi „Eesmärk 55“ transporti käsitleva osaga ja milles on saavutatud kolmepoolsed kokkulepped, puudutavad heitkogustega kauplemist ning hõlmavad maanteetransporti, lennundust ja meretransporti. Samuti on nende hulgas plaan vaadata läbi taastuvkütuseid käsitlev direktiiv ja määrus taastuvkütuste jaotamise taristu kohta (alternatiivkütuste taristu määrus).

| 2.3. | 2021. aasta detsembris esitati ettepanek vaadata läbi määrus üleeuroopalist transpordivõrku (TEN-T) käsitlevate suuniste kohta, eesmärgiga võrku kiiremini ja tõhusamalt rakendada ning kestlikkust edendada, teatis linnalise liikumiskeskkonna raamistiku ja ettepanek digikommunikatsiooni kohta. Transpordiministrite nõukogus kiideti 2022. aasta detsembris heaks ühine lähenemisviis TEN-T ettepanekule. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjoni 2023. aasta tööprogramm sisaldab kaubaveopaketi keskkonnahoidlikumaks muutmist, sealhulgas raskeveokite massi ja mõõtmeid käsitleva direktiivi ning kombineeritud vedu käsitleva direktiivi läbivaatamist. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2023. aasta märtsis esitas komisjon teatise Euroopa vesinikupanga kohta, keskendudes selles rahastamisele. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | 2023. aastal on kavas avaldada teatis liikuvuse ühtse Euroopa liikuvusandmeruumi kohta. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Paketi „Eesmärk 55“ üle käimasolevatel kolmepoolsetel läbirääkimistel saavutatud kokkulepped võivad otsustavalt mõjutada võimalusi täita rohelise kokkuleppe eesmärgid 2050. aastaks. Sama kehtib ka eespool nimetatud, 2023. aastaks kavandatud ettepanekute kohta, mille saatus on kaasseadusandjate kätes. Edu saavutamiseks on oluline leida tõhus viis üleminekuperioodiga toime tulemiseks, seda nii tehniliste, süsteemi arendamise kui ka sotsiaalsete aspektide osas. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Transport hõlmab suurt hulka teemasid, millest paljud puudutavad konkreetseid transpordiliike erinevalt. Transpordi ülemineku elluviimise ja, kui asjakohane, selle protsessi kiirendamise olulised elemendid on laias laastus järgmised: heitkoguste vähendamine, taastuvate energiaallikate arendamine, digiüleminek, suurem tõhusus ja alternatiivsed transpordivahendid linnalises liikuvuses. Need elemendid ja piisava kütusetaristu kättesaadavus näivad olevat ühised probleemid kõigil transpordiliikidel ning nii kauba- kui ka reisijateveo puhul. On oluline, et heiteta ja vähese heitega sõidukite, taastuvkütuste ja transpordi digilahenduste alaseks teadus- ja arendustegevuseks eraldataks piisavalt vahendeid – need võivad pärineda nii era- kui ka avalikust sektorist. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Oluline on, et kõik asjakohased õigusaktid oleksid võimalikult suures ulatuses kooskõlas rohepöörde eesmärkidega ja edendaksid heitkoguste vähendamist, kuid viisil, mis ei kahjusta töötajate sotsiaalseid huve. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tähtis on pöörata piisavat tähelepanu tõsistele sotsiaalsetele tagajärgedele, mida transpordi ümberkujundamine toob kaasa nii töötajate kui ka kasutajate jaoks, ning tagada, et välditakse teatud negatiivset mõju töötajatele. Samal ajal tuleb kindlustada transpordi kättesaadavus ja taskukohasus kasutajatele ning tõhusad ja mõistliku hinnaga logistikaahelad. Asjakohaste lahenduste leidmine nendes küsimustes on oluline selleks, et töötajad, üldsus ja ettevõtjad võtaksid ülemineku omaks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Arvestades väga kaugeleulatuvaid eesmärke ning pidades silmas, et oodata on kasvavat nõudlust transpordi järele – 2050. aastaks peaks see praegusega võrreldes kasvama rohkem kui kaks korda –, muutub ülimalt oluliseks ülemineku hea ja usaldusväärne juhtimine. Arvestada tuleb ka selle olulisusega, et rakendusmeetmed oleksid teostatavad ja neid ka peetaks teostatavaks ning et turule edastataks õigeid signaale. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Usaldatavus on oluline ka selleks, et inimesed oleksid valmis muutma oma harjumusi ja elustiili nii, et see soodustaks üleminekut, nagu näiteks valmisolek investeerida uute jõuseadmetega sõidukitesse, ühisautode kasutamise eelistamine, ühistranspordi laialdasem kasutamine, aktiivsete liikumisviiside (jalgrattasõit või kõndimine) laialdasem kasutamine eeskätt linnades, kaubaveoettevõtete valmisolek vahetada teavet, et suutlikkuse jagamise kaudu parandada võimalusi vahendeid tõhusalt kasutada. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Oluline on teadlikkuse suurendamine ja sellekohaste tegevuste järelmeetmed, et tagada nende mõju. Siinkohal on tähtis roll kodanikuühiskonna organisatsioonidel ja asjaomastel sidusrühmadel. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Linnastumine ja e-kaubanduse areng tähendab muutusi transpordivajadustes ja -mudelites, nagu on märgitud näiteks eespool nimetatud TEN-T ettepanekus ja linnalise liikumiskeskkonna raamistiku teatises. Linnapiirkonnad pakuvad suurepärast konteksti aktiivse ja keskkonnahoidliku liikuvuse ning keskkonnahoidlike kaubaveolahenduste edendamiseks. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Euroopa Liidu 27 liikmesriigis, kus sellised tegurid nagu loodus, demograafia, rahvastikutihedus ning üldised elutingimused ja ettevõtete kulude tase on väga erinevad, võib praktilistel ja teostatavuspõhjustel olla vajalik aktsepteerida, et ei pruugi olla olemas kõigile sobivat lahendust ning et võib olla tuleb olla paindlik ja aktsepteerida erinevaid lahendusi, kui need ei häiri siseturu toimimist. Näiteks võib tuua autorongide kogupikkuse või selle, mil määral võib metsandustooteid kasutada biokütuste tootmiseks, ning biokütuste osakaalu transpordisektoris kasutatavas taastuvenergias. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Lahenduste kavandamisel ja nende ellu viimisel ELi ja riiklikul tasandil peaks üldine lähtepunkt olema tehnoloogiline neutraalsus, et oleks võimalik võtta arvesse riikide eripärasid. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Viimastel aastatel on Euroopat tabanud kriisid, mis mõjutavad transpordisüsteemi toimimist, näiteks COVID-19 pandeemia, mis mõjutas reisijatevedu ja tekitas probleeme kaubaveoühenduste toimimisele. Sõda Ukrainas ja sellest tingitud sanktsioonid on avaldanud märkimisväärset mõju energia kättesaadavusele ja hinnakujundusele, sealhulgas transpordikütustele. Ei saa välistada, et energiaprobleemid ja hinnakujundus võivad mõjutada taastuvkütuste arendamise võimalusi, luues samal ajal tingimusi, mis soodustavad näiteks ühistranspordi arengut. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | See näitab rõhutatult, et oluline on vältida sõltuvust üheainsa energiaallika ühest tarnijast. |
| --- | --- |

3.11.

Nõuded CO2-le – taastuvkütused/jõuallikad – kättesaadavus ja valikuvõimalused

| 3.12. | Euroopa Komisjon keskendub peamiste energiaallikatena taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergiale ja saastevabale vesinikule. Hiljutises kokkuleppes taastuvenergia direktiivi kohta seatakse 2030. aastaks taastuvenergia minimaalseks osakaaluks maailmas 42,5 %, sellest 29 % transpordi valdkonnas, sealhulgas siduv kombineeritud alleesmärk saavutada täiustatud biokütuste/muust kui bioloogilise päritoluga taastuvtoorainest valmistatud vedela ja gaasilise transpordikütuse (RFNBO) 5,5 % osakaal, millest vähemalt 1 % peab moodustama RFNBO. Sellega seoses tulevad esile maakasutuse ja metsamajandamise (LULUCFi ehk maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse) määruse muudatused, millega piiratakse metsasaaduste kasutamist biokütuste tootmiseks ning biomassijäätmete kasutamist kütuste tootmiseks põllumajanduses ja toiduainetetööstuses. See on energiavarustuse küsimuse üldise lahenduse oluline osa, nagu ka geotermilise energia võimalused ja uued lennukikütused. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Peagi avaldatav raskeveokite CO2 heite vähendamise ettepanek tõstatab küsimuse elektriliste jõuallikate võimalike piiride kohta, seda eelkõige pikamaatranspordi puhul, ning selle kohta, kas selliseid sõidukeid on võimalik alternatiivkütustega piisavalt varustada ja kui kalliks läheb nende sõidukite omamine. Seda arvesse võttes on autotööstus esitanud küsimuse, kas on alternatiivseid võimalusi töötada välja vähese CO2 heitega fossiilkütused, et vähendada heitkoguseid ilma, et see nõuaks sõidukipargi uuendamist ja ilma, et oleks vaja spetsiaalset taristut. Kombineeritud lähenemine, mis põhineb mõlemal sambal, on tõenäoliselt optimaalne viis eesmärgi saavutamiseks. See strateegia avaks tee vähese heitega ja heitevabade kütuste, sealhulgas eri vesinikuliikide kiirele arengule ning sellega seotud heitkoguste vähendamise võimalustele nendes transpordisegmentides, kus elektrifitseerimine ei ole praegu võimalik. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee soovitab terviklikumat meetodit sõidukite CO2 heite hindamiseks, nimelt tuleks praegune „paagist ratasteni“ meetod asendada meetodiga „allikast ratasteni“, mis annab parema aluse CO2 heite hindamiseks. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Võtmeküsimus on taastuvate energiaallikate ja vesiniku jaotamiseks vajaliku taristu kättesaadavus. See on hädavajalik, et kasutada transpordisektoris taastuvaid energiaallikaid ning tagada seejuures raskeveokite jaoks vajalik suur maht. Alternatiivkütuste taristu määrust käsitleva kolmepoolse kokkuleppega kehtestatakse muu hulgas eesmärgid sõiduautode, kaubikute ja raskeveokite kasutamiseks TEN-T põhi- ja üldvõrgus alates 2025. aastast ja vesiniku jaoks 2030. aastast. 2030. aastaks peavad olema kaetud raskeveokid. See võib tekitada kooskõlastuse probleemi, sest TEN-T põhivõrk valmib 2040. aastaks ja üldvõrk 2050. aastaks. Probleemiks võib olla ka kättesaadavus maapiirkondades, mida TEN-T ei hõlma. Igal juhul näitavad sagedased viivitused taristuprojektide elluviimisel, et investeeringud peavad olema esmatähtsad ja et tagada tuleb tõhus järelevalve. |
| --- | --- |

3.15.

Tõhusus kui vahend üleminekuks

| 3.16. | Tõhusus parandab transpordi kestlikkust. Tõhusust omakorda on võimalik saavutada, suurendades laadimisvõimet, muutes transporti kiiremaks parendatud taristu abil või täiustades terminali taristut, mis muudab laadimise/mahalaadimise või transpordiliigi vahetamise kiiremaks. Uued tehnoloogiad ja uued transpordivahendite kasutamise viisid, näiteks ühisauto kasutamine, võivad vähendada eelkõige linnaliikluse mahtu. Tõhusust parandavate seadmete kasutamise võimalused ei tohiks sõltuda näiteks sõiduki keskkonnaomadustest, sest see piiraks saavutatava parema kestlikkuse ulatust. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | See tähendab näiteks, et suuremate ja raskemate sõidukite ja/või autorongide lubamisest tulenev suurem kandevõime ei tohiks sõltuda sõiduki keskkonnaomadustest, näiteks nõudest, et sõiduk peaks olema heitevaba, ega olema seotud konkreetse kasutusalaga. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Siiski on sama oluline hoolitseda selle eest, et vähese heitega ja heiteta sõidukitele, lennukitele või laevadele kehtivad teistega võrdsed tingimused, tagades tehniliste nõuetega nii palju kui võimalik, et neil on sama kandevõime kui teistel sõidukitel, laevadel ja lennukitel. Mittefossiilsete kütuste kasutamise hoogustamiseks on vaja ambitsioonikaid eesmärke, et anda investoritele kindlustunne. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Digiüleminek on samuti üks oluline vahend tõhususe suurendamiseks. Ettevõtjatevaheline teabevahetus võib aidata suurendada tõhusust, võimaldada transpordivahendite integreerimist, tegevuse koordineerimist ja parandada nii kestlikkust. |
| --- | --- |

3.19.

Mitmeliigilisus ja üleminek

| 3.20. | Rohelise kokkuleppe põhielement on kõigi transpordiliikide – millest igaüht tuleb käsitleda süsteemi osana – kestlikkuse parandamine. Seepärast peaks eesmärk olema edendada sellist tõhusat ja sujuvat mitmeliigilist transporti, mille raames iga transpordiliik saab anda endast maksimumi tänu paremale üldisele kestlikkusele. Digiüleminek, mahu optimeerimine ja koordineerimine saavad aidata muuta transpordiliigid sidusaks süsteemiks. Juurdepääs võrkudele peaks olema võrdne kõigile transpordiliikidele ja lihtsustama mitmeliigilist transporti. Kõiki transpordiliike tuleks kohelda võrdselt ja need peaksid saama kasu moderniseerimisest, et suurendada tõhusust ja aidata kaasa CO2 heite vähendamisele ning kestlikuma ja vastupanuvõimelisema transpordisektori saavutamisele. |
| --- | --- |

3.20.

Üldine lähenemisviis

| 3.21. | Kestlikkuse parandamiseks tuleks üldise lähenemisviisi raames kasutada optimaalselt olemasolevaid ja toimivaid lahendusi. Kahtlemata tuleb eraldada vahendeid uute ja uuenduslike lahenduste väljatöötamiseks tehnoloogiliselt neutraalsel viisil. Sama oluline on mitte takistada juba olemasolevate võimaluste kasutamist. Transpordisekori üleminek peab olema usaldatav ja realistlik ning selle tulemused peavad olema mõõdetavad. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Seepärast tuleb töötada lahenduste nimel, mis oleksid sotsiaalselt usaldusväärsed ja vastuvõetavad. See tähendab, et tuleb koostada konkreetsed ja kooskõlastatud kavad ning neid tuleks arutada asjaomaste osapoolte vahelises sotsiaalses dialoogis, mis käsitleb seda, kuidas võimaldada töötajatel kohaneda uute pädevusnõuetega ja vältida ajutist töötust. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | On oluline, et lahendused oleksid finantsiliselt vastuvõetavad. See tähendab näiteks, et vähese heitega või heitevabade kütuste kasutamise kulud peavad olema tarbijate jaoks majanduslikult võimalikud ning lubama ettevõtjatel teha toiminguid vastuvõetaval kasumitasemel. Otsene rahaline toetus on lahendus, mida tuleks vältida. Parem lahendus on maksusoodustuste võimaldamine tarbijatele või ettevõtjatele, kes investeerivad kestlikesse lahendustesse. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Tuleb rõhutada riigihangete süsteemi kui vahendit, millega edendada kestlikke eesmärke avaliku sektori investeeringute tegemisel. Toetada tuleks võimalust kehtestada konkreetne nõue järgida tööõigust. ELi poolne transpordisektori kaasrahastamine peaks olema vastavuses riikliku poliitika ja kavandamisega ning kooskõlas ELi raamistikuga. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Ohutus ja turvalisus on äärmiselt olulised igasuguse kestliku transpordisüsteemi jaoks. Need aspektid mõjutavad kõiki transpordikasutajaid ja teenuseosutajaid. Seepärast tuleb pidevalt parandada kõigi transpordiliikide suhtes kehtivaid standardeid. |
| --- | --- |

3.25.

Osalemine ja konsulteerimine

| 3.26. | Eduka rohepöörde jaoks on väga oluline saavutada sotsiaaldialoogi ja laialdaste konsultatsioonide abil konsensus kõigi sidusrühmade ja üldsusega. Selline lähenemisviis aitab määratleda probleeme, leida kõigile asjaosalistele vastuvõetavaid lahendusi ning luua usaldust kavandatud meetmete vastu ja tagada nendele üldine toetus. Seda tuleb vaadelda kui vältimatut tingimust, et pidada edukaid läbirääkimisi transpordisektori ümberkujundamise keeruka protsessi üle ning parandada seadusandlike menetluste läbipaistvust ja õigusaktide kvaliteeti. |
| --- | --- |

3.26.

| 3.27. | Komitee rõhutab, et vaja on jätkata organiseeritud kodanikuühiskonna varajast kaasamist kestlikku transporti edendavatesse algatustesse ning soovitab arendada edasi koostööd kõigi sidusrühmadega. |
| --- | --- |

3.27.

4.   Konkreetsed märkused

Sotsiaalsed aspektid – transpordi ligipääsetavus

| 4.1. | Liikuvusvaesuse vältimiseks peab sotsiaalselt kestlik transport olema ligipääsetav, kaasav, ohutu ja taskukohane. See peab vastama eri rahvastikurühmade, näiteks naiste erivajadustele. Ligipääsetavus tähendab muu hulgas asjakohast piirkondlikku kavandamist, sealhulgas linnastute ja neid ümbritsevate piirkondade vahelise ühenduse osas, võttes nõuetekohaselt arvesse eakatele ja piiratud liikumisvõimega isikutele mõeldud lahendusi (eskalaatorid, mägirongid jne). Parandada tuleks keskkonnasõbraliku transpordi pakkumist linnaturismi raames. Komitee rõhutab vajadust edendada ja arendada säästva linnalise liikumiskeskkonna kavasid. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee kutsub üles pöörama eritähelepanu naissoost transpordikasutajatele, et transport aitaks kaasa soolisele võrdõiguslikkusele, keskendudes muu hulgas ühistranspordi ohutusele. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Toetada tuleks transpordivahendite ühiskasutust ja aktiivset transporti, eelkõige linnades, sealhulgas keskkonnahoidlike transpordiliikide edendamist, kasutades intelligentseid transpordisüsteeme, käsitades liikuvust kui teenust ja parandades liiklusohutust. Arvesse tuleb võtta elukvaliteediga seotud küsimusi, näiteks mürasaaste vähendamise vajadust. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee leiab, et ühistranspordil on üleminekuprotsessis täita keskne ülesanne. Selle kaasav olemus võimaldab saavutada nii keskkonnaalaseid kui ka sotsiaalseid eesmärke. Seda saab täiendada mikromobiilsuse lahendustega. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ühistranspordi hind peab olema taskukohane ja õiglane, kuid sellega ei tohi kaasneda ühenduste või personali vähendamist ning seejuures tuleb nõuetekohaselt arvestada kõigi sidusrühmadega. Olles avalik teenus, ei tohi ühistransport põhineda üksnes kasumlikkusel, samuti ei tohi see viia transpordivõimaluseta jätmiseni. See tähendab, et sotsiaalse ühtekuuluvuse hoidmiseks on vaja säilitada ka kahjumlikud ühendused, näiteks avalike teenuste osutamise kohustuste kaudu. Piisava teenindustaseme säilitamine võib nõuda sisepõlemismootoritega sõidukite kasutamist. |
| --- | --- |

4.5.

Sotsiaalsed aspektid – töötajad

| 4.6. | Transpordisektori peamine probleem on inimressursside nappus, mis võib tekitada probleeme sektori arengule, sealhulgas kavandatud rohepöördele. Sellega seoses juhib komitee tähelepanu sellele, et oluline on tagada sektoris rahuldavad töötingimused ja õiglane palk, mis kehtib ka platvormitöötajate suhtes. Kuigi töösuhted kuuluvad endiselt liikmesriikide pädevusse, on siiski põhjust juhtida tähelepanu sellele, et kollektiivläbirääkimised pakuvad võimalusi jõuda riiklikul ja riikidevahelisel tasandil transpordisektoris kokkuleppele atraktiivsetes töötingimustes, nii palkade osas kui ka tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Uued tehnoloogiad võivad luua sellega seoses uusi võimalusi. Komitee rõhutab koolituse ja elukestva õppe tähtsust eelkõige vahendina, mis võimaldab tööjõul pidada sammu uute pädevusnõuetega, mis tulenevad rohepöördest, sealhulgas sektori digiüleminekust. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Eespool punktides 4.3 ja 4.5 esitatud meetmed loovad sektorile ligitõmbava kuvandi ning meelitavad noori ja naisi transpordisektorisse. |
| --- | --- |

4.8.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

III Ettevalmistavad aktid

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee täiskogu 578. istungjärk – vaheuuendamine, 26.4.2023–27.4.2023

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/87 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/87

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: nõukogu soovitus sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta Euroopa Liidus“

(COM(2023) 38 final – 2023/0012 (NLE))

ja

„Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Sotsiaaldialoogi tugevdamine Euroopa Liidus – selle täieliku potentsiaali ärakasutamine õiglasel üleminekul““

(COM(2023) 40 final)

(2023/C 228/12)

| Raportöör: | Pekka RISTELÄ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Mariya MINCHEVA |

Raportöör:

Pekka RISTELÄ

Kaasraportöör:

Mariya MINCHEVA

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 8.3.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 179/52/17 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 8.3.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

179/52/17

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni teatise „Sotsiaaldialoogi tugevdamine Euroopa Liidus“ (edaspidi „teatis“) ja komisjoni soovituse ettepaneku sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta Euroopa Liidus (edaspidi „soovitus“). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Riiklikul ja Euroopa tasandil peetav sotsiaaldialoog on oluline, et kujundada sellist majandus-, töö- ja sotsiaalpoliitikat, mis edendab liikmesriikides elu- ja töötingimuste ühtlustamist paremuse suunas. Komitee toetab täielikult seisukohta, et sotsiaaldialoog võib olla kasulik vahend majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime, konkurentsivõime ning kestliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sotsiaaldialoogi positiivseid tulemusi ei tohiks aga võtta enesestmõistetavana, sest sotsiaaldialoogi ei saa pidada lihtsalt üheks rakendatavaks vahendiks. Komisjon peaks vaatama edukaid riiklikke, piirkondlikke ja valdkondlikke mudeleid ning uurima, mis on nende edu põhjus. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee nõustub teatisega selles, et kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse toetamiseks tuleb nii riigi kui ka ELi tasandil rohkem ära teha. Sellega seoses loetletakse soovituses küll need olulised tegurid, mis aitavad parandada hõlmatust, kuid puudub üks teatises avaldatud väga oluline punkt, nimelt valdkondlike kollektiivlepingute tähtsus. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee peab tervitatavaks asjaolu, et soovituse eesmärk on parandada kolmepoolset sotsiaaldialoogi nii Euroopa kui ka riigi tasandil, kuid märgib, et mõnes liikmesriigis on sotsiaaldialoogi kolmepoolne mõõde pigem formaalne kui sisuline. Komitee leiab, et sellise tõhusa ühise raamistiku loomine, mida rakendatakse riigi tasandil sotsiaalpartnerite kaasamiseks, võib aidata tagada tõhusate ja kvaliteetsete konsultatsioonide pidamise riiklike sotsiaalpartneritega. Liikmesriigid peaksid olema ka kohustatud lisama sotsiaalpartneritega peetud konsultatsioonide tulemused riiklikesse reformi- ja investeerimiskavadesse. Kui sisulist kaasamist ei toimu, peaks komisjon võtma meetmeid. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee tunneb muret ebaselge olukorra pärast seoses sotsiaalpartnerite kokkulepete rakendamisega nõukogu direktiivide kaudu. Ilma selguse, läbipaistvuse ja prognoositavuseta on Euroopa Komisjoni ulatuslikul kaalutlusõigusel selles küsimuses tõenäoliselt soovimatu tagajärg, heidutades sotsiaalpartnereid pidamast läbirääkimisi selliste kokkulepete üle. Komitee kordab oma üleskutset komisjonile arutada seda küsimust sotsiaalpartneritega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess. Seda vahet tuleks teha ka sotsiaalpartnerite ja laiema kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamise toetamises. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni teatise „Sotsiaaldialoogi tugevdamine Euroopa Liidus“ ja komisjoni soovituse ettepaneku sotsiaaldialoogi tugevdamise kohta Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Nagu on märgitud komitee arvamuses SOC/644, (1) on riiklikul ja Euroopa tasandil peetav sotsiaaldialoog oluline, et kujundada sellist majandus-, töö- ja sotsiaalpoliitikat, mis edendab liikmesriikides elu- ja töötingimuste ühtlustamist paremuse suunas, ning et reageerida töövaldkonnas Euroopa ees seisvatele raskustele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Nagu teatises tunnistatakse, on sotsiaalpartneritel parimad teadmised ja kogemused kohapealse tööhõive- ja sotsiaalse olukorra kohta. Nende panuse abil võib leida õige tasakaalu töötajate ja tööandjate huvide vahel ning parandada poliitika ja õigusaktide vastuvõetavust ja tulemuslikkust. Samuti juhib komisjon õigustatult tähelepanu sellele, et sotsiaalpartneritel on võrreldes teiste sidusrühmadega ainulaadne roll. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komitee on varem rõhutanud, (2) et üks sotsiaaldialoogi ja eriti kollektiivläbirääkimiste peamisi funktsioone on aidata kujundada ettevõtluskeskkonda ja juhtida tööelus toimuvaid muutusi teabe tagamise, ennetamise, osalemise ja hõlbustamise kaudu, et suurendada igal tasandil sotsiaalpartnerite vastastikust usaldust. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Komitee toetab täielikult seisukohta, et sotsiaaldialoog võib olla kasulik vahend majandusliku ja sotsiaalse vastupanuvõime, konkurentsivõime ning kestliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks. Sotsiaaldialoogi positiivseid tulemusi ei tohiks aga võtta enesestmõistetavana, sest sotsiaaldialoogi ei saa pidada lihtsalt üheks rakendatavaks vahendiks. Komisjon peaks vaatama edukaid riiklikke, piirkondlikke ja valdkondlikke mudeleid ning uurima, mis on nende edu põhjus. Teadmiste jagamine ja vastastikune hindamine liikmesriikide vahel võib samuti aidata parandada olukorda riikides, kus sotsiaaldialoog on nõrk. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Sotsiaalpartnerite ulatuslikumaks toetamiseks kas ELi või riigi tasandil sotsiaaldialoogis osalemisel, kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse parandamisel ja sotsiaaldialoogi kokkulepete rakendamisel on oluline, et sotsiaalpartneritel riikides, kus sotsiaaldialoog on praegu nõrgem, oleks juurdepääs suuremale suutlikkuse suurendamise toetusele. Eelkõige puudutab see Euroopa Sotsiaalfondi (ESF+), kus oleks oluline eristada sotsiaalpartnerite ja laiema kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamise toetust. Selline eristamine tuleks lisada järgmiseks finantsperioodiks ESF+-i määrusesse ja ühissätete määrusesse. Samal ajal tuleks kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks leida paremaid finantslahendusi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Nagu Euroopa Komisjon on tunnistanud, oli töövaldkonnas pandeemia mõju piiravate poliitikameetmete väljatöötamisel ja rakendamisel esikohal sotsiaaldialoog. Samuti on sotsiaalpartneritel oluline roll Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja kaugeleulatuva mõjuga tegelemisel, hõlbustades Ukraina põgenike ning teiste pagulaste ja rändajate integreerimist tööturule. Sotsiaalpartneritel on oluline roll ka jätkusuutlike lahenduste leidmisel palkade ja kollektiivlepingute kohandamiseks, et reageerida elukalliduse kriisile ja kõrgele inflatsioonitasemele. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee on tunnistanud, (3) et tõhus sotsiaaldialoog peab hõlmama järgmist:






  — | esindavad ja õiguspärased sotsiaalpartnerid, kellel on osalemiseks vajalikud teadmised, tehniline suutlikkus ja õigeaegne juurdepääs asjakohasele teabele; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

esindavad ja õiguspärased sotsiaalpartnerid, kellel on osalemiseks vajalikud teadmised, tehniline suutlikkus ja õigeaegne juurdepääs asjakohasele teabele;

| — | poliitiline tahe sotsiaaldialoogis osaleda ja pühendumine sellele; |
| --- | --- |

—

poliitiline tahe sotsiaaldialoogis osaleda ja pühendumine sellele;

| — | sotsiaalpartnerite põhiõiguste ja autonoomia, ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse järgimine ning õiguslik ja institutsiooniline tugiraamistik, mis toetab sotsiaaldialoogi protsesse koos hästi toimivate institutsioonidega. |
| --- | --- |

—

sotsiaalpartnerite põhiõiguste ja autonoomia, ühinemisvabaduse ja kollektiivläbirääkimiste pidamise õiguse järgimine ning õiguslik ja institutsiooniline tugiraamistik, mis toetab sotsiaaldialoogi protsesse koos hästi toimivate institutsioonidega.

Komitee tunnustab asjaolu, et kõik need elemendid on lisatud kõnealusesse komisjoni algatusse.

| 2.10. | Samal ajal on ELis ikka veel näiteid nõrgast sotsiaaldialoogist, mis toimib negatiivses keskkonnas. Mõnikord ei anna õigusraamistik sotsiaalpartneritele ruumi läbirääkimisteks. See nõrgendab sotsiaalpartnerite positsiooni, kuid vähendab ka nende suutlikkust osaleda kollektiivläbirääkimistes ja meelitada ligi uusi liikmeid. Liikmesriikide jaoks, kus puudub veel pikaajaline traditsioon, on väga olulised avatud, läbipaistvad ja eelnevalt kehtestatud objektiivsed kriteeriumid sotsiaalpartnerite esindatuse kindlaksmääramiseks. Need kriteeriumid peavad olema kehtestatud kokkuleppel sotsiaapartneritega ning nendega tuleb vältida liigset halduskoormust. Samal ajal tuleb järgida väga palju mitmesuguseid olemasolevaid liikmesriikide tavasid, sealhulgas sotsiaalpartnerite organisatsioonide vastastikust tunnustamist. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komitee nõustub teatisega selles, et kollektiivläbirääkimistega hõlmatuse (4) toetamiseks tuleb nii riigi kui ka ELi tasandil rohkem ära teha. Seejuures pooldab komitee soovituses esitatud viiteid selle saavutamiseks vajalikele vahenditele: uute töövormide või ebatüüpilise tööhõivega seotud sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimistega seotud institutsiooniliste ja õiguslike takistuste kõrvaldamine; läbirääkimispartneritele vabaduse tagamine otsustada läbirääkimiste teemade üle; selle tagamine, et mis tahes erandeid kollektiivlepingutest tehakse sotsiaalpartnerite kokkuleppel ja need on piiratud tingimustega, mille alusel neid saab kohaldada; kollektiivlepingute täitmise tagamise süsteemi tagamine ja rakendamine. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Kuigi soovituses on loetletud need olulised tegurid, mis aitavad parandada kollektiivläbirääkimistega hõlmatust, puudub selles üks teatises avaldatud väga oluline punkt, nimelt valdkondlike kollektiivlepingute tähtsus. Nagu teatises märgitud, on kollektiivläbirääkimistega hõlmatus suur (üle 50 %) ainult riikides, kus toimuvad vähemalt mingis vormis valdkondlikud läbirääkimised. Seda tõendusmaterjali tunnistatakse ka hiljutises direktiivis piisava miinimumpalga kohta (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/2041 (5)). Selle direktiivi kohaselt peavad liikmesriigid edendama sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamist ja tugevdamist, et pidada kollektiivläbirääkimisi palgakujunduse üle, eelkõige sektori või sektoriülesel tasandil. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Samal ajal on oluline säilitada kollektiivläbirääkimiste vabatahtlikkus ning luua sobiv keskkond, et muuta protsess atraktiivseks ja vastastikku kasulikuks. See protsess peab olema võimalikult kaasav. Samuti tuleks kehtestada tõhusad vaidluste lahendamise süsteemid. Liikmesriikides tuleks koostöös sotsiaalpartneritega töötada välja mehhanismid kollektiivlepingutega hõlmatuse järelevalveks. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et soovitusega seatakse eesmärk parandada kolmepoolset sotsiaaldialoogi nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil. Muu hulgas viidatakse sellele, et oluline on eraldada piisavalt aega konsultatsioonideks kogu poliitikakujundamise protsessi vältel, tagada piisavad institutsioonilised raamistikud ning kindlustada juurdepääs asjakohasele teabele, mis on vajalik sotsiaaldialoogis osalemiseks. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | Mõnes liikmesriigis on sotsiaaldialoogi kolmepoolne mõõde pigem formaalne kui sisuline. Piisava rakendamise ja järelevalve korral võib soovitus olla oluline samm selle olukorra parandamisel. Kolmepoolse dialoogi edendamine Euroopa tasandil oleks eriti oluline tööhõive ja sotsiaalkaitsega seotud aspektide puhul, näiteks kaaludes põhjalikult kolmepoolsete nõuandekomiteede loomist nendes küsimustes. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Komitee on oma varasemates arvamustes soovitanud näiteks sotsiaalpartnerite nõuetekohast kaasamist riiklike taastekavade koostamisse ja rakendamisse ning paremat koostööd sotsiaalpartnerite ja Euroopa Komisjoni vahel, et tagada Euroopa vahendite järjepidev kasutamine (6). Samuti tuleks tagada teiste kodanikuühiskonna organisatsioonide parem kaasamine. |
| --- | --- |

2.16.

| 2.17. | Komitee nõustub komisjoniga selles, et Euroopa sotsiaaldialoogi alusel saavutatud kokkulepped on ELi sotsiaaldialoogi üks olulisemaid tulemusi. Komitee võtab samuti teadmiseks komisjoni üleskutse Euroopa sotsiaalpartneritele pidada läbirääkimisi ja sõlmida rohkem sotsiaalpartnerite kokkuleppeid. Samas rõhutab komitee, et sotsiaalpartnerid otsustavad ise, kas nad peaksid läbirääkimisi alustama ja millised küsimused on asjakohased. See on nende autonoomia üks põhiaspekt. |
| --- | --- |

2.17.

| 2.18. | Samal ajal tunneb komitee muret ebaselge olukorra pärast seoses sotsiaalpartnerite kokkulepete rakendamisega nõukogu direktiivide kaudu. Ilma selgema protsessita tekitab Euroopa Komisjonil selles küsimuses olev ulatuslik kaalutlusõigus, mida võimaldavad Euroopa Kohtu hiljutised otsused, (7) tõenäoliselt soovimatu tagajärje, heidutades sotsiaalpartnereid pidamast läbirääkimisi selliste kokkulepete üle. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Seepärast kordab komitee oma üleskutset komisjonile arutada seda küsimust sotsiaalpartneritega, tagades nende sõltumatuse ja järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 155 sätestatud menetlust. Samuti kordab komitee oma üleskutset, et komisjon esitaks selged ja läbipaistvad kriteeriumid seoses sotsiaalpartnerite valdkondlike kokkulepete rakendamisega (8). |
| --- | --- |

2.19.

3.   Konkreetsed märkused

3.1.   Konkreetsed märkused teatise kohta

| 3.1.1. | Teatises teeb komisjon ettepaneku, et komisjoni talitused pakuksid läbirääkimisi pidavatele sotsiaalpartneritele haldustuge ja õigusnõustamist, eelkõige küsimustes, millel võib olla negatiivne mõju kokkuleppe rakendamisele ELi õigusaktidega. Oluline on see, et sotsiaalpartnerid peavad ühiselt kokku leppima, kas selline nõustamine ja tugi on nende läbirääkimiste kontekstis vajalik. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Komisjon viitab ka Euroopa Kohtu otsuses C-928/19 P kinnitatud tavale, mille kohaselt hinnatakse muu hulgas seda, kas läbirääkimiste tulemusel sõlmitud sotsiaalpartnerite kokkulepet on asjakohane rakendada ELi õigusaktidega. Komitee märgib, et selle kohta võidakse korraldada mõju hindamine. Komisjon kohustub teavitama asjaomaseid sotsiaalpartnereid kolme kuu jooksul oma esialgsetest kaalutlustest, sealhulgas võimaluse korral sellest, kas mõju hinnatakse või mitte. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Kuigi komitee tunnistab komisjoni pakutava toe ja nõustamise väärtust ning kohustust järgida hindamisel kindlaid tähtaegu, ei ole need meetmed piisavad, et tagada protsessi selgus, läbipaistvus ja prognoositavus, mida läbirääkimispartnerid vajavad. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Komitee rõhutab valdkondlikku sotsiaaldialoogi piisavalt toetava raamistiku tähtsust ning võtab teadmiseks Euroopa valdkondlike sotsiaalpartnerite avaliku kirja (9). Valdkondlike organisatsioonide mure valdkondliku sotsiaaldialoogi komiteede rahastamise ja korraldamise pärast väärib tõsist tähelepanu. |
| --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Seoses Euroopa kolmepoolse sotsiaaldialoogi edendamisega väljendab komitee heameelt komisjoni teadaande üle, et ta määrab igas komisjoni talituses sotsiaaldialoogi koordinaatori. Selliste koordinaatorite olemasolu komisjoni peadirektoraatides ja asjaomastes talitustes võib suurendada teadlikkust ja parandada sotsiaaldialoogi kvaliteeti ning aidata seeläbi komisjonil realiseerida kasu, mida hästi toimiv kolmepoolne dialoog võib tuua Euroopa poliitikakujundamisele. |
| --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Majandus- ja tööhõivepoliitika koordineerimise Euroopa poolaastaga seoses väljendab komitee heameelt selle üle, et komisjon tunnistab sotsiaalpartnerite olulist rolli, kui neid ELi ja riigi tasandil sisuliselt ja õigeaegselt kaasatakse, et tagada reformide ja investeeringute tõhus kavandamine ja rakendamine. ELi tasandil korraldatakse Euroopa poolaasta tsükli olulistel hetkedel struktureeritud dialooge sotsiaalpartneritega korrapäraselt. Küll aga on riigi tasandil valitsused liiga sageli eiranud nende osalust ning dialoogi tõhusus sõltub suures osas valitsuste heast tahtest, mitte väljakujunenud tavadest või eeskirjadest. |
| --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Komitee nõustub sellega, et sotsiaaldialoogi ja kollektiivläbirääkimiste edendamine on oluline ka käimasolevate laienemisläbirääkimiste kontekstis. Tunnustada tuleb komisjoni toetust projektidele, mille eesmärk on parandada sotsiaaldialoogi kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides. Sama kehtib ka Euroopa naabruspoliitika ja ELi Global Gateway partnerluste kohta, kus EL kohustub õigustatult järgima rangeid inim-, sotsiaal- ja töötaja õiguste standardeid. |
| --- | --- |

3.1.7.

3.2.   Konkreetsed märkused soovituse kohta

| 3.2.1. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et soovituses arvestatakse ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide rolli ja autonoomiaga kollektiivläbirääkimistel. Komitee peab oluliseks selgitada, et põhjenduses 12 osutatud töötajate organisatsioonide mõistet tõlgendatakse kooskõlas ILO järelevalveasutuste kohtupraktikaga (eelkõige konventsioonidega nr 98 ja 154), ning jätta põhjendusest 12 välja sõna „üldjuhul“. Samuti oleks asjakohane lisada põhjenduses 13 lisaks ILO konventsioonile nr 135 ka viide konventsioonile nr 98. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Komitee kiidab heaks üleskutse liikmesriikidele tagada sotsiaalpartnerite süstemaatiline ja sisuline kaasamine õigeaegselt poliitikameetmete väljatöötamisse ja rakendamisse, eelkõige seoses Euroopa poolaasta ning taaste- ja vastupidavusrahastuga. Komitee leiab, et sellise tõhusa ühise raamistiku loomine, mida kasutatakse riigi tasandil sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamiseks, võib aidata tagada tõhusate ja kvaliteetsete konsultatsioonide pidamise. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Seoses Euroopa poolaastaga peaksid liikmesriigid olema kohustatud lisama sotsiaalpartneritega peetud konsultatsioonide tulemused ja nende seisukoha riiklikesse reformi- ja investeerimiskavadesse. See kehtib ka ESF+-i ja muude ühtekuuluvusfondide kohta, kui see on asjakohane, järgides täielikult partnerluspõhimõtet. Kõigil juhtudel on oluline, et sotsiaalpartnerid oleksid tõhusalt kaasatud ja et seda ei tehtaks vaid linnukese kirja saamiseks. Kui sisulist kaasamist ei toimu või kui sotsiaaldialoogi riigi tasandil õõnestatakse, peaks komisjon võtma meetmeid, nt võivad kavad/partnerluslepingud jääda heakskiitmist ootama. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Soovituse põhjendustes märgitakse, et ELi riigihankedirektiivides (10) nõutakse liikmesriikidelt organiseerumisõiguse ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tagamist. Komitee leiab, et see küsimus, mis on tihedalt seotud eesmärgiga suurendada kollektiivläbirääkimistega hõlmatust, tuleks lisada liikmesriikidele esitatavatesse tegelikesse soovitustesse. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Soovituses märgitakse, et mõnes liikmesriigis tuleb suurendada riiklike sotsiaalpartnerite suutlikkust, et rakendada ELi autonoomsete sotsiaalpartnerite kokkuleppeid riigi tasandil. Komitee leiab, et kasulik oleks anda sellele suuremat toetust (muu hulgas ESF+-i kaudu), et edendada ELi sotsiaaldialoogi tulemusi riigi tasandil ja parandada kohapealset rakendamisprotsessi. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et erilist tähelepanu pööratakse sotsiaalpartnerite toetamiseks saada olevatele riigi ja ELi rahalistele vahenditele. ESF+ on väärtuslik vahend selleks, et suurendada sotsiaalpartnerite (ka VKEsid ja mikroettevõtjaid esindavate sotsiaalpartnerite) suutlikkust osaleda kolme- ja kahepoolsetes sotsiaaldialoogides. Samuti on ESF+ kasulik selleks, et toetada sotsiaalpartnerite ühismeetmeid, mida võetakse, et prognoosida, muuta ja käsitleda mitmesugustest sotsiaal-majanduslikest muutustest (näiteks digi- ja rohepöördest) tulenevate probleemide tööhõive- ja sotsiaalseid tagajärgi. See tuleks selgelt välja tuua sihipärases lähenemisviisis, mida kasutatakse sotsiaalpartnerite suutlikkuse suurendamise toetamisel ESF+-i raames. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Kuna komisjon tunnistab õigustatult, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega, on eraldi protsess, tuleks ESF+-i raames antava toetuse puhul järgida sama lähenemisviisi. Sotsiaalpartneritele ja kodanikuühiskonna organisatsioonidele mõeldud eelarveread tuleks eraldada, et paremini esitada konkreetseid rolle ja paremini jälgida tulemusi. Lisaks on vaja selgeid kriteeriume riigiabi testideks (mille komisjon on heaks kiitnud), sest see näib olevat mõnes liikmesriigis problemaatiline. Neid kriteeriume tuleks kohaldada siis, kui riigi ametiasutused hindavad sotsiaalpartnerite projektitegevuse vastavust riigiabi eeskirjadele. Nende olemus peaks kajastama sotsiaalpartnerite erilist rolli, et võimaldada neil eri tasanditel (rahvusvahelisel, ELi, riigi, piirkonna, valdkonna tasandil) sotsiaaldialoogis paremini osaleda ja sotsiaaldialoogile tõhusalt kaasa aidata. Sarnased eeskirjad tuleks välja töötada kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks. |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.8. | Komitee peab oluliseks, et soovitus sisaldaks selgeid ja tõhusaid järelevalvesätteid. Liikmesriikidel soovitatakse esitada 18 kuu jooksul pärast soovituse avaldamist sotsiaalpartneritega konsulteerides koostatud loetelu meetmetest, mida võetakse selle rakendamiseks. Komisjon kavatseb omalt poolt välja töötada ühiselt kokku lepitud näitajad, mille abil jälgida soovituse rakendamist koos tööhõivekomitee ja asjaomaste sotsiaalpartneritega. Sotsiaalpartneritel peaks olema nende näitajate väljatöötamisel oluline roll. |
| --- | --- |

3.2.8.

| 3.2.9. | Komitee pooldab soovituse väidet, et selline järelevalve peaks võimaldama sotsiaalpartneritel muu hulgas kindlaks teha olukorrad, kus nad on liidu ja riikliku poliitika üle riigi tasandil peetavates konsultatsioonides kõrvale jäetud või neid on ebapiisavalt kaasatud. Komitee leiab, et oluline oleks ka määrata kindlaks protsess, mis järgneb sellisele tuvastamisele ja mille eesmärk on olukorda parandada. |
| --- | --- |

3.2.9.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sotsiaaldialoog kui majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas“ (ELT C 10, 11.1.2021, lk 14).

1

(2)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sotsiaaldialoog digimajanduse innovatsiooniks“ (ELT C 159, 10.5.2019, lk 1).

2

(3)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sotsiaaldialoog kui majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas“ (ELT C 10, 11.1.2021, lk 14).

3

(4)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sotsiaaldialoog kui majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas“ (ELT C 10, 11.1.2021, lk 14).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. oktoobri 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/2041, mis käsitleb piisavat miinimumpalka Euroopa Liidus (ELT L 275, 25.10.2022, lk 33).

5

(6)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sotsiaaldialoog kui majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas“ (ELT C 10, 11.1.2021, lk 14) ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Ettepanek: nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta“ (ELT C 517, 22.12.2021, lk 97).

6

(7)  Euroopa Liidu Üldkohtu 24. oktoobri 2019. aasta otsus kohtuasjas T–310/18 ja Euroopa Kohtu (suurkoda) 2. septembri 2021. aasta otsus kohtuasjas C-928/19 P.

7

(8)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus „Sotsiaaldialoog kui majanduse jätkusuutlikkuse ja vastupanuvõime oluline tugisammas“ (ELT C 10, 11.1.2021, lk 14).

8

(9)  Euroopa valdkondlike sotsiaalpartnerite avalik kiri – EuroCommerce.

9

(10)  Direktiiv 2014/24/EL, vt ELT L 94, 28.3.2014, lk 65, direktiiv 2014/25/EL, vt ELT L 94, 28.3.2014, lk 243, ja direktiiv 2014/23/EL, vt ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.

10

---

LISA

Arutelu käigus lükati tagasi järgmised muudatusettepanekud, mis kogusid hääletamisel siiski vähemalt veerandi häältest (kodukorra artikli 74 lõige 3).

MUUDATUSETTEPANEK 1

SOC/764

Sotsiaaldialoogi tugevdamine

Punkt 2.3

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nagu teatises tunnistatakse,
  on sotsiaalpartneritel parimad teadmised ja kogemused kohapealse tööhõive- ja sotsiaalse olukorra kohta. Nende
  panuse abil
  võib
  leida õige tasakaalu töötajate ja tööandjate huvide vahel ning parandada poliitika ja õigusaktide vastuvõetavust ja tulemuslikkust. Samuti juhib komisjon õigustatult tähelepanu sellele, et sotsiaalpartneritel on võrreldes teiste sidusrühmadega ainulaadne roll. | Nagu teatises tunnistatakse,
  võib sotsiaalpartnerite
  panuse abil leida õige tasakaalu töötajate ja tööandjate huvide vahel ning parandada poliitika ja õigusaktide vastuvõetavust ja tulemuslikkust. Samuti juhib komisjon õigustatult tähelepanu sellele, et sotsiaalpartneritel on võrreldes teiste sidusrühmadega ainulaadne roll.
  Komitee rõhutab siiski, kui väärtuslik on koostöö ja arvamusvahetus nii sotsiaal- kui ka kodanikuühiskonna dialoogis osalejate vahel. Paljudel kodanikuühiskonna organisatsioonidel on tänu kohapeal tegutsemisele ka ainulaadsed kogemused ja eriteadmised. Neid teadmisi saab kasutada ka väljaspool dialoogi kodanikuühiskonnaga. Esiletõstmist väärivad tavad mõnes liikmesriigis, kus sotsiaalpartnerid kutsuvad konkreetsete kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajaid osalema sotsiaaldialoogi raames korraldatavatel kohtumistel, sest sotsiaalpartnerid soovivad neid kuulata ning kasutada nende teadmisi, asjatundlikkust ja kogemusi. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Nagu teatises tunnistatakse,
  on sotsiaalpartneritel parimad teadmised ja kogemused kohapealse tööhõive- ja sotsiaalse olukorra kohta. Nende
  panuse abil
  võib
  leida õige tasakaalu töötajate ja tööandjate huvide vahel ning parandada poliitika ja õigusaktide vastuvõetavust ja tulemuslikkust. Samuti juhib komisjon õigustatult tähelepanu sellele, et sotsiaalpartneritel on võrreldes teiste sidusrühmadega ainulaadne roll.

Nagu teatises tunnistatakse,
  võib sotsiaalpartnerite
  panuse abil leida õige tasakaalu töötajate ja tööandjate huvide vahel ning parandada poliitika ja õigusaktide vastuvõetavust ja tulemuslikkust. Samuti juhib komisjon õigustatult tähelepanu sellele, et sotsiaalpartneritel on võrreldes teiste sidusrühmadega ainulaadne roll.
  Komitee rõhutab siiski, kui väärtuslik on koostöö ja arvamusvahetus nii sotsiaal- kui ka kodanikuühiskonna dialoogis osalejate vahel. Paljudel kodanikuühiskonna organisatsioonidel on tänu kohapeal tegutsemisele ka ainulaadsed kogemused ja eriteadmised. Neid teadmisi saab kasutada ka väljaspool dialoogi kodanikuühiskonnaga. Esiletõstmist väärivad tavad mõnes liikmesriigis, kus sotsiaalpartnerid kutsuvad konkreetsete kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajaid osalema sotsiaaldialoogi raames korraldatavatel kohtumistel, sest sotsiaalpartnerid soovivad neid kuulata ning kasutada nende teadmisi, asjatundlikkust ja kogemusi.

Motivatsioon

Paljudes sotsiaalse olukorra valdkondades kohapeal on kodanikuühiskonna organisatsioonide teadmised palju ulatuslikumad, näiteks vaesusevastases võitluses, puuetega inimeste või muude vähekaitstud elanikerühmade toetamisel, rändajate integreerimisel, etniliste vähemuste õiguste tagamisel ning sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste abistamisel. See tegelikkus peaks ettevalmistavas arvamuses kajastuma, et vältida muljet, et ainult sotsiaalpartnerid on teadlikud sotsiaalsest olukorrast kohapeal. Mõne liikmesriigi sotsiaalpartnerid teavad, tunnustavad ja mõistavad eespool nimetatud eksperditeadmisi ning nad kutsuvad konkreetsete kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajaid kohtuma kolmepoolse dialoogi struktuuride osalistega, et süvendada oma teadmisi ja saada rikkam kogemuspagas.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 83 |
| --- | --- |
| Vastu: | 153 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

83

Vastu:

153

Erapooletuid:

9

MUUDATUSETTEPANEK 2

SOC/764

Sotsiaaldialoogi tugevdamine

Punkt 2.4

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess. | Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess.
  Komitee rõhutab vajadust sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogis osalejate koostöö ja arvamusvahetuse järele, sest paljude sotsiaalsete rühmade huvide juhtivad esindajad ei ole sotsiaalpartnerid, vaid muud kodanikuühiskonna organisatsioonid. Seetõttu tuleb vältida olukordi, kus sotsiaalpartnerite vahel sõlmitakse kokkuleppeid, võtmata arvesse seisukohti ja argumente, mida väljendavad muud kodanikuühiskonna organisatsioonid, mis esindavad ja mõjutavad märkimisväärselt Euroopa elanike elu. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess.

Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess.
  Komitee rõhutab vajadust sotsiaal- ja kodanikuühiskonna dialoogis osalejate koostöö ja arvamusvahetuse järele, sest paljude sotsiaalsete rühmade huvide juhtivad esindajad ei ole sotsiaalpartnerid, vaid muud kodanikuühiskonna organisatsioonid. Seetõttu tuleb vältida olukordi, kus sotsiaalpartnerite vahel sõlmitakse kokkuleppeid, võtmata arvesse seisukohti ja argumente, mida väljendavad muud kodanikuühiskonna organisatsioonid, mis esindavad ja mõjutavad märkimisväärselt Euroopa elanike elu.

Motivatsioon

Käesoleva muudatusettepaneku eesmärk on rõhutada, et sotsiaaldialoogi pidamisel tuleb arvesse võtta selliste teiste rühmade huve, keda sotsiaalpartnerid suurel määral ei kata ja keda esindavad peamiselt muud kodanikuühiskonna organisatsioonid.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 79 |
| --- | --- |
| Vastu: | 157 |
| Erapooletuid: | 7 |

Poolt:

79

Vastu:

157

Erapooletuid:

7

MUUDATUSETTEPANEK 3

SOC/764

Sotsiaaldialoogi tugevdamine

Punkt 3.1.5

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seoses Euroopa kolmepoolse sotsiaaldialoogi edendamisega väljendab komitee heameelt komisjoni teadaande üle, et ta määrab igas komisjoni talituses sotsiaaldialoogi koordinaatori. Selliste koordinaatorite olemasolu komisjoni peadirektoraatides ja asjaomastes talitustes võib suurendada teadlikkust ja parandada sotsiaaldialoogi kvaliteeti ning aidata seeläbi komisjonil realiseerida kasu, mida hästi toimiv kolmepoolne dialoog võib tuua Euroopa poliitikakujundamisele. | Seoses Euroopa kolmepoolse sotsiaaldialoogi edendamisega väljendab komitee heameelt komisjoni teadaande üle, et ta määrab igas komisjoni talituses sotsiaaldialoogi koordinaatori. Selliste koordinaatorite olemasolu komisjoni peadirektoraatides ja asjaomastes talitustes võib suurendada teadlikkust ja parandada sotsiaaldialoogi kvaliteeti ning aidata seeläbi komisjonil realiseerida kasu, mida hästi toimiv kolmepoolne dialoog võib tuua Euroopa poliitikakujundamisele.
  Samal ajal rõhutab komitee, et Euroopa kodanikuühiskonna dialoogi edendamiseks tuleks igas Euroopa Komisjoni peadirektoraadis määrata sarnased koordinaatorid. Komisjon peaks mõlemat dialoogi tugevdama üheaegselt, eelistamata kumbagi neist. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Seoses Euroopa kolmepoolse sotsiaaldialoogi edendamisega väljendab komitee heameelt komisjoni teadaande üle, et ta määrab igas komisjoni talituses sotsiaaldialoogi koordinaatori. Selliste koordinaatorite olemasolu komisjoni peadirektoraatides ja asjaomastes talitustes võib suurendada teadlikkust ja parandada sotsiaaldialoogi kvaliteeti ning aidata seeläbi komisjonil realiseerida kasu, mida hästi toimiv kolmepoolne dialoog võib tuua Euroopa poliitikakujundamisele.

Seoses Euroopa kolmepoolse sotsiaaldialoogi edendamisega väljendab komitee heameelt komisjoni teadaande üle, et ta määrab igas komisjoni talituses sotsiaaldialoogi koordinaatori. Selliste koordinaatorite olemasolu komisjoni peadirektoraatides ja asjaomastes talitustes võib suurendada teadlikkust ja parandada sotsiaaldialoogi kvaliteeti ning aidata seeläbi komisjonil realiseerida kasu, mida hästi toimiv kolmepoolne dialoog võib tuua Euroopa poliitikakujundamisele.
  Samal ajal rõhutab komitee, et Euroopa kodanikuühiskonna dialoogi edendamiseks tuleks igas Euroopa Komisjoni peadirektoraadis määrata sarnased koordinaatorid. Komisjon peaks mõlemat dialoogi tugevdama üheaegselt, eelistamata kumbagi neist.

Motivatsioon

Euroopa Komisjon teeb parajasti ettepaneku määrata igas peadirektoraadis ja teistes komisjoni talitustes spetsiaalne sotsiaaldialoogi koordinaator. Need on väga suured inimressursid, mis on ette nähtud sotsiaaldialoogi tugevdamiseks, sest peadirektoraate üksi on 30, lisaks paljud muud talitused. Vähemalt mõne peadirektoraadi puhul tekitab sotsiaaldialoogi erikoordinaatori loomine kahtlusi, sest tegemist on tegevusvaldkondadega, milles domineerivad muud kodanikuühiskonna organisatsioonid, mitte sotsiaalpartnerid. Näitena võib tuua keskkonna, kliima, põllumajanduse ja maaelu arengu, hariduse, noored, spordi ja kultuuri, õigluse ja tarbijaid. Samal ajal on vaja meetmeid kodanikuühiskonna dialoogi toetamiseks – Euroopa Komisjonil ei ole põhjust tegeleda eraldi ainult ühte liiki dialoogiga, eraldades selle tugevdamiseks märkimisväärseid inimressursse, mis võivad kokku ületada 50 inimest.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 78 |
| --- | --- |
| Vastu: | 156 |
| Erapooletuid: | 7 |

Poolt:

78

Vastu:

156

Erapooletuid:

7

MUUDATUSETTEPANEK 4

SOC/764

Sotsiaaldialoogi tugevdamine

Punkt 1.7

Muuta järgmiselt:

| Sektsiooni arvamus | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess. Seda vahet tuleks teha ka sotsiaalpartnerite ja laiema kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamise toetamises. | Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess. Seda vahet tuleks teha ka sotsiaalpartnerite ja laiema kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamise toetamises.
  Samas rõhutab komitee, kui väärtuslik on koostöö ja arvamusvahetus nii sotsiaal- kui ka kodanikuühiskonna dialoogis osalejate vahel. Paljudel kodanikuühiskonna organisatsioonidel on tänu kohapeal tegutsemisele ka ainulaadsed kogemused ja eriteadmised. Neid teadmisi saab kasutada ka väljaspool dialoogi kodanikuühiskonnaga. |

Sektsiooni arvamus

Muudatusettepanek

Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess. Seda vahet tuleks teha ka sotsiaalpartnerite ja laiema kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamise toetamises.

Nagu soovituses märgitud, tuleks sotsiaaldialoogi struktuurides ja protsessides täielikult tunnistada ja arvesse võtta sotsiaalpartnerite organisatsioonide konkreetset rolli, tunnistades samas, et kodanikuühiskonna dialoog, mida peetakse suurema hulga sidusrühmadega laiema teemaderingi kohta, on eraldi protsess. Seda vahet tuleks teha ka sotsiaalpartnerite ja laiema kodanikuühiskonna suutlikkuse suurendamise toetamises.
  Samas rõhutab komitee, kui väärtuslik on koostöö ja arvamusvahetus nii sotsiaal- kui ka kodanikuühiskonna dialoogis osalejate vahel. Paljudel kodanikuühiskonna organisatsioonidel on tänu kohapeal tegutsemisele ka ainulaadsed kogemused ja eriteadmised. Neid teadmisi saab kasutada ka väljaspool dialoogi kodanikuühiskonnaga.

Motivatsioon

Et kajastada teksti põhiosa.

Hääletuse tulemus

| Poolt: | 83 |
| --- | --- |
| Vastu: | 153 |
| Erapooletuid: | 9 |

Poolt:

83

Vastu:

153

Erapooletuid:

9

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/97 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/97

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse reisijaid käsitleva eelteabe kogumist ja edastamist välispiirikontrolli tõhustamiseks ja hõlbustamiseks ning millega muudetakse määrusi (EL) 2019/817 ja (EL) 2018/1726 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/82/EÜ“

(COM(2022) 729 final)

ja

„Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reisijaid käsitleva eelteabe kogumise ja edastamise kohta terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks ning millega muudetakse määrust (EL) 2019/818“

(COM(2022) 731 final)

(2023/C 228/13)

| Raportöör: | Tymoteusz Adam ZYCH |
| --- | --- |

Raportöör:

Tymoteusz Adam ZYCH

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 8.2.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 137/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 8.2.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktid b ja d ning artikli 79 lõike 2 punkt c

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

137/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee tunneb heameelt Euroopa Komisjoni ettepanekute üle reisijaid käsitleva eelteabe kohta, (1) pidades silmas vajadust koguda ja edastada tõhusalt reisijaid käsitlevat eelteavet ja broneeringuinfot piirihalduse eesmärgil ning ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks ja ka turvakaalutlustel, sealhulgas vajadus ennetada terrorismi ja raskeid kuritegusid ning nende vastu võidelda. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee on veendunud, et seni, kuni reisijaid käsitlevat eelteavet ja broneeringuinfot reguleeritakse kehtivate direktiividega (reisijaid käsitleva eelteabe direktiiv (2) ja broneeringuinfo direktiiv (3)), on nende rakendamisel riiklikul tasandil ebasoovitavaid erinevusi. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Selleks et ühtlustada nende direktiivide rakendamist ning suurendada reisijaid käsitleva eelteabe ja broneeringuinfo kogumise ja edastamise tõhusust, on vaja määruseid, sest nendega kõrvaldatakse erinevused, mis tulenevad liikmesriikide erinevatest tavadest, suurendatakse õiguskindlust, kiirendatakse reisijatevoogu ning vähendatakse lennuettevõtjate haldusraskusi. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab põhiõiguste harta (edaspidi „harta“) tähtsust kavandatud määruste kohaldamisel. Hoolikalt tuleks arvesse võtta haavatavate rühmade, eelkõige puuetega inimeste õigusi. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Oluline argument ettepanekute vastuvõtmise poolt on asjaolu, et kehtivaid direktiive reisijaid käsitleva eelteabe ja broneeringuinfo kohta kritiseeritakse seetõttu, et need ei vasta kehtivatele andmekaitsestandarditele. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee tunnistab vajadust katta eu-LISA ruuteri projekteerimise, arendamise, majutamise ja tehnilise haldamisega seotud kulud ELi üldeelarvest. Sama kehtib kulude suhtes, mida liikmesriigid kannavad seoses ruuteriga ühenduse loomise ja selle integreerimisega. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee märgib siiski, et kavandatud määrustega tehakse märkimisväärseid õiguslikke muudatusi, mis lisanduvad praegu toimivasse süsteemi tehnilisest küljest tehtavatele ulatuslikele muudatustele. Seega nõuavad uued reisijaid käsitleva eelteabe ja broneeringuinfo raamistikud pidevat ja põhjalikku järelevalvet mitte ainult liikmesriikide, vaid ka komisjoni, lennuettevõtjate ja pädevate asutuste ning eu-LISA tasandil, eelkõige seoses isikuandmetega. Seepärast rõhutab komitee tungivat vajadust korraldada uusi õigusakte käsitlev teavituskampaania ja koolitus lennuettevõtjatele. Samuti soovitatakse viia sagedamini läbi auditeid ning kaaluda täiendavaid menetlusi, mille abil jälgida reisijaid käsitleva eelteabe ja broneeringuinfo kogumise ja edastamise uute raamistike toimimist. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee on teadlik, et ettepanekute kohaldamisalasse ei kuulu kõik ELi välispiire ületavad reisijad. Võttes aga arvesse proportsionaalsuse põhimõtet ja lennureiside eripära, näib ettepanekute piiramine lennureisidele praeguses etapis õigustatud. Määruste mõju järelhindamisel on soovituslik, et komisjon hindaks vajadust laiendada kohaldamisala muudele transpordiliikidele, eelkõige meretranspordile. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Lisaks mõistab komitee probleeme, mis on seotud ettepanekutes esitatud sätete praktilise kohaldamisega. Komitee soovitab täiendavalt selgitada lennundussektoris eraettevõtjatele määratavaid karistusi käsitlevaid norme. Võttes arvesse asjaolu, et reisijaid käsitleva eelteabe täielikku täpsust on praktikas võimatu tagada, tehakse ka ettepanek kaaluda andmete kogumisel ja edastamisel esinevate vigade puhul ELi tasandil tolerantsi piirmäära ning selgitada, et koostööd mittetegevatele lennuettevõtjatele määratakse karistused või et karistus määratakse üksnes juhul, kui ei saavutata reisijaid käsitleva eelteabe andmete minimaalset vastuvõetavat kvaliteeditaset (määratletud ELi tasandil). |
| --- | --- |

1.9.

2.   Sissejuhatus

| 2.1. | Käesolevas arvamuses keskendutakse peamiselt ettepanekule määruse kohta, milles käsitletakse reisijaid käsitleva eelteabe kogumist ja edastamist piirihalduse eesmärgil (4). Allpool punktis 7 analüüsitakse lühidalt teist kavandatud määrust reisijaid käsitleva eelteabe kogumise ja edastamise kohta raskete kuritegude ja terroriaktide kontekstis (5). Seda kohaldatakse broneeringuinfo suhtes seoses reisijaid käsitleva eelteabe kavandatud muudatustega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kavandatud määrusi kohaldatakse üksnes õhutranspordi suhtes, nende kohaldamisalast on välja arvatud muud transpordivahendid, nagu mere- või maismaareisid. Ettepanekuid kohaldatakse nii tellimus- kui ka ärilendude suhtes. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kavandatud määrustega tunnistatakse kehtetuks praegune reisijaid käsitleva eelteabe direktiiv. Kui ettepanekud vastu võetakse, muutuvad need Schengeni acquis’ osaks. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee tunnistab, et lennureiside populaarsuse suurenemise tõttu ei ole olemasolevad reisijateveoteenuse süsteemid piisavalt tõhusad ja neid tuleb parandada, eelkõige sujuva reisijatevoo tagamiseks. 2019. aastal teatas Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon, et regulaarlendudel reisis õhuteed pidi 4,5 miljardit reisijat ja et ELi siseneb või sealt lahkub igal aastal üle poole miljardi reisija. Ei COVID-19 pandeemia ega Venemaa sissetung Ukrainasse ei ole seda olukorda muutnud, mistõttu on vaja otsida uuenduslikke lahendusi piirikontrolli protsessi kiirendamiseks ja parandamiseks. Hoolimata lennuliikluse kokkuvarisemisest 2020.–2021. aastal COVID-19 pandeemia tõttu on lennureisid taastumas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Teisest küljest on komitee teadlik asjaolust, et olenemata kontrollide tõhususest ja lennureisijate teenindamise protsessi kiirusest on ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks ja ELi piiride kindlustamiseks vaja tõhusaid vahendeid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee arvates võib automaatsete andmekogumissüsteemide kasutamisel olla märkimisväärseid eeliseid, sealhulgas tõhususe suurendamine, tehnoloogia areng, kvaliteedi parandamine ja andmete hankimise kiirendamine. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nagu iga uuenduslik tehnoloogia, toob andmete kogumise ja edastamise automatiseerimine kaasa ka riske ja keerukaid poliitilisi probleeme sellistes valdkondades nagu turvalisus, ohutus ja järelevalve, sotsiaal-majanduslikud aspektid, eetika ja privaatsus, usaldusväärsus jne. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Eelteabe moodustavad reisijate reisidokumentides sisalduvad isikuandmed koos lennuinfoga, mis kogutakse lennule registreerimise ajal ja edastatakse seejärel sihtriigi piirivalveasutustele. Reisijaid käsitlev eelteave hõlmab reisija biograafilisi andmeid, mis on ideaaljuhul võetud tema reisidokumentide masinloetavalt alalt, ning teatavat teavet tema lennu kohta. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Reisijaid käsitleva eelteabe kogumise ja edastamise süsteem põhineb reisijaid käsitleva eelteabe edastamisel pädevatele asutustele enne lennu saabumist, et need asutused saaksid kooskõlas kohaldatavate õigusaktidega reisijaid riskiprofiilide, jälgimisnimekirjade ja andmebaaside alusel eelnevalt kontrollida. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee on teadlik, et praegu kehtiva direktiiviga pannakse lennuettevõtjatele kohustus edastada reisijaid käsitlev eelteave taotluse korral sihtriigi piirivalveasutustele enne lennu väljumist, kuid see ei kohusta liikmesriike nõudma lennuettevõtjatelt reisijaid käsitlevat eelteavet. Selle tulemusena tegutsevad liikmesriikide ametiasutused ebajärjekindlalt: mõned taotlevad eelteavet, teised aga mitte. Seletuskirja kohaselt kogutakse reisijaid käsitlevat eelteavet 65 % saabuvate lendude kohta, mistõttu on praktikas lihtne kontrolle vältida. Lisaks märgiti komisjoni dokumendis reisijaid käsitleva eelteabe direktiivi hindamise kohta, (6) et isegi kui liikmesriigid eelteavet nõuavad, ei kasuta nende ametiasutused neid andmeid alati järjepidevalt. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee on teadlik direktiiviga kehtestatud praeguse süsteemi puudustest. Nagu hindamine näitas, vähendab standardimise ja ühtlustamise puudumine reisijaid käsitleva eelteabe töötlemisest saadavat kasu, tekitades sidusrühmadele koormust ja teatavat õiguskindlusetust. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee hinnangul võib automaatsete andmekogumissüsteemide kasutamisest tuleneda ka oht lennundussektori töötajatele. Seepärast peab komitee vajalikuks korraldada neile töötajatele koolitusi, mis aitaks lahendada kavandatud määruste rakendamisest tulenevaid võimalikke probleeme. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee märgib siiski, et kavandatud määrusel, mis käsitleb piirihaldust, ei tohiks olla negatiivset mõju tööhõive tasemele ega töötajate olukorrale, see peaks üksnes suurendama selliste andmete kogumise ja edastamise meetodite tõhusust ja usaldusväärsust, mis on juba automatiseeritud. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Vajadus uue reisijaid käsitleva eelteabe määruse järele, et tõhustada ja hõlbustada piirikontrolli

| 4.1. | Kehtiva direktiivi kohaldamise ja hindamisega seotud kogemused on toonud esile mitmed praeguse süsteemi puudused, sealhulgas ebatõhusus, kulukus ning lennuettevõtjate formaalsed ja haldusraskused. Lisaks on mõned direktiivi sätted ebaselged, tekitavad tõlgendamiskahtlusi ja lahknevusi nende kohaldamisel liikmesriikides ning vastuolusid muude ELi õiguse sätetega. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Tuleks osutada kehtiva direktiivi järgmistele põhipuudustele:






  — | praegu on lennuettevõtjad kohustatud mõistma iga liikmesriigi reisijaid käsitleva eelteabe edastamise süsteeme ning nendega kohanema; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

praegu on lennuettevõtjad kohustatud mõistma iga liikmesriigi reisijaid käsitleva eelteabe edastamise süsteeme ning nendega kohanema;

| — | praegu on vedajad mõnel juhul kohustatud saatma samad andmed erinevatele asutustele; |
| --- | --- |

—

praegu on vedajad mõnel juhul kohustatud saatma samad andmed erinevatele asutustele;

| — | praegu on vastutavate asutuste nõutavate andmeelementide arv ja liik rakendavate liikmesriikide lõikes erinev; |
| --- | --- |

—

praegu on vastutavate asutuste nõutavate andmeelementide arv ja liik rakendavate liikmesriikide lõikes erinev;

| — | reisijaid käsitleva eelteabe direktiivi artikli 3 lõikes 2 on esitatud andmeelementide mittetäielik loetelu ja see loetelu ei ole kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; |
| --- | --- |

—

reisijaid käsitleva eelteabe direktiivi artikli 3 lõikes 2 on esitatud andmeelementide mittetäielik loetelu ja see loetelu ei ole kooskõlas rahvusvaheliste standarditega;

| — | direktiivi artikli 6 lõikes 1 on lubatud andmeid edastada „elektrooniliselt või rikke korral mis tahes muul asjakohasel viisil“, mis ei nõua konkreetset sõnumiprotokolli ega -vormingut. See toob vedajatele kaasa lisakoormuse (nt järgides erinevaid vorminguid, mida vastutavad asutused nõuavad andmete edastamiseks), kuid mõjutab ka reisijaid käsitleva eelteabe õigeaegsust ja kvaliteeti ning seega selle kasulikkust; |
| --- | --- |

—

direktiivi artikli 6 lõikes 1 on lubatud andmeid edastada „elektrooniliselt või rikke korral mis tahes muul asjakohasel viisil“, mis ei nõua konkreetset sõnumiprotokolli ega -vormingut. See toob vedajatele kaasa lisakoormuse (nt järgides erinevaid vorminguid, mida vastutavad asutused nõuavad andmete edastamiseks), kuid mõjutab ka reisijaid käsitleva eelteabe õigeaegsust ja kvaliteeti ning seega selle kasulikkust;

| — | reisijaid käsitleva eelteabe kogumise, edastamise, töötlemise ja analüüsimise kord on rakendavates liikmesriikides erinev nii meetodite, ajastuse, vormingu kui ka edastamise sageduse poolest; |
| --- | --- |

—

reisijaid käsitleva eelteabe kogumise, edastamise, töötlemise ja analüüsimise kord on rakendavates liikmesriikides erinev nii meetodite, ajastuse, vormingu kui ka edastamise sageduse poolest;

| — | direktiivis endas ei kehtestata isikuandmete kaitseks üksikasjalikke kaitsemeetmeid (välja arvatud artikli 6 lõige 1, milles on sätestatud, et piirikontrolli ja rändega seotud eesmärkidel saadud reisijaid käsitleva eelteabe peavad ametiasutused kustutama 24 tunni jooksul pärast selle teabe edastamist), samas kui analoogsed sätted muudes õigusaktides, mis käsitlevad nt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (VII peatüki artiklid 51–59), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (XII peatükk: Andmekaitse, artiklid 59–70) ja broneeringuinfot (artiklid 12 ja 13), sisaldavad üksikasjalikumaid sätteid andmekaitse kohta. |
| --- | --- |

—

direktiivis endas ei kehtestata isikuandmete kaitseks üksikasjalikke kaitsemeetmeid (välja arvatud artikli 6 lõige 1, milles on sätestatud, et piirikontrolli ja rändega seotud eesmärkidel saadud reisijaid käsitleva eelteabe peavad ametiasutused kustutama 24 tunni jooksul pärast selle teabe edastamist), samas kui analoogsed sätted muudes õigusaktides, mis käsitlevad nt riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (VII peatüki artiklid 51–59), Euroopa reisiinfo ja -lubade süsteemi (XII peatükk: Andmekaitse, artiklid 59–70) ja broneeringuinfot (artiklid 12 ja 13), sisaldavad üksikasjalikumaid sätteid andmekaitse kohta.

| 4.3. | Oluline argument kavandatud määruse vastuvõtmise poolt on ka asjaolu, et direktiivi kritiseeritakse seetõttu, et see ei vasta kehtivatele andmekaitsestandarditele. Esmajoones tekitab direktiiv järgmisi kahtlusi:






  — | lennuettevõtjatelt nõutavate reisijaid käsitleva eelteabe elementide loetelu ei ole ammendav, mis on vastuolus võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

lennuettevõtjatelt nõutavate reisijaid käsitleva eelteabe elementide loetelu ei ole ammendav, mis on vastuolus võimalikult väheste andmete kogumise põhimõttega;

| — | reisijaid käsitleva eelteabe kogumise eesmärk (kas piirikontrolli ja/või õiguskaitse eesmärgil) on ebaselge; |
| --- | --- |

—

reisijaid käsitleva eelteabe kogumise eesmärk (kas piirikontrolli ja/või õiguskaitse eesmärgil) on ebaselge;

| — | piirikontrolli nõuete seisukohast on 24 tunni pikkune andmete säilitamise kestus liiga lühike ja ebapraktiline; |
| --- | --- |

—

piirikontrolli nõuete seisukohast on 24 tunni pikkune andmete säilitamise kestus liiga lühike ja ebapraktiline;

| — | andmete säilitamise ja hilisema kasutamise eeskirjad ei ole piisavalt määratletud ega selged. |
| --- | --- |

—

andmete säilitamise ja hilisema kasutamise eeskirjad ei ole piisavalt määratletud ega selged.

| 4.4. | Tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks eeldatakse kavandatud määruses keskse reisijaid käsitleva eelteabe ruuteri loomist, et tõhustada kvaliteetse ja tervikliku eelteabe abil eelkontrolli asjaomasel välispiiril ja hõlbustada reisijatevooge. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Määruse kohaldamisala ja reguleerimisulatus

| 5.1. | Eespool esitatud järeldusi arvesse võttes leiab komitee, et kõigi liikmesriikide jaoks ELi tasandil ühtse süsteemi kasutuselevõtmine võimaldab muu hulgas töötada välja nn ühe akna lähenemisviisi, st tsentraliseerida kõigi vedajatelt saadud andmete kogumise ja asjaomastele asutustele edastamise protsessi. Ühtne süsteem võimaldaks parandada saadud andmete kvaliteeti ja kogu protsessi täielikult automatiseerida, vähendades avaliku sektori asutuste, vedajate ja reisijate endi kulusid. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kavandatud määruse eesmärk on ühtlustada ja lihtsustada reisijaid käsitleva eelteabe kogumise ja edastamise menetlust, mis on kasulik mitte ainult liikmesriikide ametiasutuste, vaid eelkõige lennundussektori seisukohast, kuigi see kohustab sektorit koguma ja edastama reisijaid käsitlevat eelteavet kõigi ELi sisenevate lendude kohta. Sellest hoolimata loob kavandatav määrus õiguskindlust ja prognoositavust ning toob seega kaasa ka ulatuslikuma nõuete täitmise lennuettevõtjate poolt. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komitee arvates tagatakse reisijaid käsitleva eelteabe direktiivi eesmärkide täitmine paremini kavandatud määrusega. On ebatõenäoline, et ilma ELi sekkumiseta oleksid riigid reisijaid käsitleva eelteabe süsteemide rakendamisest kasu saanud. Lühidalt öeldes tugineb määruse ettepaneku mõte veendumusele, et direktiivi ebaühtlane rakendamine piirab selle tõhusust ja sidusust. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Komitee märgib, et direktiivi on vaja muuta ka selle jõustumisest möödunud aja tõttu, iseäranis alates 2004. aastast infotehnoloogias toimunud arengu valguses. Kavandatud määruse kohaselt on uus süsteem täielikult kooskõlas juba kasutatavate lahendustega, nt Schengeni infosüsteemi (SIS), viisainfosüsteemi (VIS), Eurodac-süsteemi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi (EES), ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi (ETIAS) ning kesksüsteemiga nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta (ECRIS-TCN-süsteem). |
| --- | --- |

5.4.

6.   Kavandatud lahenduste tõhusus

| 6.1. | Komitee toetab selliste lahenduste vastuvõtmist, mis tagavad tõhusa välispiirikontrolli ja ühtse lähenemisviisi kogu Schengeni alal, sealhulgas seoses võimalusega reisijaid neid käsitlevat eelteavet kasutades eelnevalt kontrollida. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Hoolimata üldisest toetusest kavandatud määrusele on komitee siiski mures kuritarvituse ohu pärast, mis on seotud andmete kogumise protsessi tsentraliseerimise ja reisijaid käsitleva eelteabe, sealhulgas eelkõige isikuandmete edastamisega. Neid kartusi õigustab ka asjaolu, et ruuter, mille kaudu andmeid edastatakse, on alles kavandamisetapis – selle projekteerimise, ehitamise, arendamise, haldamise ja tehnilise hoolduse ülesanne delegeeriti eu-LISA-le. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Komitee tunnistab, et kavandatava määruse vastuvõtmine mõjutab eu-LISA ja liikmesriikide pädevate piirivalveasutuste eelarvet ja personalivajadusi. Hinnanguliselt sisaldavad lisakulud 45 miljonit eurot (praeguses mitmeaastases finantsraamistikus 33 miljonit eurot) ruuteri kasutuselevõtmiseks ja 9 miljonit eurot aastas alates 2029. aastast selle tehniliseks haldamiseks ning ligikaudu 27 miljonit eurot liikmesriikidele – ning need kulud kaetakse ELi eelarvest. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Komitee hindab kõrgelt reisijaid käsitlevas eelteabes sisalduvate andmete täpset ja põhjalikku kindlaksmääramist (määratletud ettepaneku artikli 4 lõigetes 2 ja 3) välispiirikontrolli tõhustamiseks ja hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee rõhutab, et kavandatud määrus võimaldab komisjonil selgitada mitmeid üksikasjalikke, eelkõige tehnilisi küsimusi hiljem vastuvõetavate delegeeritud õigusaktidega. Seepärast sõltub kavandatud määruse lõplik hindamine tulevikus esitatavatest üksikasjalikest sätetest ja vastuvõetud tehniliste lahenduste kvaliteedist. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Sellest tulenevalt on komitee kohustatud esile tõstma andmekaitsega seotud turvaprobleemid. Komitee on seisukohal, et tõhusat andmekaitset tuleks vaadelda eelkõige põhiõiguste kaitsmise kontekstis, eeskätt seoses õigusega eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, mis hõlmab õigust saada teavet isikuandmete kogumise, säilitamise ja töötlemise kohta. Seepärast toetab komitee täielikult uut kohustust viia läbi korrapäraseid isikuandmete kaitse auditeid. Samal ajal soovitab komitee kaaluda, kas asjaomased riiklikud andmekaitseasutused peaksid tagama, et isikuandmetena käsitatava reisijaid käsitleva eelteabe töötlemist auditeeritakse sagedamini kui kord nelja aasta jooksul. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Ruuteri parimate töötulemuste tagamiseks on vaja kindlustada eu-LISA, liikmesriikide ja lennuettevõtjate koostöö. Sellest tulenevalt on positiivne samm, et eu-LISA-t kohustatakse pakkuma koolitust ruuteri tehnilisest kasutamisest huvitatud isikutele. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Komitee, juhindudes proportsionaalsuse põhimõttest ja soovist tagada maksimaalne isikuandmete kaitse, toetab selliste andmete nagu kodakondsus, sugu ja sünnikuupäev statistikakohustusest väljajätmist. |
| --- | --- |

6.8.

7.   Broneeringuinfo määruse (teine kavandatud määrus) tähtsus

| 7.1. | Komitee peab teist määruse ettepanekut broneeringuinfo kogumise ja edastamise süsteemi vajalikuks ja järjepidevaks muudatuseks seoses reisijaid käsitleva eelteabe reformiga. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Mõlema määruse ELi tasandil vastuvõtmine ja eu-LISA hallatava ruuteri loomine ühtlustab süsteemi ja selle tulemusel suurendab ka turvalisust, sest tõhustatakse suure riskiga reisijate tuvastamise protsessi ning kinnitatakse kahtlusaluste isikute reisimustrit. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Määruste kulud

| 8.1. | Komitee järeldab, et kavandatud määruste vastuvõtmine tekitab kulusid ELi eelarvest, kulusid liikmesriikidele ja investeerimisvajadusi lennundussektoris (mõjuhinnangu kohaselt ligikaudu 75 miljonit eurot), kuid kokkuvõttes kaalub kasu üles kulud, sest neid kulusid kompenseerib ratsionaliseeritud ja tsentraliseeritud lähenemisviis teabe edastamiseks pädevatele riiklikele asutustele. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Kavandatud määrused vähendavad tegevuskulusid ja samuti karistusi, mida tavaliselt määratakse ebakvaliteetsete või puuduvate reisiandmete eest. Lisaks parandab määruste jõustumine piiriületuste jälgimist, lennujaamateenistuste ja riiklike piirivalveasutuste tööd ning aitab parandada turvalisust ja hoida ära ebaseaduslikku sisserännet. Kõike eeltoodut arvesse võttes leiab komitee, et komisjoni mõjuhinnangus esitatud positiivset kulude-tulude analüüsi arvestades on kavandatud määrused õigustatud. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Konkreetsed märkused

| 9.1. | Komitee rõhutab harta tähtsust kavandatud määruse kohaldamise protsessis, pöörates erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele, sealhulgas puuetega inimestele. Seoses sellega tuleks arvesse võtta Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat ja praegu menetluses olevate kohtuasjade konteksti. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Euroopa Liidu Kohtu praktika, eelkõige kohtuasjas C-817/19 tehtud otsus, on eriti oluline seoses broneeringuinfo kogumist ja edastamist käsitlevate uute eeskirjadega kavandatavas institutsioonilises raamistikus. Komitee soovitab ka, et mõlema ettepaneku terminoloogias võetaks arvesse Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktikat. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Nagu on märgitud eespool punktis 1.6, peab komitee kohaldamisala praeguses etapis põhjendatuks. Ent määruste mõju järelhindamisel on soovituslik, et komisjon hindaks vajadust laiendada kohaldamisala muudele transpordiliikidele, eelkõige meretranspordile. Hindamisel tuleks arvesse võtta selliseid tegureid nagu iga transpordiliigi spetsiifilisus, vedajate halduskoormus ning ELi piiride kindlustamise tõhusus ja tulemuslikkus. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Nagu on märgitud eespool punktis 1.7, soovitab komitee täiendavalt selgitada lennundussektori eraettevõtjatele määratavaid karistusi, kaaluda andmete kogumisel ja edastamisel esinevate vigade puhul ELi tasandil „tolerantsi piirmäära“ ning määrata karistusi ainult teatavatel tingimustel. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kavandatud määruste jõustumisega peaks kaasnema ulatuslik teavituskampaania, mis võiks aidata teavitada üldsust nende eesmärkidest ja vähendada ettenägematute asjaolude tõenäosust uute sätete rakendamisel. |
| --- | --- |

9.5.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Ettepanekuid on kaks: a) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse reisijaid käsitleva eelteabe kogumist ja edastamist välispiirikontrolli tõhustamiseks ja hõlbustamiseks ning millega muudetakse määrust (EL) 2019/817 ja määrust (EL) 2018/1726 ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2004/82/EÜ; ning b) ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus reisijaid käsitleva eelteabe kogumise ja edastamise kohta terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks ning millega muudetakse määrust (EL) 2019/818.

1

(2)  Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/82/EÜ veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid (ELT L 261, 6.8.2004, lk 24).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks (ELT L 119, 4.5.2016, lk 132).

3

(4)  COM(2022) 729 final.

4

(5)  COM(2022) 731 final.

5

(6)  Euroopa Komisjon, komisjoni talituste töödokument „Nõukogu direktiivi 2004/82/EÜ (veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid) (reisijaid käsitleva eelteabe direktiivi) hindamine“, Brüssel, 8. september 2020, SWD(2020) 174 final.

6

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/103

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitust seoses nende heite ja akude tööajaga (Euro 7) ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 715/2007 ja (EÜ) nr 595/2009“

(COM(2022) 586 final – 2022/0365(COD))

(2023/C 228/14)

| Raportöör: | Bruno CHOIX |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Guido NELISSEN |

Raportöör:

Bruno CHOIX

Kaasraportöör:

Guido NELISSEN

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 15.12.2022
  Euroopa Liidu Nõukogu, 21.12.2022 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | tööstuse muutuste nõuandekomisjon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 27.3.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 140/1/3 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 15.12.2022

Euroopa Liidu Nõukogu, 21.12.2022

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

tööstuse muutuste nõuandekomisjon

Vastuvõtmine sektsioonis

27.3.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

140/1/3

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Autotööstuses on praegu käimas ajaloo suurimad ümberkujundamised, nimelt maanteetranspordi CO2 heite vähendamine ja digipööre. Sellel uuel paradigmal on suur mõju tööstusharu struktuurile ning töökohtade kvantiteedile ja kvaliteedile. Võttes arvesse ülemineku ulatust, nõuab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee terviklikku tööstuspoliitikat, mis integreeriks kestliku arengu kolm mõõdet: majandusliku, keskkonnaalase ja sotsiaalse mõõtme. Tööhõive mõõtmega tuleb tegeleda, tehes suuremaid jõupingutusi seoses kutseõppe, tööjõu täiendus- ja ümberõppe ning piirkondlike/kohalike majandusliku ümberkorraldamise ja kutsealase ümberkvalifitseerimise programmidega. Seda peab toetama hästi väljakujunenud sotsiaalne dialoog ja püüdlus tagada sektoris inimväärsete töökohtade säilimine/loomine. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab Euro 7 heitenormide kehtestamist kui olulist elementi ELi välisõhu kvaliteedi eesmärkide saavutamisel. Samal ajal võimaldab see ELil säilitada oma juhtpositsiooni tööstuses keskkonnasõbralike autotehnoloogiate valdkonnas. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komiteel on hea meel mitmete paranduste üle, mida on määruse ettepanekusse tehtud: omavolilise muutmise vältimine, digitehnoloogia kasutamine, keerukuse vähendamine, elektrisõidukite ja heitgaasidega mitte seotud heitmete integreerimine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mitmel põhjusel nõuab komitee uute heitenormide kehtestamisel „realistlikku“ ja „kulutõhusat“ lähenemisviisi: |
| --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | proportsionaalsuse põhimõtte järgimine: kuna sisepõlemismootorid muutuvad tõenäoliselt alates 2035. aastast vananenud tehnoloogiaks, ei ole uute normide täitmiseks vajalikud eelarvevahendid enam kättesaadavad otse puhastesse jõuseadmetesse investeerimiseks; |
| --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | isiklike autode kasutamine peab jääma taskukohaseks, et vältida liikuvusvaesust (alternatiivsed transpordivõimalused ei ole väljaspool linnastuid piisavalt kättesaadavad); |
| --- | --- |

1.4.2.

| 1.4.3. | Euro 7 heitenormide liiga kõrged kulud on tõenäoliselt kontraproduktiivsed, sest tarbijad lükkavad oma auto väljavahetamise edasi ja jätkavad oma saastavama sõiduki kasutamist, piirates seega Euro 7 heitenormidest tulenevat võimalikku kasu tervisele. |
| --- | --- |

1.4.3.

| 1.5. | Seetõttu on oluline, et kõik uue määruse elemendid põhineksid teaduslikul kulude-tulude analüüsil. Sellega seoses peab kõigil sidusrühmadel olema ühesugune arusaamine sellest, kuidas uute normidega seotud kulusid arvutatakse. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee leiab, et tarbijatele stiimulite pakkumine kiirendaks autopargi uuendamist ja tooks märkimisväärset kasu tervisele, sest Euro 1/I–5/V sõidukite asendamine Euro 6/VI sõidukitega tooks kaasa NOx-heite 80 % vähenemise. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee leiab, et vaja on määrus kiiresti vastu võtta ning sätestada tähtaeg, mis on vähemalt kaks aastat sõiduautode/tarbesõidukite puhul ja vähemalt kolm aastat busside ja raskeveokite puhul, et tagada kavandatud määruse tehniline ja majanduslik elujõulisus. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Ettepaneku taust

| 2.1. | Autotööstus moodustab ligikaudu 10 % tööstuse loodavast lisandväärtusest ELis ja annab tööd 13 miljonile eurooplasele, mis on peaaegu 7 % liidu töötavast elanikkonnast. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Autotööstus, mis on enam kui sajandi jooksul olnud pidevas kasvamises, seisab alates 2018. aastast silmitsi majanduslanguse ja oma majandusmudeli kriisiga. Kriisiolukordade jätkumine on sundinud üleilmse autotootmise taastamise perspektiive ümber mõtestama, eriti Euroopas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Samas peavad autotööstuse valdkonnas tegutsejad sellest sõltumata tegema kõige suuremaid muudatusi, mis autotööstuses alates selle leiutamisest on toimunud. Need muudatused on jõuseadme elektrifitseerimine ja sõiduki digitaliseerimine. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Seistes silmitsi struktuurse üleminekuga, on autotööstuses käimas mahukas investeerimisetapp, mis koormab tema majandusmudelit ning mida rahastatakse varasematesse tehnoloogiatesse (sealhulgas sisepõlemismootoritesse) tehtavate investeeringute vähendamise ja tootmiskulude vähendamise arvelt. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Lisaks avab jõuelektroonika ja digitehnoloogia kasutuselevõtt ukse uutele konkurentidele ning nihutab sektoris jõupositsioone, kahjustades varasemate algseadmete valmistajate senist positsiooni. See üleminek on oluline tegur tööhõive arengus. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Arvuliselt on tööhõive selles tööstussektoris seoses suutlikkuse vähenemise ja uute ülekandeseadmete lihtsustamisega languses. Kvaliteedi mõistes on tööhõive tõusuteel: elektrifitseerimise ja digivajaduste tõttu on vaja tugevdada oskusteavet autotööstuse uutes pädevusvaldkondades. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tööhõives toimuvat dünaamilist muutumist võib täheldada ka autoteenuste sektoris: uued ülekandeseadmed vähendavad vajadust hoolduse järele ja nõuavad uusi oskusi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Sellega seoses avaldati 10. novembril 2022 pärast korduvaid viivitusi Euroopa Komisjoni ettepanek uute Euro 7 heitenormide kohta sõiduautodele, tarbesõidukitele, veoautodele ja bussidele. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ettepanek uute Euro 7 heitenormide kohta on osa palju laiemast ELi poliitikast, mille eesmärk on võidelda transpordiga seotud õhusaaste vastu. Välisõhu kvaliteeti, regulaarset tehnoülevaatust, CO2 heidet, kütuste kvaliteeti, alternatiivkütuste taristut, keskkonnasõbralikke sõidukeid ja eurovinjetti käsitlevad Euroopa eeskirjad kajastavad vajadust vähendada transpordi märkimisväärset osakaalu õhusaaste tekitamises. Need täiendavad üksteist vastastikku, et saavutada Euroopa rohelise kokkuleppe kliima- ja nullsaaste eesmärk ning aidata üle minna kestlikule liikuvusele. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Uued Euro 7 normid on tõenäoliselt viimased sisepõlemismootoritega sõiduautodele kohaldatavad normid, sest 2021. aasta programmi „Eesmärk 55“ raames otsustati kiirendada autotööstuse CO2 heite vähendamist, mille tulemusel jõudsid Euroopa Parlament ja nõukogu 27. oktoobril 2022 kokkuleppele vähendada sõiduautode CO2 heidet 2030. aastaks 55 % ja keelata uute sisepõlemismootoriga sõiduautode (sh hübriidautode) müük alates 2035. aastast. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Ettepaneku sisu

Määrusega kavandatud peamised muudatused:

| — | nii diisel- kui ka bensiinimootoriga autodele ja veoautodele kohaldatakse rangemaid heite piirnorme (kuigi autode NOx-piirnormid jäävad samaks); |
| --- | --- |

—

nii diisel- kui ka bensiinimootoriga autodele ja veoautodele kohaldatakse rangemaid heite piirnorme (kuigi autode NOx-piirnormid jäävad samaks);

| — | laiendatakse reaalses liikluses tekkivate heitkoguste katsetingimusi ja samas kõrvaldatakse vastavustegurid; |
| --- | --- |

—

laiendatakse reaalses liikluses tekkivate heitkoguste katsetingimusi ja samas kõrvaldatakse vastavustegurid;

| — | suuremat rõhku pannakse lühematele sõitudele: vahemaad, mille ulatuses arvutatakse külmkäivituse heitkoguste maht, vähendatakse 16 km-lt 10 km-le; |
| --- | --- |

—

suuremat rõhku pannakse lühematele sõitudele: vahemaad, mille ulatuses arvutatakse külmkäivituse heitkoguste maht, vähendatakse 16 km-lt 10 km-le;

| — | mõõdetakse ja reguleeritakse piduritest eralduvate osakeste ja rehvidest tekkiva mikroplasti heidet; |
| --- | --- |

—

mõõdetakse ja reguleeritakse piduritest eralduvate osakeste ja rehvidest tekkiva mikroplasti heidet;

| — | karmistatakse vastupidavusnõudeid: 200 000 km või 10 aastat sõiduautode/tarbesõidukite puhul ja 875 000 km ilma ajalise piiranguta veoautode/busside puhul; |
| --- | --- |

—

karmistatakse vastupidavusnõudeid: 200 000 km või 10 aastat sõiduautode/tarbesõidukite puhul ja 875 000 km ilma ajalise piiranguta veoautode/busside puhul;

| — | pidev heitkoguste seire pardaseireseadme kaudu: andurid mõõdavad tegelikke heitkoguseid kogu sõiduki eluea jooksul; |
| --- | --- |

—

pidev heitkoguste seire pardaseireseadme kaudu: andurid mõõdavad tegelikke heitkoguseid kogu sõiduki eluea jooksul;

| — | hinnatakse patareide ja akude pikaealisust, kontrollides nende võimsuse muutumist läbisõidu suurenedes; |
| --- | --- |

—

hinnatakse patareide ja akude pikaealisust, kontrollides nende võimsuse muutumist läbisõidu suurenedes;

| — | rangemad eeskirjad tagavad, et sõidukeid ei muudeta omavoliliselt; |
| --- | --- |

—

rangemad eeskirjad tagavad, et sõidukeid ei muudeta omavoliliselt;

| — | fikseeritakse varem reguleerimata saastajate heitkoguste piirmäärad: sõiduautode puhul ammoniaak, veoautode puhul formaldehüüd. Esimest korda reguleeritakse piirangutega tankimisel kütuseaurust põhjustatud heitkoguseid. |
| --- | --- |

—

fikseeritakse varem reguleerimata saastajate heitkoguste piirmäärad: sõiduautode puhul ammoniaak, veoautode puhul formaldehüüd. Esimest korda reguleeritakse piirangutega tankimisel kütuseaurust põhjustatud heitkoguseid.

4.   Üldised märkused

| 4.1. | Kuigi 2019. aastal vähenes õhusaasteainega kokkupuutest tingitud enneaegsete surmade arv EL 27s 2005. aastaga võrreldes 33 %, on siiski vaja ambitsioonikamaid piirmäärasid. Sellega seoses tekitab maanteetransport 37 % NOx-koguheitest ning hinnanguliselt põhjustavad maanteeliiklusest tulenevad peenosakesed ja lämmastikoksiidid igal aastal EL 27s enam kui 70 000 enneaegset surma. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komisjon võttis uute eeskirjade kehtestamisel realistliku lähenemisviisi. Sisepõlemismootoriga sõiduautod jäävad taskukohaseks, kuigi diiselmootoriga sõiduautode standardite karmistamine kiirendab tõenäoliselt seda tüüpi sõidukite pakkumise vähenemist. Samuti tuleks meeles pidada, et uued CO2 heite normid mõjutavad ka sõidukite ostuhinda. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kuigi Euro 7 norm on heitkoguste piirmäärade kehtestamisel oodatust vähem ambitsioonikas, on selles olulisi muudatusi võrreldes eelmise normiga. Käsitletakse mitmeid Euro 6 normi nõrkusi, nagu omavolilise muutmise oht, eeskirjade keerukus, sõidukite vananemine ja tegelikus olukorras tekkivad heitkogused. Samuti kasutatakse selles palju laiemat lähenemisviisi, kaasates elektrisõidukid ja tahkete osakeste heitkogused. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Järjestikustest Euro heitenormidest tulenev regulatiivne surve on soodustanud innovatsiooni heitekontrollisüsteemide ja jõuseadmete projekteerimisel ning aidanud kaasa liidu juhtpositsioonile tööstuses. Seetõttu on oluline, et ELi normid oleksid peamistel turgudel väljatöötatavatest normidest sammu ees. Digitaalsete ja keskkonnasõbralike tehnoloogiate integreerimisel esirinnas olemine on oluline eelis rahvusvahelistele turgudele pääsemisel. Sellega seoses tuleks kaaluda ka ambitsioonikamaid norme, nagu näiteks USA kestlikkusnõuded (240 000 km või 15 aastat). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee leiab, et tarbijatele stiimulite pakkumine kiirendaks autopargi uuenemist, millel oleks selge mõju õhukvaliteedile ja heitkoguste vähendamisele. Vana sõidukipargi asendamine viimase Euro 6 normi nõuetele vastavate sõidukitega koos käimasoleva elektrifitseerimisega tooks kaasa maanteetranspordi NOx-heite märkimisväärse vähenemise (80 %) 2035. aastaks. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee nõuab usaldusväärset ja teaduslikku kulude-tulude analüüsi kõigi uute reguleeritavate elementide kohta, et selgitada, mil määral võiksid need nõuded eraldiseisvalt vaadelduna aidata kaasa heitkoguste kulutõhusale vähendamisele. Sellega seoses on oluline, et kõigil sidusrühmadel oleks Euro 7 normi rakendamisega seotud lisakulude analüüsist ühesugune arusaamine. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee on veendunud, et isiklike sõiduautode kasutamine peab jääma kättesaadavaks ja taskukohaseks kõigile, eriti inimestele, kellel puudub juurdepääs kvaliteetsele ühistranspordile (või muudele transpordilahendustele). Seepärast kutsub komitee autotööstust üles jätkama kõigile kättesaadavate madalama hinnaga sõidukite pakkumist. Kuna sõiduautode hinnad tõusevad oluliselt kiiremini kui ostujõud ja kuna jagatud liikuvusteenused ei ole veel toimiv alternatiiv, on komitee ühtlasi veendunud, et on viimane aeg võtta tõsiselt arvesse liikuvusvaesuse probleemi. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Üldiselt on komitee arvamusel, et tuleks leida tasakaal kestliku arengu kolme mõõtme vahel. Investeerimine nii elektrisõidukitele üleminekusse kui ka sisepõlemismootori ümbertöötamisse võib luua Euroopa autotööstusele ebasoodsa konkurentsiolukorra võrreldes tootjatega, kes toodavad ainult elektrisõidukeid, või välismaiste autotootjatega, kelle suhtes samu kohustusi ei kohaldata. Lisaks tuleb vältida seda, et Euro 7 nõuetele vastavate autode liiga kõrged hinnad toovad kaasa selle, et tarbijad lükkavad edasi oma saastavamate autode väljavahetamise. See vähendaks oluliselt Euro 7 normist saadavat võimalikku kasu, kutsudes samas esile ümberkorraldusi tööstuses müügimahtude kokkuvarisemise tõttu. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Võttes arvesse ümberkujundamise ulatust, kutsub komitee üles looma sidusat tööstuspoliitikat, mis suudaks vastata autotööstuse kolmele väljakutsele:






  — | keskkond: aidata kaasa rohelise kokkuleppe eesmärkide ja välisõhu kvaliteedi direktiivi uute heitenormide saavutamisele; |
| --- | --- | --- |

4.9.

—

keskkond: aidata kaasa rohelise kokkuleppe eesmärkide ja välisõhu kvaliteedi direktiivi uute heitenormide saavutamisele;

| — | majandus: hoida tööstuslikku juhtpositsiooni, säilitada autotööstuse tarneahel ELis, töötada välja tugev elektriautode ökosüsteem; |
| --- | --- |

—

majandus: hoida tööstuslikku juhtpositsiooni, säilitada autotööstuse tarneahel ELis, töötada välja tugev elektriautode ökosüsteem;

| — | sotsiaalne aspekt: õiglase ülemineku raamistik, eelnev teavitamine ja konsulteerimine/sotsiaaldialoog ülemineku prognoosimiseks ja juhtimiseks, piirkondlikud ümberõppekavad, ümberõpe ja kvaliteetsete töökohtade säilitamine. |
| --- | --- |

—

sotsiaalne aspekt: õiglase ülemineku raamistik, eelnev teavitamine ja konsulteerimine/sotsiaaldialoog ülemineku prognoosimiseks ja juhtimiseks, piirkondlikud ümberõppekavad, ümberõpe ja kvaliteetsete töökohtade säilitamine.

5.   Konkreetsed märkused

| 5.1. | Komisjon näeb eelnõus ette kaks kohaldamiskuupäeva: kergsõidukite puhul juuli 2025 ja raskesõidukite puhul juuli 2027. Mõlemal juhul on tegemist kuupäevaga, mil liikmesriigid peavad keelduma Euro 7 eeskirjadele mittevastavate sõidukite registreerimisest.
  Kuupäevade valik tekitab küsimusi, eelkõige seoses kergsõidukitega. |
| --- | --- |

5.1.

Kuupäevade valik tekitab küsimusi, eelkõige seoses kergsõidukitega.

| 5.1.1. | 2025. aasta juuli näib olevat ebarealistlik ettepanek. Tootjad peavad hakkama tootmist muutma mitu kuud enne tähtaega, et vältida Euro 6 normidele vastavate sõidukite varude tootmist, mida enam ei saa registreerida, ning tavaliselt kulub kogu sõidukipargile tüübikinnituste saamiseks rohkem kui aasta. Seepärast peaks tüübikinnituste andmine algama 2024. aasta alguses, st vahetult pärast Euro 7 määruse vastuvõtmist ja võimalik, et enne selle rakendusaktide avaldamist.
  Raskeveokite puhul välja pakutud 2027. aasta juuli võib tunduda asjakohasem, kuid arvesse tuleks võtta aega, mis on vajalik selliste uuenduslike tehniliste lahenduste väljatöötamiseks nagu elektriküttel katalüsaator, mis on vajalik heite piirnormide saavutamiseks. Seepärast leiab komitee, et kavandatud määruse tehnilise ja majandusliku elujõulisuse tagamiseks on vaja määruse kiiret vastuvõtmist ning vähemalt kaheaastast ajavahemikku (pärast selle vastuvõtmist) sõiduautode/tarbesõidukite ning kolmeaastast ajavahemikku busside ja raskeveokite puhul. |
| --- | --- |

5.1.1.

Raskeveokite puhul välja pakutud 2027. aasta juuli võib tunduda asjakohasem, kuid arvesse tuleks võtta aega, mis on vajalik selliste uuenduslike tehniliste lahenduste väljatöötamiseks nagu elektriküttel katalüsaator, mis on vajalik heite piirnormide saavutamiseks. Seepärast leiab komitee, et kavandatud määruse tehnilise ja majandusliku elujõulisuse tagamiseks on vaja määruse kiiret vastuvõtmist ning vähemalt kaheaastast ajavahemikku (pärast selle vastuvõtmist) sõiduautode/tarbesõidukite ning kolmeaastast ajavahemikku busside ja raskeveokite puhul.

| 5.2. | Kergsõidukite puhul nähakse määruse eelnõus ette, et erinevad heitkoguste piirmäärad, mida kohaldatakse tarbesõidukitele vastavalt nende massile, asendatakse kõiki tarbesõidukeid hõlmava ühtse väärtuste kogumiga, tingimusel et võimsuse ja massi suhe on alla 35 kW/t. Lihtsustamispüüe on kiiduväärt, kuid sellel on tõenäoliselt märkimisväärne mõju väikeste tarbesõidukite sektori, eelkõige ümberehitatud sõidukite sektori tegevusele, seda enam, et kergsõidukitele ja raskesõidukitele määratud nõuete kohaldamise kuupäevad ei lange kokku. Sellega seoses kutsub komitee üles kohaldama rakendamisel erandeid ja paindlikkust, näiteks N1-kategooria väikese tarbesõiduki (massiga alla 3 500 kg) muutmisel M2-kategooria minibussiks (massiga alla 5 000 kg). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Osana rohelise kokkuleppe digieesmärgist teeb komisjon ettepaneku võtta kergsõidukite ja raskesõidukite jaoks kasutusele uuenduslik seade OBM (On Board Monitoring – pardaseiresüsteem), mille eesmärk on sõidukis pidevalt registreerida saasteainete heitkoguse tase, et:






  — | tuvastada ülemäärase heite olukord, mida pardaseiresüsteem ei avastanud; |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

tuvastada ülemäärase heite olukord, mida pardaseiresüsteem ei avastanud;

| — | edastada regulaarselt serveritele heitkoguste väärtusi, et hõlbustada turujärelevalvet, kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontrolle ja tehnoülevaatust.
  Kuigi selline seade võib tõhusalt aidata järelevalveprotsesse lihtsustada, nõuab selle arendamine tehniliste eeskirjade kiiret väljatöötamist, mis võimaldab kindlaks määrata selle toimimiseks vajaliku varustuse (andurid, tarkvara jne). Ainuüksi selline muudatus, mis võib kasutajaid tugevalt mõjutada, nõuab rakendamiseks kolmeaastast perioodi pärast tehniliste eeskirjade avaldamist. |
| --- | --- |

—

edastada regulaarselt serveritele heitkoguste väärtusi, et hõlbustada turujärelevalvet, kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse kontrolle ja tehnoülevaatust.

Kuigi selline seade võib tõhusalt aidata järelevalveprotsesse lihtsustada, nõuab selle arendamine tehniliste eeskirjade kiiret väljatöötamist, mis võimaldab kindlaks määrata selle toimimiseks vajaliku varustuse (andurid, tarkvara jne). Ainuüksi selline muudatus, mis võib kasutajaid tugevalt mõjutada, nõuab rakendamiseks kolmeaastast perioodi pärast tehniliste eeskirjade avaldamist.

| 5.4. | Kergsõidukite puhul võivad komisjoni kavandatud piirväärtused tunduda väheambitsioonikad, sest need vastavad põhimõtteliselt bensiini- ja diiselmootorite Euro 6 suunistes ette nähtud madalaimale väärtusele ühtlustamisele. Siiski on oluline märkida, et:






  — | määruse eelnõu lisades on ette nähtud, et uuesti määratletakse tingimused, mis tagavad praegu sõiduki tavapärase kasutamisega seotud teekatsete representatiivsuse, ja see kohustab tootjaid järeltöötlussüsteeme ümber kujundama; |
| --- | --- | --- |

5.4.

—

määruse eelnõu lisades on ette nähtud, et uuesti määratletakse tingimused, mis tagavad praegu sõiduki tavapärase kasutamisega seotud teekatsete representatiivsuse, ja see kohustab tootjaid järeltöötlussüsteeme ümber kujundama;

| — | piirmäärade ühtlustamine parima väärtuse põhjal suurendab piiranguid bensiinimootoritele (bensiinimootoriga sõidukite puhul alandatakse CO piirmäära 50 %) ja diiselmootoritele (diiselmootoriga raskesõidukite puhul alandatakse NOx-piirmäära 40 %); |
| --- | --- |

—

piirmäärade ühtlustamine parima väärtuse põhjal suurendab piiranguid bensiinimootoritele (bensiinimootoriga sõidukite puhul alandatakse CO piirmäära 50 %) ja diiselmootoritele (diiselmootoriga raskesõidukite puhul alandatakse NOx-piirmäära 40 %);

| — | vastupidiselt Euro 6 määrusele ei lubata Euro 7 määrusega, mille aluseks on teekatse, ühtegi kõrvalekallet. |
| --- | --- |

—

vastupidiselt Euro 6 määrusele ei lubata Euro 7 määrusega, mille aluseks on teekatse, ühtegi kõrvalekallet.

| 5.5. | Arvestades, et rehvidest pärinev mikroplast on üks olulisemaid ookeanireostuse allikaid ja et ÜRO tasandi menetluse puudumise tõttu ei ole veel sellele kehtestatud mingeid piiranguid, on vaja selline menetlus võimalikult kiiresti välja töötada. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Komitee seab kahtluse alla vajaduse kehtestada sõiduautodele ammoniaagiheite piirmäärad. Kuna transpordisektoris tekib vähem kui 1 % Euroopa ammoniaagiheitest, ei tundu selle meetme maksumus olevat sellega kaasneva kasuga proportsionaalne. Komitee tõstatab ka küsimuse, kas on asjakohane kehtestada sõidukitele tankimisel kütuseaurude piiramise süsteem, samas kui Euroopa on juba teinud kohustuslikuks äratõmbeseadme kütusejaotuspumpade jaoks. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Raskesõidukite puhul on komisjoni kavandatud piirväärtused vastuolus Euro 6 määruse väärtustega, mille eesmärk on vähendada NOx ja tahkete osakeste arvu 80 % võrra ning süsinikoksiidiheidet kuni 95 %. Lisaks teeb komisjon ettepaneku reguleerida CH4 (metaan) ja N2O (dilämmastikoksiid) piirmäärasid eraldi, viimase puhul eriti madalal tasemel, võttes arvesse nende mõju kasvuhooneefektile. Loomulikult nõuavad need muudatused märkimisväärseid investeeringuid, mida tuleb arvesse võtta eelseisvates aruteludes raskesõidukite CO2 heite tuleviku üle (1). |
| --- | --- |

5.7.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  COM(2023) 88 final.

1

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/108 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/108

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset“

(COM(2022) 732 – 2022/0426 (COD))

ja

„Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Aruanne inimkaubandusevastases võitluses tehtud edusammude kohta (neljas aruanne)““

(COM(2022) 736 final)

(2023/C 228/15)

| Raportöör: | José Antonio MORENO DÍAZ |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Pietro Vittorio BARBIERI |

Raportöör:

José Antonio MORENO DÍAZ

Kaasraportöör:

Pietro Vittorio BARBIERI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 8.2.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 3.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 125/1/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 8.2.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

tööhõive, sotsiaalküsimuste ja kodakondsuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

3.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

125/1/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Inimkaubandus on kohutav kuritegu ja inimeste põhiõiguste ränk rikkumine. Euroopa Liidu 2020. aasta julgeolekustrateegias osutatakse organiseeritud kuritegevuse rollile inimkaubanduses ja sellega seotud inimkaotustele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | 2011. aastal võeti vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/36/EL, (1) milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset. 2021. aastal võttis Euroopa Komisjon vastu inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025 ja märkis, et direktiivi rakendamist tuleks hinnata, et parandada selle elluviimist. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peab tervitatavaks neljandat eduaruannet, milles tuuakse esile selle nähtuse areng, ning ettepanekut inimkaubandusevastase direktiivi muutmiseks. Inimkaubandusevastase direktiivi eesmärk on inimkaubandust tõkestada ja selle vastu võidelda ning ohvreid kaitsta. Selleks on see üles ehitatud kolme tegevusvaldkonna ümber: i) inimkaubanduse kriminaliseerimine, uurimine ja selle eest vastutusele võtmine, sealhulgas süütegude, karistuste ja sanktsioonide kindlaksmääramine; ii) inimkaubanduse ohvrite abistamine, toetamine ja kaitse; iii) inimkaubanduse tõkestamine. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee väljendab heameelt ärakasutamise eri vormide määratluse laiendamise üle. Komitee nõustub, et neid süütegusid tuleks käsitada mittetäieliku loeteluna, kuna kahjuks ilmnevad iga päev ärakasutamise uued aspektid. Komitee on seisukohal, et liikmesriigid peaksid inimkaubanduse küsimust just selliselt mõistma, andes tervikliku ülevaate ärakasutamisega seotud aspektidest. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee leiab, et soolist aspekti tuleks direktiivi sisus ja rakendamises tugevdada, kuna valdav enamik ohvritest on naised ja tüdrukud. Samuti tuleks tähelepanu pöörata haavatavatele olukordadele, mis võivad soodustada värbamist ja ärakasutamist nii kuritegelike võrgustike kui ka teiste poolt. Lisaks tuleb rohkem tähelepanu pöörata teistele haavatavatele rühmadele, sealhulgas pagulastele, varjupaigataotlejatele ja isikutele, kes on dokumentideta või kellel on ebakindel elanikustaatusega. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee väljendab heameelt sõnaselge viite üle inimkaubandusega seotud süütegude internetimõõtmele. Uute tehnoloogiate kasutamine on soodustanud inimkaubandusega seotud süütegusid, võimaldades ja hõlbustades suuremat juurdepääsu ohvritele ja nende ärakasutamist ning raskendades nendest süütegudest saadud tulu jälgimist. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komitee toetab komisjoni parema sanktsioonide süsteemi väljatöötamisel. Kuna hindamine näitas, et enamik liikmesriike ei olnud vabatahtlikke karistusmeetmeid täielikult välja töötanud, tugevdab uus kohustuslik süsteem, milles eristatakse tavalisi ja raskendavatel asjaoludel toime pandud süütegusid, võitlust inimkaubandusega seotud süütegude vastu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee väljendab heameelt ka selle üle, et juriidilisi isikuid saab karistada sanktsioonidega, näiteks riiklike hüvitiste või abi saamisest ilmajätmine, ettevõtete ajutine või lõplik sulgemine või ajutine või alaline ettevõtluskeeld. Komitee leiab, et ärakasutamise teel pakutavate teenuste teadliku kasutamise võiks siduda äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiiviga, nii et vastutusele saaks võtta ka ettevõtjad, kes saavad kasu erinevatest ärakasutamise vormidest. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee leiab, et direktiivis tuleks pöörata suuremat tähelepanu inimkaubanduse ohvritele, ning rõhutab, et liikmesriikidel on kohustus ohvreid abistada ja kaitsta ning tagada nende võimalikult suur sotsiaalne kaasatus. Lisaks inimkaubanduse ohvrite karistamise vältimise vajaduse kinnitamisele tuleks direktiiviga tugevdada mehhanisme ja vahendeid ohvrite, eriti haavatavatesse rühmadesse kuuluvate ohvrite abistamiseks ja toetamiseks. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kutsub komisjoni üles lisama direktiivi ettepanekusse vajaduse täita nõukogu direktiivi 2004/81/EÜ (2) elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee kordab, kui oluline on teha tööd inimkaubanduse tõkestamise nimel, rõhutades vajadust vähendada nõudlust igasuguste ärakasutamise vormide järele. Aruandes märgitakse, et nõudlus odava tööjõu või prostitutsiooni järele kasvab jätkuvalt, kuigi need käivad sageli käsikäes inimkaubandusega seotud süütegudega. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Komitee nõustub, et parandada on vaja andmete kogumist, aga täiustada tuleb ka vahendeid nende süütegude paremaks tuvastamiseks. Aruandes osutati ka sellele, et kahtlemata esineb arvukaid teatamata juhtumeid. Seda olukorda tuleb samuti käsitleda ja parandada liikmesriikide omavahelise ning nende ja Euroopa institutsioonide vahelise koordineerimise ja koostöö käigus. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Komitee leiab, et esitatud direktiivi ettepanekut tuleks kasutada selleks, et suurendada teadlikkust vajadusest tugevdada inimkaubandusevastast võitlust ja sellest paremini teavitada. Erinevat liiki ärakasutamisest tulenev õiguste rikkumine nõuab terviklikku ja mitmetahulist reageerimist, milles kodanikel on väga oluline roll võitluses karistamatuse ja nende kuritarvitamise vormide normaliseerimise vastu. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Komitee tuletab meelde, et inimkaubandust mõjutavad tegurid on järgmised: vaesuse suur levik naiste hulgas; meeste ja naiste erinev juurdepääs haridusele ja vahenditele; meditsiiniline ja tervisealane ebavõrdsus; soolise vägivalla levik kogu maailmas; üldisem sotsiaalne ebavõrdsus meeste ja naiste vahel. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Järgmisena on oluline ja vajalik, et liikmesriigid arendaksid täiendavaid riiklikke suunamismehhanisme, kaasates kodanikuühiskonna organisatsioone ohvrite tuvastamisse ja tugiteenuste osutamisse. Igas liikmesriigis võiks luua veel ühe vahendi: sõltumatu järelevalve- ja kindluse andmise asutuse, kuhu kuulub riiklik raportöör, kes teostab järelevalvet liikmesriigis inimkaubandusega võitlemiseks rakendatavate meetmete tõhususe üle, korraldab uuringuid ning suhtleb avaliku ja erasektori sidusrühmadega, kes selle nähtusega eri tasanditel tegelevad. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Rahvusvahelisel tasandil esitas ÜRO 2000. aastal inimkaubanduse järgmise määratluse:






  — | „inimkaubandus“ on ärakasutamise eesmärgil isikute värbamine, transportimine, üleviimine, varjamine või vastuvõtmine, milleks kasutatakse ähvardusi, jõudu või muid sunnimeetodite vorme, inimröövi, kelmust, pettust, võimu või kaitsetu seisundi kuritarvitamist või teise isiku üle kontrolli omava isiku nõusoleku saavutamiseks raha või hüvitiste võtmist või andmist (ÜRO 2000. aasta inimkaubandust käsitleva protokolli artikkel 3); |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

„inimkaubandus“ on ärakasutamise eesmärgil isikute värbamine, transportimine, üleviimine, varjamine või vastuvõtmine, milleks kasutatakse ähvardusi, jõudu või muid sunnimeetodite vorme, inimröövi, kelmust, pettust, võimu või kaitsetu seisundi kuritarvitamist või teise isiku üle kontrolli omava isiku nõusoleku saavutamiseks raha või hüvitiste võtmist või andmist (ÜRO 2000. aasta inimkaubandust käsitleva protokolli artikkel 3);

| — | „ärakasutamisena“ käsitatakse isiku kasutamist prostituudina või muid seksuaalse ärakasutamise vorme, sunniviisilist tööd või pealesunnitud teenuseid, orjust või muid samalaadseid tingimusi, sunnitööd või elundite eemaldamist. |
| --- | --- |

—

„ärakasutamisena“ käsitatakse isiku kasutamist prostituudina või muid seksuaalse ärakasutamise vorme, sunniviisilist tööd või pealesunnitud teenuseid, orjust või muid samalaadseid tingimusi, sunnitööd või elundite eemaldamist.

| 2.2. | Inimkaubandus on kohutav kuritegu ja inimeste põhiõiguste ränk rikkumine. Euroopa Liidu 2020. aasta julgeolekustrateegias osutatakse organiseeritud kuritegevuse rollile inimkaubanduses ja sellega seotud inimkaotustele. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | 2011. aastal võeti vastu direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset (inimkaubandusevastane direktiiv). Selle direktiivi vastuvõtmine oli oluline samm normide ühtlustamisel liikmesriikide vahel. 2021. aastal võttis Euroopa Komisjon vastu inimkaubanduse vastu võitlemise ELi strateegia 2021–2025 ja märkis, et direktiivi rakendamist tuleks hinnata, et parandada selle elluviimist. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjoni korraldatud hindamine hõlmab ajavahemikku direktiivi ülevõtmisest (2013. aasta aprill) kuni tänaseni (2022. aasta märts) ning selles on kasutatud Euroopa tasandil kogutud andmeid ning ekspertide ja eriasutustega peetud aruteludest saadud kvalitatiivset teavet. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisjoni sisehindamises tõdeti, et ohvrite tegelikku arvu on raske täpselt kindlaks teha, kuid see on kindlasti suurem ajavahemikul 2013–2022 kindlaks tehtud 55 314 juhust. Seksuaalne ärakasutamine on jätkuvalt kõige levinum ärakasutamise vorm inimkaubanduses – 2021. aastal teatatud juhtumitest 55,7 % –, aga tööalase ärakasutamise osakaal suureneb, eriti sellistes sektorites nagu põllumajandus, ehitus ja hooldusteenused. Lapsed moodustavad 21 % kõigist ohvritest ning 75 % inimkaubanduse ohvritest on naised ja tüdrukud. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Hindamises ja aruandes märgitakse, et süüdistuste esitamise ja süüdimõistmiste tase on väga madal, mis võib aidata kaasa inimkaubitsejate karistamatuse tundele. Sotsiaalmeedia on avanud uusi võimalusi Euroopa Liidus tegutsevatele kuritegelikele võrgustikele, millest enamik on seotud inimkaubandusega. Ka sõda Ukrainas võib kaasa tuua inimeste ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse leviku suurenemise. Inimkaubandus on endiselt väikese riski ja suure kasumiga kuritegu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kuigi direktiiv aitas luua inimkaubandusevastaste õigusaktide ühise raamistiku, on see toonud esile ka raskused võitluses teatavate ärakasutamise vormide vastu, mida inimkaubanduse ja piiriüleste süütegude määratlus ei hõlma. Direktiivis määratakse kindlaks ka valdkonnad, kus tuleks parandada inimkaubitsejate tegevuse uurimist ja nende vastutusele võtmist, samuti vajadus parandada õiguskaitse ja kohtute suutlikkust, et tõhustada inimkaubandusjuhtumite finantsuurimisi. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kuigi direktiivis keskendutakse ka kaitsele inimkaubanduse eest, on hindamises rõhutatud, et seda saab parandada, muu hulgas sellistes aspektides nagu ohvritele süüdistuse esitamata jätmine või nende kriminaliseerimata jätmine, ohvrite kaitse uurimis- ja kohtumenetluste vältel ning arvestamine ohvrite omaduste ja vajadustega abi osutamisel, eelkõige alaealiste ja haavatavate rühmade puhul. Probleemina tuvastati puudulik andmete kogumine ja töötlemine. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Hindamisel tunnistatakse direktiivi pöördelist tähtsust inimkaubandusevastases võitluses ELis. Samal ajal rõhutatakse vajadust teha edusamme vahendite väljatöötamisel, et parandada inimkaubanduse ja inimkaubitsejate jälgimist, tõkestamist, neile süüdistuse esitamist ja nende vastutusele võtmist ning ohvrite abistamist. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Sellega seoses on komisjoni esitatud ettepaneku puhul tegu direktiivi muutmise ettepanekuga. Ettepaneku eesmärk on esitada meetmeid, millega parandada inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ELis ning ohvrite kaitset. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Ülevaade inimkaubandusevastasest direktiivist

| 3.1. | Inimkaubandusevastase direktiivi eesmärk on inimkaubandust tõkestada ja selle vastu võidelda ning ohvreid kaitsta. Selleks on see üles ehitatud kolme tegevusvaldkonna ümber: i) inimkaubanduse kriminaliseerimine, uurimine ja selle eest vastutusele võtmine, sealhulgas süütegude, karistuste ja sanktsioonide kindlaksmääramine; ii) inimkaubanduse ohvrite abistamine, toetamine ja kaitse; iii) inimkaubanduse tõkestamine. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee väljendab heameelt direktiivi muutmise ettepaneku üle, kuna nõustub vajadusega teha rohkem edusamme ja parandada inimkaubandusevastast võitlust ja ohvrite kaitset. Komitee nõustub, et inimkaubandusega seotud kuritegevus on muutunud üha suuremaks ohuks ja seda keerulisemas kontekstis kui 2011. aastal. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee väljendab heameelt ärakasutamise eri vormide määratluse laiendamise üle ja kiidab aruannet neile eri vormidele viitamise eest. Kuigi seksuaalne ärakasutamine on endiselt kõige levinum inimkaubanduse vorm, millele järgneb tööalane ärakasutamine, on direktiiviga hõlmatud ka muud vormid (ärakasutamine kerjamiseks, kuritegelikuks tegevuseks või elundikaubanduseks), millest mõned on samuti viimastel aastatel kasvutrendis. On ilmnenud ka teisi vorme, mis ei sisaldu direktiivis, kuid mida saaks samuti käsitada inimkaubanduse vormina, nagu sundabielud, asendusemadus või ebaseaduslik lapsendamine. Komitee soovitaks lisada viite „eriti orjastavatele töötingimustele“ sarnaselt ELi tööandjate karistuste direktiiviga. Komitee leiab, et komisjonilt on vaja täpsemaid suuniseid kõigi nende võimalike vormide määratluste kohta, et tagada ühtsem kohaldamine liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee nõustub, et neid süütegusid tuleks käsitada mittetäieliku loeteluna, kuna kahjuks ilmnevad iga päev ärakasutamise uued aspektid. Komitee on seisukohal, et liikmesriigid peaksid inimkaubanduse küsimust just selliselt mõistma, andes tervikliku ülevaate ärakasutamisega seotud aspektidest. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee leiab, et soolist aspekti tuleks direktiivi sisus ja rakendamises tugevdada, kuna valdav enamik ohvritest on naised ja tüdrukud. Samuti tuleks tähelepanu pöörata konkreetsetele haavatavatele rühmadele, sealhulgas pagulastele, varjupaigataotlejatele ja isikutele, kes on dokumentideta või kellel on ebakindel elanikustaatus, aga ka haavatavatele olukordadele, mis võivad soodustada värbamist ja ärakasutamist kuritegelike võrgustike poolt. Komitee märgib, et inimkaubandust mõjutavad tegurid on järgmised: vaesuse suur levik naiste hulgas; meeste ja naiste erinev juurdepääs haridusele ja vahenditele; meditsiiniline ja tervisealane ebavõrdsus; soolise vägivalla levik kogu maailmas; üldisem sotsiaalne ebavõrdsus meeste ja naiste vahel. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee väljendab heameelt sõnaselge viite üle inimkaubandusega seotud süütegude internetimõõtmele. Uute tehnoloogiate kasutamine on soodustanud inimkaubandusega seotud süütegusid, võimaldades ja hõlbustades suuremat juurdepääsu ohvritele ja nende ärakasutamist ning raskendades nendest süütegudest saadud tulu jälgimist. Sotsiaalmeedia on hõlbustanud ohvrite värbamist ja ärakasutamist ning lisandunud on uusi kuritegeliku ärakasutamise olukordi, nagu piltide, videote jms levitamine. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee toetab komisjoni parema sanktsioonide süsteemi väljatöötamisel. Kuna hindamine näitas, et enamik liikmesriike ei ole vabatahtlikke karistusmeetmeid täielikult välja töötanud, tugevdab uus kohustuslik süsteem, milles eristatakse tavalisi ja raskendavatel asjaoludel toime pandud süütegusid, võitlust inimkaubandusega seotud süütegude vastu. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Komitee väljendab heameelt ka selle üle, et juriidilisi isikuid saab karistada sanktsioonidega, näiteks riiklike hüvitiste või abi saamisest ilmajätmine, ettevõtete ajutine või lõplik sulgemine või ajutine või alaline ettevõtluskeeld. Komitee leiab, et ärakasutamise teel pakutavate teenuste teadliku kasutamise võiks siduda äriühingute kestlikkusalast hoolsuskohustust käsitleva direktiiviga, nii et vastutusele saaks võtta ka ettevõtjad, kes saavad kasu erinevatest ärakasutamise vormidest. Võrdlusaluseks võivad olla tööalase ärakasutamisega seotud kogemused. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee peab edasiminekuks kavandatud muudatusettepanekut, millega kriminaliseeritakse ärakasutamise teel pakutavate teenuste või tegevuste kasutamine, mida tehakse teades, et teenust osutav või tegevust ellu viiv isik on inimkaubandusega seotud süüteo ohver (st ärakasutatu teenuste teadlik kasutamine), millest tulenevalt võivad liikmesriigid võtta rangemaid meetmeid. Komitee peab oluliseks, et liikmesriikidele pakutaks selle elluviimiseks suuremat toetust ja et komisjoni ülevõtmisaruandes, mille ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule, hinnataks selle punkti mõju nii inimkaubanduse tõkestamisele kui ka selle eest vastutusele võtmisele, tagamaks, et sel puudub kahjulik mõju ohvritele ja haavatavatele rühmadele ning et see toob edusamme karistamatuse tunde vähendamisel nende kuritegude puhul. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee peab asjakohaseks, et komisjon kohandaks õigus- ja karistusraamistikku internetikeskkonnaga. Sellega seoses on eriti positiivne, et direktiiv hõlmab varade arestimist ja konfiskeerimist kooskõlas Euroopa Liidu poolt selles osas kehtestatud õigusraamistikega. Kuriteo täideviijatelt sissenõutud vara peaks olema võimalik kasutada ohvritele hüvitise maksmiseks ning ohvreid tuleks võlausaldajate järjestuses eelistada. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee peab kiiduväärseks, et komisjon rõhutab vajadust parandada liikmesriikide vahel koostööd inimkaubandusega seotud süütegude puhul. Piiriülene koostöö on väga oluline ning seda saab parandada teabevahetuse ja ühismeetmete abil ning piiriüleste ohvritega tegelevate spetsialistide, eelkõige õiguskaitseasutuste koolitamise kaudu. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Järgmisena on oluline ja vajalik, et liikmesriigid arendaksid täiendavaid riiklikke suunamismehhanisme, kaasates kodanikuühiskonna organisatsioone ohvrite tuvastamisse ja tugiteenuste osutamisse. Komitee leiab, et komisjon peaks toetama liikmesriike nende vahendite loomisel ja tugevdamisel ning neid saab koordineerida Euroopa tasandil, et parandada inimkaubanduse ohvrite eest hoolitsemist ja nende kaitset. Euroopa suunamisvahendi väljatöötamisel on vaja edasiminekut, et tõhusamalt ühtlustada ohvrite eest hoolitsemist ja nende abistamist ning ohvriabi süsteemi väljakujundamist. Igas liikmesriigis võiks luua veel ühe vahendi: sõltumatu järelevalve- ja kindluse andmise asutuse, kuhu kuulub riiklik raportöör, kes teostab järelevalvet liikmesriigis inimkaubandusega võitlemiseks rakendatavate sekkumismeetmete tõhususe üle, korraldab uuringuid ning suhtleb avaliku ja erasektori sidusrühmadega, kes selle nähtusega eri tasanditel tegelevad. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Komitee leiab, et direktiivis tuleks pöörata suuremat tähelepanu inimkaubanduse ohvritele, ning rõhutab, et liikmesriikidel on kohustus ohvreid abistada ja kaitsta ning tagada nende võimalikult suur sotsiaalne kaasatus. Lisaks inimkaubanduse ohvrite karistamise vältimise vajaduse kinnitamisele tuleks direktiiviga tugevdada mehhanisme ja vahendeid ohvrite, eriti haavatavatesse rühmadesse kuuluvate ohvrite, näiteks alaealiste, vähemuste, pagulaste ja dokumentideta rändajate abistamiseks ja toetamiseks. Samuti peaks komisjon uurima ja veelgi tugevdama ohvritele kahju hüvitamise vahendeid ja ennetustegevust, sealhulgas ohutuid teavitamise ja kaebuste esitamise mehhanisme ning hüvitusfonde. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Sihtriiki integreerimine toimub inimkaubanduse ohvritele isikupärastatud abi, teabe, koolituse ja mõjuvõimu suurendamise projektide kaudu. Need võivad olla vastuvõtmine konkreetsetes kaitstud struktuurides; elamisloa kohustuslik väljaandmine kui inimkaubandusest väljumise vältimatu eeltingimus; abi, teave ja tervishoid; psühholoogiline tugi ja kultuurivahendus; sotsiaalne ja õigusteave ja nõustamine; keele- ja kirjaoskuse kursused; oskused ja teadmised; kutsenõustamine ja -koolitus; tööturule integreerimine. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Direktiivis ei käsitleta muudatusi ohvrite õiguste kaitse või inimkaubanduse ohvrite abistamise ja toetamise õigusaktides. Selles valdkonnas on veel palju arenguruumi. Komitee tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/29/EL, (3) millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded, käsitletakse muu hulgas teatavate inimkaubanduse, seksuaalse kuritarvitamise, seksuaalse ärakasutamise ja lapsporno ohvrite kategooriate erivajadusi. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee kutsub komisjoni üles lisama direktiivi muutmise ettepanekusse vajaduse täita direktiivi 2004/81/EÜ. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Ohvri koostööd tuleks käsitada kui tema soovi ühineda individuaalse sotsiaalse integratsiooni ja ärakasutamisest väljumise projektiga. Elamisluba ei saa anda ainult neile, kes otsustavad õigusasutustega koostööd teha, sest inimkaubanduse alternatiivid, st juurdepääs kohalikele ja piirkondlikele teenustele, mis õpetavad oskusi ja suurendavad mõjuvõimu, nõuavad paratamatult elamisloa väljastamist. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Ohvritele on inimkaubitsejate vastu tunnistuste andmine vastumeelne. Sageli elavad nad alalise väljapressimise olukorras ning nende ütlused sunnivad neid riskima enda ja oma perekonna eluga. Sellega seoses tuleb meenutada, et inimkaubanduse ohvri nõustumine ärakasutamisega ei oma tähtsust (ÜRO 2000. aasta inimkaubandust käsitleva protokolli artikli 3 punkt b). |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Samuti kutsub komitee komisjoni üles tegema edusamme oma väljaandes „Inimkaubanduse ohvrite õigused ELis“ (4) esitatud soovituste rakendamisel, et liikmesriigid annaksid inimkaubanduse ohvritele alati elamisloa järgmistel juhtudel:






  — | kui ohvri kohalolu on uurimise või kohtumenetluse huvides vajalik; |
| --- | --- | --- |

3.19.

—

kui ohvri kohalolu on uurimise või kohtumenetluse huvides vajalik;

| — | kui ohver on näidanud üles selget kavatsust teha koostööd; |
| --- | --- |

—

kui ohver on näidanud üles selget kavatsust teha koostööd;

| — | kui ohver on katkestanud kõik suhted inimkaubandusega seotud süüteo toimepanija(te)ga; |
| --- | --- |

—

kui ohver on katkestanud kõik suhted inimkaubandusega seotud süüteo toimepanija(te)ga;

| — | kui ohver ei ohusta avalikku korda või julgeolekut. |
| --- | --- |

—

kui ohver ei ohusta avalikku korda või julgeolekut.

Komitee kutsub liikmesriike ka üles kasutama agaramalt võimalust anda ohvritele elamisluba humanitaarsetel kaalutlustel või isiklikel põhjustel, isegi kui eespool nimetatud tingimused ei ole täidetud.

| 3.20. | Komitee kordab, kui oluline on teha tööd inimkaubanduse tõkestamise nimel, rõhutades vajadust vähendada nõudlust igasuguste ärakasutamise vormide järele. Nõudlus odava tööjõu ja prostitutsiooni järele kasvab jätkuvalt, kuigi need käivad sageli käsikäes inimkaubandusega seotud süütegudega. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | Komitee leiab, et tuleks tugevdada mitmeid meetmeid, mille eesmärk on parandada teavitamist ja teadlikkust nendest küsimustest, sealhulgas kaaluda uusi kommunikatsioonivahendeid, koolitusi, haridusprogramme ja teadlikkuse suurendamise kampaaniaid, et tugevdada inimkaubandusevastast võitlust kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Komitee nõustub, et parandada on vaja andmete kogumist, aga ka vahendeid nende kuritegude paremaks tuvastamiseks. Kahtlemata esineb arvukaid teatamata juhtumeid. Seda olukorda tuleb käsitleda ja parandada liikmesriikide omavahelise ning nende ja ELi institutsioonide vahelise koordineerimise ja koostöö käigus. Ettepanek koostada igal aastal statistiline aruanne inimkaubanduse kohta võib aidata saada paremaid andmeid, parandada meetmeid ja ka suurendada üldsuse teadlikkust nendest süütegudest. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Komitee väljendab heameelt ka selle üle, et komisjon sätestab vajaduse esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande liikmesriikide töö kohta inimkaubandusevastaste meetmete valdkonnas, tuues esile meetmete rakendamise ja nende mõju. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Komitee leiab, et esitatud direktiivi muutmise ettepanekut tuleks kasutada selleks, et suurendada teadlikkust vajadusest tugevdada inimkaubandusevastast võitlust ja sellest paremini teavitada. Erinevat liiki ärakasutamisest tulenev õiguste rikkumine nõuab terviklikku ja mitmetahulist reageerimist, milles kodanikel on väga oluline roll võitluses karistamatuse ja nende kuritarvitamise vormide normaliseerimise vastu. |
| --- | --- |

3.24.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2011. aasta direktiiv 2011/36/EL, milles käsitletakse inimkaubanduse tõkestamist ja sellevastast võitlust ning inimkaubanduse ohvrite kaitset ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/629/JSK (ELT L 101, 15.4.2011, lk 1).

1

(2)  Nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/81/EÜ elamisloa väljaandmise kohta pädevate asutustega koostööd tegevatele kolmandate riikide kodanikele, kes on inimkaubanduse ohvrid või kelle ebaseaduslikule sisserändele on kaasa aidatud (ELT L 261, 6.8.2004, lk 19).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (ELT L 315, 14.11.2012, lk 57).

3

(4)  „Inimkaubanduse ohvrite õigused ELis“.

4

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/114 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/114

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse pakendeid ja pakendijäätmeid ning millega muudetakse määrust (EL) 2019/1020 ja direktiivi (EL) 2019/904 ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/62/EÜ“

(COM(2022) 677 final – 2022/0396 (COD))

(2023/C 228/16)

| Raportöör: | István KOMORÓCZKI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Panagiotis GKOFAS |

Raportöör:

István KOMORÓCZKI

Kaasraportöör:

Panagiotis GKOFAS

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 13.3.2023
  nõukogu, 8.3.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 153/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 13.3.2023

nõukogu, 8.3.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

153/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Pakenditest tekkivate jäätmete hulk suureneb jätkuvalt kogu maailmas ja need jäätmed on väga kahjulikud meie tervisele, elule, majandusele ja planeedile, kui neid nõuetekohaselt ei käidelda. Seepärast väljendab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee heameelt selle algatuse üle ja kutsub Euroopa Komisjoni üles tegelema pakendeid, pakendijäätmeid ja pakendipoliitikat käsitlevate küsimustega koordineeritult ning ühtlustama kogu ELis eeskirju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Parima keskkonnaalase tulemuse tagamiseks on vaja tõenditel põhinevaid poliitikameetmeid. Kliimamuutustega seotud katsumused annavad Euroopale võimaluse rajada kestlik ja tulevikku suunatud tööstusbaas. Komitee soovitab, et pakendite puhul peaksid kõik tulevased poliitikaalgatused põhinema teaduslikel tõenditel ja põhjalikul arusaamisel nende tegelikust mõjust keskkonnale. Strateegiliselt on kasulik toetada olelusringi hindamise metoodika kasutamist vahendina, mille abil vaadata läbi toodete keskkonnamõju kogu nende olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee toetab käimasolevaid jõupingutusi pakendijäätmete vähendamiseks, sest pakendijäätmetel on keskkonnale väga negatiivne mõju. Samal ajal kahetseb komitee, et ettepanek ei sisalda keskkonnale, inimeste tervisele ja ettevõtjatele eeldatavasti avalduva mõju põhjalikku analüüsi. Pakendil on oluline roll ohutuse, tervise ja toidu kvaliteedi tagamisel. Sellest vaatenurgast tuleks uues määruses käsitleda nii keskkonnakaitset kui ka tarbijate ohutust. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee rõhutab, et korduskasutamine ja taastäitmine ei ole kliimamuutuste ja keskkonna seisukohast kaugeltki parimad valikud. Kohaliku kogumise ja ringlussevõtuga võrreldes ulatuslikum logistika, mis tuleneb suurtest veokaugustest, avaldab negatiivset mõju. Taastäidetavate pudelite või korduskasutatavate lauanõude puhastamine suurendab energiatarbimist, heidet ja veetarbimist. Komitee kahetseb taas, et selle kohta ei ole tehtud nõuetekohast mõjuhinnangut. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Majanduslik mõju sõltub selgelt sellest, kuidas täpselt sõnastatakse kavandatud delegeeritud õigusaktid, mis võetakse vastu alles viie aasta jooksul pärast määruse enese vastuvõtmist. Ainuüksi asjaolu, et eeskirjade konkreetsed parameetrid saavad teatavaks alles pärast kavandatud määruse vastuvõtmist, tekitab tohutut ebakindlust ettevõtluses ning ohustab tõsiselt investeerimis- ja innovatsioonitsüklit. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kutsub üles kaasama uue määruse rakendamisse kõiki asjaomaseid sidusrühmi, nagu sotsiaaldialoogi partnereid, ettevõtjaid, töötajaid, tarbijaid, tarbijakaitseorganisatsioone, keskkonnaorganisatsioone ja Euroopa ringmajanduse sidusrühmade platvormi. Ajakohastatud määruse ülevõtmine siseriiklikesse õigusaktidesse ei tohiks tekitada VKEdele tarbetut haldus- või tegevuskoormust. Sellega seoses on oluline tagada, et rakendamise ja jõustumise tähtajad oleksid asjakohased. Komitee juhib tähelepanu sellele, et ringmajanduse paketis kehtestatud ringlussevõtu roll asendatakse määruse artiklis 26. Seda kohaldatakse otse kõigi ettevõtjate suhtes, olgu see keskkonnahoidlik või mitte, kombineerituna pakendite kasutamise kohustusliku piiramisega, olenemata sellest, kas see toob kaasa terviseohu või keskkonnaseisundi halvenemise või mitte. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Seoses mastaapse ringlussevõtu kriteeriumidega teeb komitee tulemusliku rakendamise nimel ettepaneku suurendada pakendijäätmete (ELi liikmesriikides kogutud, sorditud ja ringlusse võetud pakendid) mastaapse ringlussevõtu kavandatud osakaalu selliselt, et 2030. aastaks oleks kaetud 75 % asemel 90 % ELi elanikkonnast ning samal ajal vähemalt kaks kolmandikku ELi liikmesriikidest. Komitee toetab ka ringlussevõetavuse kvaliteediklasside rakendamist ja madalaimale tulemusklassile E vastavate pakendite järkjärgulist kasutuselt kõrvaldamist 2030. aastaks. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee soovitab kaaluda ja kohaldada kohustuslikke ringlusse võetud materjali sisalduse sihtmäärasid üksnes konkreetsete pakendimaterjalide puhul, kui see võib suurendada ringlusse võetavate materjalide (nt plastid) kasutamist. Teraspakendite puhul oleksid kohustuslikud ringlusse võetud materjali sisalduse sihtmäärad kahjulikud ja võiksid põhjustada häireid terasejäätmete turul. Lisaks peaksid pakendite ringlussevõetavuse kriteeriumid hõlmama ringlussevõetavust toetava disaini, liigiti kogumise, tõhusa sortimise ja materjali mitmekordse ringlussevõetavuse nõudeid. Ühtlasi tuleks kõik määruses kavandatud jäätmete vähendamise eesmärgid seada iga materjali kohta eraldi (materjalipõhised eesmärgid), võttes arvesse nende eripära ja ringlussevõtu määrasid. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee seab kahtluse alla ka ühtse 15 % eesmärgi tõhususe, sest sellel on diskrimineeriv mõju selliste riikide tarbijatele, kus inimese kohta toodetakse suhteliselt vähe pakendijäätmeid. Statistilised andmed näitavad, et pakendijäätmete tootmine suurema tarbimisega riikides on kuni kolm korda suurem kui madala tarbimisega riikides, ometi eeldatakse, et kõik riigid vähendavad pakendite kogust tarbija kohta 15 %. Selle asemel tuleks eesmärk arvutada elanike arvu, majandustegevuse, tööstustoodangu ja elanike sissetuleku põhjal. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee kutsub üles rakendama ja jõustama kaitse- ja toetuskavasid (üldsuse harimine, koolitused, kollektiivläbirääkimised, hüvituskavad ja üleviimine muudesse tööstusharudesse), et aidata töötajatel, kes töötavad üleminekujärgus tööstusharudes ning keda peatselt mõjutab läbivaadatud määruse rakendamine, üle minna muudesse tööstusharudesse. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee julgustab liikmesriike töötama välja strateegiaid oma remonditööstuse ja -töökodade arendamiseks, pakkudes stiimuleid remondimasinatesse investeerimiseks, alandades varuosade hinda ja luues sektorite vahel sünergiat. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Pakendamine on kiiresti arenev tööstus, kus on palju töökohti. Seepärast on hädavajalik teha korrapäraselt mõjuhinnanguid ja liikmesriikides nii keskvalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste tasandil hoolikat järelevalvet uute määruste üle, sest neil on keskne tähtsus majanduslikule elujõulisusele, töökohtadele ja keskkonnakestlikkusele avalduva mõju hindamisel. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Euroopa Komisjoni kutsutakse üles võtma vastu diferentseeritud ja kohandatud raamistik, et hinnata, jälgida ja võrrelda eri toodete pakendamise strateegiaid. Pakendijäätmete koguse vähendamiseks tuleks korrapäraselt hinnata tegelikku pakendivajadust ning vaadata üle optimeeritud lahendused. Hästi toimivate riiklike tagatisrahasüsteemide puhul on oluline leida viise, kuidas uued ELi vöötkoodid ja olemasolevad riiklikud vöötkoodid saaksid jätkuda ja paralleelselt toimida. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Tarbijad tuleks positiivsete ja negatiivsete hüvitusmehhanismide kaudu kaasata ja neid motiveerida pakendimaterjale optimaalsel viisil korduskasutama, tagastama või ringlusse võtma. Tarbijatel on oluline roll tagatisrahasüsteemis, korduskasutamisel ja taastäitmisel ning komitee kutsub üles korraldama teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniaid, mis võimaldavad tarbijatel oma rolli paremini näha ja mõista. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Komitee kutsub nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles tegema tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning ettevõtjatega, et leida parimad märgistamissüsteemi rakendamise viisid. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Jäätmete ringlussevõtu potentsiaali määravad ära nende kvaliteet ja kogus. Komitee kutsub liikmesriike üles kavandamisetapis hindama vajalike jäätmekäitlustegevuste mõju keskkonnale ja majandusele. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Õiguspõhimõtete osas kombineerib määrus üksikuid ettevõtjaid otse mõjutava normi ja liikmesriikide raameesmärke käsitleva direktiivi. Seepärast tuleks määrus jagada kaheks õigusaktiks. Esimese puhul oleks tegu direktiiviga, millega kehtestatakse liikmesriikidele pakendite ja pakendijäätmete käitlemisega seotud eesmärgid. Teine oleks määrus pakendite põhinõuete ning nende ringlussevõetavuse ja märgistamise nõuete kohta. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Seoses jäätmete vähendamisega soovitab komitee, et pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevate õigusaktide läbivaatamisega kaasneks prügiladirektiivi (nõukogu direktiiv 1999/31/EÜ (1)) läbivaatamine, et vähendada prügilatesse ladestatud jäätmete kogust. |
| --- | --- |

1.18.

2.   Taust ja alused

Vajadus pidevalt arvestada pakendite mõjuga keskkonnale

| 2.1. | Kogu maailmas on enamik pakendeid ühekordselt kasutatavad ja kas visatakse ära või võetakse korduskasutuse asemel ringlusse. Suurte tööstusriikide keskkonnaametite hinnangul moodustavad toit ja toiduainete pakendamiseks kasutatavad materjalid ligikaudu poole kõigist tahketest olmejäätmetest (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Väärtuslike ressursside raiskamise ning sellise tarbimis- ja kõrvaldamissüsteemi põhjustatud reostuse tõttu on meie tervis, keskkond, kestlikkus ja ülemaailmne kliima tõsiselt ohustatud. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Seetõttu on oluline, et Euroopa Komisjon teostaks koos kõigi asjaomaste sidusrühmadega korrapäraselt järelevalvet pakendijäätmete ning nende kogumise, käitlemise ja korduskasutamise üle. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Üleminekujärgus tööstusharud ning mõne teravdatud tähelepanu all oleva sektori töötajad ja väikeomanikud seisavad eeldatavasti silmitsi tõsiste raskustega ning sissetulekute või töökohtade kaotusega, mis on tingitud asendusmõju põhjustatud kogukäibe vähenemisest. Sotsiaalkaitseskeemid ja ümberõppe algatused võivad seda mõju vähendada. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Samuti võivad mõned piirkonnad, mis sõltuvad teatavatest pakendamistehnoloogiatest ja tööstuslikust tootmisest, lühiajalises perspektiivis kogeda töökohtade kadumist ja tööalast rännet nii tugevalt kui ka vähem spetsialiseerunud töötajate puhul. Kohalikul tasandil kohandatud poliitika on hädavajalik, et vältida ajude äravoolu ning maa- ja tööstuspiirkondade hülgamist. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Oluline on jälgida õigusaktide rakendamise mõju alalise hindamismehhanismi abil, et vaadata läbi iga riigi andmed, vahetada parimaid tavasid ja teha ettepanekuid parameetrite muutmiseks. Arvesse tuleb võtta tööstuse tehnoloogilise suutlikkuse võimalikku parandamist konkreetsete materjalide korduskasutamisel ja ringlussevõtul (nt biolagunev plast), pöörates erilist tähelepanu rahvatervisele ja pikaajalisele keskkonnamõjule. |
| --- | --- |

2.6.

Euroopa Komisjoni toetatavad vahendid pakendite ja pakendimaterjalidega seotud küsimuste käsitlemiseks

| 2.7. | Komisjoni määruse eelnõus on üksikasjalikult kirjeldatud digitaliseerimise ja kestlikkuse rolli pakendite ja pakendijäätmete vähendamisel. Väga oluline on viia need kooskõlla, sest neil on keskne tähtsus rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks ning Euroopa vastupanuvõime, tulevase jõukuse ja kestlikkuse suurendamiseks. |
| --- | --- |

2.7.

Pakendamiseks vajalikud loodusvarad ja energiaressursid – probleemid ja lahendused

| 2.8. | Tänapäevane toidupakend – üks peamisi pakendimaterjalide kasutusviise – võimaldab muuta toidu usaldusväärseks, hügieeniliseks, pikalt säilivaks ja ohutuks. Enamik toidupakendeid on aga endiselt ühekordselt kasutatavad ja neid ei saa täielikult ringlusse võtta, kui neid nõuetekohaselt muude materjaliliikide fraktsioonidest ei eraldata ega koguta, sest need on kas toiduga määrdunud, liiga väikesed või mitmekihilised. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Iga pakendiliik vajab palju ressursse, sealhulgas energiat, vett, kemikaale, naftat, mineraale, puitu ja tekstiili. Lisaks tekitab pakendi tootmine sageli reovett ja kahjulikke kemikaale sisaldavat setet ning õhku paisatavaid kasvuhoonegaase, raskmetalle ja osakesi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Tänapäevaste toidupakendite loomiseks kasutatakse mitmeid tehislikke ja sünteetilisi materjale, sealhulgas keraamikat, klaasi, metalli, paberit, pappi, kartongi, vaha, puitu ja üha enam plasti. Suurem osa neist pakenditest on valmistatud klaasist, jäigast plastist, paberist ja papist. Kuigi mõnd uuemat plasti toodetakse maisist ja muudest taimsetest materjalidest, toodetakse suurem osa plasti naftast ja see sisaldab selliseid lisaaineid nagu polümeerid. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | On väga oluline, et Euroopa Komisjon sätestaks ettepanekus kompostitavate pakendite puhul kohustusliku vähemalt 60-protsendilise minimaalse biopõhise materjali sisalduse. Papp on sageli kaetud plastiga, mis ei ole nähtav, ning paljude eri tüüpi pakendite märgised on trükitud. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Eri liiki pakendite kasutuse suurenemine ning vähene korduskasutamine ja ringlussevõtt võivad takistada vähese CO2 heitega ringmajanduse loomist ELis. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Komitee on arvamusel, et toiduga kokkupuutel ohutud kompostitavad pakendid on kõige sobivam lahendus ja neil on keskne tähtsus selle tagamisel, et rohkem jäätmeid oleksid biolagunevad. See vähendaks ka mittelagunevate plastide kogust, mis muul juhul saastavad komposti. |
| --- | --- |

2.13.

3.   Plastpakendid

| 3.1. | ÜRO on pidanud ookeanide plastireostust planeedi suurõnnetuseks, mis on peamiselt tingitud jõgedesse sattunud, plastist valmistatud toidupakendite hulgast (3). See tekitab muret kõigi vees elavate liikide seisukohast. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Liikmesriigid peavad kaaluma uut, ringmajandusel põhinevat lähenemisviisi plastidele. Nad saavad edendada ringluspõhiste pakendivalikute arengut, valides muid materjale või konkreetseid polümeermaterjale, et tagada oluliselt parem ringlussevõetavus. Kui puudub võimalus plasti ringlusse võtta, tuleks seda kasutada biokütuse tootmiseks. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Püsimaterjalid, ringlussevõtu andmed ja alkohoolsete jookide pudelite korduskasutuse sihtarvudega seotud probleemid

| 4.1. | Erinevatel toidupakendimaterjalidel on erinevad tunnused ja omadused, mis mõjutavad nende ringlussevõetavuse potentsiaali. Selliseid materjale nagu alumiinium, klaas ja teras loetakse püsimaterjalideks, sest need lagunevad kasutusea jooksul minimaalselt ja neid saab lõputult ringlusse võtta ilma kvaliteeti või materjali iseloomulikke omadusi kaotamata. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Huvi püsimaterjalide vastu on paralleelselt ringmajanduse mõtteviisiga märkimisväärselt kasvanud. Selliseid materjale tuleb tulevastes õigusaktides nõuetekohaselt tunnustada ning tulevaste poliitikameetmetega tõhusalt toetada nende ringlussevõttu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Kiudainel põhinev ja muu looduslik materjal, mida pakendites kasutatakse, võib kaasa tuua kasvu, mis ei sõltu ressursikasutusest. Selline pakend on valmistatud taastuvatest materjalidest ja on samas vastupidav, pilkupüüdev, ringlusse võetav ja biolagunev. Hiljutised uuringud on näidanud, et kiudmaterjalist pakendit saab ringlusse võtta rohkem kui 25 korda, mis näitab, et see on ringmajanduse oluline osa. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Klaaspakendite ringlussevõtu määr ELis jõudis 2020. aastal 76 %-ni, (4) kuid mõnes liikmesriigis on arenguruumi kogumissüsteemide ja sortimise parandamiseks. 2017. aastal oli see määr Rootsis 95 %, Saksamaal 88,4 %, Itaalias 78 % ja Prantsusmaal 61 % (5). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ettepanekus sätestatakse kohustuslikud eesmärgid alkohoolsete jookide pudelite korduskasutamiseks ja taastäitmiseks. Peamised ettevõtjad on aga kindlal arvamusel, et need eesmärgid võivad tekitada märkimisväärseid raskusi nii pakkumise kui ka rahvatervise riskide seisukohast, sest tarbijad kasutavad pudeleid tavaliselt muudel praktilistel eesmärkidel. See kohustuslik taaskasutamine võib põhjustada probleeme, muu hulgas osaliselt patogeenide ja bakterite arengust tingitud nakkuse tõttu. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Toidupakenditest tulenev vee- ja maismaaereostus

| 5.1. | Kui pakendid, eriti plastpakendid, ladestatakse prügilatesse, saastub vastuvõetamatult suurel määral pinnas ja keskkond ning lisaks sellele võivad materjalides sisalduvad kemikaalid, nagu märgistusel olevad tindid ja värvid, lekkida põhjavette ja pinnasesse. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Iseäranis plastijäätmed liiguvad sageli planeedi kõige kaugematesse piirkondadesse, ohustades inimeste ja lindude elu ning mereelustikku. Plastireostus ookeanides on muutunud nii suureks, et ÜRO Keskkonnaprogrammi ookeanide valdkonna juht on nimetanud seda planetaarseks kriisiks. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Ookeanide saastumine on vaid üks plasti negatiivne mõju ökosüsteemile. Ühe uuringu kohaselt visatakse üks kolmandik kogu plastist ära ja see jõuab veekogudesse või pinnasesse. Teiste andmete kohaselt on mulla mikroplastireostus kogu maailmas 4–23 korda suurem kui ookeanides. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Mikroplast mullas mõjutab negatiivselt mullaloomade (näiteks vihmausside) käitumist ja levitab seega haigusi ja avaldab muud kahjulikku mõju. Mikroplasti on leitud ka vastsündinutes. Lisaks absorbeerivad lagunevad plastid mulda ja veekogudesse sattudes kahjulikke aineid, näiteks pestitsiide, nagu DDT. |
| --- | --- |

5.4.

6.   Toidupakenditest tulenev õhu ja ookeanide reostus

| 6.1. | Toidupakendijäätmed, mida ei saa kompostida ega ringlusse võtta, ladestatakse sageli prügilasse, millega tekitatakse õhku eralduvaid saasteaineid, sealhulgas kasvuhoonegaase. Prügilatest vabaneb metaan, ammoniaak ja vesiniksulfiid. Seevastu eraldub jäätmepõletusahjudes elavhõbedat, pliid, vesinikkloriidi, vääveldioksiide, dilämmastikoksiide, peenosakesi ja dioksiine, mis on kõige ohtlikumad ühendid. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Suurem osa kohvitopsidest ja nende kaantest, kohvipatjadest, stürovahust valmistatud anumatest, plastpudelitest ja -korkidest, plastkilest, kuuspaki ümbristest ja plastist ostukottidest on mõeldud ühekordseks kasutamiseks. Ent kui neid ei võeta ringlusse, ummistavad need sageli meie veekogusid, kus loomad ajavad neid toiduga segamini või neisse takerduvad. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Kogu ookeanides ujuv plast on loomadele äärmiselt kahjulik. Ocean Conservancy (6) väidab, et plasti on leitud 59 %-l merelindudest, nagu albatrossid ja pelikanid, 100 %-l merikilpkonna liikidest ja rohkem kui 25 %-l mereandide turgudel müüdavatest kaladest, millelt on proove võetud. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Ookeanides ulbib astronoomilistes kogustes plasti, mis koosneb triljonitest plastitükkidest ja mida kannavad edasi hoovused, kuid ainult umbes 5 % plastist on pinnal nähtav, ülejäänu ulbib allpool või on vajunud ookeanipõhja. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Komitee usub, et väga oluline on edendada toidujäätmete ja kompostitavate toidupakendijäätmete orgaanilist ringlussevõttu, arvestades ühtlasi ka seda, et alates 31. detsembrist 2023 on toidujäätmete orgaaniliseks ringlussevõtuks kohustuslik koguda neid liigiti. Loomakasvatusjäägid, nagu sõnnik ja läga, võimaldavad toota orgaanilist väetist, biogaasi või biometaani. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Üldised märkused

| 7.1. | Komitee toetab Euroopa Komisjoni püüet vaadata läbi pakenditele ja pakendijäätmetele esitatavad nõuded, et piirata pakendite kogust, suurust ja kaalu ELi ühtsel turul, vältida kasutute pakendijäätmete tootmist, toetada kvaliteetset ringlussevõttu ning suurendada pakendite ringlussevõetavust ja korduskasutamist. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevate õigusaktide läbivaatamisel tuleks täielikult järgida ELi rohelise kokkuleppe üldeesmärke (kliimaneutraalsus, loodusvarade kestlik kasutamine ja keskkonnakaitse) ning hoida kooskõla seonduvate õigusaktidega, nagu ringmajanduse tegevuskava, jäätmete raamdirektiiv, ühekordsete plasttoodete direktiiv, ökodisaini direktiiv ja toiduga kokkupuutuvaid materjale käsitlevad ELi õigusaktid. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Komitee rõhutab, et pakendite ringlussevõetavuse suhtes on vaja rangeid kriteeriume. Pakendit tuleks pidada ringlusse võetavaks, kui seda saab korduvalt ringlusse võtta püsivas materjaliringluses, mitte lihtsalt juhul, kui on täidetud disainitingimused ning materjalid kogutakse ja sorteeritakse eraldi ilma saastamist põhjustamata. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Komitee arvates tuleks pakendite mastaapse ringlussevõtu protsentuaalseid kriteeriume täiendada kvantitatiivse nõudega hõlmata piisaval arvul ELi liikmesriike. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Komitee toetab ringlussevõetavuse tulemusklasside rakendamist pakendi ringlussevõttu toetava disaini kriteeriumide alusel. Komitee kiidab heaks ühtlustamise kõigi materjalide puhul ja loodab, et pakendid, millele antakse tulemusklass E, kõrvaldatakse 2030. aastaks järk-järgult kasutuselt. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | 2020. aastal oli kogu ELis keskmine teraspakendite ringlussevõtu määr 85,5 %, klaaspakendite keskmine ringlussevõtumäär 74 % ja paberpakendite keskmine ringlussevõtumäär 82 %. Nende materjalide puhul on materjaliringlused suhteliselt tõhusad. Ent näiteks teraspakendite puhul võib ringlusmaterjali sisalduse eesmärgi vastuvõtmine destabiliseerida ja killustada sekundaarsete toorainete/vanametalli turgu ning avaldada negatiivset keskkonnamõju. Kohustuslikke ringlusmaterjali eesmärke tuleks kohaldada ainult konkreetsete pakendirühmade ja materjalide suhtes, kui nende vastuvõtmine võib kaasa tuua turu paranemise ja ringlusse võetavate materjalide (nt plastid) laialdasema kasutamise. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Komitee rõhutab asjaolu, et jäätmete vähendamise potentsiaali hindamisel tuleb arvesse võtta eri pakendimaterjalide turuosa liikmesriikide pakendijäätmete üldmahus. Igale pakendimaterjalile (plast, paber, raudmetallid, alumiinium jne) tuleks kehtestada vähendamiseesmärgid, võttes arvesse ringlussevõtu määrade arengut aja jooksul, et tagada võrdsed tingimused ja vältida teatud pakendimaterjalide ebavajalikku asendamist alternatiivsete väikese ringlussevõetavusega pakendimaterjalidega. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | ELi liikmesriike tuleks tõhusalt stimuleerida toetama uusi investeeringuid taristusse ja ringlussevõtu tehnoloogiatesse ning teadus- ja arendustegevusse. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Komitee arvates peaks pakendite ja pakendijäätmete direktiivi läbivaatamisega kaasnema ka prügiladirektiivi läbivaatamine, et vähendada pakendijäätmete ladestamist prügilatesse. Prügilatesse sattuvate jäätmete koguse vähendamine oleks kooskõlas ELi kohustusega jäätmeid ringlusse võtta ja vähendada. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Läbivaadatud määruses peab järgima ja kohaldama materjalineutraalsuse põhimõtet, st lubama valida pakendimaterjal, lähtudes selle sobivusest konkreetseks kasutuseks, selle tehnilistest ja struktuurilistest omadustest ning üldisest keskkonnaprofiilist. |
| --- | --- |

7.10.

8.   Konkreetsed märkused

| 8.1. | Komitee on seisukohal, et lisaks kavandatud õigusaktidele, sealhulgas märgistamise, teavitamise, kogumise, sortimise ja korduskasutatavuse elementide kohta, peaksid liikmesriigid kaaluma piirangute kehtestamist pakendimaterjalide tootmisele ja ehk ka täiendavaid maksustamisvahendeid, et täita rohelise kokkuleppe tähtaegu. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Komitee teeb ettepaneku, et EL ja liikmesriigid toetaksid kõigi olemasolevate vahenditega pakendite ringlussevõetavust ja korduskasutust, pakkudes stiimuleid ringlusse võetavate või taastuvate materjalide alternatiivide kasutamiseks või vähendades kehva ringlussevõetavusega pakendimaterjalide stiimuleid. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Liikmesriigid peaksid üleminekuprotsessis rahaliselt toetama selle olulise sektoriga seotud ettevõtjaid, kellel on suur vastutus töötajate ja nende töökohtade eest. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Tuleks kehtestada selged riiklikud ja rahvusvahelised poliitikameetmed, et teha kindlaks jäätmetekitajad, kelle jäätmeid transporditakse teistesse liikmesriikidesse. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Liikmesriigid peaksid julgustama sidusrühmi töötama välja uusi ideid pakendamiseks ja nõuetekohaseks märgistamiseks, et saavutada rohelise kokkuleppe eesmärgid ja vältida Euroopa originaaltoodetega seotud pettusi. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | Omavalitsuste roll jäätmete kogumisel ja käitlemisel tuleks selgelt määratleda, et vältida mitme erineva jäätmekäitluse meetodi ja taristu kasutamist. |
| --- | --- |

8.6.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee President

Oliver RÖPKE

---

(1)  Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/31/EÜ prügilate kohta (ELT L 182, 16.7.1999, lk 1).

1

(2)  https://foodprint.org/issues/the-environmental-impact-of-food-packaging/

2

(3)  https://www.newscientist.com/article/mg25333710-100-pollution-is-the-forgotten-global-crisis-and-we-need-to-tackle-it-now/

3

(4)  https://www.statista.com/statistics/1258851/glass-recycling-rate-in-europe/

4

(5)  https://feve.org/glass_recycling_stats_2018/

5

(6)  https://oceanconservancy.org/about/

6

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/121 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/121

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist“

(COM(2022) 748 final – 2022/0432 (COD))

(2023/C 228/17)

| Raportöör: | John COMER |
| --- | --- |

Raportöör:

John COMER

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 13.2.2023
  Nõukogu, 10.2.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 145/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 13.2.2023

Nõukogu, 10.2.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

145/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 1.1. | rõhutab, et kuigi ELil on võimalik teha ettepanek ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemi (GHS) ajakohastamiseks kooskõlas läbivaadatud CLP-määrusega, ei ole mingit tagatist, et kõik osalised ELi ettepaneku heaks kiidavad. Ajutine kõrvalekalle võib kujuneda pikaajaliseks probleemiks. Tundub, et väljastpoolt ELi pärit kaupade internetimüüki käsitlevate uute ettepanekute rakendamine oleks praktiliselt võimatu, kui seda ei kiidetaks heaks ÜRO GHS raames; |
| --- | --- |

1.1.

rõhutab, et kuigi ELil on võimalik teha ettepanek ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemi (GHS) ajakohastamiseks kooskõlas läbivaadatud CLP-määrusega, ei ole mingit tagatist, et kõik osalised ELi ettepaneku heaks kiidavad. Ajutine kõrvalekalle võib kujuneda pikaajaliseks probleemiks. Tundub, et väljastpoolt ELi pärit kaupade internetimüüki käsitlevate uute ettepanekute rakendamine oleks praktiliselt võimatu, kui seda ei kiidetaks heaks ÜRO GHS raames;

| 1.2. | peab väga oluliseks, et Euroopa Kemikaaliametil (ECHA) oleks läbivaadatud määruse rakendamiseks piisavalt vahendeid, oskusteavet ja töötajaid. Eelkõige nõuab uute ohuklasside lisamine ECHA-lt ja liikmesriikidelt oma ressursside suurendamist, et tulla toime suurenenud töökoormusega. |
| --- | --- |

1.2.

peab väga oluliseks, et Euroopa Kemikaaliametil (ECHA) oleks läbivaadatud määruse rakendamiseks piisavalt vahendeid, oskusteavet ja töötajaid. Eelkõige nõuab uute ohuklasside lisamine ECHA-lt ja liikmesriikidelt oma ressursside suurendamist, et tulla toime suurenenud töökoormusega.

| 1.3. | väljendab kahetsust, et ei ole konkreetset sätet, mis hoiataks tarbijat olukorras, kus kaubamärgiga toote keemilisi koostisosi muudetakse, kuid kaubamärk jääb samaks. Tarbijad, kes kasutavad tuttavat kaubamärki, ei kontrolli seda, välja arvatud juhul, kui selle märgistusel on spetsiaalne hoiatus. Kodumajapidamises kasutatavate detergentide tootjad muudavad sageli koostisaineid, muutes näiteks ensüüme ja lahusteid. Tarbijat tuleks teavitada sellistest muudatustest, kui kaubamärk jääb samaks; |
| --- | --- |

1.3.

väljendab kahetsust, et ei ole konkreetset sätet, mis hoiataks tarbijat olukorras, kus kaubamärgiga toote keemilisi koostisosi muudetakse, kuid kaubamärk jääb samaks. Tarbijad, kes kasutavad tuttavat kaubamärki, ei kontrolli seda, välja arvatud juhul, kui selle märgistusel on spetsiaalne hoiatus. Kodumajapidamises kasutatavate detergentide tootjad muudavad sageli koostisaineid, muutes näiteks ensüüme ja lahusteid. Tarbijat tuleks teavitada sellistest muudatustest, kui kaubamärk jääb samaks;

| 1.4. | leiab, et komisjoni läbivaadatud CLP-määruse rakendamise järelevalve raamistikus tuleb hoolikalt hinnata mõju olulistele, kemikaale sisaldavatele väärtusahelatele, et neile ei avalduks negatiivne mõju. Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (Cefic) viitab sellele, et CLP-määruse ja GRA-ga (üldine lähenemisviis riskijuhtimisele) kavandatud muudatused võivad mõjutada kuni 12 000 ainet. Selle tulemusena ei pruugi paljud tooted, mida tarbijad ja spetsialistid usaldavad, enam turul kättesaadavad olla. |
| --- | --- |

1.4.

leiab, et komisjoni läbivaadatud CLP-määruse rakendamise järelevalve raamistikus tuleb hoolikalt hinnata mõju olulistele, kemikaale sisaldavatele väärtusahelatele, et neile ei avalduks negatiivne mõju. Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (Cefic) viitab sellele, et CLP-määruse ja GRA-ga (üldine lähenemisviis riskijuhtimisele) kavandatud muudatused võivad mõjutada kuni 12 000 ainet. Selle tulemusena ei pruugi paljud tooted, mida tarbijad ja spetsialistid usaldavad, enam turul kättesaadavad olla.

| 1.5. | kutsub üles pöörama erilist tähelepanu keemiatööstuses töötavate inimeste heaolule. Tervis ja ohutus tuleb alati esikohale seada. Keemiatööstuse töötajaid tuleb põhjalikult koolitada, et nad tunneksid läbi ja lõhki kemikaale, millega nad oma töös kokku puutuvad. Kõiki töövahendeid tuleb nõuetekohaselt hooldada. Suurõnnetustest teatamise süsteemi (eMars) andmetel toimub igal aastal ELis registreeritud 12 000 kõrge ohutasemega tööstusettevõttes keskmiselt üle 30 tööstusõnnetuse. |
| --- | --- |

1.5.

kutsub üles pöörama erilist tähelepanu keemiatööstuses töötavate inimeste heaolule. Tervis ja ohutus tuleb alati esikohale seada. Keemiatööstuse töötajaid tuleb põhjalikult koolitada, et nad tunneksid läbi ja lõhki kemikaale, millega nad oma töös kokku puutuvad. Kõiki töövahendeid tuleb nõuetekohaselt hooldada. Suurõnnetustest teatamise süsteemi (eMars) andmetel toimub igal aastal ELis registreeritud 12 000 kõrge ohutasemega tööstusettevõttes keskmiselt üle 30 tööstusõnnetuse.

| 1.6. | rõhutab, et tervise ja keskkonna kaitsmisel on oluline ettevaatuspõhine lähenemisviis, milles kasutatakse struktuuriliselt sarnaste kemikaalide kohta olemasolevaid andmeid, mis võimaldavad teha ettevaatusabinõude kohta otsuse enne, kui on olemas täielikud teaduslikud tõendid ohu kohta. |
| --- | --- |

1.6.

rõhutab, et tervise ja keskkonna kaitsmisel on oluline ettevaatuspõhine lähenemisviis, milles kasutatakse struktuuriliselt sarnaste kemikaalide kohta olemasolevaid andmeid, mis võimaldavad teha ettevaatusabinõude kohta otsuse enne, kui on olemas täielikud teaduslikud tõendid ohu kohta.

| 1.7. | märgib, et Euroopa Keskkonnabüroo (EEB) aruandes kemikaale käsitlevate õigusaktide kohta (juuli 2022) leiti kemikaalide reguleerimise protsessis kolm peamist kitsaskohta:






  — | tööstuskontsernid, kes esitavad toimikuid ilma täielike või usaldusväärsete andmeteta; |
| --- | --- | --- |

1.7.

märgib, et Euroopa Keskkonnabüroo (EEB) aruandes kemikaale käsitlevate õigusaktide kohta (juuli 2022) leiti kemikaalide reguleerimise protsessis kolm peamist kitsaskohta:

—

tööstuskontsernid, kes esitavad toimikuid ilma täielike või usaldusväärsete andmeteta;

| — | ELi teadlaste suutmatus tegutseda otsustavalt ettevaatusprintsiibi alusel; |
| --- | --- |

—

ELi teadlaste suutmatus tegutseda otsustavalt ettevaatusprintsiibi alusel;

| — | komisjon viivitab toimikute menetlemisega, hoolimata asjaolust, et tal on õiguslik kohustus koostada otsused kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

—

komisjon viivitab toimikute menetlemisega, hoolimata asjaolust, et tal on õiguslik kohustus koostada otsused kolme kuu jooksul.

2.   Komisjoni ettepanek

| 2.1. | Komisjon teeb ettepaneku vaadata läbi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, (1) mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (CLP-määrus). |
| --- | --- |

2.1.

CLP-määruse eesmärk on kehtestada tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase. See võimaldab ka keemiliste ainete, segude ja toodete vaba liikumist. CLP-määruses nõutakse, et keemiliste ainete ja segude tootjad, importijad ja allkasutajad märgistaksid ja pakendaksid ohtlikud kemikaalid enne nende turule laskmist. CLP-määrusega kehtestatakse õiguslikult siduvad eeskirjad ohtude tuvastamiseks ja klassifitseerimiseks. Selles määruses sätestatakse märgistamise ühised eeskirjad, et teavitada tarbijaid ja töötajaid nõuetekohaselt sellest, kuidas kasutada ohtlikke tooteid.

| 2.2. | Komisjoni sõnul on ELil tõhusa ühtse kemikaalituru loomine edukalt läinud. |
| --- | --- |

2.2.

Komisjoni sõnul tuleb CLP-määrus läbi vaadata, kuna kehtivas CLP-määruses on mõned puudused ja õiguslikud lüngad. Ettepanekud hõlmavad endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide ja muude ohtlike kemikaalide jaoks uute ohuklasside kehtestamist (delegeeritud õigusakti alusel), konkreetseid eeskirju korduvtäidetavates mahutites kemikaalide kohta, paremat teabevahetust selgema ja loetavama märgistuse kaudu (sealhulgas internetis), komisjonile võimaluse andmist töötada välja klassifitseerimisettepanekud ning täiustatud ja kiiremaid protsesse.

| 2.3. | EL on võtnud endale kohustuse järgida kestliku arengu tegevuskava aastani 2030 ja kestliku arengu eesmärke. Komisjon usub, et CLP-määruse läbivaatamine aitab saavutada mitmeid kestliku arengu eesmärke, sealhulgas neid, millega soovitakse tagada hea tervis ja heaolu, kestlik tarbimine ja tootmismustrid ning puhas vesi ja kanalisatsioon. Komisjoni jaoks on see läbivaatamine ka kestlikkust toetava kemikaalistrateegia (mis on osa rohelisest kokkuleppest) oluline tulemus. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Komisjon märgib, et ohtlikke kemikaale on vaja paremini tuvastada ja klassifitseerida neist inimeste tervisele ja keskkonnale tuleneva ohu tõttu. Tuleb tegeleda menetlusliku ebatõhususega ja puudustega ohtlike kemikaalidega seotud teabevahetuses. Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) loendis on palju eksliku või vananenud klassifikatsiooni juhtumeid. Sellel on palju põhjuseid, sealhulgas klassifikatsioonide läbi vaatamata ja ajakohastamata jätmine ning muudatused koostisainete ühtlustatud klassifikatsioonis. Probleemiks võib olla ka ebatäpsete ohutuskaartide koostamine. Ohutuskaardil esitatud teabel võivad olla väga tõsised tagajärjed, eriti kui see on ebatäpne. Lisaks võidakse eelnevalt ohutuks peetud aineid määratleda täiendavate uuringute põhjal ohtlikena. Näiteks boorhape klassifitseeriti kunagi mitteohtlikuks. Seejärel liigitati see väga ohtlike ainete hulka (reproduktiivtoksiliseks). Sellest tulenevalt oli vaja uusi ohutuskaarte. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Osana CLP-määruse läbivaatamise paketist teeb komisjon ettepaneku võtta vastu delegeeritud õigusakt, et võimaldada endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide, püsivate, bioakumuleeruvate ja toksiliste ainete (PBT), väga püsivate ja väga bioakumuleeruvate ainete (vPvB), püsivate, liikuvate ja toksiliste ainete (PMT) või väga püsivate ja väga liikuvate ainete (vPvM) omadusi sisaldavate ainete ja segude klassifitseerimist uutesse kehtestatud ohuklassidesse. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Määruse läbivaatamise eesmärk on võimaldada komisjonil algatada ja rahastada ühtlustatumaid klassifitseerimistoimikuid. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tehakse ettepanek parandada meetodit, mille alusel ettevõtjad klassifitseerivad aineid, sealhulgas kohustust põhjendada ECHA andmikus teatatud klassifikatsioonide lahknevusi ning nõuda varajases etapis teadete ajakohastamist. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Selle tulemusel paraneb nende ettepanekute läbipaistvus ja prognoositavus, mida erinevad osalised kavatsevad ECHA-le esitada, kuna neil on kohustus ECHA-le sellistest kavatsustest teatada. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Määruse läbivaatamisega soovitakse parandada teabevahetust ohtlike kemikaalide kohta.






  — | Ettepaneku eesmärk on muuta märgistamine tarbijatele selgemaks ja arusaadavamaks, tarnijate jaoks vähem koormavaks ja kergemini jõustatavaks. Märgistuste loetavuse suurendamiseks kehtestatakse kohustuslikud vorminduseeskirjad, sealhulgas minimaalne tähemärgisuurus. Laiemalt lubatakse kasutada volditavaid märgistusi. |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

Ettepaneku eesmärk on muuta märgistamine tarbijatele selgemaks ja arusaadavamaks, tarnijate jaoks vähem koormavaks ja kergemini jõustatavaks. Märgistuste loetavuse suurendamiseks kehtestatakse kohustuslikud vorminduseeskirjad, sealhulgas minimaalne tähemärgisuurus. Laiemalt lubatakse kasutada volditavaid märgistusi.

| — | Kehtestatakse konkreetsed eeskirjad korduvtäidetavates mahutites kemikaalide müügiks. See süsteem piirdub kemikaalidega, mis mis ei kujuta endast väga suurt ohtu. |
| --- | --- |

—

Kehtestatakse konkreetsed eeskirjad korduvtäidetavates mahutites kemikaalide müügiks. See süsteem piirdub kemikaalidega, mis mis ei kujuta endast väga suurt ohtu.

| — | Kemikaalide vabatahtlik digitaalne märgistamine on lubatud, kuid teave tervise ja keskkonnakaitse kohta peab olema esitatud pakendil olevale märgistusele. |
| --- | --- |

—

Kemikaalide vabatahtlik digitaalne märgistamine on lubatud, kuid teave tervise ja keskkonnakaitse kohta peab olema esitatud pakendil olevale märgistusele.

| — | Kehtestatakse erandid tarbijatele pakendamata müüdavatele kemikaalidele (nt kütus) ja väga väikeses pakendis müüdavatele esemetele (nt kirjutusvahendid). |
| --- | --- |

—

Kehtestatakse erandid tarbijatele pakendamata müüdavatele kemikaalidele (nt kütus) ja väga väikeses pakendis müüdavatele esemetele (nt kirjutusvahendid).

| 2.10. | Läbivaatamisettepanekus käsitletakse ka õiguslikke lünki ja ebaselgusi, mida kohaldatakse internetimüügi ja mürgistusteabekeskuste teadete suhtes. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Internetimüügi puhul peab tarnija tagama, et ELi turule lastud aine või segu vastab CLP-määruse nõuetele ning see kehtib ka internetimüügile väljastpoolt ELi. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Täpsustatakse mürgistusteabekeskuste teadet käsitlevat sätet. Kõik asjaomased osalejad peavad tagama, et nad teavitavad mürgistusteabekeskusi kogu ELis. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Tehakse ka ettepanek oluliseks muudatuseks reklaami valdkonnas. Kehtestatakse kohustus tagada, et ohtlike ainete ja segude reklaam sisaldaks kogu teavet, mis on ohutuse ja keskkonnakaitse seisukohast kõige olulisem. Reklaami tuleks lisada ohuklass, ohulaused ja piktogrammid. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kemikaalistrateegias loetletud peamised meetmed, mida komisjon kavatseb selles ettepanekus käsitleda, hõlmavad endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide õiguslikult siduvat ohu tuvastamist (WHO määratluse alusel), tuginedes pestitsiidide ja biotsiidide jaoks juba välja töötatud kriteeriumidele ning kohaldades seda kõigis õigusaktides. Uute ohuklasside ja kriteeriumide eesmärk on võtta täielikult arvesse toksilisust keskkonnale, püsivust, liikuvust ja bioakumuleeruvust. |
| --- | --- |

2.14.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee kiidab heaks CLP-määruse kavandatud sihipärase läbivaatamise, mille eesmärk on tagada CLP-määruse tulemuslik ja tõhus toimimine. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komiteel on heameel kavandatud delegeeritud õigusakti üle, millega kehtestatakse uued endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide alased ohuklassid, samuti ohuklassid ainetele ja toodetele, mis ei lagune keskkonnas ja võivad elusorganismides akumuleeruda või ohustada veesüsteemi, sealhulgas joogivett. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Praeguse CLP-määruse peamine puudus on asjaolu, et paljud ELis interneti vahendusel müüdavad kemikaalid ei vasta CLP-määruse õiguslikele nõuetele. See on ohuks inimeste tervisele ja keskkonnale. Komitee kiidab heaks ettepaneku, millega püütakse seda olukorda lahendada. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ei ole selge, kuidas jõustatakse kavandatud muudatust reklaami käsitlevates eeskirjades. Kas sanktsioone kohaldatakse nii eeskirju rikkuvat reklaami avaldava üksuse kui ka reklaamitava toote müüja suhtes? |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EEB väidab 2022. aasta mais avaldatud mitteametlikus dokumendis, et ettevõtted esitavad regulaarselt puudulikke või vigaseid andmeid oma kemikaalide ohtlike mõjude kohta, kuid nad saavad siiski juurdepääsu turule (eirates põhimõtet „puuduvad andmed, puudub turg“). Sellest tulenevalt takistab tööstuse registreerimistoimikute halb kvaliteet oluliselt reguleerimist. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Euroopa Keskkonnabüroo ja mitmed valitsusvälised organisatsioonid märkisid komisjonile 27. veebruaril 2023 saadetud ühiskirjas, et „REACH- ja CLP-määruse süsteemide reformid on oluline võimalus kõrvaldada praegused vaieldamatud andmelüngad ja käsitleda vajadust kiirendada kahjulikke kemikaale käsitlevaid regulatiivseid meetmeid. Selle kirjaga soovime väljendada oma tõsist muret nende andmelünkade pärast, mis takistavad kõige probleemsemate kemikaalide tõhusat tuvastamist ja riskijuhtimist.“ |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | REACH- ja CLP-määruse muudatused täiendavad üksteist. Näiteks annavad läbivaadatud REACH-määruse kohased uued teabenõuded teavet ainete olemuslike omaduste kohta, mis võimaldavad neid klassifitseerida läbivaadatud CLP-määruse uutesse ohuklassidesse. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Selleks et mitte rikkuda konkurentsiõigust, on ECHA soovitanud ettevõtjatel vahetada teavet ettevaatlikult, mis tähendab, et teabevahetus piirdub rangelt vajalikuga, et vältida katsete kulukat dubleerimist. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Erimärkused

| 4.1. | Euroopa Keskkonnabüroo avaldas 11. juulil 2022 aruande kemikaale käsitlevate õigusaktide kohta, milles leiti kolm peamist kitsaskohta kemikaalide reguleerimise protsessis:






  — | tööstuskontsernid, kes esitavad toimikuid ilma täielike või usaldusväärsete andmeteta; |
| --- | --- | --- |

4.1.

—

tööstuskontsernid, kes esitavad toimikuid ilma täielike või usaldusväärsete andmeteta;

| — | ELi teadlaste suutmatus tegutseda otsustavalt ettevaatusprintsiibi alusel; |
| --- | --- |

—

ELi teadlaste suutmatus tegutseda otsustavalt ettevaatusprintsiibi alusel;

| — | komisjon viivitab toimikute menetlemisega, hoolimata asjaolust, et tal on õiguslik kohustus koostada otsused kolme kuu jooksul. |
| --- | --- |

—

komisjon viivitab toimikute menetlemisega, hoolimata asjaolust, et tal on õiguslik kohustus koostada otsused kolme kuu jooksul.

| 4.2. | Euroopa Keskkonnabüroo tegi ettepaneku kehtestada siduvad otsuste tegemise tähtajad ja uued sanktsioonid organisatsioonidele, kes ei esita kõiki vajalikke andmeid, ning leiab, et kemikaalide reguleerimisel tuleks kasutada ettevaatusprintsiibi põhist lähenemisviisi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Läbivaatamise käigus on sätestatud tähtajad märgistuse ajakohastamiseks pärast klassifikatsiooni muutmist ning tehakse ettepanek, et kuuekuulist tähtaega tuleks kohaldada ka siis, kui olemasolevale ohule lisandub uus oht. Kui uute ja aegunud klassifikatsioonide vahel esineb erinevusi, tuleks teatajatelt nõuda, et nad ajakohastaksid oma teateid kuue kuu jooksul pärast klassifikatsiooni muutmist. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ECHA märgib oma 2022. aasta juuni aruandes, et ohud tuleb kinnitada enne riskijuhtimismeetmetega alustamist ja sageli on esmalt vaja rohkem andmeid ning et seetõttu peavad ettevõtted täiendama oma registreeritud andmeid ajakohastatud teabega. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Ajakohastatud teave on selle protsessi edukuse seisukohast kriitilise tähtsusega. Inimeste tervise ja keskkonna huvidest lähtuvalt peavad kõik osalejad selle protsessi läbi tegema. Sanktsioone tuleks kohaldada juhul, kui on selgeid tõendeid põhjendamatu viivituse kohta, või ebapiisavate andmete esitamise korral. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ECHA peab kavandatava uue määruse tõhusaks rakendamiseks suurendama oma töötajate arvu. Lisaks on paljudel liikmesriikidel vähe ressursse, mis piirab nende suutlikkust toimikute esitamisel. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | CLP-määruse jõustamine on riiklike ametiasutuste ülesanne, selleks tuleb kontrollida, kas aine on registreeritud või eelregistreeritud ning veenduda ohutuskaartide täpsuses. ECHA-l ei ole jõustamiskohustust. Ta hoolitseb siiski liikmesriikidevahelise jõustamisalase teabe vahetamise platvormi eest. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Komisjon töötab praegu välja raamistikku läbivaadatud määruse toimimise jälgimiseks. On äärmiselt oluline, et mõju kemikaalidel põhinevatele väärtusahelatele ja üldine mõju kemikaalide ühtsele turule oleks osa järelevalveprotsessist. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Internetimüüki käsitlevate uute sätete kohaselt peab olema olemas ELis registreeritud tarnija, kes tagab, et keemiline aine vastab määruse nõuetele. See kehtib ka väljastpoolt ELi pärit kauba internetimüügi kohta ELis. Käesoleva ettepaneku eesmärk on vältida olukorda, kus tarbija muutub de jure ja de facto importijaks väljastpoolt ELi. Puudub selge nägemus selle edukaks rakendamiseks. Sellist korda näib olevat praktiliselt võimatu rakendada enne, kui läbivaadatud CLP-määrus on viidud kooskõlla ÜRO ühtse ülemaailmse kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise süsteemiga (GHS). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Tootjatelt, kes muudavad kaubamärgiga toote koostisaineid, kuid ei muuda kaubamärki, peaks nõudma märgistusele erihoiatuse lisamist, et tarbijat teavitataks muutustest toote keemilises koostises. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Euroopa Keemiatööstuse Nõukogu (2) leiab, et CLP-määruse muudatused mõjutavad kõiki väärtusahelaid ning et on oluline, et komisjon viiks läbi hoolika analüüsi, et teha kindlaks, kas ja kuidas CLP-määruse reform võib strateegilisi ja olulisi väärtusahelaid negatiivselt mõjutada. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Kui on olemas tõendamata, aga võimalik risk kahju tekitamiseks, tuleb ettevaatusprintsiibist lähtuvalt võtta meetmeid, et vähendada kemikaalidest tulenevat riski. Tegutseda tuleks niisiis juba enne, kui on olemas täielikud teaduslikud tõendid ohu kohta. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Keemiatööstuses töötavate inimeste ohutus on äärmiselt oluline. Töökohal tuleks viia läbi sagedasi ohutuse hindamisi, tagades samal ajal kõigi tervise- ja ohutuseeskirjade täieliku ja nõuetekohase rakendamise. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Kemikaalide ebakorrektne käitlemine ja piisavate riskihindamiste puudumine on tõsised probleemid, millele tuleb töökohal tähelepanu pöörata. Keemiatööstuse töötajaid tuleb põhjalikult koolitada, et nad tunneksid läbi ja lõhki kemikaale, millega nad oma töös kokku puutuvad. On oluline, et kõiki keemiatehaste seadmeid hooldataks nõuetekohaselt, et kaitsta töötajaid defektsete seadmete põhjustatud vigastuste või surma ohu eest. Suurõnnetustest teatamise süsteemi (eMars) andmetel toimub igal aastal ELis registreeritud 12 000 kõrge ohutasemega tööstusettevõttes keskmiselt üle 30 tööstusõnnetuse. Andmed ei hõlma õnnetusi ohtlikes rajatistes, mis ei kuulu Seveso direktiivi kohaldamisalasse. See ei hõlma ka torujuhtmeid ja transporti. |
| --- | --- |

4.14.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

1

(2)  www.cefic.org

2

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/126 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/126

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi vetikasektori muutmine tugevamaks ja kestlikumaks““

(COM(2022) 592 final)

(2023/C 228/18)

| Raportöör: | Zsolt KÜKEDI |
| --- | --- |

Raportöör:

Zsolt KÜKEDI

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 8.2.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Täiskogu otsus | 27.4.2023 |
| õiguslik alus | Kodukorra artikli 52 lõige 2 |
| Vastutav sektsioon | põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 147/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 8.2.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Täiskogu otsus

27.4.2023

õiguslik alus

Kodukorra artikli 52 lõige 2

Vastutav sektsioon

põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

147/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee kiidab heaks komisjoni teatise ELi vetikasektori tugevamaks ja kestlikumaks muutmise kohta. Vetikad võivad aidata mitmel viisil kaasa kliimamuutuste mõju leevendamisele ning maailma kiiresti kasvava elanikkonna kestlikule toitmisele ja energiaga varustamisele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Euroopa elanikkonna hulgas on vetikate osas erinevaid hoiakuid. Veeõitsengut peetakse muret tekitavaks, eelkõige piirkondades, mis asuvad reostunud veekogude läheduses. Samas nähakse vetikates osalt tänu Euroopa innovatsioonile ka võimalikku lahendust paljude riikide probleemidele. Komitee juhib tähelepanu sellele, et seoses vetikasektori loomisega tuleb luua usaldust toodete vastu ja pöörata rohkem tähelepanu nende ohutuse tagamisele. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee märgib, et teatises ei rõhutata piisavalt võimalust luua magevee tingimustes vetikatest toiduallikas. Lisaks ei pruugi vetikad olla mitte ainult toiduallikaks magevee tingimustes, vaid nende kasutus võib laieneda ka eutrofeerunud mageveele, vesiravilate heitveele ja muule reoveele, kus see võib teenida keskkonna- või energiaeesmärke. Seda väga suurt, kuid alakasutatud ressurssi tuleks kasutada Euroopa, eelkõige ELi maapiirkondade arengu hüvanguks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Rannikuvees leiduvad makrovetikad võivad kalandusettevõtetele lisatulu tuua. Nende kogumine vähendab eutrofeerumist ning võib luua väärtuslikke ökosüsteemi tooteid ja teenuseid, sealhulgas pakkudes teatavatele liikidele uusi elupaiku. Magevee makrovetikate sektor on alles algusjärgus ja seda tuleks tulevastes poliitikadokumentides käsitleda. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ELis on mikrovetikate pidev kasvatamine võimalik peamiselt suletud bioreaktoris, mis tähendab suurt kapitalivajadust. Siiski on see väga tootlik ja töökindel ning selle kvaliteet on prognoositav. Mikrovetikate kasvatamine on võimalik ka Lõuna-Euroopa magevees ja järvedes. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mõnes liikmesriigis, kus mererannikut ei ole (nt Ungari, Tšehhi Vabariik ja Slovakkia), on mikrovetikate tootmine enam-vähem ainus võimalus. Samal ajal on mõnel neist riikidest kõrgetasemelised teaduslikud ja tehnoloogilised teadmised, mida tuleks Euroopa vetikasektori loomisel ära kasutada. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Makro- ja mikrovetikaid, mis pakuvad väga erinevaid võimalusi ning millel on erinevad omadused, mõju ja regulatiivsed vajadused, ei tohiks käsitleda samal viisil. Komitee näeb, et teatises on olemas mõistlik tasakaal makrovetikate ja mikrovetikate vahel, kuid soovitab uurida, kuidas vetikasektori mageveeosa võiks tuua kasu teatavatele liikmesriikidele (ilma mererannikuta riikidele). Komitee soovitab asjaomaste sektorite suhtes rakendada tasakaalustatumat ja integreeritumat lähenemisviisi, tehes selget vahet ELi ja liikmesriikide pädevuse vahel ning kaitstes vajaduse korral siseturgu odavate importtoodete eest. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Toiduainete tarnimine ei ole ELis veel probleem, erinevalt energia kättesaadavusest ja hinnast (nii tootmise kui ka impordi seisukohast), väetiste ja sööda koostisosade kättesaadavusest ja hinnast, orgaaniliste jäätmete hulga suurenemisest ja põllumaa vähenemisest. Tehnoloogiad, mille abil suudetakse neid kiireloomulisi probleeme üleilmselt lahendada, sealhulgas vetikate tootmine ja kasutamine, väärivad laialdast toetust. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee märgib, et teatises nähakse vetikatel olevat suur majanduslik potentsiaal, kuid nende kasvatamise potentsiaal on teoreetiliselt veelgi suurem ja suudab seega kasvavat nõudlust rahuldada. Euroopa rahalisi vahendeid võib aga kasutada ainult elujõuliste ja kestlike majanduslike lahenduste jaoks, seega palub komitee komisjonil pöörata erilist tähelepanu vetikate tootmise majanduslikule tõhususele ning keskkonna- ja sotsiaalsele mõõtmele. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Nagu komitee on soovitanud, tuleb vetikatööstuse rajamisel edendada teadmisi ja teadlikkust sellest uuest tööstusharust, et saavutada ühiskonna ja turu heakskiit, ning palub seetõttu Euroopa Komisjonil pöörata sellele kavandatud meetmele erilist tähelepanu representatiivsete uuringute, riigipõhiste tegevuskavade ning valdkondlike organisatsioonide kaasamise ja isegi loomise kaudu. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee soovitab Euroopa Komisjonil, asjaomastel liikmesriikidel ja vetikatööstusel kaaluda seoses vetikasektori loomisega järgmisi ettepanekuid:






  — | integreerida vetikate tootmine olemasolevatesse põllumajandusliku toidu, sööda ning tööstuslike ja energiatoorainete väärtusahelatesse; |
| --- | --- | --- |

1.11.

—

integreerida vetikate tootmine olemasolevatesse põllumajandusliku toidu, sööda ning tööstuslike ja energiatoorainete väärtusahelatesse;

| — | pöörata teatises rohkem tähelepanu mageveepõhiste vetikate tootmisele; |
| --- | --- |

—

pöörata teatises rohkem tähelepanu mageveepõhiste vetikate tootmisele;

| — | käivitada kõiki vetikaid hõlmav standardimisprotsess, mis võiks sisaldada ka meresaaduseid käsitleva integreeritud strateegia väljatöötamist; |
| --- | --- |

—

käivitada kõiki vetikaid hõlmav standardimisprotsess, mis võiks sisaldada ka meresaaduseid käsitleva integreeritud strateegia väljatöötamist;

| — | teha lõpp õigusnormide killustatusele ja laiendada lubade andmise mudeleid vetikatele, tuginedes parimatele haldustavadele; |
| --- | --- |

—

teha lõpp õigusnormide killustatusele ja laiendada lubade andmise mudeleid vetikatele, tuginedes parimatele haldustavadele;

| — | lisada ELi toidukataloogi eri vetikaliigid; |
| --- | --- |

—

lisada ELi toidukataloogi eri vetikaliigid;

| — | kõrvaldada lüngad tehnilistes teadmistes, tehnoloogias ja innovatsioonis kaugeleulatuva lühikese ja keskmise tähtajaga teadusuuringute rahastamise programmi kaudu; |
| --- | --- |

—

kõrvaldada lüngad tehnilistes teadmistes, tehnoloogias ja innovatsioonis kaugeleulatuva lühikese ja keskmise tähtajaga teadusuuringute rahastamise programmi kaudu;

| — | luua vetikate paljundusmaterjali pangad, rahastada nende tegevust ja tagada, et tooraine oleks vetikate tootjatele ning teadus- ja arendustegevuse projektidele mõistliku hinnaga kättesaadav; |
| --- | --- |

—

luua vetikate paljundusmaterjali pangad, rahastada nende tegevust ja tagada, et tooraine oleks vetikate tootjatele ning teadus- ja arendustegevuse projektidele mõistliku hinnaga kättesaadav;

| — | vaadata läbi tootmise ja võimalike kasutusviiside majanduslikud aspektid, et luua majanduslikult elujõuline vetikasektor, ning kaitsta siseturgu odavate imporditud toodete eest. |
| --- | --- |

—

vaadata läbi tootmise ja võimalike kasutusviiside majanduslikud aspektid, et luua majanduslikult elujõuline vetikasektor, ning kaitsta siseturgu odavate imporditud toodete eest.

| 1.12. | Komitee kutsub ELi institutsioone üles hakkama veeküsimust esikohale seadma ja töötama välja Euroopa sinise kokkuleppe, et säilitada veevarud, neid paremini kasutada ja nendega seotud probleeme asjakohaselt käsitleda. Selles kontekstis on ELi vetikasektori loomine oluline samm. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | 15. novembril 2022 avaldas Euroopa Komisjon ettepaneku „ELi vetikasektori muutmine tugevamaks ja kestlikumaks“ (1). Teatises tehakse ettepanek töötada välja uued ja kestlikud viisid, kuidas toita maailma kiiresti kasvavat elanikkonda ja varustada seda säästva energiaga. Teatises rõhutatakse, et tooraine- ja energiavarustuse kindluse tagamiseks on kätte jõudnud aeg kasutada Euroopas täielikult vetikate kui taastuva ressursi potentsiaali. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Euroopa Komisjoni teatis on sisukas ja kooskõlas seni sel teemal avaldatud dokumentidega, milles tunnistatakse mikro- ja makrovetikate suuremahulise kasvatamise märkimisväärset majanduslikku potentsiaali ning sotsiaalset ja keskkonnaalast kasu ELis. Selles määratakse kindlaks 23 meedet juhtimisraamistiku ja õigusaktide parandamiseks; ärikeskkonna muutmiseks vetikate kasutamiseks soodsamaks; ühiskondliku teadlikkuse ja tarbijate heakskiidu suurendamiseks vetikate ja vetikapõhiste toodete suhtes ning lünkade täitmiseks teadmistes, teadusuuringutes ja tehnoloogias. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Euroopa poliitika, olgu see siis Euroopa roheline kokkulepe (2) või strateegia „Talust taldrikule“, (3) on toonud esile kasvatatud (mere)vetikate ja muude vetikapõhiste toodete potentsiaali vähese süsinikujalajäljega toidu- ja söödavalgu allikana. Teatises „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030“ (4) rõhutatakse vajadust edendada vetikate – nii makrovetikate (merevetikad) kui ka mikrovetikate – kasvatamist kui võimalust aidata kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe mitme eesmärgi saavutamisele. Teatises kestlike süsinikuringete kohta (5) on toodud välja vetikate potentsiaal sinise süsinikuga seotud majanduse jaoks. Teatises säästva sinise majanduse kohta (6) käsitletakse ka vetikate potentsiaali kestliku toidusüsteemi ja maailma toiduga kindlustatuse tagamisel. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vetikad ei ole mitte ainult keskkonnasõbralik (roheline) lähteaine, vaid nende kasutamine põllumajandussüsteemides on ka kooskõlas sinise majanduse aluseks oleva jäätmete maksimaalse vähendamise aluspõhimõttega. Seega võivad vetikad olla nii sinine kui ka roheline toode. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Vetikate kasvatamine annab lisaväärtust peaaegu kõigile Euroopa rohelise kokkuleppe elementidele:






  — | kliimakaitse CO2 heite vähendamise kaudu; |
| --- | --- | --- |

2.5.

—

kliimakaitse CO2 heite vähendamise kaudu;

| — | energiavarustus biogaasi ja biokütuste tootmise kaudu; |
| --- | --- |

—

energiavarustus biogaasi ja biokütuste tootmise kaudu;

| — | ringmajanduse arendamine jäätmekäitluse ja nullsaaste eesmärgi kaudu; |
| --- | --- |

—

ringmajanduse arendamine jäätmekäitluse ja nullsaaste eesmärgi kaudu;

| — | tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamine; |
| --- | --- |

—

tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamine;

| — | ökosüsteemide ja elurikkuse säilitamine ja taastamine ning keskkonnateenuste arendamine; |
| --- | --- |

—

ökosüsteemide ja elurikkuse säilitamine ja taastamine ning keskkonnateenuste arendamine;

| — | nullsaaste eesmärk. |
| --- | --- |

—

nullsaaste eesmärk.

Vetikate tootmise intensiivistamine avab järgmised konkreetsed võimalused: (7)

| — | toidu (sealhulgas imikute piimasegude) ja toidulisandite (nt vitamiinid, karrageenid) kestlik tootmine ilma põllumaad kasutamata; |
| --- | --- |

—

toidu (sealhulgas imikute piimasegude) ja toidulisandite (nt vitamiinid, karrageenid) kestlik tootmine ilma põllumaad kasutamata;

| — | uue põlvkonna biogaasi ja biokütuste tootmine; |
| --- | --- |

—

uue põlvkonna biogaasi ja biokütuste tootmine;

| — | lisaväärtusega kosmeetikatoodete, tervisetoodete (ravimiekstraktid, pigmendid, mereveeravi) ja tööstuslike toorainete (paberimass / biopõhised kiud) tootmine; |
| --- | --- |

—

lisaväärtusega kosmeetikatoodete, tervisetoodete (ravimiekstraktid, pigmendid, mereveeravi) ja tööstuslike toorainete (paberimass / biopõhised kiud) tootmine;

| — | söödalisandite tootmine (paranenud saagikus ja/või saagi kvaliteet; vähenenud vajadus soja- või kalajahu järele); |
| --- | --- |

—

söödalisandite tootmine (paranenud saagikus ja/või saagi kvaliteet; vähenenud vajadus soja- või kalajahu järele);

| — | põllukultuuride biostimulaatorite tootmine (mullaparandusained, leheväetis); |
| --- | --- |

—

põllukultuuride biostimulaatorite tootmine (mullaparandusained, leheväetis);

| — | keskkonnakasu (reovee puhastamine, veekvaliteedi mõõtmine, CO2 heitekvoodid). |
| --- | --- |

—

keskkonnakasu (reovee puhastamine, veekvaliteedi mõõtmine, CO2 heitekvoodid).

| 2.6. | Komisjon märkis oma teatises, et vaatleb vetikate potentsiaali ELis ja esitab ühtse lähenemisviisi, sealhulgas sihtmeetmed, et toetada taastava vetikakasvatuse ja -tootmise laiendamist kogu ELis ning arendada ja süvalaiendada vetikate toiduks kasutamise ja muude kasutusviiside turgu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Taastav vetikakasvatus ja -tootmine mitte ainult ei võimalda päikeseenergia ja toitainete muundamist taimseks biomassiks ning mitte ainult ei toeta ökosüsteemide taastumist, vaid merevetikakasvatus võib ka pakkuda väärtuslikke ökosüsteemi hüvesid ja teenuseid, sealhulgas uusi elupaiku kaladele ja liikuvatele selgrootute liikidele. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Seni kujutavad mered ja ookean endast väga suurt, kuid peaaegu kasutamata ressurssi – praegu on need inimtoidu allikaks vaid 2 % ulatuses, kuigi katavad üle 70 % Maa pinnast. Kuid veekeskkonna kasutamisest saadav kasu ei piirdu ainult merede ja ookeanidega, vaid puudutab ka eutrofeerunud magevett (nii jõed ja järved kui ka tehisveehoidlad, niisutuskanalid jne), vesiravilate heitvett ja muud reovett. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Vetikad leevendaksid tõhusalt ja kestlikult Venemaa ja Ukraina sõjast põhjustatud väetiste, sööda koostisosade ja energia kättesaadavuse probleeme (8). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Vetikate nõudlusel on suur kasvupotentsiaal: (9) Euroopa nõudlus merevetikate järele oli 2019. aastal umbes 270 000 tonni, kuid see võib 2030. aastaks suureneda kaheksa miljoni tonnini väärtusega üheksa miljardit eurot. Selline kasv võiks luua umbes 85 000 töökohta, eemaldada Euroopa meredest igal aastal tuhandeid tonne fosforit ja lämmastikku, vähendada kuni 5,4 miljoni tonni võrra CO2 heitkoguseid aastas ja leevendada survet maakasutusele. Komitee märgib, et vetikate kasvatamise teoreetiline potentsiaal on praegusest nõudlusest suurem ja suudab seega rahuldada kasvavat nõudlust. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Üldiselt tajub keskmine eurooplane, nagu ka ettevõtjad, vetikaid negatiivselt: kui neid mainitakse, siis meenuvad pildid merevetikatest täis kasvanud rannast või mageveejärvest, mis on veeõitsengu tõttu värvi muutnud. Ometi on vetikad oma füüsilise struktuuri ja elustiili tõttu ainulaadsed elusorganismid. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Mõiste „vetikad“ viitab tegelikult rühmale, mis koosneb ligikaudu 72 500st fotosünteesivate veeorganismide liigist (10). 20 % liikidest on makrovetikad, st suured mitmerakulised vetikad, mida tavaliselt leidub meredes, ülejäänud aga mikrovetikad, mida saab tõhusalt ka kunstlikult kasvatada ja mille kasutamine on mitmekülgsem, kuid tootmine kulukam. Algatuses näeme mõistlikku tasakaalu makrovetikate ja mikrovetikate vahel, kuna praegu toodetakse kogu maailmas 36 miljonit tonni makrovetikaid ja 0,05 miljonit tonni mikrovetikaid. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Teatises pakutakse Euroopa vetikasektorile kaugeleulatuvaid, kuid realistlikke väljavaateid. Vetikasektori ning selle võimaluste ja piirangute analüüs on suures osas täpne, programm on sidus ning meetmed tunduvad üldiselt konkreetsed ja Euroopa vetikasektori lähituleviku arengu seisukohalt asjakohased. Mõningaid elemente tuleb siiski selgitada ja täpsustada. Rakendamise osas tuleb tagada kooskõla muude sektoritega, nagu traditsiooniline põllumajanduslik toidutööstus ja mereandide sektor (kalandus ja vesiviljelus). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Vetikate tootmine on praegu muudest põllumajanduslikest tootmissektoritest täielikult eraldatud. Siiski on oluline, et vetikate tootmist ei käsitletaks täiesti eraldiseisva sektorina, vaid pigem integreerituna olemasolevatesse põllumajandusliku toidu, sööda ning tööstuslike ja energiatoorainete väärtusahelatesse. Komitee rõhutab vajadust reguleerida vetikate tootmist ja sellega seotud tegevusi ühise süsteemi alusel, eelkõige seoses järgmiste aspektidega:






  — | elektrijaamade ja reovee puhastamise sektor (reovee komplekspuhastus, heitsoojuse ja CO2 taaskasutamine); |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

elektrijaamade ja reovee puhastamise sektor (reovee komplekspuhastus, heitsoojuse ja CO2 taaskasutamine);

| — | põllumajanduslike biogaasirajatiste integreerimine vetikate tootmise ja/või kasutamisega (nt läga taaskasutamine, vähenenud nõudlus põllumajandusmaa järele, vetikate kasutamine biogaasi tootmise kaassubstraadina); |
| --- | --- |

—

põllumajanduslike biogaasirajatiste integreerimine vetikate tootmise ja/või kasutamisega (nt läga taaskasutamine, vähenenud nõudlus põllumajandusmaa järele, vetikate kasutamine biogaasi tootmise kaassubstraadina);

| — | proteiinsööda vajaduse osaline asendamine loomakasvatuses (asjakohased uuringud toitumise ja dieedi valdkonnas); |
| --- | --- |

—

proteiinsööda vajaduse osaline asendamine loomakasvatuses (asjakohased uuringud toitumise ja dieedi valdkonnas);

| — | eutrofeerumisest mõjutatud looduslike veekogude ökosüsteemide kestlik taastamine. |
| --- | --- |

—

eutrofeerumisest mõjutatud looduslike veekogude ökosüsteemide kestlik taastamine.

| 3.5. | Kuna tegemist on uue, vähearenenud sektoriga, tuleks erilist tähelepanu pöörata selle arengu edendamisele ning käivitada tuleks standardimisprotsess. Sellega võiks kaasneda mereandide ja muu merest saadud toidu integreeritud strateegia väljatöötamine, mis hõlmaks selliseid tegevusi nagu kalandus, elusloomade püüdmine ja loomade vesiviljelus ning käsitleks lisaks toiduainete sektorile ka vetikatel põhinevate biokütuste küsimust. Merevetikate kasvatamine võib olla ka alternatiivne tegevus kaluritele, kes peavad toime tulema muude toorainete vähenemise ja kulude suurenemisega ning võivad olla sunnitud oma traditsioonilise tegevuse ümber kujundama. Seda integreeritud lähenemisviisi ei kajastata kõnealuses teatises peaaegu üldse. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Paljude selles sätestatud meetmetega keskendutakse peamiselt vetikakasvatusele merel. See on mõistetav, arvestades praegust makro- ja mikrovetikate tootmise määra ning mikrovetikate tootmise praegust madalat arengutaset Euroopas, kuid arengueesmärk peaks hõlmama kõiki vetikaid. Merevetikaid saab kasvatada mereäärsetes riikides ja saartel, tavaliselt looduslikes tingimustes, olenevalt liigist ja kasutusalast. Lisaks on mikrovetikate kasvatamine, mida tavaliselt tehakse maismaal, samuti väga oluline, eriti valkude ja rasvade tootmiseks, ning seda ei tohiks unustada. Nende hulka kuuluvad magevee mikro- ja makrovetikad ning reovees kasutatavad kultuurid, mis on paljulubav biomassi allikas kasutamiseks bioloogilise lähteainena ning mis võimaldavad mitmekesistada isoleeritud ja hõredalt asustatud piirkondade majandusstruktuuri, aidates kaasa ELi maapiirkondade arengu pikaajalise visiooni elluviimisele (11). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Üks peamisi tõkkeid, mis on teadaolevalt takistanud tootmist, eriti makrovetikate puhul nii merel kui ka maismaal, on õigusnormide killustatus ja suured erinevused mitte ainult liikmesriikide, vaid ka sama riigi eri piirkondade vahel või isegi vetikaid käsitleva õigusloome täielik puudumine, kuna lubade andmise mudelid on üldiselt välja töötatud veeloomade (kalad, karbid jne) jaoks. Lubade andmise menetlustes kasutatavates vormides sageli vetikaid üldse ei nimetata, seega ei ole vetikate kasvatamise luba isegi võimalik taotleda. Komitee soovitab koostada täieliku üleeuroopalise loetelu kõigist vetikate kasvatamise igas etapis ja igas kasutusvaldkonnas (toit, sööt, biokütused, kosmeetika, farmaatsiatooted jne) kohaldatavatest õigusaktidest ja haldusmenetlustest ning kasutada seda eeskujuna liikmesriikides heade haldustavade väljatöötamisel ja võrdsete võimaluste loomisel kaubanduses nii ELis kui ka sellest väljaspool. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Euroopa tõelise toiduvetikate sektori arenguks on oluline toetada vetikaliikide või -rühmade lisamist ELi toidukataloogi. Paljud praegu tunnustatud liigid on pärit Euroopa-välistest riikidest (eelkõige Aasiast), mis võib olla takistuseks eelkõige väiksematele ettevõtjatele ja investoritele, kes soovivad kasvatada nendega lähedalt seotud või sarnaseid Euroopa liike. Seepärast tuleks läbi vaadata toidukataloogi vetikatega seotud osad ning soodustada sinna uute liikide või perekondade lisamist. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Arvestades ühiskonna tugevat vastumeelsust vetikate suhtes – mis on põhjendamatu ja tingitud selleteemaliste teadmiste puudumisest –, on vaja kõigil haldustasanditel edendada teadmisi ja teadlikkust sellest uuest tööstusharust, samuti selle integreerimist ja süstemaatilist kasutust, mis peaks kajastuma kavandatud meetmetes. Kaaluda võiks järgmisi etappe:






  — | viia riiklikul tasandil ellu representatiivseid uuringuid ühiskonnas ja ettevõtjate seas, kasutades ühtseid küsimusi ja metoodikat; |
| --- | --- | --- |

3.9.

—

viia riiklikul tasandil ellu representatiivseid uuringuid ühiskonnas ja ettevõtjate seas, kasutades ühtseid küsimusi ja metoodikat;

| — | töötada selle põhjal välja riigipõhised tegevuskavad hoiakute muutmiseks; |
| --- | --- |

—

töötada selle põhjal välja riigipõhised tegevuskavad hoiakute muutmiseks;

| — | asutada valdkondlikke organisatsioone. |
| --- | --- |

—

asutada valdkondlikke organisatsioone.

| 3.10. | Kuna vetikatööstus on Euroopa jaoks uus sektor, esineb tehnilistes teadmistes ning tehnoloogias ja innovatsioonis olulisi puudusi. Lüngad teadmistes on suures osas kindlaks tehtud, kuid need tuleb kõrvaldada kaugeleulatuva lühikese ja keskmise tähtajaga teadusuuringute rahastamise programmi kaudu. Lünkade kõrvaldamiseks on vetikakasvatuse kõigil tasanditel oluline viia ellu nii alus- (strateegilisi) kui ka rakendusuuringuid:






  — | prioriteetne toetus alusuuringutele: mikrovetikate puhul peamiselt seotud kasvatamise tehnoloogiaga, makrovetikate puhul koristuse tõhususe ja eri riikide merealade liigilise koosseisu uurimisega ning kõigi vetikaliikide puhul nende väärindamise potentsiaaliga; |
| --- | --- | --- |

3.10.

—

prioriteetne toetus alusuuringutele: mikrovetikate puhul peamiselt seotud kasvatamise tehnoloogiaga, makrovetikate puhul koristuse tõhususe ja eri riikide merealade liigilise koosseisu uurimisega ning kõigi vetikaliikide puhul nende väärindamise potentsiaaliga;

| — | suure lisaväärtusega rakendusuuringute puhul (farmaatsiatooted, kosmeetika, leheväetis, toiduained) turukeskkonna parandamine. |
| --- | --- |

—

suure lisaväärtusega rakendusuuringute puhul (farmaatsiatooted, kosmeetika, leheväetis, toiduained) turukeskkonna parandamine.

| 3.11. | Kuna Euroopas on vetikate teatav kvaliteet (liigiline koosseis) ja suur saagikus saavutatav üksnes suletud või poolsuletud süsteemides, mis nõuavad puhast paljundusmaterjali, mille tootmine ei ole tööstuslikes süsteemides tasuv, on vaja luua piisav arv vetikate paljundusmaterjali panku, rahastada nende tegevust ning tagada vetikate tootjatele ning teadus- ja arendusprojektidele tooraine mõistliku hinnaga kättesaadavus. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Vetikasektoril on märkimisväärne potentsiaal luua töökohti, mis peavad olema hästi tasustatud ja millega peavad kaasnema inimväärsed töötingimused. Vetikasektor peaks eelkõige kasu saama pädevuse arendamisel, mis on vajalik ELi sinise kokkuleppe loomiseks. Olulised on investeeringud koolitusse. Takistused vetikasektorisse sisenemisel ei tohiks hoida VKEsid sellest ärisegmendist eemal. Komitee tunnustab merevetikate selliste tootmisahelate loomist, milles välditakse ebaausaid tavasid. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Ettevõtluskeskkonna parandamine on vetikasektori tõhusaks kasvuks väga vajalik. On vaja hoolikalt uurida tootmise ja võimalike kasutusalade majanduslikke aspekte ning nende parandamise võimalusi. Näiteks 7. meetmega käsitletakse kalapõhise sööda vetikapõhise söödaga asendamise edendamist (vesiviljeluses). Kalasöödas saab peaaegu kõiki kalapõhiseid koostisosi hõlpsasti asendada vetikapõhiste koostisosadega (valgud, rasvhapped jne), kuid nende tootmine on palju kallim kui sarnaste omadustega kala- või sojatoodete puhul. Kuna sööt on kalakasvatajate jaoks üks peamisi tootmiskulusid ja nende kasumimarginaalid on üldiselt madalad, ei ole vetikapõhise sööda kasutamine majanduslikust seisukohast lihtsalt teostatav. Seepärast tuleks kavandada meetmeid vetikapõhiste koostisosade tootmiskulude vähendamiseks, vältides samal ajal vetikate suhtes rangemate järelevalve- ja standardimisnõuete kehtestamist kui muude põllumajandustoodete puhul. Kõiki toidu (ja toidu koostisosade) tootjaid tuleks kohelda võrdselt, et tagada turul võrdsed tingimused. Kui on tõestatud, et vetikapõhised koostisosad on säästvamad, võib nende kasutamise suhtes kohaldada keskkonnaalast sertifitseerimist (ökomärgis), mis võib julgustada tarbijaid leppima kestliku toote kõrgema hinnaga. |
| --- | --- |

3.13.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  „ELi vetikasektori muutmine tugevamaks ja kestlikumaks“, COM(2022) 592 final, 15. november 2022.

1

(2)  „Euroopa roheline kokkulepe“, COM(2019) 640 final, 11. detsember 2019.

2

(3)  „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“, COM(2020) 381 final, 20. mai 2020.

3

(4)  „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030“, COM(2021) 236 final, 12. mai 2021.

4

(5)  „Kestlikud süsinikuringed“, COM(2021) 800 final, 15. detsember 2021.

5

(6)  „ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel“, COM(2021) 240 final, 17. mai 2021.

6

(7)  Viide ja muud võimalused: Babich et al., „Algae: Study of Edible and Biologically Active Fractions, Their Properties and Applications“, Plants 2022, 11(6), lk 780, https://doi.org/10.3390/plants11060780; ning Poonam Sharma, Nivedita Sharma (2017), „Industrial and Biotechnological Applications of Algae: A Review“, Journal of Advances in Plant Biology – 1(1):01–25. https://openaccesspub.org/article/530/japb-17-1534.pdf

7

et al.

(8)  Euroopa Ülemkogu 23.–24. juuni 2022. aasta järeldused.

8

(9)  Ühenduse Seaweed for Europe uuringu „Hidden Champion of the Ocean: Seaweed as a Growth Engine for a Sustainable European Future“ tulemused.

9

(10)  Michael D. Guiry märrgib oma uuringus „How many species of algae are there?“, et vetikaliike on kuni miljon, kuid arv 72 500 pärineb veebipõhisest taksonoomilisest andmebaasist AlgaeBase. Vt Guiry (2012), https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/27011267/, DOI: 10.1111/j.1529-8817.2012.01222.x.

10

(11)  COM(2021) 345 „Maapiirkondade arengu pikaajaline visioon – Tugevamad, ühendatud, vastupanuvõimelised ja jõukad ELi maapiirkonnad 2040. aastaks“ ja ELT C 290, 29.7.2022, lk 137.

11

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/132 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/132

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Biopõhiseid, biolagunevaid ja kompostitavaid plaste käsitlev ELi poliitikaraamistik“

(COM(2022) 682 final)

(2023/C 228/19)

| Raportöör: | András EDELÉNYI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Alessandro MOSTACCIO |

Raportöör:

András EDELÉNYI

Kaasraportöör:

Alessandro MOSTACCIO

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 8.2.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 13.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 134/0/4 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 8.2.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

Põllumajanduse, maaelu arengu ja keskkonna sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

13.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

134/0/4

1.   Järeldused ja soovitused

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 1.1. | peab tervitatavaks õigeaegset teatist biopõhiseid, biolagunevaid ja kompostitavaid plaste käsitleva ELi poliitikaraamistiku kohta: see on sektor, mis avardab võimalusi jõuda lähemale kestlikkuse ja ringluse eesmärkidele. Nõuetekohase reguleerimise korral võib bioplast olla nn rohelise arengu töövahend (väheneb fossiilkütuste tarbimine ja plastireostus, suureneb jäätmete liigiti kogumine); |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | tõstab esile asjaolu, et õnneks on Euroopa bioplasti ja biolaguneva plasti arendamise valdkonnas teerajaja ning aastatel 2007–2020 rahastati enam kui 130 teadusprojekti summas üks miljard eurot (1). EL on maailma suuruselt teine bioplasti tootja ja peaks tugevdama oma positsiooni maailmas, keskendudes suurima lisandväärtusega toodetele, st biopõhistele, biolagunevatele ja kompostitavatele toodetele (Aasia tootmine piirdub peamiselt kompostitavate, kuid taastumatute toodetega); |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | on seisukohal, et me suudame ülemaailmses konkurentsis latti kõrgemale tõsta, saavutades maksimaalse keskkonnakasu, kui uue õigusraamistikuga suudetakse valida suurima keskkonnaalase lisaväärtusega tööstuslikud rakendused ja kui kõigi turule lastud uute toodetega kaasneb selge ja tõepärane teave, mis võimaldab tarbijatel proaktiivselt ringmajandusele üle minna; |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | julgustab komisjoni tegema järeldusi biopõhisest, biolagunevast ja kompostitavast plastist saadava kasu võrdleval analüüsimisel võrreldes fossiilsest plastist saadava kasuga. Liiga ettevaatlikud mittevõrreldavad soovitused ei pruugi anda piisavaid suuniseid teadusuuringuteks, innovatsiooniks ja investeerimistegevuse alustamiseks. See võib takistada edusamme ja nõrgendada ELi konkurentsieelist; |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | soovitab vaadata kooskõlas uusimate teaduslike järeldustega süstemaatiliselt läbi kõik meetmed, mis otseselt ja kaudselt mõjutavad seonduvat õigus- ja normatiivset keskkonda. See aitab vähendada segadust ja kaitsta kasutajaid; |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | nõuab, et astmelist hierarhilist prioriteetide süsteemi tuleb kohaldada materjalide, toodete ja protsesside, sealhulgas ringluse aspektide hindamisel. See on oluline tooraine, biomassi ja toiduahelate ning ringlussevõtu astmete puhul. III taastuvenergia direktiivi rakendamisega kehtestatakse veelgi jõulisemalt järjestus, mille kohaselt seatakse materjali (taastuvmaterjal) korduskasutamine/ringlussevõtt ettepoole võrreldes energia (taastuvenergia) eesmärgil korduskasutamisega; |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | on veendunud, et olelusringi hindamine on suurepärane vahend teatavate toodete kestlikkuse aspektide hindamiseks ning aitab seega suunata kavandatud või käimasolevat teadus-, innovatsiooni- ja investeerimistegevust. Siiski on vaja teha märkimisväärseid täiendavaid jõupingutusi, et vähendada praegu kasutatavate meetodite puudusi, et vähendada ebakindlust, mis on seotud biogeense süsinikulisa (2) ja looduskapitalile avalduva mõju eiramisega; |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | on seisukohal, et enamik praeguseid kuluarvestus- ja hinnakujundusmeetodeid ei võta arvesse ega tunnusta tootmisahelasse tagasivõetavate täiendavate komponentide mõju kuludele ja tuludele. Realistlik laiendatud tootjavastutuse süsteem, mis põhineb olelusringi hindamisel ja on kohandatud konkreetsetele vajadustele, võib biopolümeertoodete kahjulikku hinnakonkurentsi ümber suunata ja korrigeerida; |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | leiab, et valitud sekkumisvaldkonnad, mis peaksid kuuluma „Lisaväärtuse Euroopa“ (3) pädevusse, võivad aidata tuvastada ja kõrvaldada kitsaskohti, mis takistavad vajalikke kiireid edusamme. See on eriti oluline andmete, järelevalve ja arutelude puhul ning teadusuuringute ja innovatsiooni toetamise puhul; |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | soovitab komisjonil jätkata biopolümeeride ökosüsteemi oluliste arengute tsüklilist läbivaatamist. Integreeritud meetodid ja vahendid avaliku konsulteerimise tarvis on hea viis kõigi sidusrühmade kaasamiseks, eelkõige tagades organiseeritud kodanikuühiskonna kaasamise erinevate esindusühenduste kaudu; |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | innustab liikmesriike kehtestama nii biopõhise plasti kui ka kompostitava plasti puhul kohustuslikud biopõhise plasti sisalduse protsendimäärad. Tehakse ettepanek, et kogu väljapanekumaterjal (reklaam, brändimine jne) peaks põhinema lõplikel standarditel ja normidel. Sertifitseeritud biogeense süsiniku sisalduse puhul on selleks radiosüsiniku C-14 meetod. Massibilansi meetod on lubatud, et väljendada biomassisisaldust keerukama, mitmekordse või vahetasandil toimuva ringlussevõtu korral, kuid tarbijaid tuleb sellest teavitada; |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | võtab teadmiseks ühekordselt kasutatavate plasttoodete keelustamise määruse, kuid teeb ettepaneku täpsustada selle kohaldamisala ja sõnastust, kuna komitee usub, et määrusega ei tohiks välistada mitmeid plasttooteid ja -rakendusi, mis on olemuslikult ühekordselt kasutatavad, mitte tagastatavad, st mida ei saa taaskasutada ega mehaaniliselt ringlusse võtta. Sellistel juhtudel tuleks eelistada biopõhise plasti ja/või biolaguneva kompostitava plasti kasutamist; |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | tõstab esile, et mehaaniline (lühike) ringlussevõtt on sageli kasulik tänu selle suhtelisele lihtsusele, kuid sellel on muu hulgas järgmised puudused: väärtust kahandav ümbertöötlemine segamise, paksuse piirangute, ringlussevõtmise tulu ja energiavajaduse tõttu. Keeruka kestlikkuse võrdluse põhjal võib järeldada, et parem on kasutada biopõhiseid polümeere või muid ringlussevõtu viise (st orgaanilist ja/või keemilist). Kõige sobivam variant võib sel juhul olla biopõhiste ja kompostitavate plastide kasutamine. Õhukeste fooliumide eraldamise tehnikad tuleb veel välja töötada; |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | leiab, et ELi standardite kohaselt sertifitseeritud biolagunevad plastid pakuvad võimalusi plastireostuse leevendamiseks, vähendades mikro- ja nanoplastijäätmete kuhjumist ja seega biolagunematute plastide tekitatud kahju. Praegu on kättesaadavad ainult üksikud – kuigi väga olulised – rakendused, mida saab kasutada kontrollitud biolagunemise korral spetsiaalses avatud looduskeskkonnas. Rohkem on tarvis jõupingutusi, et töötada välja süsteemsed meetodid, mis ühendavad materjali omadused ja seisukorra, et kasutada ära biolagunemise võimalusi mullas ning muudes spetsiifilistes avatud keskkondades. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | on veendunud, et tööstuslik kompostimine ja kompostitava plasti kasutamine on suurepärane viis toidujäätmete kogumise ja kasutamise tõhustamiseks. Lisaks süsiniku tagasitoomisele pinnasesse võimaldavad need meetodid toidujäätmeid ja pakendeid (või muid kompostitavaid materjale) koos kõrvaldada ja ringlusse võtta. Liikmesriike tuleks julgustada ja aidata alates 2024. aastast kohustusliku eraldatud orgaaniliste jäätmete kogumise rakendamisel. Selle sammu eel peaksid olema valmis kompostitavad plastid, nagu kotid ja muud toiduga seotud materjalid, samuti taristu, korraldus ja teadlikkuse suurendamise kampaaniad; |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | nõuab, et kompostitava plasti kasutusvaldkonnad ei piirduks pakendeid ja pakendijäätmeid käsitlevas komisjoni ettepanekus esitatud loetletuga. Kogemused ja head tavad näitavad, et kompostitaval plastil võib olla kasulik roll mitmes valdkonnas, mis on peamiselt seotud toiduga kokkupuutumise, suletud ahelate ja õhukeste fooliumidega. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Arvamuse taust, sõnastik ja sektori ülevaade

2.1.   Taastuva plasti mõisted:

| — | „Bioplast“ on üldine koondmõiste, mida ei tohiks kasutada plasti turustamisel ega rakendamisel, sest seda saab väärkasutada ja/või valesti mõista ning see võib tekitada negatiivseid seoseid. Siin tähendab see „biopõhist, biolagunevat ja kompostitavat plasti“. |
| --- | --- |

—

„Bioplast“ on üldine koondmõiste, mida ei tohiks kasutada plasti turustamisel ega rakendamisel, sest seda saab väärkasutada ja/või valesti mõista ning see võib tekitada negatiivseid seoseid. Siin tähendab see „biopõhist, biolagunevat ja kompostitavat plasti“.

| — | Biopõhised plastid (taimepõhised plastid): taastuvast mittefossiilsest toorainest valmistatud plast (4). Biopõhine plast võib olla biolagunev või mitte. Biopõhised asendusplastid on keemiliselt identsed oma fossiilsete analoogidega. „Biopõhiste omadustega“ plasti võib määratleda kui biopõhise sisaldusega plasti. |
| --- | --- |

—

Biopõhised plastid (taimepõhised plastid): taastuvast mittefossiilsest toorainest valmistatud plast (4). Biopõhine plast võib olla biolagunev või mitte. Biopõhised asendusplastid on keemiliselt identsed oma fossiilsete analoogidega. „Biopõhiste omadustega“ plasti võib määratleda kui biopõhise sisaldusega plasti.

| — | Biolagunevad plastid: plastid, mille nende funktsionaalse olelusringi lõpus lagundavad mikroorganismid, tekitades seeläbi vett, biomassi, mineraalsoolasid ja süsinikdioksiidi (CO2) (või metaani anaeroobse lagunemise korral). Need võivad olla valmistatud nii biopõhisest kui ka fossiilsest lähteainest. |
| --- | --- |

—

Biolagunevad plastid: plastid, mille nende funktsionaalse olelusringi lõpus lagundavad mikroorganismid, tekitades seeläbi vett, biomassi, mineraalsoolasid ja süsinikdioksiidi (CO2) (või metaani anaeroobse lagunemise korral). Need võivad olla valmistatud nii biopõhisest kui ka fossiilsest lähteainest.

| — | Kompostitavad plastid: biolaguneva plasti alamliik (ka biolagunevad kompostitavad plastid), mille puhul biolagunemise protsess toimub kontrollitud tingimustes, kasutades mikroorganisme stabiliseeritud orgaaniliste jääkide, vee ja CO2 tootmiseks hapniku või metaani juuresolekul hapniku puudumise korral, kusjuures mõlemad jääkgaasid on kogutavad. Standarditud ja rangelt kontrollitud kompostimine toimub kompostimisjaamades (orgaanilise ringlussevõtu jaamad) standardi EN 13432 (5) nõuete kohaselt, mis tagavad ka biosõbralike lisaainete kasutamise. Kodus kompostimise suhtes ei kohaldata nii rangeid tingimusi ja seega ei saa sellega luua eelnevalt määratletud lõpptoodet. |
| --- | --- |

—

Kompostitavad plastid: biolaguneva plasti alamliik (ka biolagunevad kompostitavad plastid), mille puhul biolagunemise protsess toimub kontrollitud tingimustes, kasutades mikroorganisme stabiliseeritud orgaaniliste jääkide, vee ja CO2 tootmiseks hapniku või metaani juuresolekul hapniku puudumise korral, kusjuures mõlemad jääkgaasid on kogutavad. Standarditud ja rangelt kontrollitud kompostimine toimub kompostimisjaamades (orgaanilise ringlussevõtu jaamad) standardi EN 13432 (5) nõuete kohaselt, mis tagavad ka biosõbralike lisaainete kasutamise. Kodus kompostimise suhtes ei kohaldata nii rangeid tingimusi ja seega ei saa sellega luua eelnevalt määratletud lõpptoodet.

| — | Kõige kasulikum kombinatsioon on loomulikult see, kui plast on nii biopõhine kui ka biolagunev, sealhulgas kompostitav, nagu näiteks laialdaselt kasutatav polüpiimhape. |
| --- | --- |

—

Kõige kasulikum kombinatsioon on loomulikult see, kui plast on nii biopõhine kui ka biolagunev, sealhulgas kompostitav, nagu näiteks laialdaselt kasutatav polüpiimhape.

2.2.   Plastisektor

Plasti/bioplasti tootmine maailmas

2021.–2022. aasta andmed – plasti ja bioplasti ülemaailmne tootmine
   (6)

| Aasta | Fossiilne plast
  [Mt] | Bioplastid
  [Mt] | Bioplastid
  [%] | Biopõhised plastid
  [Mt; (%)] | Kompostitavad plastid
  [Mt; (%)] |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | 367 | 1,80 | 0,49 | 0,74 ; (41,2 ) | 1,05 ; (58,7 ) |
| 2022 (*1) | 390 | 2,22 | 0,57 | 1,07 ; (48,2 ) | 1,14 ; (51,3 ) |
| Allikas: „European Bioplastics, Facts and Figures“ https://www.european-bioplastics.org/market/. |

Aasta

Fossiilne plast

[Mt]

Bioplastid

[Mt]

Bioplastid

[%]

Biopõhised plastid

[Mt; (%)]

Kompostitavad plastid

[Mt; (%)]

2021

367

1,80

0,49

0,74 ; (41,2 )

1,05 ; (58,7 )

2022 (*1)

390

2,22

0,57

1,07 ; (48,2 )

1,14 ; (51,3 )

Allikas: „European Bioplastics, Facts and Figures“ https://www.european-bioplastics.org/market/.

Bioplast moodustab praegu umbes 1 % kogu maailma plastitoodangust.

2027. aastaks prognoositakse bioplasti koguse suurenemist 1,8 miljonilt tonnilt 6,2 miljonile tonnile.

2.2.1.   Bioplastid maailmas

Aasia (eelkõige Hiina) on peamine bioplasti tootmiskoht (2022. aastal 41,4 %), millele järgnevad EL (26,5 %) ja USA (18,9 %).

2027. aastaks peaks Aasia osakaal suurenema 63 %-ni, samas kui ilma toetusmeetmeteta väheneks ELi osa märkimisväärselt.

2.2.2.   Euroopa nõudlus bioplasti järele

ELis suurenes nõudlus bioplasti järele210 000 tonnilt 2019. aastal ligikaudu 320 000 tonnini 2021. aastal (7). Aastane kasvumäär oli üle 23 %. Võrreldes maailma bioplasti tootmisega on Euroopa nõudlus umbes 18 %. Euroopal on väliskaubandusbilansi ja tehnilise innovatsiooni valdkonnas juhtiv roll.

Väga oluline on suurendada tarbijate teadlikkust sellest, kuidas eristada fossiilset plasti bioplastist ja kuidas bioplasti optimaalselt kasutada.

2.3.   Plastide keskkonnaprobleemid

2.3.1.   Mõju kliimale

Plasti väärtusahela panus kasvuhoonegaasidesse on piiratud võrreldes teiste väärtusahelatega, nagu energia, kemikaalid ja mõned muud materjalid. Plasti väärtusahela põhjustatud kasvuhoonegaaside koguheide ELis 2018. aastal on hinnanguliselt 208 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti (CO2 ekvivalent). Enamik (63 %) tekib plastpolümeeride tootmisel. Nende polümeeride muutmine toodeteks moodustab 22 % ja plastijäätmete töötlemine olelusringi lõpus lisab veel 15 %, peamiselt põletamise tõttu (8).

2.3.2.   Mõju looduskapitalile

Lisaks kliimamõjule on plasti ringlussevõtu määr endiselt liiga madal. See mõjutab ka keskkonda ja maailma looduskapitali (jalajälg), kasutades ära loodusvarade piiratud varud ja kahjustades maailma ökosüsteeme, nagu muld, maa, õhk, vesi, elusorganismid ning lõppkokkuvõttes inimeste tervis ja heaolu. Konkreetne probleem on mikroplasti osakeste kuhjumine mage- ja merevees.

2.3.3.   Jõupingutused probleemi leevendamiseks

Bioplasti väärtusahel võib vähendada biogeensest või seotud CO2-st tingitud CO2 heidet, kui kasutamine suureneb märkimisväärselt ja kui biopõhise plasti jäätmeid võetakse põletamise asemel ringlusse. Biomassist plasti tootmisel ja/või selle tagamisel, et plasttooted saavad teatud keskkonnas biolaguneda, on võrreldes tavapärase plastiga mitmeid eeliseid, kuid neid tuleb tunnustada ja arvesse võtta. Stsenaariumi arvutus (Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu aruanne – ETC/WMGE 2021/3), millega asendatakse kõik fossiilsed plastid ELis biopõhiste plastidega, tekitas aastas kokku 146 miljonit tonni CO2 ekvivalenti biopõhise plasti puhul, mis on 30 % vähem kui 208 miljonit tonni CO2 ekvivalenti fossiilkütustel põhinevas väärtusahelas (9).

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Bioplastide ühine omadus on see, et neil on suur potentsiaal säästva ja tasakaalustatud süsinikuringe parandamiseks ja säilitamiseks. Sellest tulenevalt on nende mõju kliimale ja looduskapitalile heitevaba. Kahte peamist rühma tuleks siiski käsitleda eraldi. Taimedest pärinev biopõhine plast võimaldab üle minna majandusele, kus fossiilse plasti asemel kasutatakse biomassil põhinevat plasti. Samal ajal on biolaguneval ja kompostitaval plastil ainulaadne kasu toodete olelusringi lõpus käitlemisele ja rohelise kokkuleppe eesmärkide saavutamisele (nt toidujäätmete vähendamine, kestlik tootmine ja tarbimine). |
| --- | --- |

3.1.

Mõistlik on kasutada nii biopõhist kui ka kompostitavat plasti, et vähendada kasvuhoonegaaside netobilanssi keskkonnast eraldatud CO2 koguse võrra.

| 3.2. | Euroopa Komisjoni teatises esitatakse põhjalik analüüs biopõhise, biolaguneva ja kompostitava plasti sektori kohta, vaadates läbi olemasolevad andmed. Järeldused ja soovitused on teatavates punktides liiga tagasihoidlikud, peites endas ohtu pärssida innovatsiooni ja investeeringuid teatavates olulistes valdkondades. Analüüs peaks olema võrdlev ning võrdlema biopõhist, biolagunevat ja kompostitavat plasti praeguse fossiilse plastiga, kuigi plasti asendamine üks-ühele bioplastiga ei ole kindlasti teostatav stsenaarium. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Ühiskonna üldine hoiak kestlike materjalide ja toodete suhtes ja nende aktsepteerimine ning nende kasutamine on üsna pooldav, tavaliselt 80–90 % arvamusküsitlustes. 25 % vastajatest oleksid valmis maksma 20 % kõrgemat hinda samaväärsete toodete hinnast, mis on valmistatud fossiilsetest plastidest, ja 4 % maksaks 50 % rohkem kestlike biopolümeertoodete eest. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Realistliku strateegilise raamistiku väljatöötamise ja rakendamise jaoks on vaja järgmist:






  — | biopolümeeride liikide, omaduste ja optimaalsete kasutusalade selgeid ja üheselt mõistetavaid määratlusi ja liigitusi; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

biopolümeeride liikide, omaduste ja optimaalsete kasutusalade selgeid ja üheselt mõistetavaid määratlusi ja liigitusi;

| — | tagada inimestes arusaamine, et „biopõhine“ viitab ainult tooraine baasi päritolule, samas kui „biolagunev“ ja „ringlussevõetav“ on süsteemsed omadused, mis sõltuvad materjalist ja keskkonnast/toimiva olelusringi lõppemise tingimustest; |
| --- | --- |

—

tagada inimestes arusaamine, et „biopõhine“ viitab ainult tooraine baasi päritolule, samas kui „biolagunev“ ja „ringlussevõetav“ on süsteemsed omadused, mis sõltuvad materjalist ja keskkonnast/toimiva olelusringi lõppemise tingimustest;

| — | kavandamist, tootmist, kasutamist ja ringlussevõttu (st plasttoodete kogu kasutusiga) reguleeriva õigusliku keskkonna süstemaatilist läbivaatamist ja ühtlustamist; |
| --- | --- |

—

kavandamist, tootmist, kasutamist ja ringlussevõttu (st plasttoodete kogu kasutusiga) reguleeriva õigusliku keskkonna süstemaatilist läbivaatamist ja ühtlustamist;

| — | kohandada ümbritsevat standardite kogumit ja seotud märgistust, võttes arvesse teadusuuringute hiljutisi järeldusi, tehnika arengut ja uuendusi; |
| --- | --- |

—

kohandada ümbritsevat standardite kogumit ja seotud märgistust, võttes arvesse teadusuuringute hiljutisi järeldusi, tehnika arengut ja uuendusi;

| — | pakkuda tarbijatele teaduslikult tõestatud teadmisi ja luua tõhus taristu, mis võimaldaks neil saada osa ühiselt kokku lepitud kestlikkuse eesmärkide saavutamise protsessist ning jätkata bioplasti tervise- ja keskkonnamõju uurimist. |
| --- | --- |

—

pakkuda tarbijatele teaduslikult tõestatud teadmisi ja luua tõhus taristu, mis võimaldaks neil saada osa ühiselt kokku lepitud kestlikkuse eesmärkide saavutamise protsessist ning jätkata bioplasti tervise- ja keskkonnamõju uurimist.

| 3.5. | Kogu raamistiku ulatuses peab valitsema astmeline hierarhiline prioriteetide süsteem, sealhulgas plasti vähendamine selle tekkekohas ja enne seda. See peab hõlmama väärtusahelat ning järgima säilitamise, korduskasutamise, ringlussevõtu ja taaskasutamise põhimõtteid, et hoida komponente ahelas. Võimalikult suures ulatuses tuleb kontrollida kogu süsinikuvaru, süsinikuvoogu ja süsinikuringet: see hõlmab kontsentreeritud süsinikku tooraines (süsi, nafta, gaas); süsinikku tootmis- ja töötlemisprotsessides, CO2-na ja jäätmetena kogutud ja ringlussevõetud süsinikku; kasutatud toodetes, pinnases ja õhus leiduvat süsinikku. Ringlussevõtu võimalused hõlmavad kestlikkuse optimeeritud lühiringluse (mehaanilisi), keskringluse (füüsikalisi/keemilisi ja/või keemilisi) ja täisringluse (biokeemilisi) teid, sõltuvalt sellest, kuidas eri aineid saab ahelasse tagasi suunata. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eespool nimetatud nõuded on ökodisaini kavandamise jaoks uued ja ulatuslikud probleemid. Lisaks traditsioonilistele omaduste, teostatavuse ja esteetikaga seotud ülesannetele peavad ökodisaini insenerid nüüd arvesse võtma tooraine hankimist, vastupidavust, olelusringi lõpu prognoosi, ringlust ja optimeeritud kestlikkust. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Erilist tähelepanu väärib lähteainete kestlik hankimine: biopõhise plasti 1 % osakaal plastiturul moodustab 0,02 % põllumaast. Teoreetilise, kuid mitte realistliku 100 % fossiilsete plastide asendamise jaoks biopõhise plastiga oleks vaja 4–5 % põllumaad. Põllumajanduslikud taimekasvatussaadused (suhkur, tärklis, õlid) moodustavad praegu kaks kolmandikku lähteainetest ja mittesöödavad tooted (puit, kastoorõli) moodustavad ülejäänud kolmandiku. Vaatamata vähesele maakasutusele on eesmärk vähendada toidu ja biomassi kaskaadi, st minna üle põllumajanduslikelt taimekasvatussaadustelt/toiduainetelt kõrvalsaadustele (nt õled, puidujäätmed) ja ringlussevõetavatele jäätmetele (orgaaniline lignotselluloos, süsivesinik ja süsivesikute jäätmed) enne energia taaskasutamist. Sama kehtib ka uute lähteainetega seotud algatuste kohta, nagu vetikajäätmed. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Tootmistehnoloogiad on suuremas osas välja töötatud ja fossiilsel plastil põhinevaid tehnoloogiaid saab üleminekul rakendada. Ringahela puhul tuleb lineaarse protsessi mõlemale otsale lisada järgmised sammud: lähteainete tootmine ja biorafineerimine ning jäätmete kogumine ja töötlemine, millele järgneb ringlussevõtt või taaskasutamine. Need põhjustavad hajusamaid materjalivooge. Kui see on vajalik ja teostatav, tuleks CO2 kogumiseks kasutada tsentraliseeritud protsesse. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Materjaliuuringud ja tehnoloogia peaksid keskenduma uute biopolümeeride või segude rakenduste spektri laiendamisele, millel on füüsikaliste, keemiliste, funktsionaalsete ja lagunevuse omaduste uudsed kombinatsioonid nii materjaliomaduste kui ka seisukorra poolest. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Tööjõuga seotud aspekte ei ole veel põhjalikult analüüsitud. Prognooside kohaselt lisandub 2030. aastaks 175 000 kuni 215 000töökohta (allmärkus 16). Uute tehnoloogiate jaoks on vaja uusi oskusi, eriti lähteainete töötlemise, ringlussevõtu ja ökodisaini valdkonnas. Neid nõudmisi tuleb käsitleda arengu- ja investeerimiskavades ning koolitus-, haridus-, ümberõppe- ja täiendusõppeprogrammides. Tööga rahulolu ja asjaomaste töökohtade prestiiž suureneb, kuid samaväärset tähelepanu tuleb pöörata ka inimväärsete töötingimuste kujundamisele. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Enamikus tänapäeva tavapärastes raamatupidamis- ja hinnakujundusmudelites kasutatakse traditsioonilist või lineaarset „hällist väravani“ lähenemisviisi. Selles võrdluses on biopolümeerid ebasoodsas olukorras suurte materjalikulude, lähteainete killustatud kättesaadavuse, väiksema seeriatoodangu ja arengukõvera tõttu. „Hällist hällini“ paradigma puhul, milles võetakse arvesse kestliku ringluse kulusid, võib see täielikult muutuda. Nõuetekohaselt rakendatud modulaarsed laiendatud tootjavastutuse meetodid võivad lõhe kõrvaldada. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Kasutatud kaupade ja materjalide keskkonnajalajälje hindamiseks kasutatakse olelusringi hindamise meetodeid ja arvutusi. Selle mõju määratlemiseks ja kvantifitseerimiseks on tehtud märkimisväärseid jõupingutusi, mida väljendatakse kasvuhoonegaaside netoheitena CO2 ekvivalendis. Praeguste toote keskkonnajalajälje meetodite väljatöötamiseks on vaja täiendavaid kogemusi, teadusuuringuid ja modelleerimist, kuna need ei ole piisavad biogeense süsinikulisa kehtestamiseks ning maakasutuse muutuse mõju ja raskesti määratletava looduskapitali mõju kvantifitseerimiseks. Realistlik ja aktsepteeritud olelusringi hindamine on usaldusväärse ja modulaarse laiendatud tootjavastutuse süsteemi eeltingimus. Olelusringi hindamisel põhinevad sõeluuringud ja prognoosid vähendaksid riske, suunates õigeaegselt teadusuuringuid ja innovatsiooni ning investeerimisotsuseid. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Liikmesriikide tavad ja õigusaktid on väga erinevad. „Lisaväärtuse Euroopa“ (10) peaks seetõttu keskenduma selliste valdkondade toetamisele nagu andmete kogumine ja läbipaistvus, heade tavade kindlakstegemine ja levitamine, teaduslike, majanduslike, sotsiaalsete ja finantsedusammude jälgimine, samuti kitsaskohtade väljaselgitamine ning nende kõrvaldamisele või lahendamisele kaasaaitamine, et säilitada ELi konkurentsivõime selles sektoris. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Konkreetsed märkused

4.1.   Sissejuhatus

| 4.1.1. | Paljudel juhtudel ei ole mehaaniline ringlussevõtt teostatav, kuna pakend on saastunud toiduga või seetõttu, et väikeseid ja/või õhukesi pakendeid ei ole võimalik ja/või mugav mehaaniliselt ringlusse võtta. Sellistel juhtudel on kompostitav plast hea lahendus, kuna see võimaldab toidujäätmete ja -pakendite koosladustamist ja ühist ringlussevõttu. |
| --- | --- |

4.1.1.

4.2.   Biopõhised plastid

| 4.2.1. | Poliitikaraamistikus tuleks sätestada biopõhise plasti biopõhise ja ringlussevõetud materjali kohustuslik miinimumsisaldus, alustades Euroopa Komisjoni ettepanekuga pakendite ja pakendijäätmete kohta (30.11.2022). See biopõhise plasti sisaldus võib asendada või täiendada minimaalset ringlussevõetud materjali sisaldust. Toiduohutuse jaoks on vaja esmase või keemiliselt ringlussevõetud materjali kasutamist toiduga kokkupuutuvates rakendustes (köögiriistad, topsid, restid, pakkekiled); üksnes PET-pudeleid ja -aluseid on toiduga kokkupuutumisel lubatud mehaaniliselt ringlusse võtta ja plastiks ümber töödelda. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Juba on olemas biopõhise materjali sertifitseerimise süsteemid, nagu TÜV Austria OK biopõhine süsteem (11) ja DIN CERTCO biopõhine süsteem (12). Olemas on ka konkreetsed Euroopa ja rahvusvahelised standardid, (13) sealhulgas kolmandate isikute poolt sertifitseeritud massibilansil põhinevad lähenemisviisid. Lisaks on mõned liikmesriigid kehtestanud kohustuslikud tasemed nii ringlussevõetud kui ka biopõhisele materjalile. Sertifitseerimiseks tuleks kindlaks määrata biogeense süsiniku sisaldus, kasutades C-14 radiokeemilist metoodikat. Mitmekordselt ringlussevõetud, mittehomogeensete toodete ja plasti sisaldavate biopõhiste plastide puhul võib siiski olla vastuvõetav ka massisisalduse meetod. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Teatavad järelevalveahela meetodid võimaldavad kasutada biopõhiseid lähteaineid vahesaadustes või toodetes, kui väärtusahelate keerukus või mitmekordne ringlussevõtt ei võimalda veel eraldamist (14). |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Poliitikaraamistikus viidatakse Teadusuuringute Ühiskeskuse plasti olelusringi hindamise meetodile, (15) mis põhineb ELi toote keskkonnajalajälje leidmise meetodil kui kõige ühtlustatumal kättesaadaval meetodil. Kuid toote keskkonnajalajälje metoodika ei ole piisav biogeense süsiniku nõuetekohaseks arvestamiseks (olles vastuolus mõne üldtunnustatud standardiga, (16) milles võetakse arvesse biotoorainel põhinevates toodetes ja plastis sisalduva biogeense süsiniku esmast kasutuselevõttu) ja maakasutuse muutuse arvestamiseks. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Biolagunevad ja kompostitavad plastid

Biolagunevuse ja kompostitavuse omadused ei ole negatiivsed aspektid, mis põhjustavad prügistamise suurenemist. Puuduvad tõendid, uuringud või näited, mis kinnitaksid oletust, et biolagunevus võib prügistamist negatiivselt mõjutada. Seda probleemi saab lahendada märgistamissüsteemi abil, mis on Itaalias juba kasutusele võetud. Ühtegi materjali ei tohiks prügistada: kõik materjalid tuleb koguda, sorteerida ja ringlusse võtta.

4.3.1.   Biolagunevad plastid

Plasti biolagunevus avatud keskkonnas ei ole jäätmekäitlusvahend. Vastupidi, kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/62/EÜ (17) ja standardiga EN 13432 peab kompostitavat plasti kompostimisjaamades orgaaniliselt ringlusse võtma koos toidujäätmete või laudasõnniku ja lägaga, et toota orgaanilist komposti, mida saab kasutada orgaanilise väetisena mulla töötlemiseks ja parandamiseks. Eesmärk on kasutada neid materjale seal, kus on tõestatud kestlikkusalane kasu, nagu see on toiduga seotud rakenduste puhul. Kompostitava plasti selline kasutamine võib aidata kaasa nii orgaaniliste jäätmete kogumise taseme tõstmisele kui ka traditsiooniliste plastmaterjalide põhjustatud orgaaniliste jäätmete saastumise vähendamisele.

| 4.3.1.1. | Tarvis oleks täiendavaid intensiivseid uuringuid, et uurida süsteemselt optimeeritud materjale ja kontrollitud biolagunemise tingimusi konkreetsetes avatud looduskeskkondades. Head näited on vees lagunevad plaastrid või toitaineid aeglaselt või kontrollitult vabastavate väetiste mullas lagunevad polümeerkatted. Siiski on vaja teha rohkem jõupingutusi, et arendada degradeerumist, kuna see võib aidata kaasa mikro- ja nanoplasti kuhjumisest tuleneva reostuse vältimisele ja leevendamisele. |
| --- | --- |

4.3.1.1.

| 4.3.1.2. | Euroopa Komisjoni teatises tunnistatakse, et biolaguneval plastil on oluline roll põllumajanduses. Selles sektoris on biolagunevad plastid kasulikud alternatiivid, kuna need biolagunevad mullas mikroplasti tekitamata. Samuti välditakse nendega mullaerosiooni, mis tekiks väga õhukeste (< 25 μm) traditsiooniliste plastist multšikilede kasutamisel. |
| --- | --- |

4.3.1.2.

4.3.2.   Tööstuslikult kompostitavad plastid

| 4.3.2.1. | Komitee rõhutab kompostitava plasti keskset rolli enamuse spetsiifiliste toiduga kokkupuutuvate pakendite ja pakendamata vormide puhul. Siia kuuluvad muu hulgas (aga mitte ainult) komisjoni mainitud rakendusviisid (puu- ja köögiviljakleebised, teekotid ja filterkohvipadjad, samuti eriti õhukesed plastkandekotid). Seepärast tuleks edendada muid olulisi kompostitavaid pakendeid ja pakendamata vorme, nagu söögiriistad, tassid, alused ja ümbriskiled (ka suletud ahelaga üritustel, kasutusviisidel ja aladel), ning neid ei tohiks keelata artikli 22 ja pakendeid ning pakendijäätmeid käsitleva ettepaneku V lisa alusel. See ei ole kooskõlas asjaoluga, et alates 31. detsembrist 2023 tuleb biojäätmeid liigiti koguda või ringlusse võtta tekkekohas kõigis ELi riikides; (18) kompostitaval plastil on keskne roll biojäätmete suurema kogumise ja komposti mittebiolaguneva plastiga väiksema saastatuse saavutamisel.
  Kuna mõned kompostitavad ja biopõhised plastid on juba turul, näib kõige sobivam variant olevat nõuda kompostitava plasti minimaalset biopõhist sisaldust kooskõlas mõne riigisisese õigusaktiga (nagu Itaalias ja Prantsusmaal). |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Kuna mõned kompostitavad ja biopõhised plastid on juba turul, näib kõige sobivam variant olevat nõuda kompostitava plasti minimaalset biopõhist sisaldust kooskõlas mõne riigisisese õigusaktiga (nagu Itaalias ja Prantsusmaal).

| 4.3.2.2. | Väetisedirektiivi läbivaatamine näitas selget tasakaalustamatust Euroopa väetamismustrites: sünteetilise lämmastiku, fosfori ja kaaliumi toitainete keskmine ülekasutamine võib põhjustada vee eutrofeerumist, samas kui orgaaniliste väetiste, näiteks sõnniku, jäätmete komposti, muda jms puudumine võib põhjustada mulla süsinikusisalduse vähenemist. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.2.3. | Euroopa Komisjoni teatises käsitletakse ristsaastumise küsimust kui argumenti kompostitava plasti kasutamise piiramiseks. Ristsaastumine ei hõlma mitte ainult kompostitavat plasti, vaid ka muid materjale (nt metallide olemasolu plastivoogudes ja mittekompostitavate plastide olemasolu biojäätmetes). Plastvoogudes esineb ka ristsaastumist, sest enne enamikku ringlussevõtu protsesse tuleks eri polümeerid eraldada, et vältida väärtust kahandavat ümbertöötlemist. Praktikas ei ole plastivoogude ristsaastumine bioplastiga tõendatud: Itaalia andmed näitavad, et kompostitavate plastide sisaldus plastivoogudes on alla 1 %. Selle põhjuseks on asjaolu, et osa tooteid saab valmistada ainult kompostitavast plastist (ühekordselt kasutatavad plastkotid, söögiriistad, taldrikud) ja et on selge märgistussüsteem nii kompostitava kui ka traditsioonilise plasti jaoks, mis võimaldab tarbijatel neid eristada ja visata sobivasse ringlussevõtu süsteemi (kompostitavate plastide ja mittekompostitavate plastide biojäätmed). Seetõttu ei esine ristsaastumist ega tarbijate segadust riikides, kus on kehtestatud kompostitava plasti jaoks asjakohased jäätmekäitlussüsteemid (19). Need riigid ja nende õigusraamistikud, jäätmekäitlussüsteemid ja märgistamissüsteemid võiksid olla bioplasti hea tava.

  Standardit EN 13432 saab ajakohastada, kuid Euroopa Komisjoni teatises ei tunnistata, et kompostimisjaamad, mis järgivad protsesside parimaid olemasolevaid tavasid ja tehnoloogiaid, eelkõige õigeid kompostimisaegu, suudavad täielikult töödelda ja biolagundada kompostitavaid plaste ja toidujäätmeid, nagu näitavad Biorepacki kompostimisjaamades tehtud intervjuud (20). Bioplastid ega standard EN 13432 ei ole vastutavad, kui mõned kompostimisjaamad, eriti ELi liikmesriikides, kus toidujäätmete käitlemise süsteemid on vähem tõhusad, ei järgi õigeid kompostimise protsesse ja ajastust. Neid kompostimisjaamu tuleb lihtsalt kaasajastada. |
| --- | --- |

4.3.2.3.

Standardit EN 13432 saab ajakohastada, kuid Euroopa Komisjoni teatises ei tunnistata, et kompostimisjaamad, mis järgivad protsesside parimaid olemasolevaid tavasid ja tehnoloogiaid, eelkõige õigeid kompostimisaegu, suudavad täielikult töödelda ja biolagundada kompostitavaid plaste ja toidujäätmeid, nagu näitavad Biorepacki kompostimisjaamades tehtud intervjuud (20). Bioplastid ega standard EN 13432 ei ole vastutavad, kui mõned kompostimisjaamad, eriti ELi liikmesriikides, kus toidujäätmete käitlemise süsteemid on vähem tõhusad, ei järgi õigeid kompostimise protsesse ja ajastust. Neid kompostimisjaamu tuleb lihtsalt kaasajastada.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Bioressursipõhise Ringmajandusega Euroopa Ühisettevõte.

1

(2)  Biogeense süsiniku neeldumine (sidumine) keskkonnast tuleks keskkonnajalajälje arvutamisel CO2 heitest maha arvata, st kliimamõju kreediti poolele kanda.

2

2

(3)  Valdkonnad, kus EL võib üheskoos luua lisaväärtust, selle asemel, et üksikud liikmesriigid tegutsevad eraldi ilma koordineerimise ja ühiste vahenditeta.

3

(4)  Biopõhiste plastide rühm võib hõlmata ka biopõhiste omadustega plasti, mida võib määratleda kui biopõhise sisaldusega plasti (biopõhise sisalduse saab kindlaks määrata lähteainete eraldamise teel).

4

(5)  ELT L 190, 12.7.2001, lk 21.

5

(*1)  Esialgne bilanss.

*1

(6)  Allikas: World plastics production 2020, Plastics Europe, 2021. European Bioplastics, Facts and Figures (https://www.european-bioplastics.org/market/).

6

Allikas

(7)  Plastic Consult, Bioplastics in Europe, Market update, 23.9.2022.

7

(8)  Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu aruanne – ETC/WMGE 2021/3.

8

(9)  Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu aruanne – ETC/WMGE 2021/3.

9

(10)  See on Euroopa mõõtme puudumisest tulenevate kulude mõiste pöördversioon ja viitab kasule, mis tuleneb koostööst võrreldes üksikute tegevustega.

10

(11)  https://www.tuv-at.be/green-marks

11

(12)  https://www.dincertco.de

12

(13)  CEN/TS 16640; ASTM D6866.

13

(14)  Mitut lähteainet kasutavate keerukate ja pikkade tööstusprotsesside puhul nõuaks füüsiline eraldamine (fossiilse ja bioenergia vahel või „värske“ ja ringlussevõetud materjali vahel) jätkusuutmatuid investeeringuid. Järelevalveahela meetodid võimaldavad usaldusväärset ja läbipaistvat arvutamist ning selget ja ühemõttelist märgistamist ja teavet tootes sisalduvate ainete kohta kogu väärtusahelas.

14

(15)  https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC125046

15

(16)  ISO 22526-1, 2 ja 3, EN 16760, ISO, EN 15804, ISO 14067.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10).

17

(18)  Direktiivi 2008/98/EÜ artikkel 22.

18

(19)  Vt Biorepacki laiendatud tootjavastutuse kavad kompostitavate plastide jaoks Itaalias, https://eng.biorepack.org/.

19

(20)  https://eng.biorepack.org/communication/news/composting-plants-talk.kl

20

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/141 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/141

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Põhja-Iirimaal turule lastavaid inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate erieeskirjade kohta“

(COM(2023) 122 final – 2023/0064 (COD))

(2023/C 228/20)

| Pearaportöör: | Jack O’CONNOR |
| --- | --- |

Pearaportöör:

Jack O’CONNOR

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu, 9.3.2023
  Euroopa Parlament, 13.3.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304 |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 154/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu, 9.3.2023

Euroopa Parlament, 13.3.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 114 ja 304

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

154/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub, et määrus on sobiv vahend ühiselt kokku lepitud lahenduste jõustamiseks, ning väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on määruse ettepaneku õigeaegselt esitanud. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee nõustub, et






  — | kavandatava määruse sätted piirduvad asjakohaselt asjaomase poliitikavaldkonnaga ning et ei ole vaja hinnata kooskõla ELi muude poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

kavandatava määruse sätted piirduvad asjakohaselt asjaomase poliitikavaldkonnaga ning et ei ole vaja hinnata kooskõla ELi muude poliitikavaldkondadega;

| — | ettepaneku õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 114; |
| --- | --- |

—

ettepaneku õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 114;

| — | kavandatud meetmed vastavad seatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

kavandatud meetmed vastavad seatud eesmärkidele;

| — | ettepanek sisaldab ka piisavaid kaitsemehhanisme, et tagada ELi ühtse turu kaitse; |
| --- | --- |

—

ettepanek sisaldab ka piisavaid kaitsemehhanisme, et tagada ELi ühtse turu kaitse;

| — | kavandatava määruse kohta ei koostata olukorra kiireloomulisust ja tundlikkust arvestades mõjuhinnangut. |
| --- | --- |

—

kavandatava määruse kohta ei koostata olukorra kiireloomulisust ja tundlikkust arvestades mõjuhinnangut.

| 1.3. | Komitee toetab kavandatava määruse vastuvõtmist ja varajast rakendamist, mis tagaks Põhja-Iirimaal inimtervishoius kasutatavate ravimitega varustamise järjepidevuse, parandaks Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli rakendamise väljavaateid ning aitaks kaitsta suure reede kokkulepet (Belfasti kokkulepe). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kavandatava määruse artiklid 9 ja 10 võimaldavad komisjonil peatada erieeskirjade kohaldamise juhul, kui Ühendkuningriik ei täida nõudeid. Komitee nõustub, et selline säte on hädavajalik. Komitee rõhutab siiski, et enne eeskirjade kohaldamise peatamist on oluline konsulteerida Ühendkuningriigiga, nagu on ette nähtud artikli 9 lõikes 3, ning iga liikmesriigi määratud ekspertidega, nagu on sätestatud artikli 10 lõikes 4. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee julgustab jätkama konsultatsioone peamiste sidusrühmadega, et aidata tagada määruse õigeaegne rakendamine ja jälgida mis tahes tulevasi riske kavandatava määruse eesmärkide saavutamisele. Sellega seoses tuleks ELi institutsioone korrapäraselt teavitada rakendamise edenemisest enne 2025. aasta jaanuari. |
| --- | --- |

1.5.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Kavandatav määrus on seotud ELi ja Ühendkuningriigi vahel Windsori raamistikus kokku lepitud lahendustega. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Kavandatav määrus on esitatud seoses ELi ja Ühendkuningriigi vahel kokku lepitud ulatuslike ühiste lahendustega, et tegeleda kavandatava määruse seletuskirjas loetletud probleemidega. Määruses käsitletakse erieeskirjade vastuvõtmist inimtervishoius kasutatavate ravimite kohta, mis on ette nähtud Põhja-Iirimaal turule laskmiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (1) artikliga 6. Eesmärk on kehtestada erieeskirjad Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli II lisas loetletud sätete kohta, millega reguleeritakse tegevust ravimisektoris. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Raskused, mida kavandatava määrusega soovitakse lahendada, tekkisid praktiliselt protokolli jõustumisel 1. jaanuaril 2021. Need jätkusid ka pärast ELi ja Ühendkuningriigi väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu, eelkõige seoses Suurbritannia toodetud ravimite kättesaadavusega Põhja-Iirimaal uue keeruka regulatiivse keskkonna tõttu. Selleks et tagada ravimite katkematu tarnimine Suurbritanniast Põhja-Iirimaale, võttis EL 12. aprillil 2022 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2022/642, (2) millega kehtestati erandid teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Need erandid võimaldasid Ühendkuningriigi tootjatel jätkata partiide kontrollimise ja õigusnormidele vastavusega seotud ülesannete täitmist Ühendkuningriigi muudes osades kui Põhja-Iirimaa. Samuti hõlbustasid erandid uudsete ravimite tarnimist, võimaldades Ühendkuningriigi pädevatel asutustel anda piiratud ajaks luba selliseks tarnimiseks Põhja-Iirimaa patsientidele, kuigi need ravimid ei ole veel saanud ELis heakskiitu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Hilisemad kogemused tõid esile teatavad praktilised probleemid seoses kõnealuste lahendustega. Nõue esitada Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa jaoks eraldi pakendid ja infolehed tekitaks Põhja-Iirimaa turu väiksust arvestades tootjatele märkimisväärse majandusliku koormuse. Samuti väljendati muret selle üle, et olukord, kus samal ravimil on Suurbritannias ja Põhja-Iirimaal erinevad müügiload, tekitaks õiguskindlusetust seoses selliste ravimite suhtes kohaldatavate eeskirjadega. Muud küsimused olid seotud ravimite ekspordi ja reimpordi suhtes kohaldatavate eeskirjade keerukusega, mida komisjon käsitles komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2022/315, (3) millega nähti hulgimüüjatele ette kolmeaastane erand. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | ELi ja Ühendkuningriigi vahel kokku lepitud hilisemad ühised lahendused on mõeldud kõnealuste küsimuste jätkusuutlikuks lahendamiseks. Nendes on sätestatud, et






  — | Põhja-Iirimaal seaduslikult turule lastud uutel ja uuenduslikel ravimitel peab olema üksnes kehtiv müügiluba, mille on andnud Ühendkuningriik; |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

Põhja-Iirimaal seaduslikult turule lastud uutel ja uuenduslikel ravimitel peab olema üksnes kehtiv müügiluba, mille on andnud Ühendkuningriik;

| — | ravimite pakenditel Põhja-Iirimaal ELi turvaelemente ei esitata; |
| --- | --- |

—

ravimite pakenditel Põhja-Iirimaal ELi turvaelemente ei esitata;

| — | ühtki Põhja-Iirimaal turule lastud ravimit ei tehta kättesaadavaks üheski ELi liikmesriigis; |
| --- | --- |

—

ühtki Põhja-Iirimaal turule lastud ravimit ei tehta kättesaadavaks üheski ELi liikmesriigis;

| — | Ühendkuningriigi pakenditel on erimärgis „UK Only“; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi pakenditel on erimärgis „UK Only“;

| — | Ühendkuningriigi ametiasutused jälgivad pidevalt turul toimuvat tegevust, et tagada nõuetele vastavus; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi ametiasutused jälgivad pidevalt turul toimuvat tegevust, et tagada nõuetele vastavus;

| — | komisjon võib ühepoolselt peatada uute eeskirjade kohaldamise, kui Ühendkuningriik ei täida oma kohustusi. |
| --- | --- |

—

komisjon võib ühepoolselt peatada uute eeskirjade kohaldamise, kui Ühendkuningriik ei täida oma kohustusi.

| 2.7. | Ettepaneku eesmärk on kehtestada seadusandlikult kõnealused ühised lahendused. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Komitee nõustub, et määrus on sobiv vahend ühiselt kokku lepitud lahenduste jõustamiseks, ning väljendab heameelt selle üle, et Euroopa Komisjon on määruse ettepaneku õigeaegselt esitanud. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Komitee nõustub, et






  — | kavandatava määruse sätted piirduvad asjakohaselt asjaomase poliitikavaldkonnaga ning et ei ole vaja hinnata kooskõla ELi muude poliitikavaldkondadega; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

kavandatava määruse sätted piirduvad asjakohaselt asjaomase poliitikavaldkonnaga ning et ei ole vaja hinnata kooskõla ELi muude poliitikavaldkondadega;

| — | ettepaneku õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 114; |
| --- | --- |

—

ettepaneku õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 114;

| — | kavandatud meetmed vastavad seatud eesmärkidele; |
| --- | --- |

—

kavandatud meetmed vastavad seatud eesmärkidele;

| — | ettepanek sisaldab ka piisavaid kaitsemehhanisme, et tagada ELi ühtse turu kaitse; |
| --- | --- |

—

ettepanek sisaldab ka piisavaid kaitsemehhanisme, et tagada ELi ühtse turu kaitse;

| — | kavandatava määruse kohta ei koostata olukorra kiireloomulisust ja tundlikkust arvestades mõjuhinnangut. |
| --- | --- |

—

kavandatava määruse kohta ei koostata olukorra kiireloomulisust ja tundlikkust arvestades mõjuhinnangut.

| 2.10. | Enne esimeste lahenduste vastuvõtmist 2022. aasta aprillis Ühendkuningriigiga peetud arutelusid eelnesid ulatuslikud konsultatsioonid tööstusliitude ja teiste sidusrühmadega ning need täiendavad ühised lahendused vastavad vaid mõnele vahepeal tekkinud täiendavale küsimusele. Seda arvesse võttes nõustub komitee, et enne vastuvõtmist ei ole vaja korraldada avalikku konsultatsiooni. Komitee julgustab siiski jätkama konsultatsioone peamiste sidusrühmadega, et aidata tagada määruse õigeaegne rakendamine ja jälgida mis tahes võimalikke tulevasi riske kavandatava määruse eesmärkide saavutamisele. Sellega seoses tuleks ELi institutsioone korrapäraselt teavitada rakendamise edenemisest enne 2025. aasta jaanuari. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Komitee toetab kavandatava määruse vastuvõtmist ja varajast rakendamist, mis tagaks Põhja-Iirimaal inimtervishoius kasutatavate ravimitega varustamise järjepidevuse, parandaks Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli rakendamise väljavaateid ning aitaks kaitsta suure reede kokkulepet (Belfasti kokkulepe). |
| --- | --- |

2.11.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (ELT L 311, 28.11.2001, lk 67).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. aprilli 2022. aasta direktiiv (EL) 2022/642, millega muudetakse direktiive 2001/20/EÜ ja 2001/83/EÜ seoses eranditega teatavatest kohustustest teatavate inimtervishoius kasutatavate ravimite puhul, mis on tehtud kättesaadavaks Ühendkuningriigis Põhja-Iirimaa tarvis ning Küprosel, Iirimaal ja Maltal (ELT L 118, 20.4.2022, lk 4).

2

(3)  Komisjoni 17. detsembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2022/315, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2016/161 seoses erandiga hulgimüüjate kohustusest kõrvaldada kasutuselt Ühendkuningriiki eksporditavate ravimite ainulaadne identifikaator (ELT L 55, 28.2.2022, lk 33).

3

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/144 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/144

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles käsitletakse erieeskirju seoses jaekauba, istutamiseks ettenähtud taimede, seemnekartuli, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite teatavate saadetiste sisenemisega Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest ning teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumisega Põhja-Iirimaale“

(COM(2023) 124 final – 2023/0062 (COD))

(2023/C 228/21)

| Pearaportöör: | Klaas Johan OSINGA |
| --- | --- |

Pearaportöör:

Klaas Johan OSINGA

| Konsulteerimistaotlus | nõukogu, 10.3.2023
  Euroopa Parlament, 13.3.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, artikkel 114, artikli 168 lõike 4 punkt b ning artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | välissuhete sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 147/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

nõukogu, 10.3.2023

Euroopa Parlament, 13.3.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, artikkel 114, artikli 168 lõike 4 punkt b ning artikkel 304

Vastutav sektsioon

välissuhete sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

147/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee kiidab heaks Windsori raamistiku (1) tõendina selle kohta, et kui Ühendkuningriik ja Euroopa Liit (EL) püüavad heas usus leida lahendusi, millega mõlemad pooled nõustuvad, võivad kahepoolsed suhted anda mõlema poole kodanikuühiskonnale käegakatsutavaid tulemusi. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee toetab komisjoni kavandatud määrust, (2) millega reguleeritakse teatavate põllumajandustoodete – sealhulgas istutamiseks ettenähtud taimed, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmed ja sõidukid ning seemnekartul – sisenemist Põhja-Iirimaale ning lemmikloomana peetavate koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubanduslikku liikumist Põhja-Iirimaale Ühendkuningriigi muudest osadest (Suurbritanniast). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee tunnistab, et määruse ettepanek ja teemad, mida sellega kavatsetakse reguleerida, on ühtviisi nii kiireloomulised kui ka olemuselt tehnilised. Komitee tunnustab ka märkimisväärseid jõupingutusi, mida on tehtud menetluste lihtsustamise, ELi siseturu terviklikkuse kaitsemeetmete ning inimeste, loomade ja taimede tervise kaitse ühitamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komitee märgib, et Suurbritanniast Põhja-Iirimaale siseneva pakendatud jaekauba märgistamise tähtaeg võib tekitada probleeme mõnele Ühendkuningriigi ettevõtjale, eriti neile, kelle rahalised ja tehnilised piirangud on karmimad, nagu väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee väljendab sarnast muret seoses ühtse andmekogumi väljatöötamisega Ühendkuningriigi ettevõtete jaoks, et täita Põhja-Iirimaa klientide varustamisel sanitaar- ja fütosanitaarnõudeid ning tollinõudeid. Komitee märgib, et igasugune kavandatud tähtaja ületamine võib põhjustada pikemaid identsuskontrolle kui need, mis on ette nähtud määruses endas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee kutsub komisjoni üles andma täiendavaid selgitusi ja pakkuma lahendusi valdkondades, kus Ühendkuningriigi ja ELi sanitaar- ja fütosanitaarstandardid silmnähtavamalt erinevad, pöörates erilist tähelepanu taimekaitsevahendite kasutamisele Põhja-Iirimaal. Komitee märgib, et ebakindluse püsimine diskrimineeriks Põhja-Iirimaa põllumajandustootjaid. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Endiselt on mitmeid küsimusi seoses elusloomade ja taimse materjali liikumisega Põhja-Iirimaalt ja Põhja-Iirimaale nii Ühendkuningriigist kui ka EList. Komitee kutsub komisjoni üles need küsimused võimalikult kiiresti lahendama, sest ettevõtjad vajavad selgust. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ühendkuningriik on avaldanud piirikontrollimudeli (Border Target Operating Model) eelnõu ja teatanud, et võtab selle alates 2023. aasta oktoobrist kasutusele, kehtestades uue Ühendkuningriiki importimise mudeli, mis hõlmab ka sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli. See võib suurendada ebakindlust, mida tuleb iga hinna eest vältida. Juba praegu valitseb ebakindlus seoses jätkuvalt kohaldatavate ELi õigusaktide eelnõu rakendamisega. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Kavandatavas määruses sätestatakse erieeskirjad seoses teatavate Põhja-Iirimaal turule lastavate jaemüügikauba saadetiste sisenemisega Suurbritanniast Põhja-Iirimaale, samuti teatavate istutamiseks ettenähtud taimede, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seademete ja sõidukite saadetiste ning seemnekartuli turule laskmiseks ja kasutamiseks Põhja-Iirimaal. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Määruses sätestatakse ka erieeskirjad seoses lemmikloomana peetavate koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubandusliku liikumisega Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale. Selles sätestatakse ka eeskirjad kõnealuses määruses sisalduvate erieeskirjade kohaldamise peatamise kohta. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Vastavalt Ühendkuningriigi väljaastumislepingule kohaldatakse Ühendkuningriigile ja Ühendkuningriigis pärast väljaastumislepingus sätestatud üleminekuperioodi lõppu Põhja-Iirimaa suhtes mitmeid sanitaar- ja fütosanitaarmeetmeid käsitlevaid ELi õigusakte. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Vastavalt sellele kuulub teatavate loomset või taimset päritolu toodete saadetiste, sealhulgas loomasööda, istutamiseks ettenähtud taimede, põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukite ning seemnekartuli sisenemine Suurbritanniast nende õigusaktide kohaldamisalasse ning nende sisenemise suhtes kohaldatakse kontrolli- ja sertifitseerimisnõudeid ja keelde. See kehtib ka teatavate lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ühendkuningriik ja teatavad Ühendkuningriigis asuvad sidusrühmad on väljendanud tõsist muret selle pärast, et väljaastumislepinguga kaasneb ebaproportsionaalselt suur halduskoormus, kui teatavad kaubad, mis kuuluvad sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisalasse ja mis on mõeldud Põhja-Iirimaa lõpptarbijatele, sisenevad Suurbritanniast Põhja-Iirimaale. See kahjustaks Põhja-Iirimaa kohta Ühendkuningriigi siseturul. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Selle põhjal on komisjon ja Ühendkuningriik leppinud kokku ühised lahendused, milles käsitletakse kõigi Põhja-Iirimaa kogukondade igapäevaprobleeme ja mis kaitsevad nii ELi kui ka Ühendkuningriigi siseturu terviklikkust. Need hõlmavad järgmist:






  — | lihtsamad nõuded ja menetlused Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale sisenevate ja Põhja-Iirimaal lõpptarbijatele mõeldud, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisalasse kuuluva teatava jaekauba puhul; |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

lihtsamad nõuded ja menetlused Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale sisenevate ja Põhja-Iirimaal lõpptarbijatele mõeldud, sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohaldamisalasse kuuluva teatava jaekauba puhul;

| — | uus lahendus Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale sisenevate ja oluliseks peetavate toodete, sealhulgas seemnekartuli, istutamiseks ettenähtud taimede ning põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukitega; |
| --- | --- |

—

uus lahendus Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale sisenevate ja oluliseks peetavate toodete, sealhulgas seemnekartuli, istutamiseks ettenähtud taimede ning põllumajanduses või metsanduses kasutatud seadmete ja sõidukitega;

| — | Ühendkuningriigi rahvatervise- ja tarbijakaitsenormide kohaldamine sellise jaekauba suhtes, mis veetakse Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale ja mida tarbitakse Põhja-Iirimaal; |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigi rahvatervise- ja tarbijakaitsenormide kohaldamine sellise jaekauba suhtes, mis veetakse Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale ja mida tarbitakse Põhja-Iirimaal;

| — | Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale reisivate isikutega kaasas olevate lemmikloomade mittekaubanduslik liikumine lihtsustatud reisidokumentide alusel. |
| --- | --- |

—

Ühendkuningriigist Põhja-Iirimaale reisivate isikutega kaasas olevate lemmikloomade mittekaubanduslik liikumine lihtsustatud reisidokumentide alusel.

| 2.7. | Nende lahendustega nähakse kõikidel juhtudel ette inimeste, loomade ja taimede tervise asjakohane kaitse ning ELi siseturu terviklikkuse kaitse meetmed. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Jaemüügikauba märgistamise kohta on kavandatava määruse artikli 4 lõike 1 punktis a sätestatud, et müügipakendis jaemüügikaubad, mis sisenevad Suurbritanniast Põhja-Iirimaale tarbimiseks Põhja-Iirimaal, peavad kandma märgistust „Not for EU“, nagu on täpsustatud artiklis 6. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Artikli 6 lõike 1 punkti a kohaselt kohaldatakse sellist märgistust alates 1. oktoobrist 2023. Ent mõnel Põhja-Iirimaa kliente varustaval Suurbritannia ettevõttel võib olla raske seda ajakava saavutada. Eelkõige ei pruugi VKEdel olla vajalikke tehnilisi ega rahalisi vahendeid tähtajast kinnipidamiseks või selleks, et vajalikud investeeringud oleksid nende äritegevuse mahtu arvestades põhjendatud. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | See lühike tähtaeg võib tekitada probleeme ka seoses andmehaldusega. Andmekogumid, mida Ühendkuningriigi muudes osades asuvad ettevõtjad vajavad, et täita Põhja-Iirimaa klientide varustamisel sanitaar- ja fütosanitaarnõudeid ning tollinõudeid, on sarnased. Ühtne andmekogum oleks kasulik mitte ainult ettevõtjatele, vaid ka sanitaar- ja fütosanitaarnõuete ja tollinõuete täitmise jälgimiseks. Sellist andmekogumit võib olla raske saavutada 1. oktoobriks 2023. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Kui artikli 6 lõike 1 punkti a ei ole 1. oktoobril 2023 võimalik rakendada, võib Suurbritanniast Põhja-Iirimaale sisenevate saadetiste identsuse kontrollimise määr olla artikli 4 lõikes 3 osutatud määrast ajutiselt kõrgem. Samuti ei ole selge, kuidas võiks ELi päritolu pakendatud jaekauba puhul praktiliselt kasutada märgist „Not for EU“, mida kasutatakse selvehallide jaemüügikeskustes, mis varustavad nii Põhja-Iirimaad kui ka Iirimaad. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Veel üks võimalik probleem puudutab taimekaitsevahendeid Põhja-Iirimaal. See toob esile ELi ja Ühendkuningriigi vaheliste erinevuste mõju. Põhja-Iirimaal kasutatakse enamikku taimekaitsevahendeid rohumaadel ning praegu hangitakse neid EList ja Suurbritanniast. Igale taimekaitsevahendile on kehtestatud konkreetsed pestitsiidide jääkide piirnormid ning mõnel juhul on need Ühendkuningriigis ja ELis erinevad. See seab Põhja-Iirimaa põllumajandustootjad raskesse olukorda – kasulik oleks süsteem läbi vaadata. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Arvesse tuleb võtta veel üht tegurit: millist mõju avaldab piirikontrollimudel (Border Target Operating Model), mille eelnõu avaldas Ühendkuningriik 5. aprillil 2023 ja millega kehtestatakse uus Suurbritanniasse importimise mudel, mis hõlmab ka sanitaar- ja fütosanitaarkontrolli. See võetakse kasutusele 2023. aasta oktoobri lõpus. See suurendab ettevõtjate ebakindlust, mis on tingitud jätkuvalt kohaldatavate ELi õigusaktide eelnõust, mis võib viia tuhandete ELi õigusaktide automaatse kõrvaleheitmiseni 2023. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Kuigi EL on muutnud oma delegeeritud määrust, mis võimaldab veistel ja lammastel liikuda ELi reguleerimistsoonist välja – ja seega ka Põhja-Iirimaale – ning naasta 15 päeva jooksul, on see Põhja-Iirimaa veisekasvatajatele praktikas endiselt probleem. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Suurbritannia kariloomaturud peavad olema looma- ja taimetervise ameti (APHA) heakskiidetud ekspordikeskused, kusjuures kõigi neid keskusi kasutavate loomade tervislik seisund peab olema sama. Šoti ametlikult tuberkuloosivaba staatus vabastab nad kohustusest teha tuberkuloositest enne Suurbritanniasse müümist või seal väljapanekut, kuid Inglise/Walesi tõuaretajad peaksid loomi enne nende müümist või väljapanemist Suurbritannias tuberkuloosi suhtes testima. Kuna Suurbritannia kontekstis on nõudlus APHA heakskiidetud ekspordikeskuste järele väike või puudub üldse, on APHA-lt loa saanud ainult Carlisle’i keskus, mis on seega ainus turg, kus saab Põhja-Iirimaa veiseid müüa ja tugineda ELi delegeeritud määrusele. See tähendab, et kui Põhja-Iirimaa loomi pakutakse müügiks turul, mida APHA ei ole heaks kiitnud, ja need jäävad müümata, peavad nad enne Põhja-Iirimaale naasmist jääma kuueks kuuks Suurbritanniasse, mistõttu see ei ole majanduslikult elujõuline. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Mis puudutab Ühendkuningriigi muudest osadest Põhja-Iirimaale viidud kariloomade uuesti märgistamist, siis ei ole praegu selge, kuidas see peaks toimuma. Praegu peab Suurbritanniast Põhja-Iirimaale sisenevatel veistel lisaks kahele Ühendkuningriigi märgisele olema veel täiendav Suurbritannia ekspordimärgis. 20 päeva jooksul pärast Põhja-Iirimaale sisenemist peab neil lisaks olema kaks Põhja-Iirimaa märgist. Kui märgiseid ei eemaldata, on see menetlus väga ebapraktiline ja võib avaldada mõju ka loomade heaolule. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Taimepaljundusmaterjali, näiteks seemnekartulit, võimaldab raamistik viia Põhja-Iirimaale nii Ühendkuningriigi muudest osadest kui ka EList. See võimaldab jätkata eelkõige Šotimaa ja Põhja-Iirimaa vahelist kaubandust, mis kujunes välja palju aastaid enne Brexitit. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Kavandatavad dokumendid ja kontrollid, mis on seotud seemnekartuli sellise liikumisega, ei ole ettevõtete jaoks tõenäoliselt problemaatilised. Nende Põhja-Iirimaa seemnekartulite saadusi võib müüa kasvatajatele ühtsel turul ja Suurbritannias. Säilituskartul võib liikuda ühtselt turult Põhja-Iirimaale töötlemiseks ja edasimüügiks Ühendkuningriigi muudesse osadesse. |
| --- | --- |

3.11.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/et/fs_23_1272

1

(2)  COM(2023) 124 final.

2

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/148 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/148

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa rahvastiku- ja eluasemestatistikat ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 862/2007 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 763/2008 ja (EL) nr 1260/2013“

(COM(2023) 31 final – 2023/0008 (COD))

(2023/C 228/22)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 15.2.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338 lõige 1 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 142/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 15.2.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 338 lõige 1 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

142/0/1

Kuna Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõustub „Ettepaneku: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb Euroopa rahvastiku- ja eluasemestatistikat ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 862/2007 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 763/2008 ja (EL) nr 1260/2013“ sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee täiskogu 578. istungjärgul 26.–27. aprillil 2023 (27. aprilli 2023. aasta istungil) esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse. Poolt hääletas 142 ja erapooletuks jäi 1.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/149 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/149

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemadel „Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ digiajastu käibemaksueeskirjade osas“

(COM(2022) 701 final – 2022/0407 (CNS))

„Ettepanek: nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 904/2010 digiajastuks vajaliku käibemaksualase halduskoostöö korra osas“

(COM(2022) 703 final – 2022/0409 (CNS))

(2023/C 228/23)

| Raportöör: | Philip VON BROCKDORFF |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Krister ANDERSSON |

Raportöör:

Philip VON BROCKDORFF

Kaasraportöör:

Krister ANDERSSON

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Liidu Nõukogu, 10.2.2023 ja 13.2.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113 |
| Vastutav sektsioon | majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 18.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 145/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Liidu Nõukogu, 10.2.2023 ja 13.2.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 113

Vastutav sektsioon

majandus- ja rahaliidu ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

18.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

145/0/0

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee väljendab heameelt Euroopa Komisjoni algatuse üle, mille eesmärk on ajakohastada 30 aasta vanuseid käibemaksueeskirju, et vähendada ühtse turu killustatust ning muuta see paremini toimivaks ja digiajastule sobivaks. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et ettepaneku peamine eesmärk peaks olema digimajanduse praegusele arengule paremini kohandatud käibemaksusüsteem, mis parandab ühtse turu toimimist. Lisaks peaks ettepanek muutma maksukogumise tõhusaks ja õigeaegseks, vähendades käibemaksupettusi ja sellest tulenevalt käibemaksulõhet. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Selleks et ühtsest turust täit kasu saada, vajavad ettevõtjad käibemaksueeskirjade ühetaolist kohaldamist kogu Euroopa Liidus. Seda on võimalik tagada üksnes ELi tasandi meetmetega, millega välditakse bürokraatiat, lahknevusi ja lünki kohaldatavates käibemaksueeskirjades. Komitee julgustab komisjoni jätkama tööd rakendamise suunas ning rõhutab selgitavate märkuste või sarnaste suuniste tähtsust ühtsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Komiteel on hea meel, et digiplatvorme käsitlevad kavandatud eeskirjad ja nende roll käibemaksu kogumisel on kooskõlas komisjoni varasemate digimajanduse algatustega. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee hindab kõrgelt seda, et riigisisest pöördmaksustamise mehhanismi kohaldatakse nii kaupade tarnimise kui ka teenuste osutamise suhtes. Komitee juhib tähelepanu sellele, et praeguses süsteemis koheldakse kaupu ja teenuseid ühendusesiseses kaubanduses erinevalt. Komitee avaldab kahetsust, et komisjoni põhjalikus ettepanekus ei kasutata võimalust ühtlustada kaupade ja teenuste käibemaksuga maksustamist. See oleks vähendanud ettevõtjate, eelkõige VKEde halduskoormust. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komitee leiab, et soovitatud tähtaeg ühendusesisestest kaubatarnetest ja teenuste osutamisest teatamise kohta kahe päeva jooksul tundub ebamõistlikult lühike. Komitee on mures, et kahepäevane tähtaeg e-arvetele ja aruandlusele takistaks ühendusesisest kaubandust, seda enam, et paljudel VKEdel on juba praegu probleeme palju pikema tähtajaga kehtivas õigusraamistikus. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Komisjon teeb ettepaneku kaotada ettepaneku kohaselt koondarvete väljastamise võimalus. Komitee leiab, et koondarveid ei tohiks kõrvaldada, kuna see tekitaks probleeme paljudes sektorites. Riigisiseste tehingute puhul tuleks alati lubada koondarvete kasutamist. Ühendusesiseste tehingute puhul märgib komitee, et veel üks võimalus oleks piirata koondarvete kasutamist, näiteks kehtestades seitsmepäevase piirangu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Komitee julgustab komisjoni jätkama tööd käibemaksu mahaarvamise võimalikult kiireks lisamiseks ühe akna süsteemi ja õigeaegseks käibemaksutagastuseks. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Komitee tunneb muret selle pärast, et terviklikus käibemaksupaketis sätestatud meetmete rakendamise märkimisväärsed kulud võivad tarbijatele kaasa tuua kõrgemad hinnad. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et käibemaksupettuste ELi-sisene mõõde nõuab ELi sekkumist kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte nõuetekohase kohaldamisega. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kogutavad ja maksuhaldurite vahel vahetatavad andmed võivad hõlmata nii isikuandmeid kui ka tundlikke äriandmeid. Selliseid andmeid tuleb kaitsta ja käsitleda äärmiselt hoolikalt, et säilitada tarbijate ja ettevõtjate isikupuutumatus. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Sissejuhatus ja taustteave

| 2.1. | 8. detsembril 2022 avaldas komisjon meetmete paketi, (1) mille eesmärk on ajakohastada ELi käibemaksu ja uuendada käibemaksusüsteemi digiajastule vastavaks ning muuta see pettusekindlamaks, vähendades seeläbi praegust käibemaksulõhet (hinnanguliselt ligikaudu 93 miljardit eurot) (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Täpsemalt koosneb pakett kolmest seadusandlikust meetmest: i) ettepanek võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ digiajastu käibemaksueeskirjade osas; (3) ii) ettepanek võtta vastu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EL) nr 904/2010 (4) käibemaksualase halduskoostöö korra osas; iii) ettepanek võtta vastu nõukogu rakendusmäärus, millega muudetakse nõukogu rakendusmäärust (EL) nr 282/2011 teatavate käibemaksukordadega seoses nõutava teabe osas (5). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Õigusaktide paketil on kolm peamist eesmärki: i) ajakohastada käibemaksuaruandluse kohustusi, kehtestades digitaalse aruandluse nõuded; ii) tegeleda platvormimajanduse käibemaksuprobleemidega, selgitades kohaldatavaid eeskirju, et tagada ettevõtjate võrdne kohtlemine, ja suurendades platvormide rolli käibemaksu kogumisel; iii) vältida vajadust mitmekordse käibemaksukohustuslasena registreerimise järele kogu ELis, võttes kasutusele ühekordse käibemaksukohustuslasena registreerimise. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Liikmesriikidele kiire teabe andmiseks luuakse kohustuslik ühendusesiseste tehingute aruandluse süsteem tehingute kaupa. Liikmesriikidele võimaldatakse paindlikkust otsustada, kas võtta riigisiseste tehingute puhul selline aruandlussüsteem kasutusele. Uues aruandlussüsteemis on oluline roll e-arvetel, millest saab arvete väljastamise ja digitaalse aruandluse vaikesüsteem. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Kõigil maksukohustuslastel on lubatud esitada andmeid, mis pärinevad Euroopa standardile vastavatest e-arvetest. Liikmesriigid võivad ette näha andmete edastamise muus vormingus väljastatud e-arvete alusel, tingimusel et ka need võimaldavad Euroopa standardi kasutamist. Liikmesriikide lubatud andmevormingud peavad tagama koostalitlusvõime ühendusesiseste tehingute Euroopa standardiga. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Platvormimajanduse lühiajalise majutuse ja reisijateveo sektorites kehtestatakse eeldatava teenuseosutaja kord (mille puhul platvormid võtavad aluseks olevalt teenuselt käibemaksu, kui teenuseosutaja seda ei nõua). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ühe akna süsteemi ja impordi ühe akna süsteemi (IOSS) rakendamine on osutunud edukaks, vähendades keerukust. Ühe akna süsteemi lihtsustamiskava ei hõlma siiski mõningate kaupade tarneid ja teenuste osutamist. Ühe akna süsteemi ja impordi ühe akna süsteemi kohaldamisala on kavas laiendada, et vähendada ELis veelgi vajadust mitmekordse käibemaksukohustuslasena registreerimise järele. Lisaks muudetakse impordi ühe akna süsteem platvormidele kohustuslikuks, et veelgi lihtsustada e-kaubanduse kaupade impordiprotsessi ja muuta see pettusekindlamaks. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Mõjuhinnangu (6) kohaselt on kolmes esitatud ettepanekus saavutatud parim tasakaal kõigi olemasolevate seadusandlike võimaluste vahel nii tõhususe, proportsionaalsuse kui ka subsidiaarsuse osas. Mõjuhinnangu kohaselt toodavad rakendatud meetmed aastatel 2023–2032 eeldatavasti 172–214 miljardit eurot puhastulu, sealhulgas 51 miljardit eurot kokkuhoidu (41,4 miljardit eurot käibemaksuaruandlusest, 0,5 miljardit eurot platvormimajanduse ühtlustamisest ja selgitamisest ning 8,7 miljardit eurot käibemaksukohustuslasena registreerimise kohustuse kaotamisest). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Üldised märkused

| 3.1. | Komitee väljendab heameelt komisjoni algatuse üle, mille eesmärk on ajakohastada 30 aasta vanuseid käibemaksueeskirju, et vähendada ühtse turu killustatust ning muuta see paremini toimivaks ja digiajastule sobivaks. See on kauaoodatud samm käibemaksu tegevuskava raames, mida komisjon on viimastel aastatel rakendanud. Komitee leiab samuti, et ettepanek on oluline samm ühtse turu toetamise suunas, tõhustades maksuhaldurite koostööd ja ühtsust. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee leiab, et ettepaneku peamine eesmärk peaks olema digimajanduse praegusele arengule paremini kohandatud käibemaksusüsteem, mis parandab ühtse turu toimimist. Lisaks peaks ettepanek muutma maksukogumise tõhusaks ja õigeaegseks, vähendades käibemaksupettusi ja tagades võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee jagab komisjoni seisukohta, et käibemaksupettuste ELi-sisene mõõde nõuab ELi sekkumist kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte nõuetekohase kohaldamisega. Praegune käibemaksulõhe näitab, et riiklikest vahenditest ei piisa piiriüleste pettuste vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Ühtlustatud käibemaksuaruandluse eeskirjad aitavad kaasa ühtse turu paremale toimimisele ja suuremale konsolideerimisele. Killustatus ja liikmesriikide erinevad aruandluskorrad tekitavad ettevõtjatele halduskoormust ning võivad takistada piiriülest müüki ühtsel turul. Komitee on teadlik sellest, et liikmesriigid on aktiivselt loonud oma aruandluskorrad ja et eri liiki süsteemide olemasolu muudab ühtse turu toimimise vähem tõhusaks. Sellise killustatuse vähendamiseks on ühtne lähenemisviis teretulnud. Komitee peab oluliseks, et uus aruandluskohustus tooks kaasa koondaruannete kaotamise. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Selleks et ühtsest turust täiel määral kasu saada, nõuavad ja vajavad ettevõtjad käibemaksueeskirjade ühetaolist kohaldamist kogu ELis, selle asemel et järgida ühiste eeskirjade erinevat rakendamist riiklikul tasandil. Seda on võimalik tagada üksnes ELi tasandi meetmetega, millega välditakse bürokraatiat, lahknevusi ja lünki kohaldatavates käibemaksueeskirjades. Komitee julgustab komisjoni jätkama tööd ühtse rakendamise suunas ning rõhutab selgitavate märkuste või sarnaste suuniste tähtsust ühtsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Konkreetsed märkused

| 4.1. | Komitee tuletab meelde, et ettevõtjad, eriti VKEd, kannavad märkimisväärseid kulusid, mis tulenevad digitaalse aruandluse nõuete elluviimisega seotud täiendavast halduskoormusest. Kuigi sellised kulud on vajalikud praeguse süsteemi tõhusaks ajakohastamiseks, peaksid nõuete täitmisega seotud kulud olema ettevõtjate jaoks võimalikult minimaalsed ning rakendamisprotsessi käigus tuleks neid pidevalt jälgida, et hinnata nõuete täitmisega seotud koormust. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Komitee märgib ka, et rakendamise hinnangulised kulud on ettevõtjate jaoks väga suured kogu ELis (7). Komitee hoiatab, et lisakulud, eriti ettevõtjate jaoks, võivad viia selleni, et tarbijad maksavad kõrgemaid hindu, nagu näitab uuring, mis tõendab, et (üle)reguleerimine ja hinnad on paljude ettevõtjate puhul korrelatsioonis (8). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kuigi ühendusesiseste tehingute aruandluskohustus puudutab üksnes ettevõtjatevahelisi tehinguid, võivad kogutud ja maksuhaldurite vahel vahetatavad andmed sisaldada isikuandmeid ning et neid andmeid säilitatakse vähemalt viis aastat. Kogutud andmed hõlmavad tõenäoliselt ka tundlikke äriandmeid, mida tuleb samuti kaitsta. Sellega seoses rõhutab komitee võimalikult väheste andmete kogumise põhimõtet ja vajadust selliste andmete täieliku kaitse järele. See tuleks tagada ja seda tuleks aja jooksul jälgida. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Komitee märgib rahuloluga, et digiplatvorme käsitlevad kavandatud eeskirjad ja nende roll käibemaksu kogumise abistamisel on kooskõlas komisjoni varasemate digimajandust käsitlevate algatustega. Viimaste hulgas võib nimetada ettepanekut võtta vastu direktiiv, et parandada digitaalsete tööplatvormide kaudu töötavate inimeste tingimusi. Lisaks märgib komitee, et impordi ühe akna süsteemi kohustuslikuks muutmine toob kasu tarbijatele, sest platvormidelt kaupade ostmine muutub nende jaoks lihtsamaks, samal ajal parandatakse käibemaksu kogumist nendelt ostudelt. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et praegune süsteem kohtleb kaupu ja teenuseid ühendusesiseses kaubanduses erinevalt, kusjuures pöördmaksustamise mehhanismi kohaldatakse ainult teenuste suhtes. Komitee avaldab kahetsust, et komisjoni põhjalikus ettepanekus ei kasutata võimalust ühtlustada kaupade ja teenuste käibemaksuga maksustamist. Eeskirjade sellisel viisil ajakohastamine oleks viinud eeskirjad kooskõlla praeguse majandusliku olukorraga, kus kliendid ostavad tavaliselt pigem lahenduste pakette kui üksnes kaupu või teenuseid. Selline muudatus oleks vähendanud ettevõtjate, eelkõige VKEde halduskoormust, kes peavad üksnes käibemaksueeskirjade tõttu tegema praegu vahet segatarnete eri komponentidel. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Komitee toetab komisjoni üldeesmärki muuta platvormid käibemaksu reguleerivas raamistikus tähtsamaks. Kõnealuseid ettepanekuid võib pidada tõhusaks lähenemisviisiks konkurentsimoonutuste vastu võitlemisele. Seega on digiteenuste maksu käsitlevate ettepanekute aluseks olevaid probleeme asjakohaselt ja piisavalt käsitletud. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Komitee kiidab heaks ühe akna süsteemi kasutamise laiendamise. Selle tulemusena on ettevõtjatel vähem välismaiseid käibemaksuregistreid, mis muudab nõuete täitmise vähem koormavaks ja kulukaks, eriti VKEde jaoks. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Kavandatud reaalajas toimuv aruandlus põhineb e-arvetel. Kuigi komitee kiidab heaks digiülemineku maksustamise valdkonnas, soovib ta juhtida tähelepanu sellele, et e-arveldamise tase on liikmesriigiti väga erinev. Seetõttu võib olla asjakohane, et komisjon võtab arvesse vajadust tehnilise toe järele, mis võib mõnes liikmesriigis vajalik olla, ning uurib, kas sellist tuge võiksid ettevõtetele korraldada komisjon ja liikmesriigid. Lisaks leiab komitee, et komisjon peaks selgemalt käsitlema e-arveldamise Euroopa standardit ja asjaolu, et see muutub aja jooksul. Komitee soovitab komisjonil avaldada Euroopa standard võimalikult kiiresti, et ettevõtjad saaksid alustada ettevalmistusi muudatusteks. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et ettepanekuga laiendatakse arvetele esitatavaid teabenõudeid, kuna esitada tuleb nii rahvusvaheline pangakontonumber (IBAN) kui ka maksekuupäev. Arvete esitamise nõuete laiendamine võib põhjustada ettevõtjate jaoks ebakindlust ja suuremaid halduskulusid. Lisaks märgib komitee, et on tavaline, et ettevõtjatel on arvel mitu IBANi, mistõttu on vaja rohkem selgitada, millest tuleb teatada. Komitee soovitab komisjonil uurida, kas maksuhaldurid saavad sellist teavet kasutada käibemaksu kogumise tagamiseks. Kui teavet ei saa käibemaksu kogumisel ja kontrollimisel kasutada, on see ettevõtjatele üksnes lisakoormus. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Komitee leiab, et soovitatud tähtaeg ühendusesisestest kaubatarnetest ja teenuste osutamisest teatamise kohta kahe päeva jooksul tundub ebamõistlikult lühike. Komitee väljendab samuti mõningast muret, et kahepäevane tähtaeg võib takistada ühtsele turule sisenemist, eriti kuna paljudel VKEdel on juba praegu probleeme palju pikema tähtajaga kehtivas õigusraamistikus. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et kahepäevane tähtaeg võib olla ostja jaoks ülemäära koormav. Seepärast tuleks tähtaega märkimisväärselt pikendada ning seejuures peaks arvesse võtma ka asjaomaste ettevõtete suurust ja võimaluse korral kaaluma erandite tegemist kõige väiksematele ettevõtetele. Lisaks märgib komitee, et tähtaegade karmistamine toob sageli kaasa rohkem vigu ja tagasiulatuvaid korrektsioone, mida liikmesriikides jällegi erinevalt karistatakse. Seepärast julgustab komitee komisjoni nõustama liikmesriike sanktsioonide ja intressimäärade piiramisel, eriti uute eeskirjade vastuvõtmise esimestel aastatel. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Komisjon viitab sellele, et ettepanekuga kaotataks koondarvete väljastamise võimalus. Komitee leiab, et see võib olla teatavate sektorite toimimise seisukohast väga keeruline, ning julgustab komisjoni ja nõukogu lähemalt uurima selle võimaluse kaotamisest saadavat kasu ning võrdlema seda kulude ja probleemidega, mis tekivad eri sektorites selle kaotamisel. Riigisiseste tehingute puhul tuleks alati lubada koondarvete kasutamist. Ühendusesiseste tehingute puhul märgib komitee, et veel üks võimalus oleks piirata koondarvete kasutamist, näiteks kehtestades seitsmepäevase piirangu. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Sisendkäibemaksu mahaarvamine on hästi toimiva käibemaksusüsteemi põhielement ja see eristab käibemaksu kaupade ja teenuste või muudest kaudsetest maksudest. Kuigi komitee mõistab, et liikmesriikide tegelik olukord ei ole võimaldanud komisjonil teha ettepanekut, et ühe akna süsteem hõlmaks sisendkäibemaksu mahaarvamist, julgustab komitee komisjoni jätkama tööd selles valdkonnas. Isegi kui käibemaksu mahaarvamisi ei saa kohe ühe akna süsteemi lisada, julgustab komitee komisjoni uurima võimalust käibemaksu kiiremaks tagastamiseks ettevõtjatele, kes järgivad ühe akna süsteemi. Käibemaksu tagastamise kiirendamine muudaks ühtse turu toimimise paremaks. Lisaks julgustab komitee komisjoni pikaajalise eesmärgina jätkama tööd käibemaksu mahaarvamiseks ühe akna süsteemis tulevikus. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Komitee tunneb muret selle pärast, et terviklikus käibemaksupaketis sätestatud meetmete rakendamise suured kulud võivad tarbijatele kaasa tuua kõrgemad hinnad. Seetõttu on väga oluline vähendada keerukust ja ettevõtjate halduskulusid nii palju kui võimalik, tagades ühtse aruandlussüsteemi ja eeskirjade ühtse rakendamise kõigis liikmesriikides. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Komitee on mures ka komisjoni pakutud ajakava pärast. Arvestades, et olulised muudatused peaksid jõustuma 2028. aastal, on tehtud ettepanek, et ettepaneku teatavad valdkonnad jõustuksid juba 2024. aastal. Komitee tuletab komisjonile meelde, et nõuetekohase rakendamise tagamiseks on vaja piisavalt aega. Sellest tulenevalt julgustab komitee komisjoni ajakava pikendama, muutes seda nii, et pärast seda, kui nõukogu on ettepaneku suhtes kokkuleppele jõudnud, nähakse rakendamiseks ette vähemalt üks aasta. |
| --- | --- |

4.15.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  Seadusandlik pakett käibemaksu kohta digiajastul, 8.12.2022.

1

(2)  Tuleb siiski märkida, et käibemaksulõhe erineb liikmesriigiti märkimisväärselt.

2

(3)  COM(2022) 701 final

3

(4)  ELT L 268, 12.10.2010, lk 1.

4

(5)  COM(2022) 704 final

5

(6)  SWD(2022) 393 final.

6

(7)  Rakenduskulud ettevõtjate jaoks on hinnanguliselt 11,3 miljardit eurot, samas kui maksuhaldurite rakenduskulud on hinnanguliselt 2,2 miljardit eurot.

7

(8)  Regulations could be increasing consumer prices.

8

Regulations could be increasing consumer prices

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/154 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/154

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi (EL) 2015/413, millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusnõuete rikkumise kohta“

(COM (2023) 126 final)

(2023/C 228/24)

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Parlament, 16.3.2023
  Euroopa Liidu Nõukogu, 23.3.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 ja artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 133/0/0 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Parlament, 16.3.2023

Euroopa Liidu Nõukogu, 23.3.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1 ja artikkel 304

Vastutav sektsioon

transpordi, energeetika, infrastruktuuri ja infoühiskonna sektsioon

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

133/0/0

Kuna komitee nõustub täielikult ettepaneku sisuga ega soovi teha selle kohta ühtegi märkust, otsustas komitee esitada kõnealust ettepanekut pooldava arvamuse.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

| 29.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 228/155 |
| --- | --- | --- | --- |

29.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 228/155

---

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamus teemal „Komisjoni talituste töödokument „Üldist majandushuvi pakkuvatele tervishoiu- ja sotsiaalteenustele antavate riiklike toetuste eeskirjade ning üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määruse hindamine““

(SWD(2022) 388 final)

(2023/C 228/25)

| Raportöör: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |
| Kaasraportöör: | Paulo BARROS VALE |

Raportöör:

Giuseppe GUERINI

Kaasraportöör:

Paulo BARROS VALE

| Konsulteerimistaotlus | Euroopa Komisjon, 8.3.2023 |
| --- | --- |
| Õiguslik alus | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304 |
| Vastutav sektsioon | ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon |
| Vastuvõtmine sektsioonis | 4.4.2023 |
| Vastuvõtmine täiskogus | 27.4.2023 |
| Täiskogu istungjärk nr | 578 |
| Hääletuse tulemus
  (poolt/vastu/erapooletuid) | 138/0/1 |

Konsulteerimistaotlus

Euroopa Komisjon, 8.3.2023

Õiguslik alus

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 304

Vastutav sektsioon

ühtse turu, tootmise ja tarbimise sektsioon

Vastuvõtmine sektsioonis

4.4.2023

Vastuvõtmine täiskogus

27.4.2023

Täiskogu istungjärk nr

578

Hääletuse tulemus

(poolt/vastu/erapooletuid)

138/0/1

1.   Järeldused ja soovitused

| 1.1. | Komitee märgib, et tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid on vaja tugevdada kogu ELis, võttes arvesse üha vananevat elanikkonda ning puuetega ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste arvu suurenemist, kes vajavad asjakohast abi. Selline olukord nõuab pikaajalise hoolduse ja toetuse suurendamist, mida toetavad avaliku sektori investeeringud, ettevõtted ja kodanikuühiskond, et saavutada sotsiaalne innovatsioon ja edendada sobivat reageerimist praegustele probleemidele. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Komitee leiab, et piisavate sotsiaal- ja tervishoiuteenuste tagamiseks tehtavaid jõupingutusi tuleb toetada sobivate rahaliste vahenditega, mida kasutatakse avaliku sektori piisavateks investeeringuteks, ja ka konkreetselt sellistele sektoritele suunatud riigiabiga. Kehtivaid riigiabi eeskirju, mis kiideti heaks 2012. aastal, tuleks kohandada, et tagada aus konkurents ja üldist huvi pakkuvate eesmärkide saavutamine. Sellega seoses märgib komitee, et 2012. aastal heaks kiidetud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste riigiabi pakett oli tõhus eelmise, 2005. aasta õigusraamistiku lihtsustamise ja prognoositavuse parandamisel. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Komitee kordab oma varasemas arvamuses (1) esitatud märkust, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste sektorile antava vähese tähtsusega abi praegust ülemmäära, mis on sätestatud komisjoni määruses (EL) nr 360/2012 (2) ja vastab 500 000 eurole kolme majandusaasta jooksul, tuleks kindlasti suurendada. Seda tuleks teha eelkõige sotsiaal- ja tervishoiuteenuste puhul, võttes arvesse inflatsiooni varasemat ja tulevast mõju ning nende teenuste erilist rolli elanikkonna kõige nõrgemate kihtide ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamisel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Seetõttu soovitab komitee märkimisväärselt tõsta tervishoiu- ja sotsiaalteenuste puhul vähese tähtsusega abi ülemmäära kõrgemale kui hiljuti komisjoni määruses (EL) nr 1407/2013 (3) sätestatud vähese tähtsusega abi horisontaalse ülemmäära kavandatud muudatus, võttes nõuetekohaselt arvesse sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kasvavat strateegilist rolli kogu ELis. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komitee soovitab lisaks vähese tähtsusega abi piirmäärade muutmisele teha mõned täpsustused seoses järgmiste aspektidega: i) mõiste „sotsiaaleluruum“ laiem määratlus; ii) mõiste „mõistlik kasumimarginaal“ parem määratlemine, kaaludes selliste sotsiaalsete ettevõtete eristamist, mille majanduslikud kasumimarginaalid on seotud sotsiaalse eesmärgiga; iii) mõiste „turutõrge“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Mõiste „mõistlik kasumimarginaal“ osas märgib komitee, et oleks hea, kui komisjon määraks kindlaks kriteeriumid ja näitajad, millega saaks ettevõtjatele lubatud kasumimarginaali viia vastavusse nende suutlikkusega järgida üldhuvi eesmärke, tekitades seeläbi positiivse sotsiaalse mõju. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Üldised märkused

| 2.1. | Komisjoni talituste töödokumendis „Üldist majandushuvi pakkuvatele tervishoiu- ja sotsiaalteenustele antavate riiklike toetuste eeskirjade ning üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määruse hindamine“ võtab komisjon kokku 2012. aastal jõustunud Almunia paketi hindamise tulemused. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 2012. aasta paketi peamised eesmärgid seoses tervishoiu- ja sotsiaalteenustega olid järgmised: i) lihtsustada kokkusobivuse kriteeriumeid; ning ii) vähendada nende liikmesriikide halduskoormust, kes soovivad maksta hüvitist ettevõtjatele, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine elanikkonna haavatavale osale õiglastel ja taskukohastel tingimustel. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Komisjoni hindamises soovitakse seega teha kindlaks, mil määral on tervishoiu- ja sotsiaalteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad saavutanud oma eesmärgid ning kas sellised eeskirjad on praeguses sotsiaalses ja majanduslikus olukorras endiselt asjakohased. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Täpsemalt hindab komisjon viimase kümne aasta jooksul tervishoiu- ja sotsiaalteenuste suhtes kohaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjade tulemuslikkust, tõhusust, sidusust ja ELi lisaväärtust, püüdes mõista konkreetseid probleeme, millega liikmesriigid on seni üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjade rakendamisel kokku puutunud. Hindamise eesmärk on ka uurida kuidas on kohaldatud üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määrust. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Komisjoni analüüs näitab, et 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett on selguse ja lihtsustamise seisukohast üsna tõhus, kuna sellega lihtsustati nimetatud teenuste 2005. aasta paketti, millega kehtestati näiteks üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määrus. Samuti selgitati ja täpsustati üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevate eeskirjade kohaldamise teatavaid põhimõisteid. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Hindamine näitab siiski, et arenguruumi veel on. Eelkõige on vaja selgitada teatavaid põhimõisteid, mis on seotud nii ELi toimimise lepingu artikli 107 kui ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva õigusraamistiku kohaldamisalaga, näiteks: i) majandustegevus/mittemajanduslik tegevus; ii) mõju kaubandusele; iii) mõistlik kasum; iv) turutõrge; v) sotsiaaleluruum. Hindamisel tuuakse ka välja võimalus suurendada praegu kohaldatavat üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määruses sisalduvat abi ülemmäära, aga samuti rõhutatakse sidusrühmade laialdast üksmeelt selles küsimuses. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tõhususe osas näitab hindamine, et üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määrus ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse muutmine 2012. aastal vähendasid ametiasutuste halduskoormust, ehkki seda koormust saaks veelgi vähendada. Muud kogutud tõendid viitavad sellele, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjades sätestatud nõuete kohaldamisega seotud kulusid tuleks vähendada. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Seoses sidususega nähtub hindamisest, et 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketis sätestatud riigiabi eeskirjad on sisemiselt sidusad ning suudavad tagada ülesannete parema jaotuse liikmesriikide ja komisjoni vahel, luues ELi lisaväärtuse, mida on laialdaselt tunnustanud nii avaliku kui ka erasektori sidusrühmad. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Üldiselt ollakse üksmeelel, et 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketiga suudeti tagada liikmesriikidele stabiilne õiguskeskkond ja et see on sobiv ELi vajaduste rahuldamiseks. COVID-19 kriisi ja Venemaa Ukrainasse tungimise mõju ning neist tingitud ebakindlust ei olnud siiski veel võimalik täielikult hinnata ning tulevikus võib olla vaja olukorda veelgi parandada. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kõigepealt tuleks kogu ELis tagada hoolekande- ja tervisekaitsesüsteemide toimimine ja toetada neid piisavate avaliku sektori investeeringutega. Sellega paralleelselt peaks leidma aset eraettevõtjate ja sotsiaalmajanduse üksuste rolli suurenemine. Kõik sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutamises osalevad avalik-õiguslikud või eraõiguslikud osalejad peaksid järgima asjakohaseid standardeid ja kriteeriume, mis võimaldaks ühitada konkurentsi üldist huvi pakkuvate eesmärkidega. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Konkreetsed märkused

| 3.1. | Komitee kiidab heaks ulatusliku konsulteerimise ja sellele järgnenud hindamise, mille käigus komisjon uuris 2012. aasta riigiabi eeskirjade mõju ja praegust toimet, et kompenseerida ettevõtetele üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamist, eelkõige tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonnas. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Komitee väljendab heameelt selle üle, et komisjon võttis arvesse komitee omaalgatuslikku arvamust „Tervishoiu- ja sotsiaalteenuste suhtes kohaldatavad riigiabi eeskirjad – üldist majandushuvi pakkuvad teenused pandeemiajärgses stsenaariumis. Mõtteid ja ettepanekuid komisjoni hinnangu kohta 2012. aasta õigusaktide paketi muutmiseks“ (4) ning Euroopa Regioonide Komitee teemakohast tööd. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Komitee hindab kõrgelt komisjoni poolt 31. juulist 2019 kuni 4. detsembrini 2019 korraldatud avalikku konsultatsiooni ja eksperdiuuringut, mis koostati ajavahemikus 2020. aasta juunist kuni 2021. aasta maini. Sellised konsultatsioonid aitasid muuta hindamisprotsessi läbipaistvamaks ja demokraatlikumaks, hoolimata käsitletava teema väga tehnilisest laadist. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komitee soovib taaskord rõhutada, et 2012. aasta pakett, milles käsitletakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste sektoris kohaldatavaid riigiabi eeskirju, oli tõepoolest kasulik, kuna sellega ajakohastati ja lihtsustati varasemaid, 2005. aastast pärit eeskirju. Seepärast tuleks kõnealuses paketis kasutatud regulatiivne lähenemisviis säilitada ka tulevikus, ajakohastades lihtsalt teatavaid küsimusi ning taotledes täiendavat lihtsustamist, selgust ja õiguskindlust. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Komitee leiab, et komisjoni otsusega 2012/21/EL (5) kehtestatud teavitamiskohustusest vabastamise künnise laiendamine teatavatele sotsiaalteenustele, mida komisjon oma töödokumendis hindas, on lihtsustanud üldist majandushuvi pakkuvate tervishoiu- ja sotsiaalteenuste osutamist riiklikul tasandil. See vähendas ametiasutuste halduskoormust, tagades ettevõtjatele suurema õigusliku prognoositavuse ja paindlikkuse. Selline laiendamine näitab, et komisjon peab tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid autonoomseks alarühmaks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste laiemas raamistikus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Komitee leiab, et sotsiaaleluruumide määratlust võiks veidi laiendada. Praegune määratlus on järgmine: „ettevõtjad, kes vastutavad sotsiaalteenuste eest, sealhulgas sotsiaalkortereid haldavad ettevõtjad, kes pakuvad majutust ebasoodsas olukorras olevatele kodanikele või sotsiaalselt vähemsoodsas olukorras rühmadele, kes piiratud maksevõime tõttu ei suuda hankida elupaika turutingimustel, [peaksid] saama kasutada käesoleva otsusega ette nähtud teavitamiskohustusest vabastamise võimalust“. Oluline on lisada määratlusse muud tõsised ja nõuetekohaselt kontrollitavad olukorrad, kus inimesed ei ole rangelt võttes „ebasoodsas olukorras“ või „vähem soodsas olukorras“ ega tehniliselt „maksejõuetud“ või „piiratud maksevõimega“, näiteks haavatavad isikud, sealhulgas koduvägivalla all kannatavad naised ja ka eakad. Juurdepääs eluasemele on lisaks sotsiaalseks kaasamiseks oluline tingimus ning noorte olukord Euroopas õigustaks avaliku sektori investeerimispoliitikameetmeid neile mõeldud eluasemesse. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Komitee kordab oma nõudmist selgitada täpsemalt mõistet „mõistlik kasumimarginaal“, mida üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajad võivad saada lisaks teenuse osutamisega seotud kulude hüvitamisele. Sellega seoses nõustub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee Euroopa Regioonide Komitee tähelepanekuga, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel ei ole piisavaid vahendeid mõistliku kasumi võrdluspunktide kindlaksmääramiseks. Lisaks mõiste „mõistlik kasumimarginaal“ täiendavale selgitamisele võiks komisjon anda selles küsimuses lisasuuniseid ametiasutuste toetamiseks. Komitee rõhutab, et oluline on, et kohalikud omavalitsused teaksid asjaomaseid eeskirju ja oskaksid neid selgelt ja lihtsalt rakendada. Et välja selgitada, mida tuleks mõista mõistliku kasumimarginaali all, tuleks hinnata sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osutamisega tegelevate ettevõtete konkreetset panust üldhuvi eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Nagu komisjoni hindamises rõhutati, muudab olukorra veelgi halvemaks asjaolu, et teatavad liikmesriigid märkisid, et nad ei võimalda üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutajatel saada kompensatsiooni osana mõistlikku kasumit, kuna mõiste on liiga keeruline. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Komitee leiab, et mõistliku kasumimarginaali määratluses tuleks teha erandid sotsiaalmajandusettevõtetele, kes on kohustatud taasinvesteerima teenitud majandusliku kasumi omapõhikirjajärgsesse tegevusse, luues seeläbi soodsa majandusliku mõju. Seda positiivset mõju tuleks julgustada ja toetada. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Komitee rõhutab, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste 2012. aasta paketi eeskirjade tulevasel kohandamisel tuleb võtta arvesse Euroopa Kohtu uusimat kohtupraktikat, milles käsitletakse majandustegevuse mõistet, sest mitte kõik tervishoiu- ja sotsiaalteenustega seotud tegevused ei pruugi olla majanduslikku laadi. Juhul kui üksus tegeleb samaaegselt nii majandusliku kui ka mittemajandusliku tegevusega, on väga kasulik pidada eraldi ja selget arvestust, et tagada läbipaistvus ja vältida ristsubsideerimist. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Komitee soovib korrata, et liikmesriikides tegelevad tervishoiuteenuste ja peaaegu kõigi sotsiaalhoolekandeteenuste korraldamisega piirkonnad, maakonnad või isegi linnad. Selle tulemusel on kasutajate liikuvus konkreetse riigi piirkondade või maakondade vahel väga piiratud, mis pealegi välistataks soodsa mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Oma hindamises märgivad komisjoni talitused, et põhimõtteliselt on raske välistada mõju kaubandusele kõigi tervishoiu- ja sotsiaalteenuste puhul ning et suhteliselt väike abisumma või abi saava ettevõtte suhteliselt väike suurus ei pruugi tähendada, et liikmesriikidevahelist kaubandust ei saa mõjutata. Kuigi komisjoni seisukoht on mõistetav ja kooskõlas Euroopa Kohtu praktikaga, juhib komitee tähelepanu sellele, et saaks tagada konkurentsi ja riikidevahelised investeeringud, kui võimaldada tervishoiu- ja sotsiaalteenuste stabiilset rahastamist kohalikul tasandil ning samal ajal jätta riiklikud stiimulid mittediskrimineerivatel alustel avatuks teisest liikmesriigist pärit üksustele, kes soovivad siseneda teatavale turule. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Suur hulk sidusrühmi leidis, et 2012. aasta paketis sätestatud mõiste „turutõrge“ selgitamine hõlbustas vähemalt osaliselt tervishoiu- ja sotsiaalteenuste suhtes kohaldatavate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjade täitmist. Sellega seoses soovib komitee märkida, et turutõrkest saab rääkida mitte ainult juhul, kui turul ei osutata teatavat teenust. Turutõrkega on tegu eriti siis, kui turg ei suuda pakkuda piisavat kvaliteeti ega kõigile õiglast ja taskukohast juurdepääsu teenusele, avaldades ebasoovitavat mõju sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja võrdsetele võimalustele. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Komitee toetab enamiku sidusrühmade, kellega komisjon konsulteeris, seisukohta, et praegune määruses (EL) nr 360/2012 sätestatud 500 000 euro suurune ülemmäär ei ole piisav üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamiseks vajaliku rahastamise rahuldamiseks, kuna vähese tähtsusega abi ülemmäära on paljudel juhtudel kerge saavutada, kusjuures riigi keskmine toetussumma on alates 2012. aastast läbivalt märkimisväärselt suurenenud. Seda künnist tuleks veelgi suurendada üksuste puhul, kes on vastavalt oma põhikirjale ja seadusele kohustatud taasinvesteerima saadud tulukooskõlas nende järgitava sotsiaalse eesmärgiga, nagu see on sotsiaalsete ettevõtete puhul (6). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Sellega seoses rõhutab komitee COVID-19 pandeemia mõju sotsiaal- ja tervishoiuteenustele ning ka viimasel kolmel aastal märkimisväärselt suurenenud inflatsiooni mõju. Arvestades tervishoiu- ja sotsiaalteenuste strateegilist rolli kogu liidus oleks vähese tähtsusega abi ülemmäära suurendamine – ehk isegi kõrgemaks kui hiljuti välja pakuti – ja määruse (EL) nr 1407/2013 kohandamine oleks õigustatud, mistõttu tuleks seda tõsiselt kaaluda, isegi kui määruse (EL) nr 1407/2013 kohane tavaline ülemmäär kehtis kauem. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Komitee märgib, et praegu 500 000 euro suuruse miinimummäära suurendamine kolme majandusaasta jooksul annaks õiguskindluse nii ettevõtjatele kui ka kohalikele omavalitsustele ja asutustele, kes soovivad toetada sotsiaalset ja meditsiinilist taristut. Paljudes liikmesriikides valmistab muret tervishoiuteenuste kättesaadavus ja komisjon peab toetama nende liikmesriikide jõupingutusi, kes soovivad neisse valdkondadesse investeerida. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Nagu on juba märgitud arvamuses „Sotsiaalmajanduse tegevuskava“, (7) rõhutab komitee sotsiaalmajanduse tähtsust tervishoiu- ja sotsiaalteenuste jaoks, mille tegevust tuleks toetada, täpsustades üldist majandushuvi pakkuvate teenuste sektori juurdepääsunõudeid ning sotsiaalmajandusettevõtetele riigiabi raames võimaldatava toetuse summat. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Komitee juhib tähelepanu sellele, et komisjoni töödokumendis ei ole täielikult analüüsitud COVID-19 pandeemia ja Venemaa Ukraina-vastase agressioonisõja tagajärgi 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketile, kuid neid võetakse arvesse vaid vajaduse korral. Sellega seoses väärib märkimist, et nii COVID-19 pandeemia kui ka sissetung Ukrainasse muutsid tervishoiu- ja sotsiaalteenuste rolli varasemast veelgi olulisemaks ja tähtsamaks (8) ning mõjutasid negatiivselt selliste teenuste osutajate tegevust ja toimimist. Seetõttu on veelgi enam vaja õigusraamistikku, mis suudab tagada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste stabiilse, tõhusa ja lihtsustatud riikliku rahastamise. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Lõpuks märgib komitee, et Euroopa Komisjon alustas hiljuti tööd paindlikuma ja tõhusama õigusraamistiku loomisega rohepöörde rahastamiseks, et kohandada ELi poliitikat seoses Ameerika Ühendriikides vastuvõetud inflatsiooni vähendamise seadusega. ELi rahvusvaheline konkurentsivõime on kindlasti hea põhjus praeguse riigiabi õigusraamistiku muutmiseks. Samamoodi õigustatud oleks tervishoiu- ja sotsiaalteenuseid käsitlevate kehtivate eeskirjade kohandamine ja asjakohane lihtsustamine ning kindlasti aitaks see osutada paremaid teenuseid inimestele, arvestades ka kasvavaid abivajadusi, mida on rõhutatud hooldajate ja hooldatavate Euroopa hooldusstrateegiat käsitlevates dokumentides (9). |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Kokkuvõttes kordab komitee, et väga oluline on hoolikalt jälgida riigiabi kasutamist tervishoiu- ja sotsiaalteenuste valdkonnas, et vältida kõrvalekaldeid või kuritarvitusi sellistes elutähtsates sektorites tegutsevate ettevõtjate poolt. |
| --- | --- |

3.20.

Brüssel, 27. aprill 2023

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee president

Oliver RÖPKE

---

(1)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 131.

1

(2)  Komisjoni 25. aprilli 2012. aasta määrus (EL) nr 360/2012 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele antava vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 114, 26.4.2012, lk 8).

2

(3)  Komisjoni 18. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1407/2013, milles käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamist vähese tähtsusega abi suhtes (ELT L 352, 24.12.2013, lk 1).

3

(4)  ELT C 323, 26.8.2022, lk 8.

4

(5)  Komisjoni 20. detsembri 2011. aasta otsus 2012/21/EL Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 106 lõike 2 kohaldamise kohta üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid osutavatele ettevõtjatele avalike teenuste eest makstava hüvitisena antava riigiabi suhtes (ELT L 7, 11.1.2012, lk 3).

5

(6)  ELT C 429, 11.12.2020, lk 131.

6

(7)  ELT C 323, 26.8.2022, lk 38.

7

(8)  Nagu on viidatud komisjoni hindamises, milles tuuakse välja liikmesriikide sotsiaal- ja tervishoiuteenuste kulude suurenemine viimastel aastatel.

8

(9)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10382#navItem-relatedDocuments

9

---