# Euroopa Liidu C 220/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 220 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik22. juuni 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 220

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik22. juuni 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2023/C 220/01 | Nõukogu Soovitus, terviseühtsuse põhimõtte raames antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks võetavate ELi meetmete tõhustamise kohta | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2023/C 220/01

Nõukogu Soovitus, terviseühtsuse põhimõtte raames antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks võetavate ELi meetmete tõhustamise kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 220/02 | Euro vahetuskurss — 21. juuni 2023 | 21 |
| 2023/C 220/03 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 22 |
| 2023/C 220/04 | Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  ) | 23 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2023/C 220/05 | EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. aprillist 2023
  (Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL
  artikliga 10) | 24 |
| 2023/C 220/06 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 25 |
| 2023/C 220/07 | Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2023. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad | 26 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2023/C 220/02

Euro vahetuskurss — 21. juuni 2023

21

2023/C 220/03

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

22

2023/C 220/04

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas
  (Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006
  artikli 64 lõikele 9)

   (
  1
  )

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006

artikli 64 lõikele 9)

1

23

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2023/C 220/05

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. aprillist 2023
  (Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL
  artikliga 10)

(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL

artikliga 10)

24

2023/C 220/06

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

25

2023/C 220/07

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2023. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

26

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 220/08 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 28 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 220/09 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 29 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 220/10 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 31 |
| 2023/C 220/11 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 66 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 220/08

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

28

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 220/09

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

29

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 220/10

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

31

2023/C 220/11

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

66

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine – parandus ( ELT C 123, 5.4.2023 ) | 81 |

Parandused

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine – parandus ( ELT C 123, 5.4.2023 )

( ELT C 123, 5.4.2023 )

81

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS

terviseühtsuse põhimõtte raames antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks võetavate ELi meetmete tõhustamise kohta

(2023/C 220/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 168 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 2022. aasta juulis tunnistas komisjon koos liikmesriikidega, et antimikroobikumiresistentsus on üks kolmest kõige prioriteetsemast terviseohust (1). Hinnanguliselt sureb ELis/EMPs igal aastal antibiootikumide suhtes resistentsete bakterite põhjustatud nakkuse otsesel tagajärjel üle 35 000 inimese (2). Antimikroobikumiresistentsuse mõju tervisele on võrreldav gripi, tuberkuloosi ja HIV/AIDSi mõjude summaga. Üldiselt näitavad viimased andmed, (3) et peaaegu kõigi bakteri ja antimikroobikumiresistentsuse kombinatsioonide nakkus- ja surmajuhtumite arv kasvab märkimisväärselt, eriti tervishoiuasutustes. Hinnanguliselt olid ligikaudu 70 % antibiootikumiresistentsete bakteritega nakatumise juhtudest tervishoiuteenustega seotud nakatumised. Lisaks on aastate jooksul rohkem ilmnenud fungitsiidiresistentsete seente mõju tervisele. |
| --- | --- |

(1)

2022. aasta juulis tunnistas komisjon koos liikmesriikidega, et antimikroobikumiresistentsus on üks kolmest kõige prioriteetsemast terviseohust (1). Hinnanguliselt sureb ELis/EMPs igal aastal antibiootikumide suhtes resistentsete bakterite põhjustatud nakkuse otsesel tagajärjel üle 35 000 inimese (2). Antimikroobikumiresistentsuse mõju tervisele on võrreldav gripi, tuberkuloosi ja HIV/AIDSi mõjude summaga. Üldiselt näitavad viimased andmed, (3) et peaaegu kõigi bakteri ja antimikroobikumiresistentsuse kombinatsioonide nakkus- ja surmajuhtumite arv kasvab märkimisväärselt, eriti tervishoiuasutustes. Hinnanguliselt olid ligikaudu 70 % antibiootikumiresistentsete bakteritega nakatumise juhtudest tervishoiuteenustega seotud nakatumised. Lisaks on aastate jooksul rohkem ilmnenud fungitsiidiresistentsete seente mõju tervisele.

| (2) | Antimikroobikumiresistentsusel on tõsised tagajärjed tervishoiusüsteemidele inimeste tervise osas ja tugev majanduslik mõju. Vähendades nakkushaiguste ennetamise ja ravi võimekust, ohustab antimikroobikumiresistentsus muu hulgas kirurgiliste operatsioonide tegemise võimalusi, immuunpuudulikkusega patsientide ravi, elundite siirdamist ja vähiravi. See põhjustab ELi/EMP riikide tervishoiusüsteemidele suuri kulusid (4). Antimikroobikumiresistentsus on ka oht toiduohutusele ja toiduga kindlustatusele, kuna see mõjutab loomade tervist ja tootmissüsteeme. |
| --- | --- |

(2)

Antimikroobikumiresistentsusel on tõsised tagajärjed tervishoiusüsteemidele inimeste tervise osas ja tugev majanduslik mõju. Vähendades nakkushaiguste ennetamise ja ravi võimekust, ohustab antimikroobikumiresistentsus muu hulgas kirurgiliste operatsioonide tegemise võimalusi, immuunpuudulikkusega patsientide ravi, elundite siirdamist ja vähiravi. See põhjustab ELi/EMP riikide tervishoiusüsteemidele suuri kulusid (4). Antimikroobikumiresistentsus on ka oht toiduohutusele ja toiduga kindlustatusele, kuna see mõjutab loomade tervist ja tootmissüsteeme.

| (3) | Antimikroobikumiresistentsus on terviseühtsuse küsimus, mis tähendab, et see hõlmab inimeste, loomade ja taimede tervist ning keskkonda ning on mitmetahuline piiriülene terviseoht, millega ei saa tegeleda üks sektor iseseisvalt või üksikud riigid eraldi. Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemine nõuab kõrgetasemelist sektoriteülest ja riikidevahelist koostööd, sealhulgas ülemaailmsel tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Antimikroobikumiresistentsus on terviseühtsuse küsimus, mis tähendab, et see hõlmab inimeste, loomade ja taimede tervist ning keskkonda ning on mitmetahuline piiriülene terviseoht, millega ei saa tegeleda üks sektor iseseisvalt või üksikud riigid eraldi. Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemine nõuab kõrgetasemelist sektoriteülest ja riikidevahelist koostööd, sealhulgas ülemaailmsel tasandil.

| (4) | Komisjoni 29. juuni 2017. aasta teatises „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“ (edaspidi „2017. aasta antimikroobikumiresistentsuse vastane tegevuskava“) (5) on esitatud üle 70 meetme, mis puudutavad inimeste ja loomade tervist ning keskkonda ning mille edusamme on korrapäraselt jälgitud (6). Siiski on vaja võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige inimeste tervise ja keskkonna valdkonnas, ning selleks on vaja, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid nendele valdkondadele rohkem tähelepanu, näiteks käesoleva soovituse kaudu. Sellega seoses aitavad antimikroobikumiresistentsuse vastasele tööle kaasa nõukogu 14. juuni 2019. aasta järeldused, mis käsitlevad järgmisi samme eesmärgi suunas muuta EL parimate antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse tavadega piirkonnaks, (7) ning nõukogu 7. detsembri 2021. aasta järeldused Euroopa terviseliidu tugevdamise kohta (8). |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 29. juuni 2017. aasta teatises „Euroopa terviseühtsuse tegevuskava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks“ (edaspidi „2017. aasta antimikroobikumiresistentsuse vastane tegevuskava“) (5) on esitatud üle 70 meetme, mis puudutavad inimeste ja loomade tervist ning keskkonda ning mille edusamme on korrapäraselt jälgitud (6). Siiski on vaja võtta täiendavaid meetmeid, eelkõige inimeste tervise ja keskkonna valdkonnas, ning selleks on vaja, et komisjon ja liikmesriigid pööraksid nendele valdkondadele rohkem tähelepanu, näiteks käesoleva soovituse kaudu. Sellega seoses aitavad antimikroobikumiresistentsuse vastasele tööle kaasa nõukogu 14. juuni 2019. aasta järeldused, mis käsitlevad järgmisi samme eesmärgi suunas muuta EL parimate antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse tavadega piirkonnaks, (7) ning nõukogu 7. detsembri 2021. aasta järeldused Euroopa terviseliidu tugevdamise kohta (8).

| (5) | Programm „EL tervise heaks“ (9) pakub märkimisväärseid investeeringuid antimikroobikumiresistentsuse vastasesse võitlusse, eelkõige otsetoetuste kaudu liikmesriikide ametiasutustele antimikroobikumiresistentsuse vastaste meetmete rakendamiseks, toetades liikmesriike muu hulgas terviseühtsuse põhimõttest lähtuvate riiklike antimikroobikumiresistentsuse vastaste tegevuskavade rakendamisel, nii keskkonnatekkeste kui ka tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamisel ja tõrjel, ning antimikroobikumiresistentsuse vältimise strateegiate rakendamisel. See peaks toetama käesoleva nõukogu soovituse järelmeetmeid liikmesriikides. Programmist „Euroopa horisont“ (10) toetatakse teadus- ja innovatsioonimeetmeid ning terviseühtsuse põhimõtte kohast antimikroobikumiresistentsuse alast partnerlust, (11) samal ajal kui Euroopa Investeerimispanga rahastamine (12) ja tehnilise toe instrumendist antav abi (13) võiks anda täiendavat toetust käesoleva nõukogu soovituse rakendamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Programm „EL tervise heaks“ (9) pakub märkimisväärseid investeeringuid antimikroobikumiresistentsuse vastasesse võitlusse, eelkõige otsetoetuste kaudu liikmesriikide ametiasutustele antimikroobikumiresistentsuse vastaste meetmete rakendamiseks, toetades liikmesriike muu hulgas terviseühtsuse põhimõttest lähtuvate riiklike antimikroobikumiresistentsuse vastaste tegevuskavade rakendamisel, nii keskkonnatekkeste kui ka tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamisel ja tõrjel, ning antimikroobikumiresistentsuse vältimise strateegiate rakendamisel. See peaks toetama käesoleva nõukogu soovituse järelmeetmeid liikmesriikides. Programmist „Euroopa horisont“ (10) toetatakse teadus- ja innovatsioonimeetmeid ning terviseühtsuse põhimõtte kohast antimikroobikumiresistentsuse alast partnerlust, (11) samal ajal kui Euroopa Investeerimispanga rahastamine (12) ja tehnilise toe instrumendist antav abi (13) võiks anda täiendavat toetust käesoleva nõukogu soovituse rakendamiseks.

| (6) | Terviseühtsuse põhimõttest lähtuvad riiklikud antimikroobikumiresistentsuse vastased tegevuskavad on olulised selleks, et reageerida antimikroobikumiresistentsusele kooskõlastatult kõigis sektorites. ÜRO Peaassamblee 2016. aasta kõrgetasemelisel antimikroobikumiresistentsuse teemalisel kohtumisel vastu võetud poliitilises deklaratsioonis (14) kohustusid liikmesriigid tegema tööd riiklikul, piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil, et töötada vastavalt maailma terviseassamblee resolutsioonile 68.7 välja mitut valdkonda hõlmavad tegevuskavad kooskõlas terviseühtsuse põhimõttega ja üleilmse antimikroobikumiresistentsuse vastase tegevuskavaga (15). Nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldustes (16) kutsuti liikmesriike üles kehtestama enne 2017. aasta keskpaika antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemise riiklik tegevuskava, mis lähtub terviseühtsuse põhimõttest ja on kooskõlas WHO ülemaailmse antimikroobikumiresistentsuse vastase tegevuskava eesmärkidega. |
| --- | --- |

(6)

Terviseühtsuse põhimõttest lähtuvad riiklikud antimikroobikumiresistentsuse vastased tegevuskavad on olulised selleks, et reageerida antimikroobikumiresistentsusele kooskõlastatult kõigis sektorites. ÜRO Peaassamblee 2016. aasta kõrgetasemelisel antimikroobikumiresistentsuse teemalisel kohtumisel vastu võetud poliitilises deklaratsioonis (14) kohustusid liikmesriigid tegema tööd riiklikul, piirkondlikul ja ülemaailmsel tasandil, et töötada vastavalt maailma terviseassamblee resolutsioonile 68.7 välja mitut valdkonda hõlmavad tegevuskavad kooskõlas terviseühtsuse põhimõttega ja üleilmse antimikroobikumiresistentsuse vastase tegevuskavaga (15). Nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldustes (16) kutsuti liikmesriike üles kehtestama enne 2017. aasta keskpaika antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemise riiklik tegevuskava, mis lähtub terviseühtsuse põhimõttest ja on kooskõlas WHO ülemaailmse antimikroobikumiresistentsuse vastase tegevuskava eesmärkidega.

| (7) | 18. oktoobri 2022. aasta ülevaatearuandes (17) leidis komisjon, et kuigi riiklikud tegevuskavad olid kehtestatud kõigis liikmesriikides, kusjuures enamik neist põhines vähemalt teataval määral terviseühtsuse põhimõttel, erinesid märkimisväärselt nende tegevuskavade sisu ja üksikasjad. Samuti järeldas komisjon, et paljud liikmesriigid peaksid rohkem järgima terviseühtsuse põhimõtet, eelkõige seoses keskkonnameetmetega, mis sageli puuduvad või ei ole hästi välja arendatud. Sellised põhikomponendid nagu toimimist, seiret ja hindamist käsitlevad osad ei olnud üldiselt riiklikes tegevuskavades hästi välja töötatud ega ka seotud dokumentides kättesaadavad. Pealegi puudus riiklikes tegevuskavades enamasti teave eelarve kohta. Need asjaolud tekitavad mureküsimusi seoses riiklike tegevuskavade jätkusuutliku rakendamisega ja liikmesriikides strateegiliste eesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks kehtestatud meetmetega. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et neil on terviseühtsuse põhimõttel rajanev riiklik tegevuskava, mis põhineb asjakohasel struktuuril, seirel ja ressurssidel. |
| --- | --- |

(7)

18. oktoobri 2022. aasta ülevaatearuandes (17) leidis komisjon, et kuigi riiklikud tegevuskavad olid kehtestatud kõigis liikmesriikides, kusjuures enamik neist põhines vähemalt teataval määral terviseühtsuse põhimõttel, erinesid märkimisväärselt nende tegevuskavade sisu ja üksikasjad. Samuti järeldas komisjon, et paljud liikmesriigid peaksid rohkem järgima terviseühtsuse põhimõtet, eelkõige seoses keskkonnameetmetega, mis sageli puuduvad või ei ole hästi välja arendatud. Sellised põhikomponendid nagu toimimist, seiret ja hindamist käsitlevad osad ei olnud üldiselt riiklikes tegevuskavades hästi välja töötatud ega ka seotud dokumentides kättesaadavad. Pealegi puudus riiklikes tegevuskavades enamasti teave eelarve kohta. Need asjaolud tekitavad mureküsimusi seoses riiklike tegevuskavade jätkusuutliku rakendamisega ja liikmesriikides strateegiliste eesmärkide tulemuslikuks saavutamiseks kehtestatud meetmetega. Seepärast peaksid liikmesriigid tagama, et neil on terviseühtsuse põhimõttel rajanev riiklik tegevuskava, mis põhineb asjakohasel struktuuril, seirel ja ressurssidel.

| (8) | Antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide tarbimise usaldusväärne jälgimine ja seire, sealhulgas suundumuste jälgimine kõigil inimtervise, aga ka veterinaar-, taime- ja keskkonnasektori tasanditel on äärmiselt oluline, et hinnata antimikroobikumiresistentsuse levikut, toetada nende mõistlikku kasutamist ning anda teavet nakkuste ennetamise ja tõrje meetmete kohta. |
| --- | --- |

(8)

Antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide tarbimise usaldusväärne jälgimine ja seire, sealhulgas suundumuste jälgimine kõigil inimtervise, aga ka veterinaar-, taime- ja keskkonnasektori tasanditel on äärmiselt oluline, et hinnata antimikroobikumiresistentsuse levikut, toetada nende mõistlikku kasutamist ning anda teavet nakkuste ennetamise ja tõrje meetmete kohta.

| (9) | Antimikroobikumiresistentsuse tekke ja leviku ärahoidmiseks on väga oluline kitsatoimeliste antibiootikumide kättesaadavus. Seetõttu võiksid liikmesriigid võtta konkreetseid meetmeid tarneprobleemide lahendamiseks inim- ja veterinaarvaldkonnas. |
| --- | --- |

(9)

Antimikroobikumiresistentsuse tekke ja leviku ärahoidmiseks on väga oluline kitsatoimeliste antibiootikumide kättesaadavus. Seetõttu võiksid liikmesriigid võtta konkreetseid meetmeid tarneprobleemide lahendamiseks inim- ja veterinaarvaldkonnas.

| (10) | Liikmesriigid peavad koguma asjakohaseid ja võrreldavaid andmeid mikroobivastaste veterinaarravimite müügimahu ja mikroobivastaste ravimite kasutamise kohta loomaliikide kaupa (18). Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2371 (19) kohaldamine ja rakendamine võimaldab parandada võrreldavate ja ühilduvate andmete ja teabe kogumist antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide tarbimise kohta, on vaja liikmesriikide täiendavaid meetmeid, et kõrvaldada olemasolevad jälgimis- ja seirelüngad ning tagada nii antimikroobikumiresistentsust kui ka antimikroobikumide tarbimist käsitlevate andmete täielikkus kõigil tasanditel, sealhulgas soovitades esitada andmeid ning töötades välja antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide tarbimise jälgimise integreeritud süsteemid, mis hõlmavad inimeste, loomade ja taimede tervist ning toitu, reovett ja keskkonda. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peavad koguma asjakohaseid ja võrreldavaid andmeid mikroobivastaste veterinaarravimite müügimahu ja mikroobivastaste ravimite kasutamise kohta loomaliikide kaupa (18). Kuigi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2022/2371 (19) kohaldamine ja rakendamine võimaldab parandada võrreldavate ja ühilduvate andmete ja teabe kogumist antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide tarbimise kohta, on vaja liikmesriikide täiendavaid meetmeid, et kõrvaldada olemasolevad jälgimis- ja seirelüngad ning tagada nii antimikroobikumiresistentsust kui ka antimikroobikumide tarbimist käsitlevate andmete täielikkus kõigil tasanditel, sealhulgas soovitades esitada andmeid ning töötades välja antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide tarbimise jälgimise integreeritud süsteemid, mis hõlmavad inimeste, loomade ja taimede tervist ning toitu, reovett ja keskkonda.

| (11) | Kuigi teadmised antimikroobikumiresistentsuse tekke ja leviku kohta patogeenide kokkupuute tõttu taimekaitsevahendite ja biotsiididega on endiselt lünklikud, tuleks sellise resistentsuse tekke riski arvesse võtta taimekaitsevahendite ja biotsiidide ohutuse hindamisel ja neid puudutavate otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

(11)

Kuigi teadmised antimikroobikumiresistentsuse tekke ja leviku kohta patogeenide kokkupuute tõttu taimekaitsevahendite ja biotsiididega on endiselt lünklikud, tuleks sellise resistentsuse tekke riski arvesse võtta taimekaitsevahendite ja biotsiidide ohutuse hindamisel ja neid puudutavate otsuste tegemisel.

| (12) | Kuigi antimikroobikumiresistentsuse keskkonnamõõtmele on pööratud suhteliselt vähem tähelepanu kui inimeste või loomade tervist mõjutavale antimikroobikumiresistentsusele, näitab üha rohkem tõendeid, et looduskeskkond võib olla suur resistentsete mikroobide reservuaar ja tekkekoht. Kooskõlas terviseühtsuse põhimõttega on oluline teha antimikroobikumiresistentsuse keskkonnaseiret põhjavees ja pinnavees, sealhulgas rannikuvetes, reovees ja põllumajandusmuldades, et paremini mõista keskkonnas esinevate antimikroobikumijääkide rolli antimikroobikumiresistentsuse tekkimisel ja levikul, keskkonna saastatuse taset ja ohtusid inimeste tervisele. Seire on oluline ka kliiniliste andmete täiendamiseks, kuna proovid võetakse suurest üldkogumist. |
| --- | --- |

(12)

Kuigi antimikroobikumiresistentsuse keskkonnamõõtmele on pööratud suhteliselt vähem tähelepanu kui inimeste või loomade tervist mõjutavale antimikroobikumiresistentsusele, näitab üha rohkem tõendeid, et looduskeskkond võib olla suur resistentsete mikroobide reservuaar ja tekkekoht. Kooskõlas terviseühtsuse põhimõttega on oluline teha antimikroobikumiresistentsuse keskkonnaseiret põhjavees ja pinnavees, sealhulgas rannikuvetes, reovees ja põllumajandusmuldades, et paremini mõista keskkonnas esinevate antimikroobikumijääkide rolli antimikroobikumiresistentsuse tekkimisel ja levikul, keskkonna saastatuse taset ja ohtusid inimeste tervisele. Seire on oluline ka kliiniliste andmete täiendamiseks, kuna proovid võetakse suurest üldkogumist.

| (13) | Ravimite jääke leidub laialdaselt põhjavees ja pinnavees, sealhulgas rannikuvetes ja pinnases ning mitmed avaldatud uuringud näitavad, et antibiootikumijäägid võivad aidata kaasa antimikroobikumiresistentsuse tekkele. Antimikroobikumiresistentsuse geenide ja resistentsete organismide võimalikud keskkonda pääsemise kohad on reoveepuhastid. |
| --- | --- |

(13)

Ravimite jääke leidub laialdaselt põhjavees ja pinnavees, sealhulgas rannikuvetes ja pinnases ning mitmed avaldatud uuringud näitavad, et antibiootikumijäägid võivad aidata kaasa antimikroobikumiresistentsuse tekkele. Antimikroobikumiresistentsuse geenide ja resistentsete organismide võimalikud keskkonda pääsemise kohad on reoveepuhastid.

| (14) | Kuigi komisjoni 2022. aasta sügise ettepanekute eesmärk on tugevdada antimikroobikumiresistentsuse keskkonnaseiret põhjavees ja pinnavees, sealhulgas rannikuvetes, reovees ja põllumajandusmuldades, (20) on tunnistatud vajadust töötada keskkonna- ja muude jälgimissüsteemide jaoks välja integreeritud, terviseühtsuse põhimõttel rajanev lähenemine antimikroobikumiresistentsusele (21). Inimestel, loomadel, taimedel, toidus, reovees ja keskkonnas esinevate ravimiresistentsete mikroorganismide leidude integreeritud jälgimine on vajalik, et kiiresti avastada ja ennetada haiguspuhanguid ning võidelda antimikroobikumiresistentsuse vastu kõigis sektorites. Tihedam koostöö nende sektorite vahel võib anda ka rahalist kokkuhoidu. Selle töö käigus jagatakse sektorite vahel andmeid ja teavet, et võidelda antimikroobikumiresistentsuse vastu tõhusamalt ja koordineeritumalt. Nende seiresüsteemide kaudu asjakohastel haldustasanditel saadud andmed saavad parandada arusaamist antimikroobikumiresistentsuse keerukast epidemioloogiast, et suunata poliitilisi soovitusi ja töötada välja algatusi, reageerimaks antimikroobikumiresistentsusega seotud riskidele enne, kui neist saavad ulatuslikud hädaolukorrad. |
| --- | --- |

(14)

Kuigi komisjoni 2022. aasta sügise ettepanekute eesmärk on tugevdada antimikroobikumiresistentsuse keskkonnaseiret põhjavees ja pinnavees, sealhulgas rannikuvetes, reovees ja põllumajandusmuldades, (20) on tunnistatud vajadust töötada keskkonna- ja muude jälgimissüsteemide jaoks välja integreeritud, terviseühtsuse põhimõttel rajanev lähenemine antimikroobikumiresistentsusele (21). Inimestel, loomadel, taimedel, toidus, reovees ja keskkonnas esinevate ravimiresistentsete mikroorganismide leidude integreeritud jälgimine on vajalik, et kiiresti avastada ja ennetada haiguspuhanguid ning võidelda antimikroobikumiresistentsuse vastu kõigis sektorites. Tihedam koostöö nende sektorite vahel võib anda ka rahalist kokkuhoidu. Selle töö käigus jagatakse sektorite vahel andmeid ja teavet, et võidelda antimikroobikumiresistentsuse vastu tõhusamalt ja koordineeritumalt. Nende seiresüsteemide kaudu asjakohastel haldustasanditel saadud andmed saavad parandada arusaamist antimikroobikumiresistentsuse keerukast epidemioloogiast, et suunata poliitilisi soovitusi ja töötada välja algatusi, reageerimaks antimikroobikumiresistentsusega seotud riskidele enne, kui neist saavad ulatuslikud hädaolukorrad.

| (15) | Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemisele aitavad kaasa tugev nakkuste ennetamine ja tõrje, eelkõige aktiivraviasutustes, näiteks haiglates ja pikaajalise hoolduse asutustes. COVID-19 pandeemia suurendas teadlikkust nakkuste ennetamisest ja tõrjest, sealhulgas hügieenimeetmetest, et vähendada mikroobide, sealhulgas resistentsete mikroobide levikut. Kuna aga üle 70 % antimikroobikumiresistentsuse juhtudest on tingitud tervishoiuteenustega seotud nakkustest, (22) on vaja paremini tagada nakkuste ennetamise ja tõrje kõrge tase. See hõlmab ka patsiendi ohutuse kõrget taset. Riiklike meetmete võtmisel võib arvesse võtta Maailma Terviseorganisatsiooni tööd nakkuste ennetamise ja tõrje, kätehügieeni ja patsiendi ohutuse valdkonnas (23) (24) (25). |
| --- | --- |

(15)

Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemisele aitavad kaasa tugev nakkuste ennetamine ja tõrje, eelkõige aktiivraviasutustes, näiteks haiglates ja pikaajalise hoolduse asutustes. COVID-19 pandeemia suurendas teadlikkust nakkuste ennetamisest ja tõrjest, sealhulgas hügieenimeetmetest, et vähendada mikroobide, sealhulgas resistentsete mikroobide levikut. Kuna aga üle 70 % antimikroobikumiresistentsuse juhtudest on tingitud tervishoiuteenustega seotud nakkustest, (22) on vaja paremini tagada nakkuste ennetamise ja tõrje kõrge tase. See hõlmab ka patsiendi ohutuse kõrget taset. Riiklike meetmete võtmisel võib arvesse võtta Maailma Terviseorganisatsiooni tööd nakkuste ennetamise ja tõrje, kätehügieeni ja patsiendi ohutuse valdkonnas (23) (24) (25).

| (16) | Kuigi on hästi teada, et antimikroobikumide väärkasutamine nii inimestel kui ka loomadel on antimikroobikumiresistentsuse suurenemise üks peamisi põhjusi, on liikmesriikides järjepidevalt teatatud puudustest antimikroobikumiresistentsuse vältimise kõrgetasemelise järelevalve tagamisel. Et vähendada antimikroobikumiresistentsuse teket ja levikut, on oluline antimikroobikumide mõistlik kasutamine ning nakkuste ennetuse ja tõrje kõrge tase ambulatoorses ravis, haiglates ja pikaajalise hoolduse asutustes. Käesolev soovitus täiendab nõukogu 15. novembri 2001. aasta soovitust antimikroobsete ainete mõistliku kasutamise kohta inimtervishoius, (26) nõukogu 9. juuni 2009. aasta soovitust, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet, (27) ning 2017. aasta suuniseid antimikroobikumide mõistliku kasutamise kohta inimtervishoius (28). Samuti täiendab see ravimeid käsitlevate liidu õigusaktide läbivaatamist, mille raames tehakse ettepanek lisada inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate liidu eeskirjade läbivaadatud direktiivi (29) konkreetsed reguleerivad meetmed, millega soodustatakse antimikroobikumide mõistlikku kasutamist. |
| --- | --- |

(16)

Kuigi on hästi teada, et antimikroobikumide väärkasutamine nii inimestel kui ka loomadel on antimikroobikumiresistentsuse suurenemise üks peamisi põhjusi, on liikmesriikides järjepidevalt teatatud puudustest antimikroobikumiresistentsuse vältimise kõrgetasemelise järelevalve tagamisel. Et vähendada antimikroobikumiresistentsuse teket ja levikut, on oluline antimikroobikumide mõistlik kasutamine ning nakkuste ennetuse ja tõrje kõrge tase ambulatoorses ravis, haiglates ja pikaajalise hoolduse asutustes. Käesolev soovitus täiendab nõukogu 15. novembri 2001. aasta soovitust antimikroobsete ainete mõistliku kasutamise kohta inimtervishoius, (26) nõukogu 9. juuni 2009. aasta soovitust, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet, (27) ning 2017. aasta suuniseid antimikroobikumide mõistliku kasutamise kohta inimtervishoius (28). Samuti täiendab see ravimeid käsitlevate liidu õigusaktide läbivaatamist, mille raames tehakse ettepanek lisada inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate liidu eeskirjade läbivaadatud direktiivi (29) konkreetsed reguleerivad meetmed, millega soodustatakse antimikroobikumide mõistlikku kasutamist.

| (17) | Antimikroobikumiresistentsus suurendab loomade haigestumust ja suremust. See ohustab loomade tervist ja heaolu ning seega ka loomade tootlikkust ning sellel on põllumajandussektoris suur sotsiaal-majanduslik mõju. Loomade tervis ja heaolu, eelkõige toidu tootmiseks kasvatatavate loomade tervis ja heaolu mõjutavad toiduahela ohutust. Loomade hea tervise ja heaolu tagamine parandab nende vastupanuvõimet ja muudab nad haiguste suhtes vähem vastuvõtlikuks, mis aitab vähendada antimikroobikumide kasutamist. |
| --- | --- |

(17)

Antimikroobikumiresistentsus suurendab loomade haigestumust ja suremust. See ohustab loomade tervist ja heaolu ning seega ka loomade tootlikkust ning sellel on põllumajandussektoris suur sotsiaal-majanduslik mõju. Loomade tervis ja heaolu, eelkõige toidu tootmiseks kasvatatavate loomade tervis ja heaolu mõjutavad toiduahela ohutust. Loomade hea tervise ja heaolu tagamine parandab nende vastupanuvõimet ja muudab nad haiguste suhtes vähem vastuvõtlikuks, mis aitab vähendada antimikroobikumide kasutamist.

| (18) | Reoveesetete ja sõnniku kasutamine väetistena põllumajandusmullas võib tekitada antimikroobikumiresistentsust keskkonda levivate antimikroobikumiresistentsete bakterite ja antimikroobikumiresistentsete geenide kaudu ning see saastab toiduahelat veelgi enam. Kuigi vaja on rohkem andmeid ja olemasolevate andmete täpsustamist, on soovitatav võtta kasutusele mõistlikud sõnnikukäitlemise tavad. |
| --- | --- |

(18)

Reoveesetete ja sõnniku kasutamine väetistena põllumajandusmullas võib tekitada antimikroobikumiresistentsust keskkonda levivate antimikroobikumiresistentsete bakterite ja antimikroobikumiresistentsete geenide kaudu ning see saastab toiduahelat veelgi enam. Kuigi vaja on rohkem andmeid ja olemasolevate andmete täpsustamist, on soovitatav võtta kasutusele mõistlikud sõnnikukäitlemise tavad.

| (19) | Tõhus viis antimikroobikumiresistentsuse ennetamise ja vähendamisega seotud eesmärkide saavutamiseks kindlaksmääratud aja jooksul ja edusammude jälgimiseks on konkreetsete mõõdetavate eesmärkide seadmine (30). Antimikroobikumiresistentsusega seotud eesmärkide üle on peetud arutelusid rahvusvahelisel tasandil, näiteks antimikroobikumiresistentsuse üleatlandilise töörühma, (31) ÜRO kestliku arengu eesmärkide toetusrühma (32) ja G7 (33) raames. |
| --- | --- |

(19)

Tõhus viis antimikroobikumiresistentsuse ennetamise ja vähendamisega seotud eesmärkide saavutamiseks kindlaksmääratud aja jooksul ja edusammude jälgimiseks on konkreetsete mõõdetavate eesmärkide seadmine (30). Antimikroobikumiresistentsusega seotud eesmärkide üle on peetud arutelusid rahvusvahelisel tasandil, näiteks antimikroobikumiresistentsuse üleatlandilise töörühma, (31) ÜRO kestliku arengu eesmärkide toetusrühma (32) ja G7 (33) raames.

| (20) | Kuigi strateegias „Talust taldrikule“ (34) ja nullsaaste tegevuskavas (35) on seatud eesmärk vähendada 2030. aastaks ELis põllumajandusloomadel ja vesiviljeluses kasutamiseks ette nähtud antimikroobikumide kogumüüki 50 % ning ühise põllumajanduspoliitika toetusmeetmete kaudu tuleks jälgida antimikroobikumide vähendatud kasutamist põllumajandusloomadel, (36) ei ole ELi tasandil praegu kehtestatud antimikroobikumiresistentsusega seotud eesmärki inimtervishoiu sektoris. Komisjon on koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) kavandanud nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil konkreetsed eesmärgid antimikroobikumide tarbetu kasutamise vähendamiseks. Liikmesriikide tasandil soovitatud eesmärkides on hoolikalt arvesse võetud iga riigi olukorda ning praeguseid antimikroobikumide tarbimise eri tasemeid ja peamiste resistentsete patogeenide levikut. Need eesmärgid näitavad, kui palju peaks iga liikmesriik pingutama ELi ühiste eesmärkide saavutamiseks, kahjustamata seejuures patsientide tervist ja ohutust. Samuti võimaldavad need vajaduse korral sihipärast toetust ja tulevastel aastatel tehtavate edusammude jälgimist. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi strateegias „Talust taldrikule“ (34) ja nullsaaste tegevuskavas (35) on seatud eesmärk vähendada 2030. aastaks ELis põllumajandusloomadel ja vesiviljeluses kasutamiseks ette nähtud antimikroobikumide kogumüüki 50 % ning ühise põllumajanduspoliitika toetusmeetmete kaudu tuleks jälgida antimikroobikumide vähendatud kasutamist põllumajandusloomadel, (36) ei ole ELi tasandil praegu kehtestatud antimikroobikumiresistentsusega seotud eesmärki inimtervishoiu sektoris. Komisjon on koos Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusega (ECDC) kavandanud nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil konkreetsed eesmärgid antimikroobikumide tarbetu kasutamise vähendamiseks. Liikmesriikide tasandil soovitatud eesmärkides on hoolikalt arvesse võetud iga riigi olukorda ning praeguseid antimikroobikumide tarbimise eri tasemeid ja peamiste resistentsete patogeenide levikut. Need eesmärgid näitavad, kui palju peaks iga liikmesriik pingutama ELi ühiste eesmärkide saavutamiseks, kahjustamata seejuures patsientide tervist ja ohutust. Samuti võimaldavad need vajaduse korral sihipärast toetust ja tulevastel aastatel tehtavate edusammude jälgimist.

| (21) | Antimikroobikumide tarbimist ja antimikroobikumiresistentsust käsitlevate soovituslike eesmärkide kehtestamine ELi tasandil on kasulik vahend edusammude saavutamiseks ja arengu jälgimiseks nii antimikroobikumiresistentsust mõjutavate aluspõhjuste osas, milleks on eelkõige antimikroobikumide tarbimine, kui ka antimikroobikumiresistentsuse leviku osas, eelkõige seoses patogeenidega, mis kujutavad endast suurimat koormust ja ohtu rahvatervisele ELis. Soovituslikud eesmärgid põhinevad olemasolevatel andmetel, mis on esitatud 2019. aastal tehtud ELi seire raames (37). 2019. aasta valiti võrdlusaluseks, kuna 2020. ja 2021. aasta olukorda peetakse COVID-19 pandeemia ja kehtestatud ebatavaliste piirangute tõttu erandlikuks ja seega alusena ebasobivaks. Soovituslikud eesmärgid peaksid aitama kaasa ühiste eesmärkide saavutamisele ja neid saab täiendada riiklike eesmärkidega, mis hõlmavad muid antimikroobikumiresistentsusega seotud aspekte, nagu nakkuste ennetamine ja tõrje, antimikroobikumiresistentsuse vältimine, retseptide väljakirjutamise tavad ja koolitus. |
| --- | --- |

(21)

Antimikroobikumide tarbimist ja antimikroobikumiresistentsust käsitlevate soovituslike eesmärkide kehtestamine ELi tasandil on kasulik vahend edusammude saavutamiseks ja arengu jälgimiseks nii antimikroobikumiresistentsust mõjutavate aluspõhjuste osas, milleks on eelkõige antimikroobikumide tarbimine, kui ka antimikroobikumiresistentsuse leviku osas, eelkõige seoses patogeenidega, mis kujutavad endast suurimat koormust ja ohtu rahvatervisele ELis. Soovituslikud eesmärgid põhinevad olemasolevatel andmetel, mis on esitatud 2019. aastal tehtud ELi seire raames (37). 2019. aasta valiti võrdlusaluseks, kuna 2020. ja 2021. aasta olukorda peetakse COVID-19 pandeemia ja kehtestatud ebatavaliste piirangute tõttu erandlikuks ja seega alusena ebasobivaks. Soovituslikud eesmärgid peaksid aitama kaasa ühiste eesmärkide saavutamisele ja neid saab täiendada riiklike eesmärkidega, mis hõlmavad muid antimikroobikumiresistentsusega seotud aspekte, nagu nakkuste ennetamine ja tõrje, antimikroobikumiresistentsuse vältimine, retseptide väljakirjutamise tavad ja koolitus.

| (22) | Eurobaromeetri 2022. aasta eriuuring antimikroobikumiresistentsuse kohta (38) näitab, et inimeste teadmised antibiootikumide kohta on ELis ikka veel puudulikud. Ainult pooled küsitletutest olid teadlikud, et antibiootikumid ei ole tõhusad viiruste vastu. Samuti on liidu kodanike teadlikkus antibiootikumide kohta liikmesriigiti endiselt väga erinev. Lisaks kasutab peaaegu iga kümnes liidu kodanik antibiootikume ilma retseptita. Need tulemused näitavad, et teadmiste edendamiseks ja käitumise muutmiseks on vaja kõigil tasanditel suurendada ja parandada teavitustegevust ja teadlikkuse suurendamist antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide mõistliku kasutamise kohta. |
| --- | --- |

(22)

Eurobaromeetri 2022. aasta eriuuring antimikroobikumiresistentsuse kohta (38) näitab, et inimeste teadmised antibiootikumide kohta on ELis ikka veel puudulikud. Ainult pooled küsitletutest olid teadlikud, et antibiootikumid ei ole tõhusad viiruste vastu. Samuti on liidu kodanike teadlikkus antibiootikumide kohta liikmesriigiti endiselt väga erinev. Lisaks kasutab peaaegu iga kümnes liidu kodanik antibiootikume ilma retseptita. Need tulemused näitavad, et teadmiste edendamiseks ja käitumise muutmiseks on vaja kõigil tasanditel suurendada ja parandada teavitustegevust ja teadlikkuse suurendamist antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide mõistliku kasutamise kohta.

| (23) | Antimikroobikumiresistentsuse vastases võitluses on oluline roll inimeste tervise, veterinaaria-, keskkonna- ja agronoomiasektoris antimikroobikumiresistentsuse, nakkuste ennetamise ja tõrje ning terviseühtsuse põhimõtte valdkonnas töötavate inimeste haridusel, teadlikkusel ja koolitamisel, eelkõige nende rolli tõttu antimikroobikumide mõistliku kasutamise toetajatena ning patsientide ja põllumajandustootjate harijatena. Täiendusõppe programmid ja õppekavad peaksid asjakohase juhul hõlmama kohustuslikke valdkondadevahelisi koolitus- ja pädevuskursusi antimikroobikumiresistentsuse, nakkuste ennetamise ja tõrje, keskkonnariskide, bioturvalisuse ja antimikroobikumiresistentsuse vältimise kohta. |
| --- | --- |

(23)

Antimikroobikumiresistentsuse vastases võitluses on oluline roll inimeste tervise, veterinaaria-, keskkonna- ja agronoomiasektoris antimikroobikumiresistentsuse, nakkuste ennetamise ja tõrje ning terviseühtsuse põhimõtte valdkonnas töötavate inimeste haridusel, teadlikkusel ja koolitamisel, eelkõige nende rolli tõttu antimikroobikumide mõistliku kasutamise toetajatena ning patsientide ja põllumajandustootjate harijatena. Täiendusõppe programmid ja õppekavad peaksid asjakohase juhul hõlmama kohustuslikke valdkondadevahelisi koolitus- ja pädevuskursusi antimikroobikumiresistentsuse, nakkuste ennetamise ja tõrje, keskkonnariskide, bioturvalisuse ja antimikroobikumiresistentsuse vältimise kohta.

| (24) | Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on alates 2017. aasta juulist heaks kiidetud 11 uut antibiootikumi (kas Euroopa Komisjoni või USA Toidu- ja Ravimiameti või mõlema poolt). Kui mõned erandid välja arvata, on äsja heaks kiidetud antibiootikumide kliiniline kasu võrreldes olemasolevate ravimeetoditega piiratud, sest üle 80 % neist kuuluvad olemasolevatesse antibiootikumiklassidesse, mille resistentsusmehhanismid on hästi välja kujunenud ja mille puhul on ette näha resistentsuse kiire teke. Praegu on väljatöötamisel 43 uue toimeainega antibiootikumi ja antibiootikumide kombinatsiooni. Vaid vähesed neist vastavad vähemalt ühele WHO innovatsioonikriteeriumile (st teadaoleva ristresistentsuse puudumine, uus seondumiskoht, uus toimemehhanism ja/või klass). Üldiselt ei ole kliinilise väljatöötamise etapis olevad ja hiljuti heaks kiidetud antibiootikumid piisavad, et lahendada antimikroobikumiresistentsuse tekke ja leviku suurenemisega seotud probleeme. Kuna ei suudeta turustamiseks välja töötada uusi tõhusaid antibiootikume, suureneb antimikroobikumiresistentsuse mõju veelgi. Seetõttu on kiiresti vaja välja töötada ja rakendada uusi stiimuleid. |
| --- | --- |

(24)

Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel on alates 2017. aasta juulist heaks kiidetud 11 uut antibiootikumi (kas Euroopa Komisjoni või USA Toidu- ja Ravimiameti või mõlema poolt). Kui mõned erandid välja arvata, on äsja heaks kiidetud antibiootikumide kliiniline kasu võrreldes olemasolevate ravimeetoditega piiratud, sest üle 80 % neist kuuluvad olemasolevatesse antibiootikumiklassidesse, mille resistentsusmehhanismid on hästi välja kujunenud ja mille puhul on ette näha resistentsuse kiire teke. Praegu on väljatöötamisel 43 uue toimeainega antibiootikumi ja antibiootikumide kombinatsiooni. Vaid vähesed neist vastavad vähemalt ühele WHO innovatsioonikriteeriumile (st teadaoleva ristresistentsuse puudumine, uus seondumiskoht, uus toimemehhanism ja/või klass). Üldiselt ei ole kliinilise väljatöötamise etapis olevad ja hiljuti heaks kiidetud antibiootikumid piisavad, et lahendada antimikroobikumiresistentsuse tekke ja leviku suurenemisega seotud probleeme. Kuna ei suudeta turustamiseks välja töötada uusi tõhusaid antibiootikume, suureneb antimikroobikumiresistentsuse mõju veelgi. Seetõttu on kiiresti vaja välja töötada ja rakendada uusi stiimuleid.

| (25) | Komisjoni eesmärk on parandada meditsiiniliste vastumeetmete valdkonnas valmisolekut ja reageerimist tõsistele piiriülestele ohtudele, eelkõige edendades selleks meditsiinivahendite ja nendega seotud tehnoloogia kõrgetasemelist teadus- ja arendustegevust ning tegeledes turuprobleemidega. Sellega seoses peaks komisjon tegelema antimikroobikumide turutõrkega ning edendama antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks vajalike meditsiiniliste vastumeetmete väljatöötamist ja kättesaadavust, sealhulgas uute ja vanade antimikroobikumide, diagnostika ja resistentsete patogeenide vastaste vaktsiinide puhul. |
| --- | --- |

(25)

Komisjoni eesmärk on parandada meditsiiniliste vastumeetmete valdkonnas valmisolekut ja reageerimist tõsistele piiriülestele ohtudele, eelkõige edendades selleks meditsiinivahendite ja nendega seotud tehnoloogia kõrgetasemelist teadus- ja arendustegevust ning tegeledes turuprobleemidega. Sellega seoses peaks komisjon tegelema antimikroobikumide turutõrkega ning edendama antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks vajalike meditsiiniliste vastumeetmete väljatöötamist ja kättesaadavust, sealhulgas uute ja vanade antimikroobikumide, diagnostika ja resistentsete patogeenide vastaste vaktsiinide puhul.

| (26) | Alates 2017. aasta antimikroobikumiresistentsuse vastase tegevuskava vastuvõtmisest on esitatud mitu ettepanekut uute majandusmudelite kohta uute antimikroobikumide turule toomiseks, muu hulgas JAMRAI järeldustes, (39) milles esitati 31. märtsil 2021 strateegia mitut riiki hõlmavate stiimulite rakendamiseks Euroopas, et edendada antimikroobikumide alast innovatsiooni ja antimikroobikumide kättesaadavust (40). |
| --- | --- |

(26)

Alates 2017. aasta antimikroobikumiresistentsuse vastase tegevuskava vastuvõtmisest on esitatud mitu ettepanekut uute majandusmudelite kohta uute antimikroobikumide turule toomiseks, muu hulgas JAMRAI järeldustes, (39) milles esitati 31. märtsil 2021 strateegia mitut riiki hõlmavate stiimulite rakendamiseks Euroopas, et edendada antimikroobikumide alast innovatsiooni ja antimikroobikumide kättesaadavust (40).

| (27) | Komisjon tellis uuringu antimikroobikumiresistentsuse meditsiiniliste vastumeetmete turuletoomise kohta, (41) milles simuleeritakse nelja liiki erineva rahalise suurusega tõmbemehhanisme antimikroobikumidele juurdepääsu tagamiseks (tulutagatis, turuletoomispreemiad koos tulutagatisega, kindlasummalised turuletoomispreemiad ja maksed vahe-eesmärkide täitmisel) ning nähakse ette võimalused nende ELi tasandil rakendamiseks. |
| --- | --- |

(27)

Komisjon tellis uuringu antimikroobikumiresistentsuse meditsiiniliste vastumeetmete turuletoomise kohta, (41) milles simuleeritakse nelja liiki erineva rahalise suurusega tõmbemehhanisme antimikroobikumidele juurdepääsu tagamiseks (tulutagatis, turuletoomispreemiad koos tulutagatisega, kindlasummalised turuletoomispreemiad ja maksed vahe-eesmärkide täitmisel) ning nähakse ette võimalused nende ELi tasandil rakendamiseks.

| (28) | Programmi „EL tervise heaks“ 2023. aasta tööprogramm (42) pakub suuri investeeringuid antimikroobikumiresistentsuse vastasesse võitlusse, eelkõige erimeetme „Support innovation and access to antimicrobials“ (innovatsiooni ja antimikroobikumidele juurdepääsu toetamine) kaudu (43). Nende investeeringute abil saab luua võrgustiku, mis toetab komisjoni ja liikmesriike meditsiiniliste vastumeetmete hanke (hangete) ettevalmistamisel ja rakendamisel, ning samuti sihipäraste antimikroobikumiresistentsuse meditsiiniliste vastumeetmete varude tootmisel või neile juurdepääsul. |
| --- | --- |

(28)

Programmi „EL tervise heaks“ 2023. aasta tööprogramm (42) pakub suuri investeeringuid antimikroobikumiresistentsuse vastasesse võitlusse, eelkõige erimeetme „Support innovation and access to antimicrobials“ (innovatsiooni ja antimikroobikumidele juurdepääsu toetamine) kaudu (43). Nende investeeringute abil saab luua võrgustiku, mis toetab komisjoni ja liikmesriike meditsiiniliste vastumeetmete hanke (hangete) ettevalmistamisel ja rakendamisel, ning samuti sihipäraste antimikroobikumiresistentsuse meditsiiniliste vastumeetmete varude tootmisel või neile juurdepääsul.

| (29) | Programmidest „Horisont 2020“ ja „Euroopa horisont“ toetatavad teadus- ja innovatsioonimeetmed on antimikroobikumiresistentsuse vastaste meetmete väljatöötamisel, hindamisel ja rakendamisel keskse tähtsusega. Jätkuv toetus ja koostöö on endiselt väga olulised, et tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni mõju resistentsete patogeenide põhjustatud nakkuste avastamisele, ennetusele ja ravile, ning see toetus ja koostöö tuleks tagada. |
| --- | --- |

(29)

Programmidest „Horisont 2020“ ja „Euroopa horisont“ toetatavad teadus- ja innovatsioonimeetmed on antimikroobikumiresistentsuse vastaste meetmete väljatöötamisel, hindamisel ja rakendamisel keskse tähtsusega. Jätkuv toetus ja koostöö on endiselt väga olulised, et tugevdada teadusuuringute ja innovatsiooni mõju resistentsete patogeenide põhjustatud nakkuste avastamisele, ennetusele ja ravile, ning see toetus ja koostöö tuleks tagada.

| (30) | Vaktsiinid on kulutõhusad võimsad vahendid nakkushaiguste ennetamiseks nii inimestel kui ka loomadel ning võivad seetõttu piirata antimikroobikumiresistentsuse levikut ja vähendada antimikroobikumide kasutamist. Seepärast on vaja edendada nii vaktsineerimist kui ka vaktsiinide väljatöötamist, kättesaadavust ja neile juurdepääsu. |
| --- | --- |

(30)

Vaktsiinid on kulutõhusad võimsad vahendid nakkushaiguste ennetamiseks nii inimestel kui ka loomadel ning võivad seetõttu piirata antimikroobikumiresistentsuse levikut ja vähendada antimikroobikumide kasutamist. Seepärast on vaja edendada nii vaktsineerimist kui ka vaktsiinide väljatöötamist, kättesaadavust ja neile juurdepääsu.

| (31) | Liikmesriikide valdkondadevaheline koostöö ja sidusrühmade kaasamine on väga olulised, et tagada terviseühtsuse põhimõtte kohaste antimikroobikumiresistentsuse alaste poliitikameetmete ja tegevuste täielik ja tõhus rakendamine, ning tehakse ettepanek seda koostööd tõhustada, eelkõige ELi antimikroobikumiresistentsusega tegeleva terviseühtsuse võrgustiku kaudu (44). |
| --- | --- |

(31)

Liikmesriikide valdkondadevaheline koostöö ja sidusrühmade kaasamine on väga olulised, et tagada terviseühtsuse põhimõtte kohaste antimikroobikumiresistentsuse alaste poliitikameetmete ja tegevuste täielik ja tõhus rakendamine, ning tehakse ettepanek seda koostööd tõhustada, eelkõige ELi antimikroobikumiresistentsusega tegeleva terviseühtsuse võrgustiku kaudu (44).

| (32) | Liidu ametite (Euroopa Toiduohutusamet (EFSA), (45) Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) (46) ja Euroopa Ravimiamet (EMA) (47)) vahelist kõrgetasemelist koostööd tuleks tugevdada ja laiendada, et hõlmata sellesse Euroopa Keskkonnaamet (EEA) (48) ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA), (49) tagamaks sidus, terviseühtsuse põhimõtetel põhinev ja tõendipõhine reageerimine antimikroobikumiresistentsusele. |
| --- | --- |

(32)

Liidu ametite (Euroopa Toiduohutusamet (EFSA), (45) Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (ECDC) (46) ja Euroopa Ravimiamet (EMA) (47)) vahelist kõrgetasemelist koostööd tuleks tugevdada ja laiendada, et hõlmata sellesse Euroopa Keskkonnaamet (EEA) (48) ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA), (49) tagamaks sidus, terviseühtsuse põhimõtetel põhinev ja tõendipõhine reageerimine antimikroobikumiresistentsusele.

| (33) | Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemine terviseühtsuse põhimõtte kontekstis on üheks prioriteediks ELi üleilmses tervisestrateegias, (50) sealhulgas antimikroobikumiresistentsusega seotud konkreetsete sätete lisamise kaudu WHO pandeemia ennetamist, selleks valmisolekut ja sellele reageerimist käsitleva rahvusvahelise võimaliku kokkuleppe (51) üle peetavate läbirääkimiste kontekstis. Antimikroobikumiresistentsusele pööratud ülemaailmse tähelepanu kasvades on vaja edendada rahvusvahelist koostööd, et tagada ülemaailmse kogukonna koordineeritud reageerimine ja suunata piisav toetus ülemaailmsel ja piirkondlikul tasandil kehtestatud rahastamis-, teadus- ja poliitiliste jõupingutuste prioriteetidesse. Sellega seoses tuleks teha tõhustatud koostööd eelkõige ÜRO, G7 ja G20 raames ning neljapoolse liiduga (ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO), (52) ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), (53) Maailma Loomatervise Organisatsioon (WOAH) (54) ja Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) (55)). Käesolev soovitus ei piira vajadust kehtestada liidu seisukohad kooskõlas aluslepingutes sätestatud menetlustega, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel võetavate nõukogu otsustega. |
| --- | --- |

(33)

Antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemine terviseühtsuse põhimõtte kontekstis on üheks prioriteediks ELi üleilmses tervisestrateegias, (50) sealhulgas antimikroobikumiresistentsusega seotud konkreetsete sätete lisamise kaudu WHO pandeemia ennetamist, selleks valmisolekut ja sellele reageerimist käsitleva rahvusvahelise võimaliku kokkuleppe (51) üle peetavate läbirääkimiste kontekstis. Antimikroobikumiresistentsusele pööratud ülemaailmse tähelepanu kasvades on vaja edendada rahvusvahelist koostööd, et tagada ülemaailmse kogukonna koordineeritud reageerimine ja suunata piisav toetus ülemaailmsel ja piirkondlikul tasandil kehtestatud rahastamis-, teadus- ja poliitiliste jõupingutuste prioriteetidesse. Sellega seoses tuleks teha tõhustatud koostööd eelkõige ÜRO, G7 ja G20 raames ning neljapoolse liiduga (ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO), (52) ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), (53) Maailma Loomatervise Organisatsioon (WOAH) (54) ja Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) (55)). Käesolev soovitus ei piira vajadust kehtestada liidu seisukohad kooskõlas aluslepingutes sätestatud menetlustega, eelkõige ELi toimimise lepingu artikli 218 alusel võetavate nõukogu otsustega.

| (34) | 2017. aasta antimikroobikumiresistentsuse vastase tegevuskava ja käesoleva soovituse järelemeetmeid tuleks korrapäraselt jälgida, et mõõta edusamme nende eesmärkide saavutamisel ja teha kindlaks puudused antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemisel tehtavates jõupingutustes, |
| --- | --- |

(34)

2017. aasta antimikroobikumiresistentsuse vastase tegevuskava ja käesoleva soovituse järelemeetmeid tuleks korrapäraselt jälgida, et mõõta edusamme nende eesmärkide saavutamisel ja teha kindlaks puudused antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemisel tehtavates jõupingutustes,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE SOOVITUSE:

A.   
  Antimikroobikumiresistentsuse vastased riiklikud tegevuskavad

KÄESOLEVAGA INNUSTAB LIIKMESRIIKE:

| 1. | kehtestama 14. juuni 2024 riiklikud antimikroobikumiresistentsuse vastased tegevuskavad (edaspidi „riiklikud tegevuskavad“), mis põhinevad terviseühtsuse põhimõttel ja võtavad arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni ülemaailmse tegevuskava eesmärke ja ÜRO Peaassamblee kõrgetasemelisel antimikroobikumiresistentsuse teemalisel kohtumisel 2016. aastal vastu võetud deklaratsiooni, ning neid kavasid korrapäraselt ajakohastama ja rakendama.
  Tõendipõhist ja kulutõhusat lähenemisviisi silmas pidades peaksid riiklikud antimikroobikumiresistentsuse vastased tegevuskavad eelkõige:






  a. | olema üheks riiklike tervishoiusüsteemide prioriteediks ja edendama antimikroobikumide mõistlikku kasutamist; |
| --- | --- | --- |

1.

Tõendipõhist ja kulutõhusat lähenemisviisi silmas pidades peaksid riiklikud antimikroobikumiresistentsuse vastased tegevuskavad eelkõige:

a.

olema üheks riiklike tervishoiusüsteemide prioriteediks ja edendama antimikroobikumide mõistlikku kasutamist;

| b. | hõlmama sektoritevahelise koordineerimise, rakendamise ja seire kavasid ja mehhanisme, et tagada tegevuskavade tõhus juhtimine; |
| --- | --- |

b.

hõlmama sektoritevahelise koordineerimise, rakendamise ja seire kavasid ja mehhanisme, et tagada tegevuskavade tõhus juhtimine;

| c. | hõlmama konkreetseid meetmeid üldiste mõõdetavate eesmärkide saavutamiseks ning rakenduskorda ja näitajaid, millega hinnata edusamme kõnealuste eesmärkide ning käesoleva soovituse E jaos esitatud soovituslike eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

c.

hõlmama konkreetseid meetmeid üldiste mõõdetavate eesmärkide saavutamiseks ning rakenduskorda ja näitajaid, millega hinnata edusamme kõnealuste eesmärkide ning käesoleva soovituse E jaos esitatud soovituslike eesmärkide saavutamisel;

| d. | osutama riiklike ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade asjakohastele elementidele antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

d.

osutama riiklike ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade asjakohastele elementidele antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks;

| e. | hõlmama tõenduspõhiseid meetmeid antimikroobikumiresistentsuse leviku ennetamiseks, seireks ja vähendamiseks keskkonnas; ning |
| --- | --- |

e.

hõlmama tõenduspõhiseid meetmeid antimikroobikumiresistentsuse leviku ennetamiseks, seireks ja vähendamiseks keskkonnas; ning

| 2. | eraldama, asjakohasel juhul komisjoni toetusel, piisavad inimressursid ja rahalised vahendid riiklike tegevuskavade tõhusaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hindama korrapäraselt ja vähemalt iga kolme aasta järel riiklike tegevuskavade tulemusi ning võtma meetmeid nende hindamiste leidude ja muude asjakohaste sisendite käsitlemiseks, võttes samal ajal arvesse uusi leide ja esilekerkivaid suundumusi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tagama, et riiklikud tegevuskavad ja nende tulemuste korrapärane hindamine tehakse üldsusele kättesaadavaks kuue kuu jooksul pärast hindamise lõpetamist; |
| --- | --- |

4.

B.   
  Antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide tarbimise jälgimine ja seire

INNUSTAB LIIKMESRIIKE:

| 5. | kõrvaldama olemasolevad lüngad jälgimises ja seires ning tagama täielikud andmed, sealhulgas reaalajas andmed ja andmetele õigeaegse juurdepääsu asjakohasel juhul 2030. aastaks nii antimikroobikumiresistentsuse kui ka antimikroobikumide tarbimise kohta kõigil tasanditel (nt ambulatoorses ravis, haiglates ja pikaajalise hoolduse asutustes), et toetada antimikroobikumide mõistlikku kasutamist inimtervishoius. Selleks tuleb teha järgmist:






  a. | tagada ECDCga koordineerides, et inimestel esinevate bakterite antimikroobikumiresistentsuse seire hõlmaks mitte ainult vereringe ja liikvori isolaate (invasiivsed isolaadid), vaid ka kõiki muid kliinilise mikrobioloogia laboritest pärit isolaate ning et vastavad andmed esitataks korrapäraselt ECDCle, et kiiresti avastada ja paremini mõõta antimikroobikumiresistentsete patogeenide rohkust ja levikut liikmesriikides ja nende vahel; |
| --- | --- | --- |

5.

a.

tagada ECDCga koordineerides, et inimestel esinevate bakterite antimikroobikumiresistentsuse seire hõlmaks mitte ainult vereringe ja liikvori isolaate (invasiivsed isolaadid), vaid ka kõiki muid kliinilise mikrobioloogia laboritest pärit isolaate ning et vastavad andmed esitataks korrapäraselt ECDCle, et kiiresti avastada ja paremini mõõta antimikroobikumiresistentsete patogeenide rohkust ja levikut liikmesriikides ja nende vahel;

| b. | taotleda, võttes arvesse kõiki ELi tasandil kehtestatud meetodeid, et nakkused, mille on põhjustanud kriitilised (suure negatiivse tervisemõjuga) multiresistentsed organismid, mis on resistentsed viimasele raviliinile, nt karbapeneemiresistentne Acinetobacter baumannii, karbapeneemiresistentne Enterobacteriaceae (nt Klebsiella pneumoniae, Escherichia coli) ja Candida auris, on siseriiklike õigusaktide kohaselt teatamiskohustuslikud loomataudid. Liikmesriigid võivad vastavalt riigi olukorrale ja vajadusele otsustada, kas muud resistentsed organismid on teatamiskohustuslikud; |
| --- | --- |

b.

taotleda, võttes arvesse kõiki ELi tasandil kehtestatud meetodeid, et nakkused, mille on põhjustanud kriitilised (suure negatiivse tervisemõjuga) multiresistentsed organismid, mis on resistentsed viimasele raviliinile, nt karbapeneemiresistentne Acinetobacter baumannii, karbapeneemiresistentne Enterobacteriaceae (nt Klebsiella pneumoniae, Escherichia coli) ja Candida auris, on siseriiklike õigusaktide kohaselt teatamiskohustuslikud loomataudid. Liikmesriigid võivad vastavalt riigi olukorrale ja vajadusele otsustada, kas muud resistentsed organismid on teatamiskohustuslikud;

| c. | laiendada inimesi mõjutava antimikroobikumiresistentsuse seiret patogeenidele, millel on tekkiv või väljakujunenud antimikroobikumiresistentsus, mis on tingitud nende kokkupuutest keskkonnas leiduvate ainetega, eelkõige taimekaitsevahendites või biotsiidides kasutatavate ainetega; |
| --- | --- |

c.

laiendada inimesi mõjutava antimikroobikumiresistentsuse seiret patogeenidele, millel on tekkiv või väljakujunenud antimikroobikumiresistentsus, mis on tingitud nende kokkupuutest keskkonnas leiduvate ainetega, eelkõige taimekaitsevahendites või biotsiidides kasutatavate ainetega;

| d. | koguda asjakohastel tasanditel andmeid inimeste antimikroobikumide tarbimise kohta, et oleks võimalik jälgida antimikroobikumide väljakirjutamist ning anda õigeaegset tagasisidet retseptide väljakirjutamise suundumuste ja mustrite kohta, kaasates muu hulgas retseptide väljakirjutajad, apteekrid ja muud selliseid andmeid koguvad isikud, ning kasutades võimaluse ja vajaduse korral ELi tasandi digitaristut; |
| --- | --- |

d.

koguda asjakohastel tasanditel andmeid inimeste antimikroobikumide tarbimise kohta, et oleks võimalik jälgida antimikroobikumide väljakirjutamist ning anda õigeaegset tagasisidet retseptide väljakirjutamise suundumuste ja mustrite kohta, kaasates muu hulgas retseptide väljakirjutajad, apteekrid ja muud selliseid andmeid koguvad isikud, ning kasutades võimaluse ja vajaduse korral ELi tasandi digitaristut;

| e. | töötada välja antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide tarbimise seire integreeritud süsteemid, mis hõlmavad inimeste, loomade ja taimede tervist, toitu, reovett ja keskkonda (eelkõige vett ja pinnast), võttes arvesse komisjoni teostatavusuuringut integreeritud süsteemide kohta, neljapoolse liidu antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide kasutamise integreeritud seire tehnilise eksperdirühma (QTG-AIS) tööd (56) ning muid juba käivitatud algatusi, nagu WHO kolmepoolne protokoll ESBLi tootva E. coli integreeritud ülemaailmse seire kohta inim-, looma- ja keskkonnasektoris. Selline integreeritud ja pidev sektoritevaheline seire peaks olema kavandatud selliselt, et tekkivad resistentsed nakkused ja haiguspuhangud tõhusalt ja kiiresti avastada, aga samuti ka selleks, et pinnase ja veekogude puhul teha kindlaks antimikroobikumiresistentsust kandvate geenide ja antimikroobikumide esinemine, suundumused ja toksilisus. Sellise seire tulemused peaksid andma teavet tõhusate strateegiate jaoks antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks kõigis sektorites ja asjakohastel haldustasanditel; |
| --- | --- |

e.

töötada välja antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide tarbimise seire integreeritud süsteemid, mis hõlmavad inimeste, loomade ja taimede tervist, toitu, reovett ja keskkonda (eelkõige vett ja pinnast), võttes arvesse komisjoni teostatavusuuringut integreeritud süsteemide kohta, neljapoolse liidu antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide kasutamise integreeritud seire tehnilise eksperdirühma (QTG-AIS) tööd (56) ning muid juba käivitatud algatusi, nagu WHO kolmepoolne protokoll ESBLi tootva E. coli integreeritud ülemaailmse seire kohta inim-, looma- ja keskkonnasektoris. Selline integreeritud ja pidev sektoritevaheline seire peaks olema kavandatud selliselt, et tekkivad resistentsed nakkused ja haiguspuhangud tõhusalt ja kiiresti avastada, aga samuti ka selleks, et pinnase ja veekogude puhul teha kindlaks antimikroobikumiresistentsust kandvate geenide ja antimikroobikumide esinemine, suundumused ja toksilisus. Sellise seire tulemused peaksid andma teavet tõhusate strateegiate jaoks antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks kõigis sektorites ja asjakohastel haldustasanditel;

PEAB TERVITATAVAKS KOMISJONI KAVATSUST:

| 6. | jätkata antimikroobikumide suhtes resistentsete bakterite põhjustatud loomataudide hindamist Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) arvamuste alusel, et teha kindlaks, kas on vaja loetleda mõni neist taudidest määruses (EL) 2016/429, (57) et liigitada need regulatiivsete järelevalve-, kontrolli- või muude juhtimismeetmete jaoks; |
| --- | --- |

6.

C.   
  Nakkuste ennetamine ja tõrje

INNUSTAB LIIKMESRIIKE:

| 7. | tagama nakkuste ennetamise ja tõrje meetmete kehtestamine ja pidev seire inimtervishoius, et aidata kaasa antimikroobikumiresistentsete patogeenide leviku piiramisele. Eelkõige tuleb selleks teha järgmist:






  a. | tugevdada nakkuste ennetamist ja tõrjet tervishoiuasutustes ja pikaajalise hoolduse asutustes järgmiste meetmete abil:






  — | põhipädevuste tagamine nakkuste ennetamise ja tõrje ning haiglahügieeni spetsialistide seas; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

a.

tugevdada nakkuste ennetamist ja tõrjet tervishoiuasutustes ja pikaajalise hoolduse asutustes järgmiste meetmete abil:

—

põhipädevuste tagamine nakkuste ennetamise ja tõrje ning haiglahügieeni spetsialistide seas;

| — | piisavate vahendite tagamine nakkuste ennetamise ja tõrje programmide jaoks; |
| --- | --- |

—

piisavate vahendite tagamine nakkuste ennetamise ja tõrje programmide jaoks;

| — | kvaliteedikontroll; |
| --- | --- |

—

kvaliteedikontroll;

| — | seire; |
| --- | --- |

—

seire;

| — | asjakohaste suuniste väljatöötamine; ning |
| --- | --- |

—

asjakohaste suuniste väljatöötamine; ning

| — | teadlikkuse suurendamine ja koolitustegevus; |
| --- | --- |

—

teadlikkuse suurendamine ja koolitustegevus;

| b. | ajakohastada olemasolevaid tervishoiuasutusi, sealhulgas haiglataristuid, et tagada nakkuste ennetamise ja tõrje kõrge tase; |
| --- | --- |

b.

ajakohastada olemasolevaid tervishoiuasutusi, sealhulgas haiglataristuid, et tagada nakkuste ennetamise ja tõrje kõrge tase;

| c. | tagada tugevad seosed patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste, sealhulgas sepsise ennetamise vahel, eeskätt parandades tervishoiutöötajate koolitusi ning tagades kliiniliste laborite kõrgetasemelise mikrobioloogilise toe ja patsiendiandmed; |
| --- | --- |

c.

tagada tugevad seosed patsiendi ohutuse ja tervishoiuteenustega seotud nakkuste, sealhulgas sepsise ennetamise vahel, eeskätt parandades tervishoiutöötajate koolitusi ning tagades kliiniliste laborite kõrgetasemelise mikrobioloogilise toe ja patsiendiandmed;

| d. | tagada pidev koolitus nakkuste ennetamise ja tõrje alaste teadmiste alal kõigile töötajatele ambulatoorses ravis, haiglates ja pikaajalise hoolduse asutustes, muu hulgas kasutades pedagoogilist ja käitumisalast analüüsi; |
| --- | --- |

d.

tagada pidev koolitus nakkuste ennetamise ja tõrje alaste teadmiste alal kõigile töötajatele ambulatoorses ravis, haiglates ja pikaajalise hoolduse asutustes, muu hulgas kasutades pedagoogilist ja käitumisalast analüüsi;

| e. | täielikult välja töötada ja rakendada riiklikud immuniseerimisprogrammid ning võtta meetmeid, et tõhusalt ära hoida vaktsiinennetatavad haigused vastavalt nõukogu 7. detsembri 2018. aasta soovitusele vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta (58); |
| --- | --- |

e.

täielikult välja töötada ja rakendada riiklikud immuniseerimisprogrammid ning võtta meetmeid, et tõhusalt ära hoida vaktsiinennetatavad haigused vastavalt nõukogu 7. detsembri 2018. aasta soovitusele vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta (58);

| f. | tagada nakkuste ennetamise ja tõrje ning antimikroobikumiresistentsuse vältimise programmide piisav koordineerimine; |
| --- | --- |

f.

tagada nakkuste ennetamise ja tõrje ning antimikroobikumiresistentsuse vältimise programmide piisav koordineerimine;

| 8. | võtma meetmeid toiduloomade tervise ja heaolu parandamiseks, et vähendada nakkuslike taudide esinemist ja levikut põllumajanduses ning sellega seoses vähendada antimikroobikumide kasutamise vajadust. Eelkõige tuleb selleks teha järgmist:






  a. | julgustada veterinaararste ja muid asjaomaseid isikuid nõustama põllumajandustootjaid nakkuslike taudide ennetamise ja tõrje meetmete osas; |
| --- | --- | --- |

8.

a.

julgustada veterinaararste ja muid asjaomaseid isikuid nõustama põllumajandustootjaid nakkuslike taudide ennetamise ja tõrje meetmete osas;

| b. | soodustada bioturvalisuse ning nakkuste ennetamise ja tõrje meetmete kasutuselevõttu põllumajandusettevõtetes; |
| --- | --- |

b.

soodustada bioturvalisuse ning nakkuste ennetamise ja tõrje meetmete kasutuselevõttu põllumajandusettevõtetes;

| c. | kasutada ühise põllumajanduspoliitika raames pakutavat toetust, et rakendada selliseid nakkuslike taudide vastaseid ennetusmeetmeid, (59) mis lähevad kaugemale ELi õigusaktides sätestatud miinimumnõuetest; |
| --- | --- |

c.

kasutada ühise põllumajanduspoliitika raames pakutavat toetust, et rakendada selliseid nakkuslike taudide vastaseid ennetusmeetmeid, (59) mis lähevad kaugemale ELi õigusaktides sätestatud miinimumnõuetest;

| d. | kasutada Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi (2021–2027) (60) vahendeid riiklikes programmides sisalduvate projektide puhul ja kooskõlas asjaomaste liikmesriikide määratletud rahastamiskõlblikkuse reeglitega; |
| --- | --- |

d.

kasutada Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi (2021–2027) (60) vahendeid riiklikes programmides sisalduvate projektide puhul ja kooskõlas asjaomaste liikmesriikide määratletud rahastamiskõlblikkuse reeglitega;

| e. | arendada liikmesriikide meetmeid, mis on esitatud dokumendi „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030“ (61) lisas; |
| --- | --- |

e.

arendada liikmesriikide meetmeid, mis on esitatud dokumendi „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030“ (61) lisas;

| f. | soodustada vesiviljelussektoris aretustehnikaid (62) taudide suhtes resistentsete tõugude aretamiseks, mille tulemusena väheneks antimikroobikumide kasutamine; |
| --- | --- |

f.

soodustada vesiviljelussektoris aretustehnikaid (62) taudide suhtes resistentsete tõugude aretamiseks, mille tulemusena väheneks antimikroobikumide kasutamine;

| g. | edendada vaktsineerimist, sealhulgas vesiviljeluses, ja muid alternatiive, mis aitavad ennetada teatavaid taude ja vältida antimikroobikumide tarbetut kasutamist; |
| --- | --- |

g.

edendada vaktsineerimist, sealhulgas vesiviljeluses, ja muid alternatiive, mis aitavad ennetada teatavaid taude ja vältida antimikroobikumide tarbetut kasutamist;

| h. | edendada uuenduslike söödalisandite väljatöötamist ja kasutamist, sealhulgas nende söödalisandite puhul, mis parandavad loomade füsioloogilist seisundit; |
| --- | --- |

h.

edendada uuenduslike söödalisandite väljatöötamist ja kasutamist, sealhulgas nende söödalisandite puhul, mis parandavad loomade füsioloogilist seisundit;

| i. | tagada pedagoogilise ja käitumisalase analüüsi abil pidev koolitus nakkuste ennetamise ja tõrje ning bioturvalisuse alal kõigile töötajatele asjaomastes keskkondades; |
| --- | --- |

i.

tagada pedagoogilise ja käitumisalase analüüsi abil pidev koolitus nakkuste ennetamise ja tõrje ning bioturvalisuse alal kõigile töötajatele asjaomastes keskkondades;

| j. | töötada sektorite kaupa välja sihipärased meetmed, kui määruse (EL) 2019/6 artikli 57 kohaselt kogutavad andmed antimikroobikumide kasutamise kohta toiduloomade liikide kaupa on saanud kättesaadavaks; |
| --- | --- |

j.

töötada sektorite kaupa välja sihipärased meetmed, kui määruse (EL) 2019/6 artikli 57 kohaselt kogutavad andmed antimikroobikumide kasutamise kohta toiduloomade liikide kaupa on saanud kättesaadavaks;

| 9. | rakendama häid, tõenduspõhiseid sõnnikukäitluse tavasid ja häid reoveesetete käitlemise tavasid nende kasutamisel põllumajanduses, et vähendada keskkonna kokkupuudet ainetega, millel on mikroobivastased omadused ja mis põhjustavad antimikroobikumiresistentsust; |
| --- | --- |

9.

PEAB TERVITATAVAKS KOMISJONI KAVATSUST VÕTTA TIHEDAS KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA JÄRGMINE MEEDE:

| 10. | töötada ECDCga koordineerides [kolm aastat pärast nõukogu soovituse vastuvõtmist] välja ELi suunised nakkuste ennetamise ja tõrje kohta inimtervishoius, eelkõige haiglate ja pikaajalise hoolduse asutuste jaoks, võttes arvesse kulutõhusat lähenemisviisi. Nende suuniste väljatöötamisel tuleks arvesse võtta rahvusvahelisi suuniseid ning tagada tihe koostöö Euroopa ja riiklike erialaühingutega; |
| --- | --- |

10.

D.   
  Antimikroobikumiresistentsuse vältimine ja antimikroobikumide mõistlik kasutamine

INNUSTAB LIIKMESRIIKE:

| 11. | tagama meetmete kehtestamine inimeste tervise valdkonnas, et toetada antimikroobsete ainete mõistlikku kasutamist tervishoius, sealhulgas esmatasandi tervishoiuasutustes ja pikaajalise hoolduse asutustes, ning ambulatoorse ravi puhul, eelkõige:






  a. | järgima ELi suuniseid levinud nakkuste ravi ja perioperatiivse antimikroobikumprofülaktika kohta ning vajaduse korral kohandama neid vastavalt riiklikele oludele, eesmärgiga järgida parimaid tavasid ja optimeerida antimikroobikumide mõistlikku kasutamist; |
| --- | --- | --- |

11.

a.

järgima ELi suuniseid levinud nakkuste ravi ja perioperatiivse antimikroobikumprofülaktika kohta ning vajaduse korral kohandama neid vastavalt riiklikele oludele, eesmärgiga järgida parimaid tavasid ja optimeerida antimikroobikumide mõistlikku kasutamist;

| b. | töötama välja meetmed tervishoiutöötajatele, sealhulgas apteekritele, et tagada nendepoolne mõistliku kasutamise suuniste järgimine; |
| --- | --- |

b.

töötama välja meetmed tervishoiutöötajatele, sealhulgas apteekritele, et tagada nendepoolne mõistliku kasutamise suuniste järgimine;

| c. | soodustama ja toetama diagnostiliste testide kasutuselevõttu, eelkõige esmatasandi tervishoius, et optimeerida antimikroobikumravi; ning |
| --- | --- |

c.

soodustama ja toetama diagnostiliste testide kasutuselevõttu, eelkõige esmatasandi tervishoius, et optimeerida antimikroobikumravi; ning

| d. | tagama töötajate asjakohase pädevuse ja töökorralduse; |
| --- | --- |

d.

tagama töötajate asjakohase pädevuse ja töökorralduse;

| 12. | kehtestama programmid kasutamata, aegunud ja allesjäänud antimikroobikumide kogumiseks ja ohutuks kõrvaldamiseks ambulatoorse ravi asutustest, haiglatest ja pikaajalise hoolduse asutustest, põllumajandusettevõtetest, veterinaarmeditsiiniteenuse osutajatelt ja ruumidest ning antimikroobikumide tootmisrajatistest; |
| --- | --- |

12.

PEAB TERVITATAVAKS KOMISJONI KAVATSUST VÕTTA TIHEDAS KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA JÄRGMINE MEEDE:

| 13. | töötada välja ELi suunised inimeste peamiste levinud nakkuste raviks ja inimeste perioperatiivseks antimikroobikumprofülaktikaks, mis sisaldaksid teavet piisavate diagnostiliste testide kasutamise, antibiootikumide vajaduse, sobiva antibiootikumi valiku (vajaduse korral), dooside ja nende intervallide ning ravi/profülaktika kestuse kohta, võttes arvesse parimaid olemasolevaid tavasid, antibiootikumide kättesaadavust ning vajadust tagada nende kõige optimaalsem ja mõistlikum kasutamine. Kõnealuste suuniste väljatöötamisel tuleks arvesse võtta WHO antibiootikumiraamatut AWaRe (63) ning tagada tihe koostöö Euroopa ja riiklike erialaühingutega. Võttes lisaks arvesse asjaolu, et organismide resistentsuse mustrid võivad piirkonniti erineda, peaks konkreetsed kliinilised nõuded kindlaks määrama iga liikmesriik eraldi; |
| --- | --- |

13.

TERVITAB KOMISJONI KAVATSUST JA JULGUSTAB LIIKMESRIIKE VÕTMA JÄRGMISI MEETMEID:

| 14. | võtma arvesse resistentsuse kujunemise ohtu inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate antimikroobikumide suhtes, tingituna nende kokkupuutest taimekaitsevahendites või biotsiidides kasutatavate ainetega, tuginedes teaduslikule uurimistööle ja tõenditele, mis on saadud nende toodete ohutuse hindamise ja nende kohta otsuste tegemise käigus, ning asjakohasel juhul nende otsuste läbivaatamisele, kui ilmnevad uued tõendid. Vajaduse korral tuleks asjaomaste toodete suhtes rakendada asjakohaseid kasutustingimusi või -piiranguid; |
| --- | --- |

14.

E.   
  Soovituslikud eesmärgid antimikroobikumide tarbimise ja antimikroobikumiresistentsuse kohta

INNUSTAB LIIKMESRIIKE:

| 15. | võtma asjakohaseid riiklikke meetmeid eesmärgiga tagada, et 2030. aastaks on inimeste puhul, st kombineerituna ambulatoorses ravis ja haiglasektoris, sealhulgas pikaajalise hoolduse asutustes ja koduse hoolduse tingimustes, antibiootikumide kogutarbimine (määratud päevane kogus 1 000 elaniku kohta päevas) liidus vähenenud 20 % võrreldes võrdlusaastaga 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | võtma asjakohaseid riiklikke meetmeid eesmärgiga tagada, et 2030. aastaks kuulub vähemalt 65 % kõigist inimeste tervishoius tarbitavatest antibiootikumidest WHO AWaRe-klassifikatsioonis määratletud Access rühma (64); |
| --- | --- |

16.

| 17. | võtma asjakohaseid riiklikke meetmeid, eesmärgiga tagada, et 2030. aastaks on metitsilliiniresistentse Staphylococcus aureus’e (MRSA) põhjustatud vereringeinfektsioonide koguarv (arv 100 000 elaniku kohta) vähenenud ELis 15 % võrreldes võrdlusaastaga 2019; |
| --- | --- |

17.

| 18. | võtma asjakohaseid riiklikke meetmeid, eesmärgiga tagada, et 2030. aastaks on kolmanda põlvkonna tsefalosporiiniresistentse Escherichia coli põhjustatud vereringeinfektsioonide koguarv (arv 100 000 elaniku kohta) vähenenud ELis 10 % võrreldes võrdlusaastaga 2019; |
| --- | --- |

18.

| 19. | võtma asjakohaseid riiklikke meetmeid, eesmärgiga tagada, et 2030. aastaks on karbapeneemiresistentse Klebsiella pneumoniae põhjustatud vereringeinfektsioonide koguarv (arv 100 000 elaniku kohta) vähenenud ELis 5 % võrreldes võrdlusaastaga 2019.
  Liikmesriikide soovituslikud individuaalsed panused nende liidu eesmärkide saavutamiseks on esitatud käesoleva soovituse lisas; |
| --- | --- |

19.

Liikmesriikide soovituslikud individuaalsed panused nende liidu eesmärkide saavutamiseks on esitatud käesoleva soovituse lisas;

| 20. | kehtestama näitajad ja jagama nende kasutamise parimaid tavasid, mis aitaks saavutada soovituslikke eesmärke ning eesmärke, mis käsitlevad muid antimikroobikumiresistentsusega seotud aspekte, näiteks nakkuste ennetust ja tõrjet, antimikroobikumiresistentsuse vältimist, retseptide väljakirjutamise tavasid ja koolitust; |
| --- | --- |

20.

TERVITAB KOMISJONI KAVATSUST JA JULGUSTAB LIIKMESRIIKE VÕTMA JÄRGMISI MEETMEID:

| 21. | kehtestada asjakohased meetmed, et aidata saavutada strateegia „Talust taldrikule“ ja nullsaaste tegevuskava eesmärk vähendada 2030. aastaks põllumajandusloomade ja vesiviljeluse puhul kasutatavate antimikroobikumide kogumüüki ELis 50 %; |
| --- | --- |

21.

F.   
  Teadlikkus, haridus ja koolitus

INNUSTAB LIIKMESRIIKE:

| 22. | tagama koostöös kõrg- ja kutseharidusasutuste ning sidusrühmadega, samuti pedagoogilise ja käitumisalase analüüsi abil, et riiklikud täienduskoolitusprogrammid ja -õppekavad, muu hulgas meditsiini, õenduse, sünnitusabi, farmaatsia, hambaravi, veterinaarmeditsiini, põllumajanduse ja agronoomia, keskkonna- ja ökoloogiateaduste valdkonnas, hõlmaksid vastavalt vajadusele kohustuslikku sektoriülest koolitust ja pädevust antimikroobikumiresistentsuse, nakkuste ennetamise ja tõrje, keskkonnariskide, bioturvalisuse ja antimikroobikumiresistentsuse vältimise, sealhulgas antimikroobikumide mõistliku kasutamise valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | suurendama inimtervishoiu- ja veterinaarsektoris töötavate avaliku sektori töötajate ja tervishoiutöötajate teadlikkust kasutamata, aegunud ja allesjäänud antimikroobikumide kogumise ja ohutu kõrvaldamise programmide olemasolust ning nende programmide tähtsusest antimikroobikumiresistentsuse ennetamisel ning jagama parimaid tavasid; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suurendama ja parandama teabevahetust ja teadlikkuse suurendamist antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide mõistliku kasutamise kohta, et edendada teadmisi ja käitumise muutumist, milleks tuleb teha järgmist:






  a. | anda inimtervishoiu-, veterinaar- ja agronoomiasektoris töötavatele spetsialistidele korrapäraselt ajakohastatud teavet antimikroobikumiresistentsuse kohta riiklikul ja kohalikul tasandil ning teabematerjale antimikroobikumiresistentsuse ning nakkuste tõhusa ennetamise ja tõrje, keskkonnariskide, bioturvalisuse ja antimikroobikumiresistentsuse vältimise, sealhulgas antimikroobikumide mõistliku kasutamise tähtsuse kohta; |
| --- | --- | --- |

24.

a.

anda inimtervishoiu-, veterinaar- ja agronoomiasektoris töötavatele spetsialistidele korrapäraselt ajakohastatud teavet antimikroobikumiresistentsuse kohta riiklikul ja kohalikul tasandil ning teabematerjale antimikroobikumiresistentsuse ning nakkuste tõhusa ennetamise ja tõrje, keskkonnariskide, bioturvalisuse ja antimikroobikumiresistentsuse vältimise, sealhulgas antimikroobikumide mõistliku kasutamise tähtsuse kohta;

| b. | arendada riiklikul tasandil üldsuse teadlikkuse suurendamise meetmeid ja ulatuslikke teavituskampaaniaid antimikroobikumiresistentsuse kohta, eelkõige selle ennetamise kohta hügieeni, eelkõige kätehügieeni abil, ning samuti antimikroobikumide mõistliku kasutamise abil; |
| --- | --- |

b.

arendada riiklikul tasandil üldsuse teadlikkuse suurendamise meetmeid ja ulatuslikke teavituskampaaniaid antimikroobikumiresistentsuse kohta, eelkõige selle ennetamise kohta hügieeni, eelkõige kätehügieeni abil, ning samuti antimikroobikumide mõistliku kasutamise abil;

| c. | töötada välja sihipärased teavituskampaaniad, et suurendada teadlikkust konkreetsetes elanikkonnarühmades, kasutades selleks nende konkreetsete rühmade jaoks asjakohaseid suhtlusvahendeid ja -kanaleid; |
| --- | --- |

c.

töötada välja sihipärased teavituskampaaniad, et suurendada teadlikkust konkreetsetes elanikkonnarühmades, kasutades selleks nende konkreetsete rühmade jaoks asjakohaseid suhtlusvahendeid ja -kanaleid;

| 25. | teavitama eespool nimetatud teadlikkuse suurendamise meetmetest ja teavituskampaaniatest nende mõju maksimeerimiseks teisi liikmesriike, komisjoni, asjaomaseid liidu ameteid ja muid asjaomaseid asutusi ning koordineerima neid meetmeid ja kampaaniaid; |
| --- | --- |

25.

PEAB TERVITATAVAKS KOMISJONI KAVATSUST:

| 26. | toetada ja täiendada liikmesriikidepoolset teadlikkuse suurendamise tegevust antimikroobikumiresistentsuse ja antimikroobikumide mõistliku kasutamise kohta üleeuroopaliste teavitusmeetmetega, võttes arvesse kulutõhusat lähenemisviisi ja lähtudes liikmesriikide vajadustest; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toetada liikmesriike inimtervishoiu-, veterinaar- ja agronoomiasektoris töötavatele spetsialistidele pideva koolituse ja elukestva õppe pakkumisel antimikroobikumiresistentsuse ohu ja selle terviseühtsuse põhimõtte raames ennetamise teemal selliste koolitusvõimaluste kaudu nagu algatus „Parem koolitus ohutuma toidu nimel“ (65); |
| --- | --- |

27.

G.   
  Teadus- ja arendustegevus ning stiimulid innovatsiooniks ning juurdepääsuks antimikroobikumidele ja muudele antimikroobikumiresistentsusega seotud meditsiinilistele vastumeetmetele

TERVITAB KOMISJONI KAVATSUST JA JULGUSTAB LIIKMESRIIKE VÕTMA JÄRGMISI MEETMEID:

| 28. | toetama teadusuuringuid ja tehnoloogilist innovatsiooni tõukestiimulitega inimestel antimikroobikumiresistentsete patogeenide põhjustatud nakkuste avastamiseks, ennetamiseks ja raviks, muu hulgas looma Euroopa terviseühtsuse põhimõtte kohase antimikroobikumiresistentsuse alase partnerluse ja tegema sellesse märkimisväärseid investeeringuid, et võimaldada valdkondadevaheliste teadusuuringute ja innovatsiooni koordineerimist, ühtlustamist ja rahastamist; |
| --- | --- |

28.

| 29. | koordineeritud viisil riiklike ja mitut riiki hõlmavate algatustega edendama antimikroobikumide ja muude inimesi mõjutava antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks oluliste meditsiiniliste vastumeetmete, eelkõige antimikroobikumidele resistentsete patogeenide diagnostiliste testide ja vaktsiinide väljatöötamist ja kättesaadavust; |
| --- | --- |

29.

SEL EESMÄRGIL PEAB NÕUKOGU TERVITATAVAKS KOMISJONI KAVATSUST:

| a. | jätkuvalt toetada liikmesriike prioriteetsete antimikroobikumiresistentsete patogeenide kindlaksmääramisel liidu ja liikmesriikide tasandil, olemasolevate, tulevaste ja puuduvate antimikroobikumiresistentsusega seotud meditsiiniliste vastumeetmete kaardistamisel ja sihttoodete profiilide kindlaksmääramisel, kooskõlas riiklike algatustega; |
| --- | --- |

a.

jätkuvalt toetada liikmesriike prioriteetsete antimikroobikumiresistentsete patogeenide kindlaksmääramisel liidu ja liikmesriikide tasandil, olemasolevate, tulevaste ja puuduvate antimikroobikumiresistentsusega seotud meditsiiniliste vastumeetmete kaardistamisel ja sihttoodete profiilide kindlaksmääramisel, kooskõlas riiklike algatustega;

| b. | toetada antimikroobikumiresistentsusega seotud meditsiiniliste vastumeetmete alast teadus- ja arendustegevust, eelkõige koordineerides siirdeuuringute rahastamist ja antimikroobikumiresistentsusega seotud meditsiiniliste vastumeetmete hilist arendusetappi, sealhulgas antimikroobikumide kliinilisi uuringuid; |
| --- | --- |

b.

toetada antimikroobikumiresistentsusega seotud meditsiiniliste vastumeetmete alast teadus- ja arendustegevust, eelkõige koordineerides siirdeuuringute rahastamist ja antimikroobikumiresistentsusega seotud meditsiiniliste vastumeetmete hilist arendusetappi, sealhulgas antimikroobikumide kliinilisi uuringuid;

| c. | parandada antimikroobikumide ja muude antimikroobikumiresistentsusega seotud meditsiiniliste vastumeetmete tarnete järjepidevust ELis, eelkõige koostöös liikmesriikidega, toetades ja koordineerides liikmesriikide tootmis-, hanke- ja varumisalgatusi ning kõrvaldades takistused ELi tasandil; |
| --- | --- |

c.

parandada antimikroobikumide ja muude antimikroobikumiresistentsusega seotud meditsiiniliste vastumeetmete tarnete järjepidevust ELis, eelkõige koostöös liikmesriikidega, toetades ja koordineerides liikmesriikide tootmis-, hanke- ja varumisalgatusi ning kõrvaldades takistused ELi tasandil;

| d. | parandada nõudluse prognoosimist, hinnata ja käsitleda antibiootikumide tarneahela nõrku kohti ning vastavalt vajadusele rakendada sihipäraseid meetmeid antibiootikumide varude loomiseks, et vältida nappust; |
| --- | --- |

d.

parandada nõudluse prognoosimist, hinnata ja käsitleda antibiootikumide tarneahela nõrku kohti ning vastavalt vajadusele rakendada sihipäraseid meetmeid antibiootikumide varude loomiseks, et vältida nappust;

| 30. | aitama kaasa liidu mitut riiki hõlmava tõmbestiimulite kava väljatöötamisele ja juhtimisele, mille eesmärk on parandada innovatsiooni, uute antimikroobikumide väljatöötamist ning juurdepääsu olemasolevatele ja uutele antimikroobikumidele ning milles liikmesriigid saavad osaleda vabatahtlikkuse alusel. Selline kava võiks hõlmata näiteks tulutagatist, turuletoomispreemiaid koos tulutagatisega, kindlasummalisi turuletoomispreemiaid või makseid vahe-eesmärkide täitmisel ning seda võib vastavalt vajadusele rahastada ELi või riigi tasandil või kaasrahastada; |
| --- | --- |

30.

| 31. | koondama kokku ressursid, võtma koostöömeetmeid, aitama rahaliselt kaasa tõmbestiimulite kava rakendamisele ja võtma kohustuse osaleda 2023. aasta tööprogrammis „EL tervise heaks“ osutatud võrgustikus (66); |
| --- | --- |

31.

| 32. | vaatama korrapäraselt läbi kõnealuse kava ja selle mõju antimikroobikumide väljatöötamisele ja kättesaadavusele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | stimuleerima loomade tervishoius antimikroobikumide ja vaktsiinide kasutamisele tõhusate ja tõenduspõhiste alternatiivide väljatöötamist ja turule laskmist; |
| --- | --- |

33.

H.   
  Koostöö

INNUSTAB LIIKMESRIIKE:

| 34. | esitama antimikroobikumiresistentsuse ning nende tarbimise kohta andmeid antimikroobikumiresistentsuse ja kasutuse üleilmse seire süsteemile (GLASS) (67); |
| --- | --- |

34.

| 35. | kasutama võimalusi ELi antimikroobikumiresistentsusega tegeleva terviseühtsuse võrgustiku ning teiste asjaomaste antimikroobikumiresistentsusega tegelevate komiteede ja töörühmade korrapärastel kohtumistel, et:






  a. | tõhustada oma koostööd nendega ning samuti komisjoni, asjaomaste liidu ametite ning antimikroobikumiresistentsuse valdkonna sidusrühmade, spetsialistide ja ekspertidega; |
| --- | --- | --- |

35.

a.

tõhustada oma koostööd nendega ning samuti komisjoni, asjaomaste liidu ametite ning antimikroobikumiresistentsuse valdkonna sidusrühmade, spetsialistide ja ekspertidega;

| b. | vahetada parimaid tavasid, eelkõige seoses meetmetega, millega tagatakse, et tervishoiutöötajad järgivad mõistliku kasutamise suuniseid, ning tõendatult tõhusate teadlikkuse suurendamise meetmetega; |
| --- | --- |

b.

vahetada parimaid tavasid, eelkõige seoses meetmetega, millega tagatakse, et tervishoiutöötajad järgivad mõistliku kasutamise suuniseid, ning tõendatult tõhusate teadlikkuse suurendamise meetmetega;

| c. | jagada antimikroobikumiresistentsust käsitlevaid riiklikke tegevuskavasid ning nendega seotud rakendusaruandeid ja hindamisi omavahel, komisjoniga ja asjaomaste liidu ametitega ning võimaldada asjakohast kogemuste vahetamist; |
| --- | --- |

c.

jagada antimikroobikumiresistentsust käsitlevaid riiklikke tegevuskavasid ning nendega seotud rakendusaruandeid ja hindamisi omavahel, komisjoniga ja asjaomaste liidu ametitega ning võimaldada asjakohast kogemuste vahetamist;

| 36. | tõhustama antimikroobikumiresistentsuse alast koostööd inimtervishoiu-, veterinaar-, keskkonna- ja agronoomiasektoris töötavate spetsialistide vahel ning sidusrühmadega, et parandada terviseühtsuse põhimõtte rakendamist antimikroobikumiresistentsuse valdkonnas; |
| --- | --- |

36.

PEAB TERVITATAVAKS KOMISJONI KAVATSUST:

| 37. | tõhustada antimikroobikumiresistentsuse alast koostööd EFSA, EMA, ECDC, EEA ja ECHA vahel ning tugevdada terviseühtsuse põhimõtet antimikroobikumiresistentsuse valdkonnas asutustevahelise antimikroobikumiresistentsuse töörühma kaudu. See töörühm teeb järgmist:






  a. | loob toimiva platvormi korrapäraste kohtumiste korraldamiseks, et tagada antimikroobikumiresistentsuse alase teabe vahetamine ning arutada tulevasi taotlusi ja volitusi; ning |
| --- | --- | --- |

37.

a.

loob toimiva platvormi korrapäraste kohtumiste korraldamiseks, et tagada antimikroobikumiresistentsuse alase teabe vahetamine ning arutada tulevasi taotlusi ja volitusi; ning

| b. | teeb tööd seireandmete sektoritevahelise integreerimise nimel; |
| --- | --- |

b.

teeb tööd seireandmete sektoritevahelise integreerimise nimel;

| 38. | töötada välja seireraamistik, et hinnata 2017. aasta antimikroobikumiresistentsuse tegevuskava ja käesoleva soovituse rakendamisel tehtud edusamme ja saavutatud tulemusi; |
| --- | --- |

38.

I.   
  Üleilmne

TERVITAB KOMISJONI KAVATSUST JA JULGUSTAB LIIKMESRIIKE VÕTMA JÄRGMISI MEETMEID:

| 39. | toetama standardite väljatöötamist rahvusvaheliste standardiorganisatsioonide poolt ja nende rakendamist kolmandate riikide poolt, eelkõige mis puudutab järgmist:






  a. | ambitsioonikamad WOAHi standardid ja suunised antimikroobsete ainete vastutustundliku ja mõistliku kasutamise kohta veterinaarmeditsiinis, mis peaks kajastama vajadust lõpetada kogu maailmas järk-järgult antimikroobikumide kasutamine loomade kasvu edendamiseks või nende tootlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- | --- |

39.

a.

ambitsioonikamad WOAHi standardid ja suunised antimikroobsete ainete vastutustundliku ja mõistliku kasutamise kohta veterinaarmeditsiinis, mis peaks kajastama vajadust lõpetada kogu maailmas järk-järgult antimikroobikumide kasutamine loomade kasvu edendamiseks või nende tootlikkuse suurendamiseks;

| b. | rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni (68) raames suuniste väljatöötamine antimikroobsete ainete mõistlikuks kasutamiseks fütosanitaareesmärkidel; |
| --- | --- |

b.

rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni (68) raames suuniste väljatöötamine antimikroobsete ainete mõistlikuks kasutamiseks fütosanitaareesmärkidel;

| c. | codex alimentarius’e standardite, (69) toidu kaudu leviva antimikroobikumiresistentsuse vähendamise ja piiramise tegevusjuhise (Code of Practice to Minimize and Contain Foodborne Antimicrobial Resistance), (70) toidu kaudu leviva antimikroobikumiresistentsuse integreeritud seire ja jälgimise suuniste (Guidelines on Integrated Monitoring and Surveillance of Foodborne Antimicrobial Resistance) (71) ning toiduga leviva antimikroobse resistentsuse riskianalüüsi käsitlevate suuniste (Guidelines for Risk Analysis of Foodborne Antimicrobial Resistance) (72) rakendamine; |
| --- | --- |

c.

codex alimentarius’e standardite, (69) toidu kaudu leviva antimikroobikumiresistentsuse vähendamise ja piiramise tegevusjuhise (Code of Practice to Minimize and Contain Foodborne Antimicrobial Resistance), (70) toidu kaudu leviva antimikroobikumiresistentsuse integreeritud seire ja jälgimise suuniste (Guidelines on Integrated Monitoring and Surveillance of Foodborne Antimicrobial Resistance) (71) ning toiduga leviva antimikroobse resistentsuse riskianalüüsi käsitlevate suuniste (Guidelines for Risk Analysis of Foodborne Antimicrobial Resistance) (72) rakendamine;

| 40. | töötama selles suunas, et vältida antimikroobikumiresistentsust terviseühtsuse põhimõtte kaudu, tugevdades suutlikkust koostöös neljapoolse liiduga, nagu on kirjeldatud neljapoolse liidu koostatud ühise terviseühtsuse tegevuskava (2022–2026) (73) 5. tegevussuunas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | töötama antimikroobikumiresistentsust käsitlevate konkreetsete ja asjakohaste sätete lisamise suunas, järgides terviseühtsuse põhimõtet läbirääkimiste pidamisel võimaliku WHO rahvusvahelise kokkuleppe üle pandeemiate ennetamise, nendeks valmisoleku ja neile reageerimise kohta, kooskõlas nõukogu otsusega (EL) 2022/451 (74); |
| --- | --- |

41.

| 42. | toetama WHO algatusi koostada suunised selle kohta, kuidas tuleks rakendada häid tootmistavasid antimikroobikumide tootmisel tekkivate jäätmete ja reovee käitlemisel, järgides WHO juhatuse 30. novembri 2018. aasta otsust selles küsimuses (75); |
| --- | --- |

42.

| 43. | toetama antimikroobikumiresistentsuse pidamist oluliseks poliitiliseks prioriteediks G7 ja G20 riikides, mis tooks kaasa ambitsioonikate kohustuste võtmise ülemaailmsel tasandil, sealhulgas antimikroobikumide jaoks kasutatavatest tõuke- ja tõmbestiimulitest tuleneva finantskoormuse õiglase jagamise G20 või G7 riikide vahel; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toetama 2024. aastaks kavandatud antimikroobikumiresistentsuse teemalist ÜRO kõrgetasemelist konverentsi, et suurendada ülemaailmseid kohustusi antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

44.

| 45. | toetama neljapoolse liidu algatatud antimikroobikumiresistentsuse valdkonna mitme sidusrühma partnerlusplatvormi (76) ja selles aktiivselt osalema, et aidata luua ühine ülemaailmne visioon ja saavutada antimikroobikumiresistentsuse küsimuses suurem konsensus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pakkuma suutlikkust antimikroobikumiresistentsuse vastaste meetmete väljatöötamiseks ja toetama neid meetmeid väikese ja keskmise sissetulekuga riikides, eelkõige tehes järgmist:






  a. | osaledes terviseühtsuse põhimõttel põhinevas Aafrikaga läbiviidavas jätkusuutlikku terviseohutust käsitlevas Euroopa tiimi algatuses, (77) mille eesmärk on eelkõige aidata võidelda antimikroobikumiresistentsuse vastu; |
| --- | --- | --- |

46.

a.

osaledes terviseühtsuse põhimõttel põhinevas Aafrikaga läbiviidavas jätkusuutlikku terviseohutust käsitlevas Euroopa tiimi algatuses, (77) mille eesmärk on eelkõige aidata võidelda antimikroobikumiresistentsuse vastu;

| b. | toetades antimikroobikumiresistentsusega seotud terviseühtsuse riiklike tegevuskavade rakendamist madala ja keskmise sissetulekuga riikides, eelkõige ÜRO antimikroobikumiresistentsuse mitmepoolse sihtfondi kaudu (78); |
| --- | --- |

b.

toetades antimikroobikumiresistentsusega seotud terviseühtsuse riiklike tegevuskavade rakendamist madala ja keskmise sissetulekuga riikides, eelkõige ÜRO antimikroobikumiresistentsuse mitmepoolse sihtfondi kaudu (78);

| c. | panustades nakkushaiguste ja antimikroobikumiresistentsuse vastasesse võitlusesse madala ja keskmise sissetulekuga riikides, näiteks Euroopa ja arenguriikide kliiniliste uuringute partnerluse kaudu (ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte) (79) ning asjakohasel juhul selliste valitsusväliste algatuste kaudu nagu antimikroobikumiresistentsuse lahenduste rahvusvaheline keskus (ICARS), (80) üleilmne antibiootikumidealase teadus- ja arendustegevuse partnerlus (GARDP) (81) ja ReAct (82); |
| --- | --- |

c.

panustades nakkushaiguste ja antimikroobikumiresistentsuse vastasesse võitlusesse madala ja keskmise sissetulekuga riikides, näiteks Euroopa ja arenguriikide kliiniliste uuringute partnerluse kaudu (ülemaailmse tervisealgatuse EDCTP3 ühisettevõte) (79) ning asjakohasel juhul selliste valitsusväliste algatuste kaudu nagu antimikroobikumiresistentsuse lahenduste rahvusvaheline keskus (ICARS), (80) üleilmne antibiootikumidealase teadus- ja arendustegevuse partnerlus (GARDP) (81) ja ReAct (82);

J.   
  Aruandlus

PEAB TERVITATAVAKS KOMISJONI KAVATSUST:

| 47. | esitada nõukogule neli aastat pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist aruanne selle soovituse järelmeetmete kohta. |
| --- | --- |

47.

Luxembourg, 13. juuni 2023

Nõukogu nimel

eesistuja

J. PEHRSON

---

(1)  https://health.ec.europa.eu/publications/hera-factsheet-health-union-identifying-top-3-priority-health-threats_en.

1

(2)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Health-burden-infections-antibiotic-resistant-bacteria.pdf.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/eaad-2022-launch.

3

(4)  https://www.oecd.org/health/health-systems/AMR-Tackling-the-Burden-in-the-EU-OECD-ECDC-Briefing-Note-2019.pdf.

4

(5)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2020-01/amr_2017_action-plan_0.pdf.

5

(6)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-04/amr_2018-2022_actionplan_progressreport_en.pdf.

6

(7)  Nõukogu 14. juuni 2019. aasta järeldused, mis käsitlevad järgmisi samme eesmärgi suunas muuta EL parimate antimikroobikumiresistentsuse vastase võitluse tavadega piirkonnaks.

7

(8)  Nõukogu 7. detsembri 2021. aasta järeldused Euroopa terviseliidu tugevdamise kohta.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. märtsi 2021. aasta määrus (EL) 2021/522, millega luuakse liidu tervisevaldkonna tegevusprogramm (programm „EL tervise heaks“) ajavahemikuks 2021–2027 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 282/2014 (ELT L 107, 26.3.2021, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/695, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Euroopa horisont“ ja kehtestatakse selle osalemis- ja levitamisreeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1290/2013 ja (EL) nr 1291/2013 (ELT L 170, 12.5.2021, lk 1).

10

(11)  https://cordis.europa.eu/programme/id/HORIZON_HORIZON-HLTH-2024-DISEASE-09-01; https://research-and-innovation.ec.europa.eu/system/files/2022-02/ec_rtd_he-partnerships-onehealth-amr.pdf.

11

(12)  https://www.eib.org/en/index.htm.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/240, millega luuakse tehnilise toe instrument (ELT L 57, 18.2.2021, lk 1).

13

(14)  https://digitallibrary.un.org/record/845917#record-files-collapse-header.

14

(15)  https://www.who.int/publications/i/item/9789241509763.

15

(16)  Nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldused, mis käsitlevad „Ühe tervise“ põhimõttele rajaneva lähenemisviisi kohaseid järgmisi samme antimikroobikumiresistentsuse vastu võitlemiseks.

16

(17)  https://health.ec.europa.eu/publications/overview-report-member-states-one-health-national-action-plans-against-antimicrobial-resistance_en.

17

(18)  Kooskõlas veterinaarravimeid käsitleva määruse (EL) 2019/6 nõuetega.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. novembri 2022. aasta määrus (EL) 2022/2371, milles käsitletakse tõsiseid piiriüleseid terviseohtusid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1082/2013/EL (ELT L 314, 6.12.2022, lk 26).

19

(20)  Komisjoni 26. oktoobri 2022. aasta ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, direktiivi 2006/118/EÜ, mis käsitleb põhjavee kaitset reostuse ja seisundi halvenemise eest, ning direktiivi 2008/105/EÜ, mis käsitleb keskkonnakvaliteedi standardeid veepoliitika valdkonnas, COM(2022) 540 final ja komisjoni 26. oktoobri 2022. aasta ettepanek: direktiiv asulareovee puhastamise kohta (uuesti sõnastatud), COM(2022) 541 final.

20

(21)  Euroopa Komisjoni tervise ja toiduohutuse peadirektoraat, Study on a future-proofing analysis of the 2017 AMR action plan: final report (Uuring 2017. aasta antimikroobikumiresistentsuse vastase tegevuskava tulevikukindluse analüüsi kohta: lõpparuanne) https://data.europa.eu/doi/10.2875/636347.

21

Study on a future-proofing analysis of the 2017 AMR action plan: final report

(22)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/health-burden-infections-antibiotic-resistant-bacteria-2016-2020

22

(23)  WHO: Core components for infection prevention and control programmes (https://www.who.int/teams/integrated-health-services/infection-prevention-control/core-components)

23

(24)  WHO guidelines on Hand Hygiene in Health Care (https://www.who.int/publications/i/item/9789241597906)

24

(25)  Global patient safety action plan 2021–2030: towards eliminating avoidable harm in health care. Genf: WHO 2021. Litsents: CC BY-NC-SA 3.0 IGO

25

(26)  Nõukogu 15. novembri 2001. aasta soovitus antimikroobikumide mõistliku kasutamise kohta inimtervishoius (EÜT L 34, 5.2.2002, lk. 13).

26

(27)  Nõukogu 9. juuni 2009. aasta soovitus, mis käsitleb patsiendi ohutust, sealhulgas tervishoiuteenustega seotud nakkuste ennetamist ja tõrjet (ELT C 151, 3.7.2009, lk 1).

27

(28)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:52017XC0701(01).

28

(29)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate liidu eeskirjade kohta, millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/83/EÜ [ja seda muutvad direktiivid] ja direktiiv 2009/35/EÜ.

29

(30)  ECDC, EFSA and EMA Joint Scientific Opinion on a list of outcome indicators as regards surveillance of antimicrobial resistance and antimicrobial consumption in humans and food-producing animals.

30

(31)  https://www.cdc.gov/drugresistance/tatfar/index.html.

31

(32)  https://sdgs.un.org/goals.

32

(33)  https://www.g7germany.de/resource/blob/974430/2042058/5651daa321517b089cdccfaffd1e37a1/2022-05-20-g7-health-ministers-communique-data.pdf.

33

(34)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“ (COM(2020) 381 final).

34

(35)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Heas seisundis planeet kõigi jaoks. ELi tegevuskava: „Õhu, vee ja pinnase nullsaaste suunas“ (COM(2021) 400):

35

(36)  ÜPP strateegiakava määruses kehtestatud tulemusnäitaja R.43 (antimikroobikumide kasutamist piiravate toetatud meetmetega seotud loomühikute osakaal) põhjal, (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 1).

36

(37)  Andmed põhinevad antimikroobikumiresistentsuse seire üleeuroopalise võrgustiku (EARS-Net) olemasolevatel andmetel.

37

(38)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2632.

38

(39)  https://eu-jamrai.eu/.

39

(40)  https://eu-jamrai.eu/wp-content/uploads/2021/03/EUjamrai_D9.2_Strategy-for-a-multi-country-incentive-in-Europe_INSERM-FHI.pdf.

40

(41)  Euroopa Komisjon, Euroopa Tervishoiu ja Digitaalvaldkonna Rakendusamet, Study on bringing AMR medical countermeasures to the market: final report (Antimikroobikumiresistentsuse meditsiiniliste vastumeetmete turuletoomise uuring: lõpparuanne). Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2023 https://data.europa.eu/doi/10.2925/442912.

41

Study on bringing AMR medical countermeasures to the market: final report

(42)  https://health.ec.europa.eu/publications/2023-eu4health-work-programme_en.

42

(43)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-11/wp2023_annex_en.pdf.

43

(44)  https://health.ec.europa.eu/antimicrobial-resistance/events_en?f%5B0%5D=topic_topic%3A173.

44

(45)  https://www.efsa.europa.eu/eu.

45

(46)  https://www.ecdc.europa.eu/en.

46

(47)  https://www.ema.europa.eu/en.

47

(48)  https://www.eea.europa.eu/about-us.

48

(49)  https://echa.europa.eu/.

49

(50)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2023-02/international_ghs-report-2022_en.pdf.

50

(51)  https://www.who.int/news-room/questions-and-answers/item/pandemic-prevention--preparedness-and-response-accord.

51

(52)  https://www.fao.org/home/en.

52

(53)  https://www.unep.org/.

53

(54)  https://www.woah.org/en/home/.

54

(55)  https://www.who.int/.

55

(56)  The Quadripartite Organizations established the Technical Group on Integrated Surveillance on Antimicrobial use and resistance (who.int) (Neljapoolse liidu organisatsioonid moodustasid antimikroobikumide kasutamise ja resistentsuse integreeritud seire tehnilise töörühma (WHO.int))

56

(57)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus) (ELT L 084 31.3.2016, lk 1).

57

(58)  Nõukogu 7. detsembri 2018. aasta soovitus 2018/C 466/01 vaktsiinennetatavate haiguste tõrje koostöö tõhustamise kohta (ELT C 466, 28.12.2018, lk 1).

58

(59)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, p 1).

59

(60)  https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/funding/emfaf_en.

60

(61)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030, (COM(2021) 236 final).

61

(62)  Geenitehnoloogia meetodid, mida kasutatakse vaid selliste liikide puhul, mille kohta on riskihindamisel saadud soodne tulemus.

62

(63)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-MHP-HPS-EML-2022.02.

63

(64)  https://www.who.int/publications/i/item/2021-aware-classification.

64

(65)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/official-controls-and-enforcement/legislation-official-controls/better-training-safer-food_en.

65

(66)  Erimeede Cp-p-23–16 „Support innovation and access to antimicrobials“ (innovatsiooni ja antimikroobikumidele juurdepääsu toetamine).

66

Support innovation and access to antimicrobials

(67)  https://www.who.int/initiatives/glass.

67

(68)  https://www.ippc.int/en/.

68

(69)  Foodborne antimicrobial resistance (fao.org)

69

(70)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXC%2B61-2005%252FCXC_061e.pdf.

70

(71)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/ar/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXG%2B94-2021%252FCXG_94e.pdf.

71

(72)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXG%2B77-2011%252FCXG_077e.pdf

72

(73)  One health joint plan of action (2022–2026): working together for the health of humans, animals, plants and the environment (who.int)

73

(74)  Nõukogu 3. märtsi 2022. aasta otsus (EL) 2022/451, millega antakse luba alustada Euroopa Liidu nimel läbirääkimisi pandeemia ennetamist, selleks valmisolekut ja sellele reageerimist käsitleva rahvusvahelise lepingu üle ning rahvusvaheliste tervise-eeskirjade (2005) täiendavate muudatuste üle (ELT L 92, 21.3.2022, lk 1).

74

(75)  https://apps.who.int/gb/ebwha/pdf_files/EB144/B144_19-en.pdf.

75

(76)  https://www.fao.org/antimicrobial-resistance/quadripartite/the-platform/en/.

76

(77)  https://europa.eu/capacity4dev/tei-jp-tracker/tei/sustainable%C2%A0health-security-africa.

77

(78)  https://mptf.undp.org/fund/amr00.

78

(79)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/health/edctp_en.

79

(80)  https://icars-global.org/

80

(81)  https://gardp.org/

81

(82)  https://www.reactgroup.org/

82

---

LISA

COM(2023) 191 final

Liikmesriikide panus käesoleva soovituse punktis E esitatud ELi soovituslike eesmärkide saavutamisse (1).

1.

| Liikmesriik | Antibiootikumide kogutarbimine esmatasandi tervishoius ja haiglasektoris kokku, sealhulgas pikaajalise hoolduse asutustes (määratud päevane kogus 1 000  elaniku kohta päevas) 2019. aastal (2) | Soovituslik vähendamiseesmärk 2030. aastaks |
| --- | --- | --- |
| NL | 9,5 | 3 % |
| AT | 11,6 | 3 % |
| EE | 11,8 | 3 % |
| SE | 11,8 | 3 % |
| DE | 12,6  (3) | 9 % |
| SI | 13,0 | 9 % |
| LV | 13,9 | 9 % |
| HU | 14,4 | 9 % |
| FI | 14,7 | 9 % |
| DK | 15,3 | 9 % |
| LT | 16,1 | 9 % |
| CZ | 16,9 | 9 % |
| HR | 18,8 | 9 % |
| PT | 19,3 | 9 % |
| SK | 19,3 | 9 % |
| BG | 20,7 | 18 % |
| MT | 20,7 | 18 % |
| LU | 21,1 | 18 % |
| BE | 21,4 | 18 % |
| IT | 21,7 | 18 % |
| IE | 22,8 | 27 % |
| PL | 23,6 | 27 % |
| ES | 24,9 | 27 % |
| FR | 25,1 | 27 % |
| RO | 25,8 | 27 % |
| CY | 30,1 | 27 % |
| EL | 34,1 | 27 % |

Liikmesriik

Antibiootikumide kogutarbimine esmatasandi tervishoius ja haiglasektoris kokku, sealhulgas pikaajalise hoolduse asutustes (määratud päevane kogus 1 000  elaniku kohta päevas) 2019. aastal (2)

Soovituslik vähendamiseesmärk 2030. aastaks

NL

9,5

3 %

AT

11,6

3 %

EE

11,8

3 %

SE

11,8

3 %

DE

12,6  (3)

9 %

SI

13,0

9 %

LV

13,9

9 %

HU

14,4

9 %

FI

14,7

9 %

DK

15,3

9 %

LT

16,1

9 %

CZ

16,9

9 %

HR

18,8

9 %

PT

19,3

9 %

SK

19,3

9 %

BG

20,7

18 %

MT

20,7

18 %

LU

21,1

18 %

BE

21,4

18 %

IT

21,7

18 %

IE

22,8

27 %

PL

23,6

27 %

ES

24,9

27 %

FR

25,1

27 %

RO

25,8

27 %

CY

30,1

27 %

EL

34,1

27 %

2.

| Liikmesriik | Põhikasutuses olevate antibiootikumide tarbimise osakaal kõigist WHO AWaRe (Access, Watch, Reserve, Unclassified)-klassifikatsioonis loetletud antibiootikumidest 2019. aastal (5) | Soovituslik eesmärk 2030. aastaks |
| --- | --- | --- |
| DK | 79,1 | Vähemalt 65 % |
| FI | 73,2 |
| FR | 72,0 |
| NL | 71,2 |
| SE | 71,0 |
| IE | 70,3 |
| LV | 68,6 |
| BE | 67,9 |
| LT | 67,5 |
| ES | 63,0 |
| HR | 62,7 |
| SI | 62,1 |
| PT | 61,4 |
| EE | 61,3 | Vähemalt 65 % |
| PL | 60,4 |
| CZ | 60,2 |
| LU | 59,5 |
| AT | 58,1 |
| RO | 52,8 |
| HU | 50,5 |
| MT | 49,9 |
| IT | 48,9 |
| CY | 48,9 |
| EL | 46,8 |
| BG | 45,1 |
| SK | 42,4 |
| DE | Andmed puuduvad (6) |

Liikmesriik

Põhikasutuses olevate antibiootikumide tarbimise osakaal kõigist WHO AWaRe (Access, Watch, Reserve, Unclassified)-klassifikatsioonis loetletud antibiootikumidest 2019. aastal (5)

Soovituslik eesmärk 2030. aastaks

DK

79,1

Vähemalt 65 %

FI

73,2

FR

72,0

NL

71,2

SE

71,0

IE

70,3

LV

68,6

BE

67,9

LT

67,5

ES

63,0

HR

62,7

SI

62,1

PT

61,4

EE

61,3

Vähemalt 65 %

PL

60,4

CZ

60,2

LU

59,5

AT

58,1

RO

52,8

HU

50,5

MT

49,9

IT

48,9

CY

48,9

EL

46,8

BG

45,1

SK

42,4

DE

Andmed puuduvad (6)

3.

| Liikmesriik | Metitsilliiniresistentse Staphylococcus aureus’e vereringeinfektsioonide esinemiste arv (7)100 000 elaniku kohta 2019. aastal | Soovituslik vähendamiseesmärk 2030. aastaks |
| --- | --- | --- |
| NL | 0,4 | 3 % |
| DK | 0,8 | 3 % |
| EE | 0,8 | 3 % |
| FI | 1,1 | 3 % |
| SE | 1,3 | 3 % |
| BG | 1,5 | 3 % |
| LV | 1,9 | 6 % |
| LU | 2,1 | 6 % |
| AT | 2,2 | 6 % |
| LT | 2,2 | 6 % |
| SI | 2,4 | 6 % |
| BE | 2,6 | 6 % |
| HR | 2,7 | 6 % |
| IE | 3,1 | 6 % |
| CZ | 3,1 | 6 % |
| DE | 3,6 | 10 % |
| MT | 3,8 | 10 % |
| HU | 4,2 | 10 % |
| ES | 4,2 | 10 % |
| PL | 4,3 | 10 % |
| EL | 4,6 | 10 % |
| SK | 5,0 | 10 % |
| FR | 5,6 | 18 % |
| CY | 6,9 | 18 % |
| PT | 11,4 | 18 % |
| IT | 13,6 | 18 % |
| RO | 13,7 | 18 % |

Liikmesriik

Metitsilliiniresistentse Staphylococcus aureus’e vereringeinfektsioonide esinemiste arv (7)100 000 elaniku kohta 2019. aastal

Soovituslik vähendamiseesmärk 2030. aastaks

NL

0,4

3 %

DK

0,8

3 %

EE

0,8

3 %

FI

1,1

3 %

SE

1,3

3 %

BG

1,5

3 %

LV

1,9

6 %

LU

2,1

6 %

AT

2,2

6 %

LT

2,2

6 %

SI

2,4

6 %

BE

2,6

6 %

HR

2,7

6 %

IE

3,1

6 %

CZ

3,1

6 %

DE

3,6

10 %

MT

3,8

10 %

HU

4,2

10 %

ES

4,2

10 %

PL

4,3

10 %

EL

4,6

10 %

SK

5,0

10 %

FR

5,6

18 %

CY

6,9

18 %

PT

11,4

18 %

IT

13,6

18 %

RO

13,7

18 %

4.

| Liikmesriigid | Kolmanda põlvkonna tsefalosporiinresistentse Escherichia coli vereringeinfektsioonide esinemiste arv (8)100 000 elaniku kohta 2019. aastal. | Soovituslik vähendamiseesmärk 2030. aastaks |
| --- | --- | --- |
| EL | 2,6 | 0 % |
| BG | 4,3 | 0 % |
| NL | 4,5 | 0 % |
| LV | 5,0 | 0 % |
| HR | 5,3 | 0 % |
| LT | 5,6 | 0 % |
| HU | 5,7 | 0 % |
| CY | 6,2 | 5 % |
| RO | 6,3 | 5 % |
| SK | 6,4 | 5 % |
| CZ | 6,6 | 5 % |
| DK | 6,6 | 5 % |
| AT | 7,1 | 10 % |
| PL | 7,4 | 10 % |
| SI | 7,7 | 10 % |
| ES | 7,8 | 10 % |
| EE | 7,9 | 10 % |
| FI | 8,0 | 10 % |
| IE | 8,3 | 10 % |
| FR | 8,6 | 10 % |
| SE | 9,6 | 10 % |
| LU | 10,1 | 12 % |
| PT | 10,3 | 12 % |
| DE | 12,0 | 12 % |
| MT | 12,4 | 12 % |
| BE | 13,2 | 12 % |
| IT | 23,2 | 12 % |

Liikmesriigid

Kolmanda põlvkonna tsefalosporiinresistentse Escherichia coli vereringeinfektsioonide esinemiste arv (8)100 000 elaniku kohta 2019. aastal.

Soovituslik vähendamiseesmärk 2030. aastaks

EL

2,6

0 %

BG

4,3

0 %

NL

4,5

0 %

LV

5,0

0 %

HR

5,3

0 %

LT

5,6

0 %

HU

5,7

0 %

CY

6,2

5 %

RO

6,3

5 %

SK

6,4

5 %

CZ

6,6

5 %

DK

6,6

5 %

AT

7,1

10 %

PL

7,4

10 %

SI

7,7

10 %

ES

7,8

10 %

EE

7,9

10 %

FI

8,0

10 %

IE

8,3

10 %

FR

8,6

10 %

SE

9,6

10 %

LU

10,1

12 %

PT

10,3

12 %

DE

12,0

12 %

MT

12,4

12 %

BE

13,2

12 %

IT

23,2

12 %

5.

| Liikmesriik | Kolmanda põlvkonna karbapeneemiresistentsete Klebsiella pneumoniae vereringeinfektsioonide esinemiste arv (9)100 000 elaniku kohta 2019. aastal. | Soovituslik vähendamiseesmärk 2030. aastaks |
| --- | --- | --- |
| EE | 0,00 | 0 % |
| LV | 0,00 | 0 % |
| NL | 0,02 | 0 % |
| SE | 0,03 | 0 % |
| SI | 0,05 | 2 % |
| FI | 0,06 | 2 % |
| DK | 0,07 | 2 % |
| CZ | 0,09 | 2 % |
| HU | 0,09 | 2 % |
| IE | 0,11 | 2 % |
| LU | 0,16 | 2 % |
| DE | 0,20 | 2 % |
| AT | 0,20 | 2 % |
| FR | 0,22 | 2 % |
| BE | 0,27 | 2 % |
| SK | 0,52 | 4 % |
| LT | 0,54 | 4 % |
| ES | 0,76 | 4 % |
| HR | 1,20 | 4 % |
| PL | 1,38 | 4 % |
| MT | 2,13 | 4 % |
| BG | 2,29 | 4 % |
| CY | 2,61 | 5 % |
| PT | 2,93 | 5 % |
| RO | 7,12 | 5 % |
| IT | 8,51 | 5 % |
| EL | 13,05 | 5 % |

Liikmesriik

Kolmanda põlvkonna karbapeneemiresistentsete Klebsiella pneumoniae vereringeinfektsioonide esinemiste arv (9)100 000 elaniku kohta 2019. aastal.

Soovituslik vähendamiseesmärk 2030. aastaks

EE

0,00

0 %

LV

0,00

0 %

NL

0,02

0 %

SE

0,03

0 %

SI

0,05

2 %

FI

0,06

2 %

DK

0,07

2 %

CZ

0,09

2 %

HU

0,09

2 %

IE

0,11

2 %

LU

0,16

2 %

DE

0,20

2 %

AT

0,20

2 %

FR

0,22

2 %

BE

0,27

2 %

SK

0,52

4 %

LT

0,54

4 %

ES

0,76

4 %

HR

1,20

4 %

PL

1,38

4 %

MT

2,13

4 %

BG

2,29

4 %

CY

2,61

5 %

PT

2,93

5 %

RO

7,12

5 %

IT

8,51

5 %

EL

13,05

5 %

---

(1)  Mõned liikmesriigid on antimikroobikumiresistentsuse või antimikroobikumide tarbimise käsitlemisel teinud edusamme alates võrdlusaastaks võetud 2019. aastast.

1

(2)  Andmed üleeuroopaliselt antimikroobsete ainete tarbimise seire võrgustikult (ESAC-Net). Rahvastikuandmed pärinevad Eurostatilt.

2

(3)  Saksamaa ei esitanud ESAC-Netile tarbimisandmeid haiglasektori kohta. Kogutarbimist hinnati selle põhjal, millise osa kogutarbimisest moodustab haiglasektori tarbimine ELis keskmiselt.

3

(4)  https://www.who.int/publications/i/item/2021-aware-classification

4

(5)  Andmed üleeuroopaliselt antimikroobsete ainete tarbimise seire võrgustikult (ESAC-Net). Rahvastikuandmed pärinevad Eurostatilt.

5

(6)  Saksamaa ei esitanud ESAC-Netile tarbimisandmeid haiglasektori kohta. Seepärast ei ole võimalik protsenti arvutada.

6

(7)  Tuginedes antimikroobikumiresistentsuse seire üleeuroopalisest võrgustikust (EARS-Net) kättesaadavatele andmetele invasiivsete isolaatide kohta, mille puhul invasiivsed isolaadid on enamasti (>99 %) saadud vereringeinfektsioonidest ning vaid väga väike protsent (<1 %) isolaate on saadud meningiidist. Rahvastikuandmed pärinevad Eurostatilt.

7

(8)  Tuginedes antimikroobikumiresistentsuse seire üleeuroopalisest võrgustikust (EARS-Net) kättesaadavatele andmetele invasiivsete isolaatide kohta, mille puhul invasiivsed isolaadid on enamasti (>99 %) saadud vereringeinfektsioonidest ning vaid väga väike protsent (<1 %) isolaate on saadud meningiidist. Rahvastikuandmed pärinevad Eurostatilt.

8

(9)  Tuginedes antimikroobikumiresistentsuse seire üleeuroopalisest võrgustikust (EARS-Net) kättesaadavatele andmetele invasiivsete isolaatide kohta, mille puhul invasiivsed isolaadid on enamasti (>99 %) saadud vereringeinfektsioonidest ning vaid väga väike protsent (<1 %) isolaate on saadud meningiidist. Rahvastikuandmed pärinevad Eurostatilt.

9

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/21

---

Euro vahetuskurss (1)

21. juuni 2023

(2023/C 220/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0923 |
| JPY | Jaapani jeen | 154,89 |
| DKK | Taani kroon | 7,4479 |
| GBP | Inglise nael | 0,85828 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,7563 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9803 |
| ISK | Islandi kroon | 148,30 |
| NOK | Norra kroon | 11,7470 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,763 |
| HUF | Ungari forint | 369,90 |
| PLN | Poola zlott | 4,4328 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9625 |
| TRY | Türgi liir | 25,7343 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6154 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4435 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5510 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7697 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4678 |
| KRW | Korea vonn | 1 413,88 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,0783 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8519 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 330,80 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,0737 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,747 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,056 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2273 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,7393 |
| INR | India ruupia | 89,5765 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0923

JPY

Jaapani jeen

154,89

DKK

Taani kroon

7,4479

GBP

Inglise nael

0,85828

SEK

Rootsi kroon

11,7563

CHF

Šveitsi frank

0,9803

ISK

Islandi kroon

148,30

NOK

Norra kroon

11,7470

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,763

HUF

Ungari forint

369,90

PLN

Poola zlott

4,4328

RON

Rumeenia leu

4,9625

TRY

Türgi liir

25,7343

AUD

Austraalia dollar

1,6154

CAD

Kanada dollar

1,4435

HKD

Hongkongi dollar

8,5510

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7697

SGD

Singapuri dollar

1,4678

KRW

Korea vonn

1 413,88

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,0783

CNY

Hiina jüaan

7,8519

IDR

Indoneesia ruupia

16 330,80

MYR

Malaisia ringit

5,0737

PHP

Filipiini peeso

60,747

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,056

BRL

Brasiilia reaal

5,2273

MXN

Mehhiko peeso

18,7393

INR

India ruupia

89,5765

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/22

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 220/03)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3793 | 15. juuni 2023 | 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (4-tert-OPnEO)
  EÜ nr: –; CASi nr: – | LFB Biomedicaments, 3 avenue des Tropiques, ZA de Courtaboeuf, 91940, Les Ulis, Prantsusmaa | REACH/23/19/0 | Viiruse inaktiveerimine plasmast saadud immunoglobuliinide tootmisel | 4. jaanuar 2028 | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2023) 3793

15. juuni 2023

4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (4-tert-OPnEO)

EÜ nr: –; CASi nr: –

LFB Biomedicaments, 3 avenue des Tropiques, ZA de Courtaboeuf, 91940, Les Ulis, Prantsusmaa

REACH/23/19/0

Viiruse inaktiveerimine plasmast saadud immunoglobuliinide tootmisel

4. jaanuar 2028

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil: Authorisation (europa.eu).

---

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/23

---

Kokkuvõte Euroopa Komisjoni otsustest, millega lubatakse kasutamiseks turule lasta ja/või kasutada aineid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist) (REACH) XIV lisas

(Avaldatud vastavalt määruse (EÜ) nr 1907/2006 (1)
  artikli 64 lõikele 9)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 220/04)

Loa andmise otsus

| Otsuse viide (2) | Otsuse kuupäev | Aine nimetus | Loa hoidja | Loa number | Lubatud kasutus | Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev | Otsuse põhjendused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3807 | 15. juuni 2023 | 4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (4-tert-OPnEO)
  EÜ nr: –; CASi nr: – | Merck Millipore Limited, 37, Tullagreen, Carrigtwohill, Cork, Iirimaa | REACH/23/20/0 | Tööstuslik kasutamine pindaktiivse koostisosana tselluloosi segaestritest kaht tüüpi membraanide (lateraalvoolu ja mikrofiltrimismembraanid) valmistamisel | 4. jaanuar 2033 | Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad. |
| REACH/23/20/1 | Kasutamine tootmisahela järgmises etapis tselluloosi segaestritest kaht tüüpi membraanide (lateraalvoolu ja mikrofiltrimismembraanid) koostisosana |

Otsuse viide (2)

Otsuse kuupäev

Aine nimetus

Loa hoidja

Loa number

Lubatud kasutus

Läbivaatamisperioodi lõppkuupäev

Otsuse põhjendused

C(2023) 3807

15. juuni 2023

4-(1,1,3,3-tetrametüülbutüül)fenool, etoksüülitud (4-tert-OPnEO)

EÜ nr: –; CASi nr: –

Merck Millipore Limited, 37, Tullagreen, Carrigtwohill, Cork, Iirimaa

REACH/23/20/0

Tööstuslik kasutamine pindaktiivse koostisosana tselluloosi segaestritest kaht tüüpi membraanide (lateraalvoolu ja mikrofiltrimismembraanid) valmistamisel

4. jaanuar 2033

Määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 60 lõike 4 kohaselt kaalub sotsiaal-majanduslik kasu üles aine kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevad riskid ning puuduvad sobivad alternatiivsed ained või tehnoloogiad.

REACH/23/20/1

Kasutamine tootmisahela järgmises etapis tselluloosi segaestritest kaht tüüpi membraanide (lateraalvoolu ja mikrofiltrimismembraanid) koostisosana

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

(2)  Otsus on kättesaadav Euroopa Komisjoni veebisaidil aadressil: Authorisation (europa.eu).

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/24

---

EFTA järelevalveameti teade riigiabi tagasinõudmisel kehtivate intressimäärade ning viite- ja diskontomäärade kohta, mida kohaldatakse EFTA riikide suhtes alates 1. aprillist 2023

(Avaldatud kooskõlas viite- ja diskontomäärasid käsitlevate eeskirjadega, mis on sätestatud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste VII osas ning EFTA järelevalveameti 14. juuli 2004. aasta otsuse nr 195/04/COL (1)
  artikliga 10)

(2023/C 220/05)

Baasmäärad arvutatakse vastavalt EFTA järelevalveameti 17. detsembri 2008. aasta otsusega nr 788/08/COL muudetud EFTA järelevalveameti riigiabi suuniste peatükile, mis käsitleb viite- ja diskontomäärade kehtestamise meetodit. Kohaldatavate viitemäärade saamiseks liidetakse asjaomased marginaalid baasmääradele vastavalt riigiabi suunistele.

Baasmäärad on kindlaks määratud järgmiselt:

| | Island | Liechtenstein | Norra |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2023 – | 6,37 | 0,00 | 3,15 |

Island

Liechtenstein

Norra

1.4.2023 –

6,37

0,00

3,15

---

(1)  ELT L 139, 25.5.2006, lk 37 ja ELT EMP kaasanne nr 26/2006, 25.5.2006, lk 1.

---

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/25

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2023/C 220/06)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 8. märts 2023 |
| --- | --- |
| Juhtumi number | 90026 |
| Otsuse number | 43/23/COL |
| EFTA riik | Norra |
| | |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Norra CO2-heite hüvitamise kava (hinnapõrand) muutmine |
| Õiguslik alus | Norra töötleva tööstuse CO2-heite kompenseerimist aastatel 2021–2030 käsitleva määruse artikli 6 muudatus, mille võtab vastu kliima- ja keskkonnaministeerium.
  Parlamendis (Stortinget) igal aastal vastuvõetav Norra riigieelarve |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 2022: 4,7 miljardit Norra krooni (prognoositav)
  Kokku: 81 miljardit Norra krooni (prognoositav) |
| Abi osakaal | Kuni 75 % |
| Kestus | 1. jaanuar 2021 – 31. detsember 2030 |
| Majandussektorid | EFTA järelevalveameti suuniste (mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2021. aastat) I lisas loetletud sektorid ja allsektorid |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Norra Keskkonnaamet, P.O. Box 5672 Torgarden, |
| N-7485 Trondheim |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

8. märts 2023

Juhtumi number

90026

Otsuse number

43/23/COL

EFTA riik

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Norra CO2-heite hüvitamise kava (hinnapõrand) muutmine

Õiguslik alus

Norra töötleva tööstuse CO2-heite kompenseerimist aastatel 2021–2030 käsitleva määruse artikli 6 muudatus, mille võtab vastu kliima- ja keskkonnaministeerium.

Parlamendis (Stortinget) igal aastal vastuvõetav Norra riigieelarve

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Keskkonnakaitse

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

2022: 4,7 miljardit Norra krooni (prognoositav)

Kokku: 81 miljardit Norra krooni (prognoositav)

Abi osakaal

Kuni 75 %

Kestus

1. jaanuar 2021 – 31. detsember 2030

Majandussektorid

EFTA järelevalveameti suuniste (mis käsitlevad teatavaid riigiabimeetmeid kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemis pärast 2021. aastat) I lisas loetletud sektorid ja allsektorid

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Norra Keskkonnaamet, P.O. Box 5672 Torgarden,

N-7485 Trondheim

NORRA

Muu teave

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/26

---

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2023. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

(2023/C 220/07)

Norra nafta- ja energeetikaministeerium esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)) artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt kutse naftatootmislitsentside taotlemiseks.

Tootmislitsents antakse üksnes Norras või mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisriigis registreeritud aktsiaseltsile või füüsilisele isikule, kelle alaline elukoht on EMP lepingu osalisriigis.

Ettevõtjad, kes ei ole litsentsisaajad Norra mandrilava tsoonis, võivad saada tootmislitsentsi, kui nad vastavad Norra mandrilava tsoonis litsentsi saamise tingimustele.

Ministeerium kohtleb võrdsetel tingimustel üksikettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes esitavad taotluse rühmana. Tootmislitsentsi taotlejana käsitatakse nii üksiktaotlejaid kui ka rühma koosseisus ühistaotluse esitanud taotlejaid. Ministeerium võib rühmade või üksiktaotlejate esitatud taotluste alusel koostada litsentsirühmad, kellele antakse uus tootmislitsents. Ta võib litsentsirühmast taotlejaid eemaldada ja sinna lisada ning nimetada sellise rühma operaatori.

Tootmislitsentsis osalemise eeltingimuseks on litsentsisaajate ühinemine naftaoperatsioonide lepinguga, sealhulgas ühistegevuse lepingu ja raamatupidamise lepinguga. Juhul kui tootmislitsents jagatakse stratigraafiliselt, peavad kahe stratigraafiliselt jaotatud litsentsi saajad samuti ühinema ühistegevuse lepinguga, mis reguleerib nende suhteid litsentsi raames.

Nimetatud lepinguid alla kirjutades moodustavad litsentsisaajad ühisettevõtte, kus nende osaluse suurus on alati samaväärne nende osalusega tootmislitsentsis.

Litsentsi dokumendid põhinevad peamiselt 2022. aasta kindlaksmääratud piirkondade asjaomastel dokumentidel. Eesmärk on, et võimalikele taotlejatele oleksid raamistikku tehtavate muudatuste peamised aspektid kättesaadavad enne taotluse esitamist.

Tootmislitsentsi andmise kriteeriumid

Vahendite heaks haldamiseks ning Norra mandrilava tsoonis nafta kiireks ja tulemuslikuks uurimiseks ja tootmiseks, muu hulgas litsentsiomanike rühmade loomise teel, lähtutakse tootmislitsentsides osaluse andmisel ja operaatori nimetamisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | taotleja geoloogilised teadmised kõnealusest geograafilisest piirkonnast ning litsentsisaajate naftauuringute kava; |
| --- | --- |

a)

taotleja geoloogilised teadmised kõnealusest geograafilisest piirkonnast ning litsentsisaajate naftauuringute kava;

| b) | taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist; |
| --- | --- |

b)

taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist;

| c) | taotleja eelnev kogemus Norra mandrilava tsoonis või samaväärne asjaomane kogemus muudes piirkondades; |
| --- | --- |

c)

taotleja eelnev kogemus Norra mandrilava tsoonis või samaväärne asjaomane kogemus muudes piirkondades;

| d) | taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

d)

taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| e) | taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse litsentsiomanikuna esinenud ebatõhusust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel. Riikliku julgeoleku huvides võib ministeerium keelata juurdepääsu naftaga seotud tegevusele või mitte anda selle tegevuse jaoks luba, kui taotlejat või litsentsisaajat kontrollib tegelikult EMP-väline riik või selle riigi kodanikud; |
| --- | --- |

e)

taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse litsentsiomanikuna esinenud ebatõhusust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel. Riikliku julgeoleku huvides võib ministeerium keelata juurdepääsu naftaga seotud tegevusele või mitte anda selle tegevuse jaoks luba, kui taotlejat või litsentsisaajat kontrollib tegelikult EMP-väline riik või selle riigi kodanikud;

| f) | tootmislitsents antakse reeglina ühisettevõttele, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

f)

tootmislitsents antakse reeglina ühisettevõttele, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| g) | tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks litsentsisaajat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus; |
| --- | --- |

g)

tootmislitsents antakse reeglina rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks litsentsisaajat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus;

| h) | Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

h)

Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| i) | süvamere tootmislitsentside puhul peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi puhul peab vähemalt üks litsentsisaaja olema operaatorina teostanud süvamerepuurimist; |
| --- | --- |

i)

süvamere tootmislitsentside puhul peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi puhul peab vähemalt üks litsentsisaaja olema operaatorina teostanud süvamerepuurimist;

| j) | tootmislitsentside puhul, kus proovikaevude puurimine toimub kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes, peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi puhul peab vähemalt üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud puuraugu kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes. |
| --- | --- |

j)

tootmislitsentside puhul, kus proovikaevude puurimine toimub kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes, peavad vastutav operaator ja vähemalt veel üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi puhul peab vähemalt üks litsentsisaaja olema operaatorina puurinud puuraugu kõrge rõhu ja/või temperatuuri tingimustes.

Väljad, mille kohta saab taotlust esitada

Tootmislitsentsides osalemise taotlusi võib esitada kindlaksmääratud piirkonnas litsentsimata väljade kohta, nagu on näidatud Norra naftadirektoraadi avaldatud kaartidel. Samuti on võimalik esitada taotlusi väljade kohta, millest on kindlaksmääratud piirkonnas loobutud, vastavalt Norra naftadirektoraadi uuendatud kaartidele, mille võib leida Norra naftadirektoraadi veebilehelt.

Iga tootmislitsents võib hõlmata üht või mitut välja või välja osa. Taotlejail palutakse piirduda taotluses aladega, kus nad on kaardistanud nafta võimaliku olemasolu.

Teadaande tervikteksti, sealhulgas piirkondade üksikasjalikud kaardid, leiab Norra naftadirektoraadi veebisaidilt www.npd.no/apa2023.

Taotlused naftatootmislitsentside saamiseks esitatakse elektrooniliselt, näiteks L2Si (Licence2Share) kaudu järgmisele ametiasutusele:

| Nafta ja energeetikaministeerium |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORRA |

Nafta ja energeetikaministeerium

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORRA

Koopia esitatakse elektrooniliselt, näiteks L2Si kaudu järgmisel aadressil:

| Norra naftadirektoraat |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| N-4003 STAVANGER |
| NORRA |

Norra naftadirektoraat

P.O. Box 600

N-4003 STAVANGER

NORRA

Tähtpäev: 23. august 2023 (kell) 12.00.

Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentsid 2023. aastaks kindlaksmääratud piirkondade jaoks on kavas välja anda 2024. aasta esimeses kvartalis.

---

(1)  EÜT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/28

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

(2023/C 220/08)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

EPSO/AD/402/23 – Administraatorid (AD 6) järgmistes valdkondades:

| 1. | Mikromajandus/makromajandus |
| --- | --- |

1.

Mikromajandus/makromajandus

| 2. | Finantsmajandus |
| --- | --- |

2.

Finantsmajandus

| 3. | Tööstusökonoomika |
| --- | --- |

3.

Tööstusökonoomika

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja
  22. juuni 2023. aasta väljaandes C 220 A
  24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/et

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/29

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 220/09)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Hutchison Port Sokhna Limited („HPSL“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal CK Hutchison Holdings Limited („CKHH“, Kaimanisaared), |
| --- | --- |

—

Hutchison Port Sokhna Limited („HPSL“, Ühendkuningriik), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal CK Hutchison Holdings Limited („CKHH“, Kaimanisaared),

| — | Golden Chance Investment Enterprise Limited („Golden Chance“, Hongkong), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal China COSCO Shipping Corporation Limited („COSCO“, Hongkong), |
| --- | --- |

—

Golden Chance Investment Enterprise Limited („Golden Chance“, Hongkong), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal China COSCO Shipping Corporation Limited („COSCO“, Hongkong),

| — | CMA Terminals SAS („CMAT“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal CMA CGM S.A. („CMA CGM“, Prantsusmaa), |
| --- | --- |

—

CMA Terminals SAS („CMAT“, Prantsusmaa), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal CMA CGM S.A. („CMA CGM“, Prantsusmaa),

| — | uus äriühing („sihtettevõtja (JV)“, Ühendkuningriik). |
| --- | --- |

—

uus äriühing („sihtettevõtja (JV)“, Ühendkuningriik).

HPSL, Golden Chance ja CMAT omandavad sihtettevõtja (JV) üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub ühisettevõtjana käsitatava uue ettevõtja aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | HPSL on CKHH põhitegevusüksus. CKHH on juhtiv, üleilmselt tegutsev konteinerterminalide arendaja ja käitaja ning sellega seotud logistikateenuste osutaja. Ettevõtjal CKHH on neli peamist ettevõtlussuunda: sadamad ja seotud teenused, jaemüük, taristu ja telekommunikatsioon, |
| --- | --- |

—

HPSL on CKHH põhitegevusüksus. CKHH on juhtiv, üleilmselt tegutsev konteinerterminalide arendaja ja käitaja ning sellega seotud logistikateenuste osutaja. Ettevõtjal CKHH on neli peamist ettevõtlussuunda: sadamad ja seotud teenused, jaemüük, taristu ja telekommunikatsioon,

| — | Golden Chance on COSCO tütarettevõtja, kes tegutseb sadamaoperaatorina. COSCO tegevus hõlmab kaubavedu, logistikat, laevaehitust ja -remonti, laevahaldusteenuseid, mereehitust ja terminalide käitamist ning nendega seotud finants- ja IT-teenuseid, |
| --- | --- |

—

Golden Chance on COSCO tütarettevõtja, kes tegutseb sadamaoperaatorina. COSCO tegevus hõlmab kaubavedu, logistikat, laevaehitust ja -remonti, laevahaldusteenuseid, mereehitust ja terminalide käitamist ning nendega seotud finants- ja IT-teenuseid,

| — | CMAT on ettevõtja CMA CGM tütarettevõtja. CMA CMG pakub mitmesuguseid meretranspordiga seotud teenuseid, sealhulgas konteinerveo- ja sadamaterminali teenused. CMA CMG tegeleb oma tütarettevõtja CEVA Logistics kaudu ka ekspedeerimisteenuste ja lepinguliste logistikateenustega; täielikult endale kuuluva tütarettevõtja CMA CGM Inland Services (CCIS) kaudu osutab ta teatavaid tarneahela haldamise kõrvalteenuseid. CMA CGM käivitas hiljuti ka CMA CGM Air Cargo ja hakkas osutama lennutransporditeenuseid. |
| --- | --- |

—

CMAT on ettevõtja CMA CGM tütarettevõtja. CMA CMG pakub mitmesuguseid meretranspordiga seotud teenuseid, sealhulgas konteinerveo- ja sadamaterminali teenused. CMA CMG tegeleb oma tütarettevõtja CEVA Logistics kaudu ka ekspedeerimisteenuste ja lepinguliste logistikateenustega; täielikult endale kuuluva tütarettevõtja CMA CGM Inland Services (CCIS) kaudu osutab ta teatavaid tarneahela haldamise kõrvalteenuseid. CMA CGM käivitas hiljuti ka CMA CGM Air Cargo ja hakkas osutama lennutransporditeenuseid.

3.

Sihtettevõtja (JV) hakkab tegelema konteinerterminali ehitamise, arendamise ja käitamisega Egiptuse Ain Sokhna sadamas.

4.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

5.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/31

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 220/10)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Abruzzo“

PDO-IT-A0880-AM04

Teate esitamise kuupäev: 23.3.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Täiendavate tüüpide ja geograafiliste üksuste lisamine

| — | Kirjeldus: lisatud on Rosato-tüüp. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: lisatud on Rosato-tüüp.

| — | Põhjendus: Rosato-tüüpi vein, mis on lisatud praegusele Rosato vahuveinile, on Abruzzos äärmiselt oluline ja strateegiline. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: Rosato-tüüpi vein, mis on lisatud praegusele Rosato vahuveinile, on Abruzzos äärmiselt oluline ja strateegiline.

| — | Kirjeldus: lisatud on vahuveinid, millel on kohalike valgete viinamarjasortide tähis: Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina, Pecorino. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: lisatud on vahuveinid, millel on kohalike valgete viinamarjasortide tähis: Cococciola, Malvasia, Montonico, Passerina, Pecorino.

| — | Põhjendus: võimalus valmistada vahuveini, millel on viinamarjasordi tähis, on osa nimetuse strateegilisest arendamisest. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: võimalus valmistada vahuveini, millel on viinamarjasordi tähis, on osa nimetuse strateegilisest arendamisest.

| — | Kirjeldus: lisatud on võimalus toota kahesordilisi veine. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: lisatud on võimalus toota kahesordilisi veine.

| — | Põhjendus: kahesordiliste veinide lisamine aitab edendada nimetuse mainet ka rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: kahesordiliste veinide lisamine aitab edendada nimetuse mainet ka rahvusvahelisel tasandil.

| — | Kirjeldus: lisatud on neli provintsi alapiirkonda (Terre di Chieti, Terre Aquilane või Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi ja Colline Teramane), kus võib toota veine, millel on tähised „Superiore“ ja „Riserva“. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: lisatud on neli provintsi alapiirkonda (Terre di Chieti, Terre Aquilane või Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi ja Colline Teramane), kus võib toota veine, millel on tähised „Superiore“ ja „Riserva“.

| — | Põhjendus: tähiste „Superiore“ ja „Riserva“ lisamine neljas provintsi alapiirkonnas toodetud veinidele võimaldab säilitada nimetuse „Abruzzo“ kvaliteeti nii sümboolselt kui ka üldises tootmisstrateegias, mis on jaotatud segmentideks püramiidselt: saab alguse KPNiga hõlmatud veini tootmispiirkonnas Abruzzos, seejärel liigub konkreetsesse provintsi alapiirkonda, edasi kommuuni või omavalitsusüksuse ülese täiendava geograafilise üksuseni ja lõpuks viinamarjasordi tähiseni. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: tähiste „Superiore“ ja „Riserva“ lisamine neljas provintsi alapiirkonnas toodetud veinidele võimaldab säilitada nimetuse „Abruzzo“ kvaliteeti nii sümboolselt kui ka üldises tootmisstrateegias, mis on jaotatud segmentideks püramiidselt: saab alguse KPNiga hõlmatud veini tootmispiirkonnas Abruzzos, seejärel liigub konkreetsesse provintsi alapiirkonda, edasi kommuuni või omavalitsusüksuse ülese täiendava geograafilise üksuseni ja lõpuks viinamarjasordi tähiseni.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artikleid 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 ning koonddokumendi punkte 4, 5, 8, 9.

2.   Olemasolevate veinitüüpide puhul kasutatavate viinamarjasortide kombinatsiooni varieerumine ja uute veinitüüpide puhul kasutatavate viinamarjasortide kombinatsioon

| — | Kirjeldus: „Abruzzo“ Bianco puhul suurendatakse „Trebbiano Abruzzese“ minimaalset sisaldust 85 %ni, ülejäänud 15 % sobivatest sortidest võivad sisaldada kuni 10 % aromaatseid viinamarjasorte. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: „Abruzzo“ Bianco puhul suurendatakse „Trebbiano Abruzzese“ minimaalset sisaldust 85 %ni, ülejäänud 15 % sobivatest sortidest võivad sisaldada kuni 10 % aromaatseid viinamarjasorte.

| — | Põhjendus: see muudatus viinamarjasortide kombinatsioonis võimaldab toota eristatavama aroomiga veine, et vastata uuemate ja innovaatilisemate turgude vajadustele. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: see muudatus viinamarjasortide kombinatsioonis võimaldab toota eristatavama aroomiga veine, et vastata uuemate ja innovaatilisemate turgude vajadustele.

| — | Kirjeldus: „Abruzzo“ Rosso veini puhul on suurendatud „Montepulciano“ miinimumsisaldust 85 %ni. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: „Abruzzo“ Rosso veini puhul on suurendatud „Montepulciano“ miinimumsisaldust 85 %ni.

| — | Põhjendus: viinamarjasortide kombinatsiooni muutmine võimaldab toota veine, millel on väiksem tanniinisisaldus ja happesus, tagades suurema veinisuse, mis võimaldab toota valmisveine, et vastata uuemate ja innovaatilisemate turgude vajadustele. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: viinamarjasortide kombinatsiooni muutmine võimaldab toota veine, millel on väiksem tanniinisisaldus ja happesus, tagades suurema veinisuse, mis võimaldab toota valmisveine, et vastata uuemate ja innovaatilisemate turgude vajadustele.

| — | Kirjeldus: „Abruzzo“ Rosato veini puhul on kasutatud vähemalt 85 % ulatuses „Montepulcianot“. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: „Abruzzo“ Rosato veini puhul on kasutatud vähemalt 85 % ulatuses „Montepulcianot“.

| — | Põhjendus: „Abruzzo“ Rosato on uut tüüpi heleroosa aromaatne vein, millel on hea happesusega vürtsikad nüansid. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: „Abruzzo“ Rosato on uut tüüpi heleroosa aromaatne vein, millel on hea happesusega vürtsikad nüansid.

| — | Kirjeldus: „Abruzzo“ Passito Bianco puhul on lisatud peamiste viinamarjasortide (60 %) hulka ka „Trebbiano Abruzzese“. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: „Abruzzo“ Passito Bianco puhul on lisatud peamiste viinamarjasortide (60 %) hulka ka „Trebbiano Abruzzese“.

| — | Põhjendus: sort „Trebbiano Abruzzese“ on vaja lisada selle veinitüübi peamiste viinamarjasortide täiendamiseks. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: sort „Trebbiano Abruzzese“ on vaja lisada selle veinitüübi peamiste viinamarjasortide täiendamiseks.

| — | Kirjeldus: „Abruzzo“ Passito Rosso veini puhul on suurendatud „Montepulciano“ miinimumsisaldust 85 %ni. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: „Abruzzo“ Passito Rosso veini puhul on suurendatud „Montepulciano“ miinimumsisaldust 85 %ni.

| — | Põhjendus: „Montepulciano“ minimaalse protsendimäära tõstmine on oluline selleks, et suurendada sellise veinitüübi tootmist, mis on oma kvaliteedi poolest rahvusvaheliselt juba väga häid tulemusi saavutanud. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: „Montepulciano“ minimaalse protsendimäära tõstmine on oluline selleks, et suurendada sellise veinitüübi tootmist, mis on oma kvaliteedi poolest rahvusvaheliselt juba väga häid tulemusi saavutanud.

| — | Kirjeldus: „Abruzzo“ Spumante Bianco puhul, mille peamiste sortide hulka (vähemalt 60 %) lisati „Trebbiano Abruzzo“, on teiste sortide hulgas lubatud kuni 10 % aromaatseid viinamarju. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: „Abruzzo“ Spumante Bianco puhul, mille peamiste sortide hulka (vähemalt 60 %) lisati „Trebbiano Abruzzo“, on teiste sortide hulgas lubatud kuni 10 % aromaatseid viinamarju.

| — | Põhjendus: vahuveini tootmiseks kasutatavate peamiste viinamarjasortide loetellu on lisatud sort „Trebbiano Abruzzese“ ning on täpsustatud võimalus toota valget veini punastest viinamarjadest kuni 40 % ulatuses. Nende uute tootmisviisidega pandi alus veinitüübi Spumante Bianco kvantitatiivsele arendusele, et pakkuda päritolunimetusega veinile märkimisväärset tootevalikut. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: vahuveini tootmiseks kasutatavate peamiste viinamarjasortide loetellu on lisatud sort „Trebbiano Abruzzese“ ning on täpsustatud võimalus toota valget veini punastest viinamarjadest kuni 40 % ulatuses. Nende uute tootmisviisidega pandi alus veinitüübi Spumante Bianco kvantitatiivsele arendusele, et pakkuda päritolunimetusega veinile märkimisväärset tootevalikut.

| — | Kirjeldus: veinitüübi „Abruzzo“ Spumante Rosé puhul on muude sobivate sortide hulgas täpsustatud valgete ja punaste viinamarjasortide kasutamist. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: veinitüübi „Abruzzo“ Spumante Rosé puhul on muude sobivate sortide hulgas täpsustatud valgete ja punaste viinamarjasortide kasutamist.

| — | Põhjendus: täpsustuse eesmärk on selgitada võimalust kasutada ka valgeid viinamarjasorte. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: täpsustuse eesmärk on selgitada võimalust kasutada ka valgeid viinamarjasorte.

| — | Kirjeldus: vahuveini puhul on lisatud viinamarjasortide „Cococciola“, „Malvasia“, „Montonico“, „Passerina“ ja „Pecorino“ tähis. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: vahuveini puhul on lisatud viinamarjasortide „Cococciola“, „Malvasia“, „Montonico“, „Passerina“ ja „Pecorino“ tähis.

| — | Põhjendus: sortide „Cococciola“, „Malvasia“, „Montonico“, „Passerina“ ja „Pecorino“ puhul on tegemist kohalike vahuveinisortidega; nende lisamine kaitstud päritolunimetusega veini „Abruzzo“ tootmiseks on üks selle nimetuse peamisi eesmärke. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: sortide „Cococciola“, „Malvasia“, „Montonico“, „Passerina“ ja „Pecorino“ puhul on tegemist kohalike vahuveinisortidega; nende lisamine kaitstud päritolunimetusega veini „Abruzzo“ tootmiseks on üks selle nimetuse peamisi eesmärke.

| — | Kirjeldus: lisatud on võimalus toota kahesordilisi veine. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: lisatud on võimalus toota kahesordilisi veine.

| — | Põhjendus: selle muudatusettepaneku kohaselt on kaitstud päritolunimetusega veini „Abruzzo“ eesmärk olla kvalitatiivselt sertifitseeritud alternatiiv ja suurendada majanduslikku väärtust tootmise eri kaubandussegmentides. |
| --- | --- |

—

Põhjendus: selle muudatusettepaneku kohaselt on kaitstud päritolunimetusega veini „Abruzzo“ eesmärk olla kvalitatiivselt sertifitseeritud alternatiiv ja suurendada majanduslikku väärtust tootmise eri kaubandussegmentides.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 2, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

3.   Viinamarjade tootmispiirkond – sõnastuse muutmine ja tootmispiiride lihtsustamine

| — | Kirjeldus: muudatused viinamarjaistanduste asukohta käsitlevates andmetes ja harimiseks mittesobiva maa väljajätmine. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: muudatused viinamarjaistanduste asukohta käsitlevates andmetes ja harimiseks mittesobiva maa väljajätmine.

| — | Põhjused: kõik maastikuga seotud ja agronoomilised omadused on viidud artiklist 3 üle artiklisse 4. |
| --- | --- |

—

Põhjused: kõik maastikuga seotud ja agronoomilised omadused on viidud artiklist 3 üle artiklisse 4.

| — | Kirjeldus: tootmispiirkonda on lihtsustatud ja sinna kuulub iga provintsiga juba hõlmatud kommuunide kogu haldusterritoorium.
  L’Aquila provintsi alla on lisatud Cocullo kommuun, mida ei olnud vea tõttu lisatud kehtivasse tootespetsifikaati. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: tootmispiirkonda on lihtsustatud ja sinna kuulub iga provintsiga juba hõlmatud kommuunide kogu haldusterritoorium.

L’Aquila provintsi alla on lisatud Cocullo kommuun, mida ei olnud vea tõttu lisatud kehtivasse tootespetsifikaati.

| — | Põhjused: tootmispiirkonna kommuunide territooriumide piire on laiendatud iga kommuuni kogu haldusterritooriumile, et lihtsustada piiride jälgimist piirkondliku digitaalse kaardisüsteemi abil. |
| --- | --- |

—

Põhjused: tootmispiirkonna kommuunide territooriumide piire on laiendatud iga kommuuni kogu haldusterritooriumile, et lihtsustada piiride jälgimist piirkondliku digitaalse kaardisüsteemi abil.

Tootmispiirkonna suurenemine ei too kaasa viinamarjaistanduste suurenemist.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 3 ja 4 ning koonddokumendi punkti 6.

4.   Viinamarjakasvatuse eeskirjad – sõnastuse muutmine ja kõrguse lisamine

| — | Kirjeldus: lisatud on üksikasjad viinamarjaistanduste asukoha kohta – kuni 1 000 meetrit merepinnast – ning piiravad tingimused harimiseks sobimatu maa väljajätmiseks. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: lisatud on üksikasjad viinamarjaistanduste asukoha kohta – kuni 1 000 meetrit merepinnast – ning piiravad tingimused harimiseks sobimatu maa väljajätmiseks.

| — | Põhjused: kõik maastikuga seotud ja agronoomilised omadused on lisatud artiklisse 4; viinamarjaistanduste maksimaalset kõrgust on tõstetud 1 000 meetrini merepinnast nii seoses kliimamuutustega kui ka selleks, et taastada ja hõlbustada viinamarjakasvatuse arengut kõrgemates piirkondades, arvestades mägise maastiku (orud, platood, nõlvad) laialdast levikut kogu Abruzzo piirkonnas. |
| --- | --- |

—

Põhjused: kõik maastikuga seotud ja agronoomilised omadused on lisatud artiklisse 4; viinamarjaistanduste maksimaalset kõrgust on tõstetud 1 000 meetrini merepinnast nii seoses kliimamuutustega kui ka selleks, et taastada ja hõlbustada viinamarjakasvatuse arengut kõrgemates piirkondades, arvestades mägise maastiku (orud, platood, nõlvad) laialdast levikut kogu Abruzzo piirkonnas.

Need muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 4 ning on vormilised ja järjepidevad, nagu on osutatud koonddokumendi punktis 9.

5.   Viinamarjakasvatuse standardid – viinapuid hektari kohta

| — | Kirjeldus: viinapuude miinimumarvu suurendamine hektari kohta 2 000-lt 2 400-le. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: viinapuude miinimumarvu suurendamine hektari kohta 2 000-lt 2 400-le.

| — | Põhjused: kooskõlas teiste Abruzzo piirkonna kaitstud päriolunimetusega veinidega on viinapuude arvu hektari kohta suurendatud 2 400-le, et järgida investeerimismeetme viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise kavas sätestatud parameetreid. |
| --- | --- |

—

Põhjused: kooskõlas teiste Abruzzo piirkonna kaitstud päriolunimetusega veinidega on viinapuude arvu hektari kohta suurendatud 2 400-le, et järgida investeerimismeetme viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise kavas sätestatud parameetreid.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

6.   Viinamarjade saagikuse suurendamine hektari kohta

| — | Kirjeldus: punaste viinamarjade saagikust hektari kohta on suurendatud 12 tonnilt 18,5 tonnile ja valgete viinamarjade saagikust hektari kohta 14 tonnilt 20 tonnile; Provintsi alapiirkondadele on kehtestatud maksimaalne saagikus 14 tonni hektari kohta. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: punaste viinamarjade saagikust hektari kohta on suurendatud 12 tonnilt 18,5 tonnile ja valgete viinamarjade saagikust hektari kohta 14 tonnilt 20 tonnile; Provintsi alapiirkondadele on kehtestatud maksimaalne saagikus 14 tonni hektari kohta.

| — | Põhjused: viinamarjade saagikuse suurendamise eesmärk on suurendada piirkondlikul tasandil kaitstud päritolunimetusega toote üldist kogust ja kvaliteeti ning vähendada üldveini tootmist vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud kehtivatele tootmiseeskirjadele ja tegelikule toodangule istanduses. |
| --- | --- |

—

Põhjused: viinamarjade saagikuse suurendamise eesmärk on suurendada piirkondlikul tasandil kaitstud päritolunimetusega toote üldist kogust ja kvaliteeti ning vähendada üldveini tootmist vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud kehtivatele tootmiseeskirjadele ja tegelikule toodangule istanduses.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 5.2.

7.   Uute taimede tootmises kasutusele võtmine

| — | Kirjeldus: välja on jäetud uute taimede tootmises kasutusele võtmise kuupäev. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: välja on jäetud uute taimede tootmises kasutusele võtmise kuupäev.

| — | Põhjused: selle muudatusega võetakse üle Abruzzo piirkonna veinimääruses sätestatu. |
| --- | --- |

—

Põhjused: selle muudatusega võetakse üle Abruzzo piirkonna veinimääruses sätestatu.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

8.   Kuivatamiseks sobivate viinamarjade valimine

| — | Kirjeldus: veinitüüpide Passito Bianco ja Rosso tootmiseks on lisatud istanduses sorditud kuivatamiseks sobivad viinamarjad. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: veinitüüpide Passito Bianco ja Rosso tootmiseks on lisatud istanduses sorditud kuivatamiseks sobivad viinamarjad.

| — | Põhjused: viinamarjaistandustes sortimise tava lisamisega, sh kaitstud päritolunimetusega veini „Abruzzo“ tootmisse, on loodud õige alus Passito-tüüpi veinide tootmiseks. |
| --- | --- |

—

Põhjused: viinamarjaistandustes sortimise tava lisamisega, sh kaitstud päritolunimetusega veini „Abruzzo“ tootmisse, on loodud õige alus Passito-tüüpi veinide tootmiseks.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

9.   Viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus pärast kuivatamist

| — | Kirjeldus: veinitüübi „Abruzzo“ Passito viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus pärast kuivatamist on vähemalt 14 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: veinitüübi „Abruzzo“ Passito viinamarjade minimaalne naturaalne alkoholisisaldus pärast kuivatamist on vähemalt 14 mahuprotsenti.

| — | Põhjused: see muudatus on tehtud seda tüüpi veinide mitmekesistamiseks, et vastata turu tehnilis-kaubanduslikele nõuetele. |
| --- | --- |

—

Põhjused: see muudatus on tehtud seda tüüpi veinide mitmekesistamiseks, et vastata turu tehnilis-kaubanduslikele nõuetele.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

10.   Vahuveinide tootmiseks Charmat’ meetodi määratlemine

| — | Kirjeldus: Charmat’ meetodi alternatiivina on lisatud Itaalia meetod. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: Charmat’ meetodi alternatiivina on lisatud Itaalia meetod.

| — | Põhjused: Itaalia meetod tähendab vahuveinide tootmist autoklaavides järelkääritamise teel. |
| --- | --- |

—

Põhjused: Itaalia meetod tähendab vahuveinide tootmist autoklaavides järelkääritamise teel.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 6, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

11.   Veinis kasutatavate viinamarjade saagikus

| — | Kirjeldus: vahuveini puhul on veinis kasutatavate viinamarjade saagikust suurendatud 70 %-lt 75 %-le. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: vahuveini puhul on veinis kasutatavate viinamarjade saagikust suurendatud 70 %-lt 75 %-le.

| — | Põhjused: veinis kasutatavate viinamarjade saagikuse suurendamine 75 %ni on kooskõlas sellega, mis tegelikult saadakse kohalike valgete viinamarjade pressimisel, ja sellega, mida on juba lubatud saagikus sarnaste ampelograafiliste omadustega viinamarjasortidest vahuveini tootmisel. |
| --- | --- |

—

Põhjused: veinis kasutatavate viinamarjade saagikuse suurendamine 75 %ni on kooskõlas sellega, mis tegelikult saadakse kohalike valgete viinamarjade pressimisel, ja sellega, mida on juba lubatud saagikus sarnaste ampelograafiliste omadustega viinamarjasortidest vahuveini tootmisel.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

12.   Vahuveini tootmine klassikalisel meetodil

| — | Kirjeldus: klassikalisel meetodil vahuveinide tootmiseks on minimaalset laagerdumisaega pudelis muudetud 36 kuult 18 kuule, sealhulgas 15 kuud settel laagerdumise puhul alates tirage„i (pudelisse villimine teiseseks kääritamiseks) kuupäevast. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: klassikalisel meetodil vahuveinide tootmiseks on minimaalset laagerdumisaega pudelis muudetud 36 kuult 18 kuule, sealhulgas 15 kuud settel laagerdumise puhul alates tirage„i (pudelisse villimine teiseseks kääritamiseks) kuupäevast.

| — | Põhjused: traditsioonilise meetodiga saadud toodete puhul on settel laagerdumise aega lühendatud, et see vastaks paremini kvaliteedile ja piirkonna tehnilistele tingimustele. |
| --- | --- |

—

Põhjused: traditsioonilise meetodiga saadud toodete puhul on settel laagerdumise aega lühendatud, et see vastaks paremini kvaliteedile ja piirkonna tehnilistele tingimustele.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

13.   Tarbimiseks ringlusse lubamine

| — | Kirjeldus: valgete ja roosade veinide puhul on tarbimisse lubamine toodud 1. novembrile. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: valgete ja roosade veinide puhul on tarbimisse lubamine toodud 1. novembrile.

| — | Põhjused: tarbimisse lubamine 1. novembril soodustab turustamist, arvestades kasvavat turunõudlust ja logistikaga seotud aega. See võimaldab turule tuua kvaliteetseid, väga värskeid ja puuviljaseid veine. |
| --- | --- |

—

Põhjused: tarbimisse lubamine 1. novembril soodustab turustamist, arvestades kasvavat turunõudlust ja logistikaga seotud aega. See võimaldab turule tuua kvaliteetseid, väga värskeid ja puuviljaseid veine.

Kõik veinitüübid, sh need, millel on viinamarjasordi tähis ning tähised „Superiore“ ja „Riserva“, on lubatud ainult konkreetsetes alapiirkondades.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

14.   Tähiste „Superiore“ ja „Riserva“ kasutamine

| — | Kirjeldus: tähiseid „Superiore“ ja „Riserva“ võib kõigi veinitüüpide, sh nende puhul, millel on viinamarjasordi tähis, kasutada ainult konkreetsetes alapiirkondades toodetud veinide puhul. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: tähiseid „Superiore“ ja „Riserva“ võib kõigi veinitüüpide, sh nende puhul, millel on viinamarjasordi tähis, kasutada ainult konkreetsetes alapiirkondades toodetud veinide puhul.

| — | Põhjused: tootmises kohaldatava püramiidja klassifikatsiooni puhul on ette nähtud nõudlikumad kvaliteeditähised, nagu „Superiore“, „Riserva“ ja viinamarjasort. Need veinid viiakse turule viinamarjade korjamisele järgneval kevadel. |
| --- | --- |

—

Põhjused: tootmises kohaldatava püramiidja klassifikatsiooni puhul on ette nähtud nõudlikumad kvaliteeditähised, nagu „Superiore“, „Riserva“ ja viinamarjasort. Need veinid viiakse turule viinamarjade korjamisele järgneval kevadel.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 5, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

15.   Füüsikalis-keemilised omadused

| — | Kirjeldus: kõigi valgete, punaste ja roosade veinide puhul, sh viinamarjasordi tähise korral varieerub maitse kuivast poolkuivani. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: kõigi valgete, punaste ja roosade veinide puhul, sh viinamarjasordi tähise korral varieerub maitse kuivast poolkuivani.

| — | Põhjused: maitse valiku muutmine kuivast poolkuivani on tingitud vajadusest määratleda veinivalmistamisel tooted riikide ja sihtrühmade kaupa. |
| --- | --- |

—

Põhjused: maitse valiku muutmine kuivast poolkuivani on tingitud vajadusest määratleda veinivalmistamisel tooted riikide ja sihtrühmade kaupa.

| — | Kirjeldus: kõigi viinamarjasordi tähisega veinide puhul on minimaalset happesust vähendatud poole punkti võrra 5,5 grammilt 5 grammile liitri kohta. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: kõigi viinamarjasordi tähisega veinide puhul on minimaalset happesust vähendatud poole punkti võrra 5,5 grammilt 5 grammile liitri kohta.

| — | Põhjused: veinide minimaalse happesuse vähendamine 5 grammile liitri kohta on kooskõlas viinamarjade küpsemismäära muutusega saagikoristuse ajal. |
| --- | --- |

—

Põhjused: veinide minimaalse happesuse vähendamine 5 grammile liitri kohta on kooskõlas viinamarjade küpsemismäära muutusega saagikoristuse ajal.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4.

16.   Uus veinitüüp – Rosato

| — | Kirjeldus: Rosato puhul on lisatud keemilis-füüsikalised ja organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: Rosato puhul on lisatud keemilis-füüsikalised ja organoleptilised omadused.

| — | Põhjused: organoleptilised ja keemilis-füüsikalised tunnused on koostatud toodete alusel, mis vastavad kaitstud päritolunimetusele ning on juba turul. |
| --- | --- |

—

Põhjused: organoleptilised ja keemilis-füüsikalised tunnused on koostatud toodete alusel, mis vastavad kaitstud päritolunimetusele ning on juba turul.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4.

17.   Veinitüübid Passito Bianco ja Rosso – maitseerinevused

| — | Kirjeldus: veinitüüpide Passito Bianco ja Rosso puhul varieerub maitse kuivast magusani, minimaalne alkoholisisaldus on 14 mahuprotsenti ning tegelik alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: veinitüüpide Passito Bianco ja Rosso puhul varieerub maitse kuivast magusani, minimaalne alkoholisisaldus on 14 mahuprotsenti ning tegelik alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti.

| — | Põhjused: toodetakse järjest rohkem Passito-tüüpi veine, eeskätt selliseid Rosso Passito Secco veine, mis on valmistatud „Montepulciano“ sordi viinamarjadest. |
| --- | --- |

—

Põhjused: toodetakse järjest rohkem Passito-tüüpi veine, eeskätt selliseid Rosso Passito Secco veine, mis on valmistatud „Montepulciano“ sordi viinamarjadest.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4.

18.   Vahuveinid – vormiline kohandamine

| — | Kirjeldus: kõikide vahuveinide puhul on ette nähtud maitsed, mis varieeruvad Charmat“ meetodi korral kuivast poolkuivani ja klassikalise meetodi korral kuivast väga kuivani. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: kõikide vahuveinide puhul on ette nähtud maitsed, mis varieeruvad Charmat“ meetodi korral kuivast poolkuivani ja klassikalise meetodi korral kuivast väga kuivani.

| — | Põhjused: maitsevahemikud on esitatud kooskõlas vahuveinide kirjeldamisel kasutatava klassifikatsiooniga. |
| --- | --- |

—

Põhjused: maitsevahemikud on esitatud kooskõlas vahuveinide kirjeldamisel kasutatava klassifikatsiooniga.

| — | Kirjeldus: iga sorditähisega „Cococciola“, „Montonico“, „Passerina“ ja „Pecorino“ vahuveinitüübi kohta on lisatud tarbimisomadused. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: iga sorditähisega „Cococciola“, „Montonico“, „Passerina“ ja „Pecorino“ vahuveinitüübi kohta on lisatud tarbimisomadused.

| — | Põhjused: juba olemasolevate valgete ja roosade vahuveinide ning uute viinamarjasordi „Cococciola“, „Montonico“, „Passerina“ või „Pecorino“ tähisega veinitüüpide puhul on tarbimisse lubamise eesmärgil määratletud eraldi keemilised ja organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

—

Põhjused: juba olemasolevate valgete ja roosade vahuveinide ning uute viinamarjasordi „Cococciola“, „Montonico“, „Passerina“ või „Pecorino“ tähisega veinitüüpide puhul on tarbimisse lubamise eesmärgil määratletud eraldi keemilised ja organoleptilised omadused.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4.

19.   Pakendamine

| — | Kirjeldus: pakendamiseks on võimalik kasutada kõiki kehtivates õigusaktides sätestatud mahuteid. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: pakendamiseks on võimalik kasutada kõiki kehtivates õigusaktides sätestatud mahuteid.

| — | Põhjused: muudatusettepanek on kooskõlas kaitstud päritolunimetuse kaubanduslike nõuetega. |
| --- | --- |

—

Põhjused: muudatusettepanek on kooskõlas kaitstud päritolunimetuse kaubanduslike nõuetega.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 8, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

20.   Seos(ed) – kohandamine

| — | Kirjeldus: teksti on muudatusettepaneku alusel ajakohastatud. |
| --- | --- |

—

Kirjeldus: teksti on muudatusettepaneku alusel ajakohastatud.

| — | Põhjused: tegemist on ametliku kohandusega, mis on kooskõlas teatavate tootespetsifikaadis sisalduvate muudatustega (nt kõrgus merepinnast, viinamarjade tootmine hektari kohta, tarbimisse lubamise aeg ja tarbimisomadused). |
| --- | --- |

—

Põhjused: tegemist on ametliku kohandusega, mis on kooskõlas teatavate tootespetsifikaadis sisalduvate muudatustega (nt kõrgus merepinnast, viinamarjade tootmine hektari kohta, tarbimisse lubamise aeg ja tarbimisomadused).

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 9 ja koonddokumendi punkti 8.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Abruzzo

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 4. | Vahuvein |
| --- | --- |

4.

Vahuvein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

| 15. | Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein |
| --- | --- |

15.

Kuivatatud viinamarjadest valmistatud vein

4.   Veinide kirjeldus

1.   „Abruzzo“ Bianco

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane;

lõhn: puuviljane, iseloomulik, õrn, meeldiv;

maitse: kuiv kuni poolkuiv, värske, harmooniline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   „Abruzzo“ Rosso

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: rubiinpunane, sh intensiivse purpurse tooniga, kaldub laagerdumisel granaatpunasele;

lõhn: punaste puuviljade ja vürtside aroom, intensiivne, eeterlik;

maitse: kuiv kuni poolkuiv, harmooniline, suhteliselt tanniinine, mõnikord vürtsikas ja moosi varjundiga, kui viinamarjad on osaliselt kuivatatud;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   „Abruzzo“ Passito Bianco

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: intensiivsest õlgkollasest merevaigukollaseni;

lõhn: intensiivne, eeterlik, iseloomulik;

maitse: kuiv kuni magus, täidlane, harmooniline, sametine;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: veini puhul 14,00 mahuprotsenti (millest tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 12,00 mahuprotsenti) ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud veini puhul 16,00 mahuprotsenti (millest tegelik alkoholisisaldus on vähemal 12,00 mahuprotsenti);

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   „Abruzzo“ Passito Rosso

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele;

lõhn: intensiivne, eeterlik ja iseloomulik;

maitse: kuivast magusani, täidlane, harmooniline, sametine;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: veini puhul 14,00 mahuprotsenti (millest tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 12,00 mahuprotsenti) ja kuivatatud viinamarjadest valmistatud veini puhul 16,00 mahuprotsenti (millest tegelik alkoholisisaldus on vähemal 12,00 mahuprotsenti);

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 32 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12,5

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   „Abruzzo“ Spumante Bianco, Itaalia meetod või Charmat’ meetod

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv;

värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, vahel vase nüanssidega;

lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: värske, meeldiv ja harmooniline, brut nature„ist poolkuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l;

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   „Abruzzo“ Spumante Rosè, Itaalia või Charmat“ meetod

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv;

värvus: õrnroosast roosani ja/või eri intensiivsusega roosa;

lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: värske, meeldiv ja harmooniline, brut nature’ist poolkuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l;

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   „Abruzzo“ Cococciola

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: meeldiv, lilleline, puuviljane;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8.   „Abruzzo“ Malvasia

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: intensiivne, meeldiv, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9.   „Abruzzo“ Montonico

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt roheka varjundiga;

lõhn: intensiivne, meeldiv, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv, meeldivalt happeline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10.   „Abruzzo“ Passerina

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt merevaigukollase varjundiga;

lõhn: meeldiv, värske, lilleline, puuviljaline;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11.   „Abruzzo“ Pecorino

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, roheka kuni kuldse varjundiga;

lõhn: meeldiv, lilleline, puuviljane;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

12.   „Abruzzo“ Rosato

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õrnroosast eri intensiivsusega roosani;

lõhn: õrn, punaste puuviljade, lilleline ja vürtsine aroom;

maitse: kuiv kuni poolkuiv, harmooniline, sh täidlane;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 17 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

13.   „Abruzzo“ Spumante Bianco, klassikaline meetod

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv;

värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, sh vasenüanssidega;

lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: värske, meeldiv ja harmooniline, brut nature’ist väga kuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

minimaalne üldhappesus: 5,5 g/l;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

14.   „Abruzzo“ Spumante Rosè, klassikaline meetod

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv;

värvus: õrnroosast roosani ja/või eri intensiivsusega roosa;

lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: värske, meeldiv ja harmooniline, brut nature„ist väga kuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

15.   „Abruzzo“ Cococciola Spumante, Itaalia või Charmat“ meetod ja klassikaline meetod

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv;

värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, kohati kuldse varjundiga;

lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: värske, meeldiv ja harmooniline, brut nature„ist poolkuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

16.   „Abruzzo“ Malvasia Spumante, Itaalia või Charmat“ meetod ja klassikaline meetod

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv;

värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, kohati kuldse varjundiga;

lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: värske, meeldiv ja harmooniline, brut nature„ist poolkuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

17.   „Abruzzo“ Montonico Spumante, Itaalia või Charmat“ meetod ja klassikaline meetod

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv;

värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, kohati roheka varjundiga;

lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: värske, meeldiv ja harmooniline, brut nature„ist poolkuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 15 g/l;

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

18.   „Abruzzo“ Passerina Spumante, Itaalia või Charmat“ meetod ja klassikaline meetod

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv;

värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, sh merevaigukollaste nüanssidega;

lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: värske, meeldiv ja harmooniline, brut nature„ist poolkuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

19.   „Abruzzo“ Pecorino Spumante, Itaalia või Charmat“ meetod ja klassikaline meetod

LÜHIKIRJELDUS

Vaht: õrn ja püsiv;

värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, roheka kuni kuldse varjundiga;

lõhn: elegantne, rikkalik ja kompleksne;

maitse: värske, meeldiv ja harmooniline, brut nature„ist poolkuivani;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 11,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 16 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

20.   „Abruzzo“, mis sisaldab kahte viinamarjasorti järgnevatest: „Cococciola“, „Malvasia“, „Montonico“, „Passerina“ ja „Pecorino“

LÜHIKIRJELDUS

Kahest sordist toodetud veinitüüpide tarbimisomaduste puhul viidatakse näitajatele, mida on kirjeldatud ühest sordist toodetud veinitüüpide puhul, eelkõige suuremas koguses esineva sordi puhul.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

21.   „Abruzzo“ Terre di Chieti Bianco Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni;

lõhn: õrn, püsiv;

maitse: tasakaalustatud kuiv, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

22.   „Abruzzo“ Terre di Chieti Rosso Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele;

lõhn: äratuntav, kauakestev;

maitse: kuiv, hea struktuuriga, harmooniline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

23.   „Abruzzo“ Terre di Chieti Rosato Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õrnroosast eri intensiivsusega roosani;

lõhn: õrn, mõnikord lilleline, punaste puuviljade ja vürtside aroom;

maitse: kuiv, harmooniline, sh täidlane;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

24.   „Abruzzo“ Terre di Chieti Cococciola Superiore:

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, iseloomulik ja kauakestev;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

25.   „Abruzzo“ Terre di Chieti Malvasia Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: intensiivne, meeldiv, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

26.   „Abruzzo“ Terre di Chieti Montonico Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt roheka varjundiga;

lõhn: intensiivne, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, kauakestev, kergelt happeline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

27.   „Abruzzo“ Terre di Chieti Passerina Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt merevaigukollase varjundiga;

lõhn: lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, iseloomulik ja kauakestev;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

28.   „Abruzzo“ Terre di Chieti Pecorino Superiore

LÜHIKIRJELDUS

“Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, roheka kuni kuldse varjundiga;

lõhn: lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

29.   „Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Bianco Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni;

lõhn: õrn, püsiv;

maitse: kuiv, tasakaalustatud, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

30.   „Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Rosso Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele;

lõhn: iseloomulikult õrn, kauakestev;

maitse: kuiv, hea struktuuriga, harmooniline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

31.   „Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Rosato Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õrnroosast eri intensiivsusega roosani;

lõhn: iseloomulik, mõnikord lilleline, punaste puuviljade ja vürtside aroom;

maitse: kuiv, harmooniline, sh täidlane;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

32.   „Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Cococciola Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: iseloomulik, lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

33.   „Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Malvasia Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: intensiivne, meeldiv, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

34.   „Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Montonico Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt roheka varjundiga;

lõhn: intensiivne, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, kauakestev, happeline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

35.   „Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Passerina Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

36.   „Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Pecorino Superiore

LÜHIKIRJELDUS

värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, roheka kuni kuldse varjundiga;

lõhn: iseloomulik, puuviljasest lilleliseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

37.   „Abruzzo“ Colline Pescaresi Bianco Riserva

LÜHIKIRJELDUS

värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni;

lõhn: õrn, püsiv;

maitse: tasakaalustatud kuiv, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

38.   „Abruzzo“ Colline Pescaresi Rosso Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele;

lõhn: iseloomulikult õrn, kauakestev;

maitse: kuiv, hea struktuuriga, harmooniline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

39.   „Abruzzo“ Colline Pescaresi Rosato Superiore

LÜHIKIRJELDUS

värvus: õrnroosast eri intensiivsusega roosani;

lõhn: õrn, punaste puuviljade, lilleline ja vürtsine aroom;

maitse: kuiv, harmooniline, sh täidlane;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

40.   „Abruzzo“ Colline Pescaresi Cococciola Superiore

LÜHIKIRJELDUS

värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

41.   „Abruzzo“ Colline Pescaresi Malvasia Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: intensiivne, meeldiv, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

42.   „Abruzzo“ Colline Pescaresi Montonico Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt roheka varjundiga;

lõhn: intensiivne, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv, meeldivalt happeline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

43.   „Abruzzo“ Colline Pescaresi Passerina Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt merevaigukollase varjundiga;

lõhn: lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

44.   „Abruzzo“ Colline Pescaresi Pecorino Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, roheka kuni kuldse varjundiga;

lõhn: lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

45.   „Abruzzo“ Colline Teramane Bianco Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollasest eri intensiivsusega kuldkollaseni;

lõhn: õrn, püsiv;

maitse: tasakaalustatud kuiv, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

46.   „Abruzzo“ Colline Teramane Rosso Riserva

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele;

lõhn: iseloomulikult õrn, kauakestev;

maitse: kuiv, hea struktuuriga, harmooniline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

47.   „Abruzzo“ Colline Teramane Rosato Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õrnroosast eri intensiivsusega roosani;

lõhn: õrn, punaste puuviljade aroom, mõnikord vürtsikas;

maitse: kuiv, harmooniline, sh hea struktuuriga;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 19 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

48.   „Abruzzo“ Colline Teramane Cococciola Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: iseloomulik, lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

49.   „Abruzzo“ Coline Teramane Malvasia Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt kuldse varjundiga;

lõhn: intensiivne, meeldiv, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

50.   „Abruzzo“ Colline Teramane Montonico Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt roheka varjundiga;

lõhn: intensiivne, iseloomulik;

maitse: kuiv, harmooniline, kauakestev, happeline;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

51.   „Abruzzo“ Colline Teramane Passerina Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: õlgkollane, aeg-ajalt merevaigukollase varjundiga;

lõhn: lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 20 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

52.   „Abruzzo“ Colline Teramane Pecorino Superiore

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: eri intensiivsusega õlgkollane, roheka kuni kuldse varjundiga;

lõhn: lillelisest puuviljaseni;

maitse: kuiv, harmooniline, püsiv, iseloomulik;

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 22 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Konkreetsed veinivalmistustavad

–

5.2.   Maksimaalne saagikus:

| 1. | „Abruzzo“ Bianco, Bianco Spumante, sh viinamarjasordi „Cococciola“, „Malvasia“, „Montonico“, „Passerina“, „Pecorino“ tähisega
  20 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

„Abruzzo“ Bianco, Bianco Spumante, sh viinamarjasordi „Cococciola“, „Malvasia“, „Montonico“, „Passerina“, „Pecorino“ tähisega

20 000 kg viinamarju hektari kohta

| 2. | „Abruzzo“ Rosso, Rosato, Spumante Rosé
  18 500 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

2.

„Abruzzo“ Rosso, Rosato, Spumante Rosé

18 500 kg viinamarju hektari kohta

| 3. | „Abruzzo“ Cococciola, Malavasia, Montonico, Passerina, Pecorino
  18 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

„Abruzzo“ Cococciola, Malavasia, Montonico, Passerina, Pecorino

18 000 kg viinamarju hektari kohta

| 4. | „Abruzzo“ Passito Bianco
  14 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

4.

„Abruzzo“ Passito Bianco

14 000 kg viinamarju hektari kohta

| 5. | „Abruzzo“ Passito Rosso
  12 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

„Abruzzo“ Passito Rosso

12 000 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Abruzzo“ tootmispiirkond hõlmab järgmiste kommuunide kogu haldusterritooriumi:

| 1) | Chieti provintsis:
  Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccamontepiano, Roccascalegna, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri. |
| --- | --- |

1)

Chieti provintsis:

Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccamontepiano, Roccascalegna, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri.

| 2) | L’Aquila provintsis:
  Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Corfinio, Cocullo, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito. |
| --- | --- |

2)

L’Aquila provintsis:

Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Corfinio, Cocullo, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito.

| 3) | Pescara provintsis:
  Abbateggio, Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Citta Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, Salle, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco Casauria, Torre de“ Passeri, Turrivalignani, Vicoli. |
| --- | --- |

3)

Pescara provintsis:

Abbateggio, Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Citta Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, Salle, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco Casauria, Torre de“ Passeri, Turrivalignani, Vicoli.

| 4) | Teramo provintsis:
  Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglione Messer Raimondi, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morrodoro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia ning Trignano kommuunis Isola del Gran Sasso. |
| --- | --- |

4)

Teramo provintsis:

Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglione Messer Raimondi, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morrodoro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia ning Trignano kommuunis Isola del Gran Sasso.

7.   Viinamarjasordid

„Chardonnay B“

„Cococciola B“

„Malvasia Istriana B“ – „Malvasia“

„Malvasia Bianca B“ – „Malvasia“

„Malvasia Bianca Lunga B“ – „Malvasia“

„Malvasia Bianca di Candia B“ – „Malvoisie“

„Malvasia Bianca di Candia B“ – „Malvoisier“

„Malvasia del Lazio B“ – „Malvasia“

„Montepulciano N“

„Montonico Bianco B“ – „Montonico“

„Moscato Bianco B“ – „Moscato“

„Passerina B“

„Pecorino B“

„Pinot Nero N“

„Riesling italico B“ – „Riesling“

„Riesling renano B“ – „Riesling“

„Sauvignon B“

„Traminer aromatico Rs“

„Trebbiano Abruzzese B“ – „Trebbiano“

„Trebbiano Toscano B“ – „Trebbiano“

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   KPN „Abruzzo“, sh alapiirkonnad

A)   Üksikasjalik teave geograafilise piirkonna kohta.

Seost väljendavad looduslikud tegurid.

Määratletud geograafiline piirkond hõlmab kogu Abruzzo piirkonna künklikke rannikualasid ja mäejalameid, mis keskosas ulatuvad sisemaale, hõlmates Alto Tirino platood põhjas, Subequana orgu loodes, Peligna orgu lõunas ja Roveto orgu edelas.

Viinamarjakasvatusega tegeletakse küngastel ja mäejalamitel, mis koosnevad plio-pleistotseeni setetest, mis täitsid periadriaatilise basseini mere settetsükli jooksul tertsiaari lõpu ja kvaternaari alguse vahel, paiknevad umbes 25 km laiusel ja ligikaudu 125 km pikkusel alal Tronto jõest Trigno jõeni, lisaks mõned mägedevahelises nõos piirkonna keskosas. Pinnaseosakeste suuruse seisukohast võib neid formatsioone pidada üsna erinevaks: liivane saviala kõrgosa suunas kattub peene- ja keskmiseteralise ränidioksiidliivaga, mis on enam-vähem savine, kollaka värvusega raudoksiidi muutumise tõttu, lubjarikka või savise tsemendiga, mis sageli vahelduvad muda-, kruusa- ja savikihtidega.

Tekkinud pinnas on ühtlaselt jaotunud materjalist, millest moodustub liivase savistruktuuriga pinnas, mis on üldiselt kohev ja mille paksus varieerub olenevalt kaldest ja suunast kõnealuse piirkonna kesk- ja lõunaosas ning mis põhjapool kipub olema rohkem savine.

Vahuveini baasveini tootmiseks mõeldud valgeid viinamarjasorte kasvatatakse istandustes, mis asuvad üldiselt kuni 1 000 meetrit üle merepinna, kusjuures kalded ja suunad varieeruvad olenevalt nõlvadest. Siia alla ei kuulu niisketes orupõhjades asuv maa.

Kliima on mõõdukas, keskmine temperatuur on aprillis 12 °C ja oktoobris 16 °C, kuid juulis ja augustis kipub kliima olema soojem – siis on keskmine temperatuur 24–25 °C. Aasta arvestuses on temperatuuri kõikumine märkimisväärne. Selle tingib ühelt poolt Balkanilt tulev külm hoovus, mille mõju on tuntav talvel, ning teiselt poolt Aadria mere lähedus ja suvel Vahemere piirkonnas püsivad kõrgrõhualad. Samuti on märkimisväärseid erinevusi päevase ja öise temperatuuri vahel, mida soodustab Gran Sasso ja Maiella mäemassiivide lähedus, samuti tuultele avatus, mis loob optimaalsed tingimused viinamarjade tervisele ja aromaatsete ainete tekkimisele.

Winkleri soojusenergia indeks, st keskmine aktiivne temperatuur aprillist oktoobrini on 1 800–2 200 kraadpäeva. Need tingimused tagavad keskvarajaste sortide („Pecorino“, „Passerina“, „Malvasia“ ja „Trebbiano“) ning keskhiliste ja hiliste sortide („Cococciola“, „Montonico“ ja „Montepulciano“) optimaalse küpsemise.

Aastane sademete hulk on keskmiselt üle 800 mm; kõige rohkem sademeid esineb novembrist detsembrini (üle 80 mm kuus), absoluutse miinimumiga kuu on juuli (umbes 30 mm).

Seost väljendavad inimtegurid.

Teated viinapuude olemasolust ja heade veinide tootmisest piirkonnas pärinevad Kreeka ajaloolaselt Polybioselt, kes elas 205–123 eKr ning kirjeldas Hannibali kangelaslikkust pärast Cannae võitu (216 eKr) ja tunnustas selle piirkonna veine, kuna need olid haavatuid terveks ravinud ja mehi turgutanud. Sellest ajast alates on paljud teised kirjanikud tunnustanud Abruzzo territooriumil toodetud veinide omadusi, näiteks Andrea Bacci (1524–1600), filosoof ja paavst Sixtus V arst, kes 1596. aastal kirjutatud teoses „De naturorum vinorum historia de Vinis Italiae“ räägib Sulmona ja Peligni veinidest, lisaks Michele Torcia, kes 1792. aastal kirjeldab teoses „Saggio Itinerario Nazionale pel Italia dei Peligni“ esimest korda Abruzzos kasvavat viinamarjasorti „Montepulciano“.

Peale ajalooliste tegurite on väga olulised ka inimtegurid, sest tänu teatavate viinamarjakasvatus- ja veinivalmistustavade määratlemisele ja täiustamisele, mis moodustavad tootespetsifikaadi lahutamatu ja olulise osa, on nüüd võimalik valmistada tooteid, millel on eripärased ja iseloomulikud omadused.

8.2.   KPN „Abruzzo“, sh alapiirkonnad

B)   Toote selliste omaduste ja tunnuste üksikasjalik kirjeldus, mis on valdavalt või eranditult seotud geograafilise piirkonnaga.

Tänu kaitstud päritolunimetusega veinide „Abruzzo“ tootmiseks valitud viinamarjasortide sajanditepikkuse kasvatamise kogemusele ning sobivate kasvatus- ja tootmisvõtete kasutamisele asjaomases piirkonnas võime neid sorte pidada Abruzzo kohalikeks sortideks, mille iseärasused väljenduvad täielikult nii valgetes kui ka punastes veinides, nii magusates kui ka vahuveinides ning eeskätt sorditähisega veinides nii baasveinide kui ka Superiore-tüüpi veinide puhul, mis on ette nähtud üksnes provintsi alapiirkondade veinide tähistamiseks. Viimased erinevad nii viinamarjade saagikuse poolest hektari kohta kui ka veinide keemilis-füüsikaliste ja organoleptiliste omaduste poolest, kusjuures nende veinide alkoholisisaldus on veidi suurem kui baasveinil, samuti struktuur ja komplekssus.

C)   Punktides a ja b osutatud aspektide vaheline põhjuslik seos.

Asjaomast geograafilist piirkonda, mis katab umbes kolmandiku kogu piirkonna territooriumist, kuigi tegemist on üsna ühetaolise maastiku ja pinnasega, iseloomustavad veidi erinevad ilmastikutingimused (vihm, temperatuur, tuulisus jne), mis on seotud pinnase erineva olemusega, enamasti kohev ja hea äravooluga ning suunaga, mis mõjutavad üsna oluliselt asjaomaste sortide vegetatiivseid ja tootmisomadusi. Kuigi viinamarjasorte „Montepulciano“ ja „Trebbiano“, mis on vastavalt punase ja valge veini tootmise aluseks, kasvatatakse võrdlemisi ühtlaselt kogu määratletud piirkonnas, on tänu erilisele mikrokliimale piirkondi, kus teatavad viinamarjasordid on eriti suurepärased ning sajanditevanuse viinamarjakasvatustraditsiooni tõttu on veinide kirjeldamise alusel võimalik jaotada konkreetsed provintsipiirkonnad neljaks alapiirkonnaks, nagu Colline Teramane, Terre Aquilane, Colline Pescaresi ja Terre di Chieti, mis võimaldab parimal viisil ära kasutada konkreetsete piirkondade eripärasid tänu kohalikele viinamarjasortidele, nagu „Cococciola“, „Malvasia“ ja „Pecorino“ (Teatino-Frentana piirkond), „Montonico“ (Teramo ja Taetina sisepiirkond), „Passerina“ (Teramo ülempiirkond).

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Kaitstud päritolunimetusega veini „Abruzzo“ tootmine, töötlemine ja villimine

Õigusraamistik:

| | ELi õigusaktid |
| --- | --- |

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas |
| --- | --- |

pakendamine määratletud geograafilises piirkonnas

Tingimuse kirjeldus:

| | Kõik veini ja vahuveini valmistamise, kuivatamise, säilitamise, laagerdamise ja villimistoimingud tuleb teha tootmispiirkonnas, et säilitada toodete eriomadused ja maine ning tagada nende päritolu. |
| --- | --- |

Kõik veini ja vahuveini valmistamise, kuivatamise, säilitamise, laagerdamise ja villimistoimingud tuleb teha tootmispiirkonnas, et säilitada toodete eriomadused ja maine ning tagada nende päritolu.

KPN „Abruzzo“ – täiendavate geograafiliste üksuste lisamine

Õigusraamistik:

| | ELi õigusaktid |
| --- | --- |

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | märgistamisega seotud lisasätted |
| --- | --- |

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Alapiirkonnad on järgmised:

| — | Terre Aquilane või Terre de L’Aquila; |
| --- | --- |

—

Terre Aquilane või Terre de L’Aquila;

| — | Colline Pescaresi; |
| --- | --- |

—

Colline Pescaresi;

| — | Colline Teramane; |
| --- | --- |

—

Colline Teramane;

| — | Terre di Chieti järgmiste väiksemate täiendavate geograafiliste üksustega: Colline Teatine või Teatino, Colline Frentane või Frentania või Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese või Hystonium. |
| --- | --- |

—

Terre di Chieti järgmiste väiksemate täiendavate geograafiliste üksustega: Colline Teatine või Teatino, Colline Frentane või Frentania või Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese või Hystonium.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/19399

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/66

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 220/11)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEADE

„Montepulciano d'Abruzzo“

PDO-IT-A0723-AM03

Teate esitamise kuupäev: 23.3.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Täiendavate geograafiliste üksuste lisamine

Kirjeldus: lisatud on neli uut alapiirkonda (Terre di Chieti, Terre Aquilane või Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi, Colline Teramane, San Martino sulla Marruccina), kus võib toota veine, millel on tähised „Superiore“ ja „Riserva“. Lisaks on Terre di Chieti alapiirkonnas veel neli väiksemat geograafilist üksust: Colline Teatine või Teatino; Colline Frentane või Frentania või Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese või Hystonium.

Põhjused: tähiste „Superiore“ ja „Riserva“ lisamine neljas alapiirkonnas toodetud veinidele võimaldab säilitada nimetuse „Montepulciano d'Abruzzo“ kvaliteeti nii sümboolselt kui ka üldises tootmisstrateegias, mis on jaotatud segmentideks püramiidselt: saab alguse Abruzzo piirkonnast, seejärel liigub konkreetsesse provintsi alapiirkonda, edasi kommuuni või omavalitsusüksuse ülese täiendava geograafilise üksuseni ja lõpuks viinamarjasordi tähiseni.

Muudatused puudutavad kaitstud päritolunimetuse „Montepulciano d’Abruzzo“ tootespetsifikaadi artikleid 1, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 ning iga alapiirkonna tootespetsifikaadi lisasid ning koonddokumendi punkte 4, 5, 8 ja 9.

2.   Viinamarjade tootmispiirkond – sõnastuse muutmine ja tootmispiiride lihtsustamine

Kirjeldus: muudatused viinamarjaistanduste asukohta käsitlevates andmetes ja harimiseks mittesobiva maa väljajätmine.

Põhjused: kõik maastikuga seotud ja agronoomilised omadused on viidud artiklist 3 üle artiklisse 4.

Kirjeldus: tootmispiirkonda on lihtsustatud ja sinna kuulub iga provintsiga juba hõlmatud kommuunide kogu haldusterritoorium.

Põhjused: tootmispiirkonna kommuunide territooriumide piire on laiendatud iga kommuuni kogu haldusterritooriumile, et lihtsustada piiride jälgimist piirkondliku digitaalse kaardisüsteemi abil.

Tootmispiirkonna suurenemine ei too kaasa viinamarjaistanduste suurenemist.

Kirjeldus: Chieti provintsis on lisatud 15 kommuuni.

Põhjused: Chieti provintsi kaitstud päritolunimetusega veinide tootmispiirkonnad kattuvad, kuna need langevad kokku piirkonna ja viinamarjaistanduste poolest ning ajalooliselt.

Uue 15 kommuuni lisamine ei too kaasa olemasolevate viinamarjakasvatusalade suurenemise rohkem kui 1 % võrra.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artikleid 3 ja 4 ning koonddokumendi punkte 6 ja 8.

3.   Viinamarjakasvatuse eeskirjad – sõnastuse muutmine ja kõrguse lisamine

Kirjeldus: lisatud on üksikasjad viinamarjaistanduste asukoha kohta – kuni 600 m üle merepinna, erandkorras kuni 700 m üle merepinna – ning piiravad tingimused harimiseks sobimatu maa väljajätmiseks.

Põhjused: kõik maastikuga seotud ja agronoomilised omadused on lisatud artiklisse 4; viinamarjaistanduste maksimaalset kõrgust on tõstetud 700 meetrini merepinnast nii kliimamuutuste tõttu kui ka selleks, et taastada ja hõlbustada viinamarjakasvatuse arengut kõrgemates piirkondades.

Need muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artikleid 4 ja 9 ning on vormilised ja järjepidevad, nagu on osutatud koonddokumendi punktis 8.

4.   Viinamarjakasvatuse standardid – viinapuid hektari kohta

Kirjeldus: viinapuude miinimumarvu vähendamine hektari kohta 2 500-lt 2 400-le.

Põhjused: viinapuude arvu hektari kohta on vähendatud 2 400-le vastavalt kehtestatud nõuetele, et järgida investeerimismeetme viinamarjaistanduste ümberkorraldamise ja muutmise kavas sätestatud parameetreid.

Muudatus puudutab tootespetsifikaadi artiklit 4, kuid ei mõjuta koonddokumenti.

5.   Viinamarjade saagikuse suurendamine hektari kohta

Kirjeldus: suurendatud on punaste viinamarjade saagikust hektari kohta 14 tonnilt 15 tonnile; uues neljas alapiirkonnas Terre di Chieti, Terre Aquilane või Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi ja San Martino sul Marruccina on ette nähtud maksimaalne saagikus 12,5 tonni hektari kohta.

Põhjused: „Montepulciano“ viinamarjade saagikuse suurendamise eesmärk on suurendada piirkondlikul tasandil kaitstud päritolunimetusega toote üldist kogust ja kvaliteeti ning vähendada üldveini tootmist vastavalt tootespetsifikaadis sätestatud kehtivatele tootmiseeskirjadele ja tegelikule toodangule istanduses.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 4 ja koonddokumendi punkti 5.2.

6.   Tähiste „Superiore“ ja „Riserva“ kasutamine

Põhjused: tootmises kohaldatava püramiidja klassifikatsiooni puhul on ette nähtud nõudlikumad kvaliteeditähised, nagu „Superiore“ ja „Riserva“. Need veinid viiakse turule viinamarjade korjamisele järgneval sügisel.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artikleid 1, 6, 7 ja 9 ning koonddokumendi punkte 4, 5, 8 ja 9.

7.   Füüsikalis-keemilised omadused

Kirjeldus: maitse kirjeldusest on välja jäetud sõna „kuiv“ ning lisatud on suhkru jääkväärtus: 9 grammi liitri kohta, kui viinhappe üldhappesus väljendatud grammides liitri kohta ei ole jääksuhkrusisaldusest üle 2 grammi väiksem.

Põhjused: maitseomadus „kuiv“ on välja jäetud, kuna on vaja täpsustada jääksuhkru maksimumsisaldust vastavalt kehtivatele õigusaktidele. Muudatus puudutab ainult kaitstud päritolunimetusega veini „Montepulciano d’Abruzzo“, millel puudub alapiirkonna tähis.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 6 ja koonddokumendi punkti 4.

8.   Pakendid, materjalid, nominaalmahud ja sulgurid

Kirjeldus: vein „Montepulciano d’Abruzzo“ tuleb pakendada klaasmahutitesse, mille nominaalmaht on kehtivates õigusaktides sätestatud. Peale selle on lubatud kasutada toiduainetega kokkupuutumiseks sobivaid muid materjale sisaldavaid mahuteid nominaalmahuga vähemalt kaks liitrit, välja arvatud alapiirkonna ja täiendava geograafilise üksuste tähisega veinitüübid.

Veini „Montepulciano d’Abruzzo“ puhul, välja arvatud alapiirkonna ja täiendava geograafilise üksuste tähisega veinitüübid, on lubatud kõik kehtivate õigusaktidega lubatud sulgurid peale korgist korkide ja rõngast tõmmatavate korkide.

Põhjused: üksikasjalikumalt on kirjeldatud materjalide kasutamist, nominaalmahtusid ja mahutite sulgemist.

Muudatused puudutavad tootespetsifikaadi artiklit 8 ja koonddokumendi punkti 9.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus(ed)

Montepulciano d'Abruzzo

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veinide kirjeldus

1.   „Montepulciano d’Abruzzo“

LÜHIKIRJELDUS

| — | Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele; |
| --- | --- |

—

Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele;

| — | lõhn: punaste puuviljade ja vürtside aroom, intensiivne, eeterlik; |
| --- | --- |

—

lõhn: punaste puuviljade ja vürtside aroom, intensiivne, eeterlik;

| — | maitse: täidlane, harmooniline, kergelt tanniinine; |
| --- | --- |

—

maitse: täidlane, harmooniline, kergelt tanniinine;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,00 mahuprotsenti;

| — | jääksuhkrusisaldus: 9 grammi liitri kohta, kui viinhappe grammides liitri kohta väljendatud üldhappesus ei ole jääksuhkrusisaldusest üle 2 grammi väiksem; |
| --- | --- |

—

jääksuhkrusisaldus: 9 grammi liitri kohta, kui viinhappe grammides liitri kohta väljendatud üldhappesus ei ole jääksuhkrusisaldusest üle 2 grammi väiksem;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 21,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 21,00 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega Terre dei Vestini ja „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega Terre dei Vestini Riserva

LÜHIKIRJELDUS

| | Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele; |
| --- | --- |

Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele;

| | lõhn: küpsete punaste puuviljade, kuivatatud köögiviljade, vürtside aroom, intensiivne, eeterlik; |
| --- | --- |

lõhn: küpsete punaste puuviljade, kuivatatud köögiviljade, vürtside aroom, intensiivne, eeterlik;

| | maitse: täidlane, kuiv, tugev, harmooniline, sametine. |
| --- | --- |

maitse: täidlane, kuiv, tugev, harmooniline, sametine.

| | Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti (Riserva puhul 13 mahuprotsenti). |
| --- | --- |

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti (Riserva puhul 13 mahuprotsenti).

| | Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 23 g/l. |
| --- | --- |

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 23 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega Casauria või Terre di Casauria ja „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega Casauria või Terre di Casauria Riserva

LÜHIKIRJELDUS

| | Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele; |
| --- | --- |

Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele;

| | lõhn: küpsete punaste puuviljade ja vürtside aroom, intensiivne, eeterlik; |
| --- | --- |

lõhn: küpsete punaste puuviljade ja vürtside aroom, intensiivne, eeterlik;

| | maitse: täidlane, tugev, harmooniline, kergelt tanniinine. |
| --- | --- |

maitse: täidlane, tugev, harmooniline, kergelt tanniinine.

| | Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 mahuprotsenti (Riserva puhul 13,5 mahuprotsenti). |
| --- | --- |

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13 mahuprotsenti (Riserva puhul 13,5 mahuprotsenti).

| | Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 23 g/l. |
| --- | --- |

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 23 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega „Alto Tirino“ ja „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega „Alto Tirino Riserva“

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele; lõhn: küpsete punaste puuviljade ja vürtside aroom, intensiivne, eeterlik; maitse: maitseküllane, täidlane, tugev, harmooniline, kergelt tanniinine, kauakestev. Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti (Riserva puhul 13 mahuprotsenti). Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25 g/l (Riserva puhul 28 g/l).

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

5,0 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega „Terre dei Peligni“ ja „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega „Terre dei Peligni Riserva“

LÜHIKIRJELDUS

Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele; lõhn: küpsete punaste puuviljade ja vürtside aroom, intensiivne, eeterlik; maitse: täidlane, tugev, harmooniline, kergelt tanniinine. Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti (Riserva puhul 13 mahuprotsenti). Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 23 g/l (Riserva puhul 26 g/l).

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

6.   „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega „Teate“ ja „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna tähisega „Teate Riserva“

LÜHIKIRJELDUS

| | Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele; |
| --- | --- |

Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele;

| | lõhn: küpsete punaste puuviljade, vürtside, intensiivne, eeterlik ja moosi varjundiga aroom, kui viinamarjad on osaliselt kuivatatud; |
| --- | --- |

lõhn: küpsete punaste puuviljade, vürtside, intensiivne, eeterlik ja moosi varjundiga aroom, kui viinamarjad on osaliselt kuivatatud;

| | maitse: täidlane, tugev, harmooniline, kergelt tanniinine. |
| --- | --- |

maitse: täidlane, tugev, harmooniline, kergelt tanniinine.

| | Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti (Riserva puhul 13 mahuprotsenti). |
| --- | --- |

Minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,5 mahuprotsenti (Riserva puhul 13 mahuprotsenti).

| | Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l (Riserva puhul 28 g/l). (Riserva puhul minimaalne üldhappesus: 5,0 g/l). |
| --- | --- |

Suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l (Riserva puhul 28 g/l). (Riserva puhul minimaalne üldhappesus: 5,0 g/l).

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   „Montepulciano d’Abruzzo“ Terre di Chieti Superiore

LÜHIKIRJELDUS

| — | Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks; |
| --- | --- |

—

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks;

| — | lõhn: eeterlik, punaste puuviljade, vürtside ja peente omadustega aroom, laagerdumisel moosi varjundiga, kui viinamarjad on osaliselt kuivatatud; |
| --- | --- |

—

lõhn: eeterlik, punaste puuviljade, vürtside ja peente omadustega aroom, laagerdumisel moosi varjundiga, kui viinamarjad on osaliselt kuivatatud;

| — | maitse: kuiv, harmooniline, maitseküllane ja kergelt tanniinine; aja jooksul kujuneb välja pehme maitse; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, harmooniline, maitseküllane ja kergelt tanniinine; aja jooksul kujuneb välja pehme maitse;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

8.   „Montepulciano d’Abruzzo“ Terre di Chieti Riserva

LÜHIKIRJELDUS

| — | Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele; |
| --- | --- |

—

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele;

| — | lõhn: vürtsikas ja püsiv; |
| --- | --- |

—

lõhn: vürtsikas ja püsiv;

| — | maitse: kuiv, kauakestev ja tasakaalustatud; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, kauakestev ja tasakaalustatud;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27,00 g/l |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27,00 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

9.   „Montepulciano d’Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Superiore

LÜHIKIRJELDUS

| — | Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks; |
| --- | --- |

—

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks;

| — | lõhn: eeterlik, punaste puuviljade, vürtside ja peente omadustega aroom, laagerdumisel moosi varjundiga, kui viinamarjad on osaliselt kuivatatud; |
| --- | --- |

—

lõhn: eeterlik, punaste puuviljade, vürtside ja peente omadustega aroom, laagerdumisel moosi varjundiga, kui viinamarjad on osaliselt kuivatatud;

| — | maitse: kuiv, harmooniline, maitseküllane ja kergelt tanniinine; aja jooksul kujuneb välja pehme maitse; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, harmooniline, maitseküllane ja kergelt tanniinine; aja jooksul kujuneb välja pehme maitse;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

10.   „Montepulciano d’Abruzzo“ Terre Aquilane või Terre de L’Aquila Riserva

LÜHIKIRJELDUS

| — | Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele; |
| --- | --- |

—

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele;

| — | lõhn: vürtsikas ja püsiv; |
| --- | --- |

—

lõhn: vürtsikas ja püsiv;

| — | maitse: kuiv, kauakestev ja tasakaalustatud; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, kauakestev ja tasakaalustatud;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27,00 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

11.   „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond Colline Pescaresi Superiore

LÜHIKIRJELDUS

| — | Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks; |
| --- | --- |

—

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis muutub laagerdudes granaatpunaseks;

| — | lõhn: eeterlik, punaste puuviljade, vürtside ja peente omadustega aroom, laagerdumisel moosi varjundiga, kui viinamarjad on osaliselt kuivatatud; |
| --- | --- |

—

lõhn: eeterlik, punaste puuviljade, vürtside ja peente omadustega aroom, laagerdumisel moosi varjundiga, kui viinamarjad on osaliselt kuivatatud;

| — | maitse: kuiv, harmooniline, maitseküllane ja kergelt tanniinine; aja jooksul kujuneb välja pehme maitse; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, harmooniline, maitseküllane ja kergelt tanniinine; aja jooksul kujuneb välja pehme maitse;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 25,00 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,50 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

12.   „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond Colline Pescaresi Riserva

LÜHIKIRJELDUS

| — | Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele; |
| --- | --- |

—

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele;

| — | lõhn: vürtsikas ja püsiv; |
| --- | --- |

—

lõhn: vürtsikas ja püsiv;

| — | maitse: kuiv, kauakestev ja tasakaalustatud; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, kauakestev ja tasakaalustatud;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27,00 g/l |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 27,00 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,50 |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,50

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

13.   „Montepulciano d’Abruzzo“ San Martino sul Marruccina Superiore

LÜHIKIRJELDUS

| — | Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele; |
| --- | --- |

—

Värvus: intensiivne rubiinpunane, kerge violetse varjundiga, kaldub laagerdudes granaatpunasele;

| — | lõhn: küpsete punaste puuviljade ja vürtside aroom, intensiivne, eeterlik; |
| --- | --- |

—

lõhn: küpsete punaste puuviljade ja vürtside aroom, intensiivne, eeterlik;

| — | maitse: täidlane, kuiv, harmooniline, kergelt tanniinine; |
| --- | --- |

—

maitse: täidlane, kuiv, harmooniline, kergelt tanniinine;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 12,50 mahuprotsenti;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l. |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 26 g/l.

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

14.   „Montepulciano d’Abruzzo“ San Martino sul Marruccina Riserva

LÜHIKIRJELDUS

| — | Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele; |
| --- | --- |

—

Värvus: intensiivne rubiinpunane, mis kaldub laagerdudes granaatpunasele;

| — | lõhn: vürtsikas ja püsiv; |
| --- | --- |

—

lõhn: vürtsikas ja püsiv;

| — | maitse: kuiv, kauakestev ja tasakaalustatud; |
| --- | --- |

—

maitse: kuiv, kauakestev ja tasakaalustatud;

| — | minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid; |
| --- | --- |

—

minimaalne üldalkoholisisaldus mahuprotsentides: 13,00 mahuprotsenti, maksimaalselt 4,0 g/l redutseerivaid suhkruid;

| — | suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 28,00 g/l |
| --- | --- |

—

suhkruvaba ekstrakti miinimumsisaldus: 28,00 g/l

Kõik analüütilised näitajad, mida ei ole tabelis esitatud, vastavad liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud piirnormidele.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | 4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

4,5 grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   
  Konkreetsed veinivalmistustavad

–

5.2.   
  Maksimaalne saagikus

| 1. | „Montepulciano d’Abruzzo“
  15 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

1.

„Montepulciano d’Abruzzo“

15 000 kg viinamarju hektari kohta

| 2. | „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond Casauria või Terre di Casauria
  9 500 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

2.

„Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond Casauria või Terre di Casauria

9 500 kg viinamarju hektari kohta

| 3. | „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna Terre dei Vestini
  10 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

3.

„Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna Terre dei Vestini

10 000 kg viinamarju hektari kohta

| 4. | „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond Alto Tirino
  9 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

4.

„Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond Alto Tirino

9 000 kg viinamarju hektari kohta

| 5. | „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna Terre dei Peligni
  10 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

5.

„Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonna Terre dei Peligni

10 000 kg viinamarju hektari kohta

| 6. | „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond Teate
  12 500 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

6.

„Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond Teate

12 500 kg viinamarju hektari kohta

| 7. | „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonnad Terre di Chieti, Terre dell’Aquila või Terre Aquilane, Colline Pescaresi
  13 500 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

7.

„Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkonnad Terre di Chieti, Terre dell’Aquila või Terre Aquilane, Colline Pescaresi

13 500 kg viinamarju hektari kohta

| 8. | „Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond San Martino sulla Marruccina
  12 000 kg viinamarju hektari kohta |
| --- | --- |

8.

„Montepulciano d’Abruzzo“ alapiirkond San Martino sulla Marruccina

12 000 kg viinamarju hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega veini „Montepulciano d’Abruzzo“ tootmispiirkond hõlmab järgmiste kommuunide kogu haldusterritooriumi:

| 1) | Chieti provints:
  Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccascalegna, Roccamontepiano, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant'Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri; |
| --- | --- |

1)

Chieti provints:

Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccascalegna, Roccamontepiano, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant'Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri;

| 2) | L’Aquila provints:
  Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d'Antino, Civitella Roveto, Cocullo, Corfinio, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant'Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d'Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito; |
| --- | --- |

2)

L’Aquila provints:

Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d'Antino, Civitella Roveto, Cocullo, Corfinio, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant'Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d'Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito;

| 3) | Pescara provints:
  Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Città Sant'Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco da Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli; |
| --- | --- |

3)

Pescara provints:

Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Città Sant'Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco da Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli;

| 4) | Teramo provints:
  Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglion Messer Raimondo, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morro d’Oro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant'Egidio, Sant'Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia e Isola del Gran Sasso. |
| --- | --- |

4)

Teramo provints:

Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglion Messer Raimondo, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morro d’Oro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant'Egidio, Sant'Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia e Isola del Gran Sasso.

7.   Viinamarjasordid

„Montepulciano N“

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   
  KPN „Montepulciano d’Abruzzo“, sh alapiirkonna tähisega

A.   Teave geograafilise piirkonna kohta

1)   Seost väljendavad looduslikud tegurid

Geograafiline piirkond hõlmab kogu Abruzzo piirkonna künklikke rannikualasid ja mäejalameid, mis keskosas ulatuvad sisemaale, hõlmates Alto Tirino platood põhjas, Subequana orgu loodes, Peligna orgu lõunas ja Roveto orgu edelas.

Viinamarjakasvatusega hõlmatud künkad, mis koosnevad plio-pleistotseeni setetest, mis täitsid periadriaatilise basseini mere settetsükli jooksul tertsiaari lõpu ja kvaternaari alguse vahel, paiknevad umbes 20–25 km laiusel ja ligikaudu 125 km pikkusel alal Tronto jõest Trigno jõeni, lisaks mõnes mägedevahelises nõos Abruzzo piirkonna keskosas. Pinnaseosakeste suuruse seisukohast võib neid formatsioone pidada üsna erinevaks: liivane saviala kõrgosa suunas kattub peene- ja keskmiseteralise ränidioksiidliivaga, mis on enam-vähem savine, kollaka värvusega raudoksiidi muutumise tõttu, lubjarikka või savise tsemendiga, mis sageli vahelduvad muda-, kruusa- ja savikihtidega. Tekkinud pinnas on suures osas ühtlaselt jaotunud materjalist, millest moodustub liivase savistruktuuriga pinnas, mis on üldiselt kohev ja mille paksus varieerub olenevalt kaldest ja suunast kõnealuse piirkonna kesk- ja lõunaosas ning mis põhja pool kaldub olema rohkem savine. Mägedevahelised nõod koosnevad iidsetest settelise jõe terrassidest, mille madala kaldega kallastel on ladestunud tahked osakesed, mis muudavad selle pinnase eriti kohevaks, kusjuures paksus varieerub olenevalt kaldest ja suunast. Pinnase veesäilitusvõime on üldiselt väike kuni keskmine, väheste toitainete ja huumusega. Viinamarju võib kasvatada kuni 700 meetri kõrgusel merepinnast, kusjuures kalded ja suunad varieeruvad olenevalt nõlvadest ning pinnasetingimused tänu nõlvade suunale keskpäeval soodustavad polüfenoolsete ühendite tekkimist. Siia alla ei kuulu niisketes orupõhjades asuv maa.

2)   Seost väljendavad inimtegurid

Teated viinapuude olemasolust ja heade punaste veinide tootmisest määratletud piirkonnas pärinevad Kreeka ajaloolaselt Polybioselt, kes elas 205.–123. a eKr ning kirjeldas Hannibali kangelaslikkust pärast Cannae võitu (216 eKr) ja tunnustas selle piirkonna veine, kuna need olid haavatuid terveks ravinud ja mehi turgutanud. Ladina luuletaja Publio Ovidio Nasone, kes sündis Sulmonas 43. a eKr, meenutab värssides oma sünnimaad: „Sulmona, Peligna piirkonna kolmas osa, hoiab mind, olles küll väike, kuid tervendav oma allikaveega. Cerere viljakas pinnas pakub lisaks viinamarjadele põllumaad ka Pallase puule, oliivipuule.“

Sellest ajast alates on paljud teised kirjanikud tunnustanud Abruzzo territooriumil valmistatud veinide omadusi, kuid esimesed ajaloolised teated viinamarjasordi „Montepulciano“ kohta Abruzzos võib leida Michele Torcia 1792. aasta teosest „Saggio Itinerario Nazionale pel Italia dei Peligni“. Selle viinamarjasordi omadusi kirjeldatakse paljudes ajaloolistes tekstides ja tehnilistes käsiraamatutes: tuleks mainida Panfilo Serafinit (Sulmona 1817–1864), kes Sulmona ajaloolises monograafias, mis ilmus 1854. aastal Napolis väga tuntud ajakirjas Il Regno delle Due Sicilie, kirjutas, et „kõige levinum viinapuu on „Montepulciano“, nii varane kui ka hiline [...]“, professor Andrea Vivenza 1867. aasta Brevi veinivalmistamise eeskirju, Edoardo Ottavi ja Arturo Marescalchi teost „Vade-Mecum del commerciante di uve e di vini in Italia“, mille esmatrükk ilmus 1897. aastal. See sort, mis kohandus suurepäraselt sisemaal, eelkõige Peligna orus, millega see algselt piirdus, levis 19. sajandi lõpus rannikule ja muutus pärast teist maailmasõda piirkonna kõige levinumaks punaseks viinamarjasordiks. Nüüd on see aluseks kõige olulisemale ja hinnatumale Abruzzo veinile, mis on kogu piirkonna veinitootmise sümbol – KPN „Montepulciano d’Abruzzo“ aastast 1968 – ning mille tootespetsifikaadis on aastate jooksul muudetud toote ja piirkonna määratlust konkreetsete alapiirkondade määratlemise kaudu.

8.2.   
  KPN „Montepulciano d’Abruzzo“, sh alapiirkonna tähisega

B.   Üksikasjalik toote selliste omaduste ja tunnuste kirjeldus, mis tulenevad valdavalt või eranditult geograafilisest keskkonnast

Tänu sajanditepikkusele kasvatamisele ja tasakaalule, mida „Montepulciano“ on kõnealuses piirkonnas saavutanud, saab viinamarjasorti käsitleda Abruzzo kohaliku sordina, mille eriomadused väljenduvad täielikult päritolunimetusega veinis „Montepulciano d’Abruzzo“, mille iseloomulikke analüütilisi ja organoleptilisi omadusi on lühidalt ja ülevaatlikult kirjeldatud tootespetsifikaadi artiklis 6.

Kõnealune vein on intensiivse rubiinpunase värvusega, kergelt violetse varjundiga ning kaldub laagerdudes granaatpunasele; veinil on iseloomulik punaste puuviljade (kirss, mustikas) lõhn, laagerdunud veinis on tunda moosi ja vürtside (pipar, tubakas, lagrits) aroomi; maitse on kuiv, kergelt tanniinine, sametine ja harmooniline.

C.   Punktides A ja B osutatud aspektide põhjuslik seos

Kõnealust laia, üsna ühtlase maastiku ja mullastikuga geograafilist piirkonda, mis moodustab rohkem kui kolmandiku kogu Abruzzo piirkonnast, iseloomustavad õigupoolest veidi erinevad kliimatingimused põhjast lõunasse ja idast läände. Need võimaldavad eristada makropiirkondi, millele on omased teatud ilmastikutingimused (vihm, temperatuur, tuultele avatus jne), mida seostatakse pinnase erineva olemuse ja nõlvade suunaga ning mis avaldavad küllaltki olulist mõju sordi „Montepulciano“ vegetatiivsetele ja tootlikele omadustele. Viimane on Abruzzos rohkem kui kahe sajandi jooksul toodetud veini alus, kui mitte ainus viinamarjasort. Veini „Montepulciano d’Abruzzo“ iseloomustamise uurimine on võimaldanud eristada konkreetseid piirkondi: alapiirkonnale Colline Teramane, mis alates 2003. aastast omab DOCG tähist, mis algselt hõlmas viit alapiirkonda, nagu Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Valle dei Peligni ja Teate, on lisatud neli uut alapiirkonda, millest kolm hõlmavad sobivaid piirkondi Pescara, Chieti ja L'Aquila provintsis kokku üheksas alapiirkonnas, sealhulgas kolmes provintsi piirkonnas, nagu Terre di Chieti, Terre Aquilane, Colline Pescaresi ja üks San Martino su Marruccina kommuunis, mis võimaldab maksimaalselt ära kasutada konkreetsete määratletud piirkondade eripära.

9.   Olulised lisatingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

KPN „Montepulciano dAbruzzo“ – täiendavate geograafiliste üksuste lisamine

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

nähakse ette järgmised alapiirkonnad:

| — | Casauria või Terre di Casauria; |
| --- | --- |

—

Casauria või Terre di Casauria;

| — | Terre dei Vestini; |
| --- | --- |

—

Terre dei Vestini;

| — | Alto Tirino; |
| --- | --- |

—

Alto Tirino;

| — | Terre dei Peligni; |
| --- | --- |

—

Terre dei Peligni;

| — | Teate; |
| --- | --- |

—

Teate;

| — | Terre Aquilane või Terre de L’Aquila; |
| --- | --- |

—

Terre Aquilane või Terre de L’Aquila;

| — | Colline Pescaresi; |
| --- | --- |

—

Colline Pescaresi;

| — | San Martino sul Marrucina; |
| --- | --- |

—

San Martino sul Marrucina;

| — | Terre di Chieti järgmiste väiksemate täiendavate geograafiliste üksustega: Colline Teatine või Teatino, Colline Frentane või Frentania või Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese või Hystonium. |
| --- | --- |

—

Terre di Chieti järgmiste väiksemate täiendavate geograafiliste üksustega: Colline Teatine või Teatino, Colline Frentane või Frentania või Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese või Hystonium.

KPN „Montepulciano dAbruzzo“, sh alapiirkonnad

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| — | Aastakäik |
| --- | --- |

—

Aastakäik

„Montepulciano d’Abruzzo“ veinide märgistusel on kohustuslik märkida viinamarjade tootmisaasta.

KPN „Montepulciano d'Abruzzo“

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

| — | Mahutite materjalid ja nominaalmahud
  Kontrollitud päritolunimetusega vein „Montepulciano d’Abruzzo“ tuleb pakendada klaasmahutitesse, mille nominaalmaht on kehtivates õigusaktides sätestatud.
  Peale selle on lubatud kõnealuse veini pakendamiseks kasutada toiduainetega kokkupuutumiseks sobivaid muid materjale sisaldavaid mahuteid nominaalmahuga vähemalt kaks liitrit, välja arvatud alapiirkonna ja täiendava geograafilise üksuste tähisega veinitüübid. |
| --- | --- |

—

Mahutite materjalid ja nominaalmahud

Kontrollitud päritolunimetusega vein „Montepulciano d’Abruzzo“ tuleb pakendada klaasmahutitesse, mille nominaalmaht on kehtivates õigusaktides sätestatud.

Peale selle on lubatud kõnealuse veini pakendamiseks kasutada toiduainetega kokkupuutumiseks sobivaid muid materjale sisaldavaid mahuteid nominaalmahuga vähemalt kaks liitrit, välja arvatud alapiirkonna ja täiendava geograafilise üksuste tähisega veinitüübid.

| — | Anumate sulgurid.
  Kontrollitud päritolunimetusega veini „Montepulciano d’Abruzzo“ puhul, välja arvatud alapiirkonna ja täiendava geograafilise üksuse tähisega veinitüübid, on lubatud kõik kehtivate õigusaktidega lubatud sulgurid peale korgist korkide ja rõngast tõmmatavate korkide. |
| --- | --- |

—

Anumate sulgurid.

Kontrollitud päritolunimetusega veini „Montepulciano d’Abruzzo“ puhul, välja arvatud alapiirkonna ja täiendava geograafilise üksuse tähisega veinitüübid, on lubatud kõik kehtivate õigusaktidega lubatud sulgurid peale korgist korkide ja rõngast tõmmatavate korkide.

Alapiirkonna tähisega „Montepulciano dAbruzzo“

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

alapiirkond Casauria või Terre di Casauria

| — | Mahutite materjalid ja nominaalmahud
  Veini võib tarbimisse lubada ainult järgmise nominaalmahuga klaasmahutites (liitrid): 0,750; 1,500; 3,000; 6,000. |
| --- | --- |

—

Mahutite materjalid ja nominaalmahud

Veini võib tarbimisse lubada ainult järgmise nominaalmahuga klaasmahutites (liitrid): 0,750; 1,500; 3,000; 6,000.

| — | Anumate sulgurid.
  Kohustuslik on kasutada äärisega pudelikorke, mis on valmistatud korgist. |
| --- | --- |

—

Anumate sulgurid.

Kohustuslik on kasutada äärisega pudelikorke, mis on valmistatud korgist.

Alapiirkonnad Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni

| — | Mahutite materjalid ja nominaalmahud
  Veini võib tarbimisse lubada ainult järgmise nominaalmahuga klaasmahutites (liitrid): 0,375; 0,750; 1,500; 3,000; 6,000. |
| --- | --- |

—

Mahutite materjalid ja nominaalmahud

Veini võib tarbimisse lubada ainult järgmise nominaalmahuga klaasmahutites (liitrid): 0,375; 0,750; 1,500; 3,000; 6,000.

| — | Anumate sulgurid.
  Kohustuslik on kasutada äärisega pudelikorke, mis on valmistatud korgist. |
| --- | --- |

—

Anumate sulgurid.

Kohustuslik on kasutada äärisega pudelikorke, mis on valmistatud korgist.

Alapiirkond Teate

| — | Mahutite materjalid ja nominaalmahud
  Teate alapiirkonna tähisega „Montepulciano d’Abruzzo“ veini pakendamisel on lubatud kõik kehtivate õigusaktidega ettenähtud mahutid.
  Teate alapiirkonna tähist ja tähist „Riserva“ kandev vein „Montepulciano d’Abruzzo“ (KPN) tuleb pakendada mahutitesse nominaalmahuga (liitrites): 0,750; 1,500; 3,000; 6,000. |
| --- | --- |

—

Mahutite materjalid ja nominaalmahud

Teate alapiirkonna tähisega „Montepulciano d’Abruzzo“ veini pakendamisel on lubatud kõik kehtivate õigusaktidega ettenähtud mahutid.

Teate alapiirkonna tähist ja tähist „Riserva“ kandev vein „Montepulciano d’Abruzzo“ (KPN) tuleb pakendada mahutitesse nominaalmahuga (liitrites): 0,750; 1,500; 3,000; 6,000.

| — | Anumate sulgurid.
  Kasutada võib kõiki kehtivate õigusaktidega ette nähtud sulgemissüsteeme. Tähist „Riserva“ kandva veini „Montepulciano d’Abruzzo“ (KPN) sulgemiseks on lubatud kasutada ainult äärisega pudelikorke, mis on valmistatud korgist.
  Alapiirkonnad Terre di Chieti, Terre de L’Aquila või Terre Aquilane, Colline Pescaresi, San Martino sul Marruccina |
| --- | --- |

—

Anumate sulgurid.

Kasutada võib kõiki kehtivate õigusaktidega ette nähtud sulgemissüsteeme. Tähist „Riserva“ kandva veini „Montepulciano d’Abruzzo“ (KPN) sulgemiseks on lubatud kasutada ainult äärisega pudelikorke, mis on valmistatud korgist.

Alapiirkonnad Terre di Chieti, Terre de L’Aquila või Terre Aquilane, Colline Pescaresi, San Martino sul Marruccina

| — | Mahutite materjalid ja nominaalmahud
  Veini pakendamiseks võib kasutada ainult traditsioonilise kujuga klaaspudeleid nominaalmahuga 0,375, 0,750, 1,500, 3,00, 6,00 liitrit ja erivormiga klaaspudeleid nominaalmahuga kuni 27 liitrit. |
| --- | --- |

—

Mahutite materjalid ja nominaalmahud

Veini pakendamiseks võib kasutada ainult traditsioonilise kujuga klaaspudeleid nominaalmahuga 0,375, 0,750, 1,500, 3,00, 6,00 liitrit ja erivormiga klaaspudeleid nominaalmahuga kuni 27 liitrit.

| — | Anumate sulgurid.
  Tähist „Riserva“ kandva veini sulgemiseks võib kasutada ainult äärisega pudelikorke, mis on valmistatud korgist. |
| --- | --- |

—

Anumate sulgurid.

Tähist „Riserva“ kandva veini sulgemiseks võib kasutada ainult äärisega pudelikorke, mis on valmistatud korgist.

Alapiirkonna tähisega „Montepulciano dAbruzzo“

Õigusraamistik:

ELi õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

alapiirkonnad Casauria või Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane või Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi, San Martino sul Marrucina

| — | Tähemärgid ja asukoht märgistusel:
  alapiirkonna nimi Casauria või Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane või Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi ja San Martino sul Marrucina peab alati vahetult eelnema kontrollitud päritolunimetusele „Montepulciano d’Abruzzo“ ja olema sellega samas suuruses või suuremas kirjas.
  Alapiirkond Terre di Chieti |
| --- | --- |

—

Tähemärgid ja asukoht märgistusel:

alapiirkonna nimi Casauria või Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane või Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi ja San Martino sul Marrucina peab alati vahetult eelnema kontrollitud päritolunimetusele „Montepulciano d’Abruzzo“ ja olema sellega samas suuruses või suuremas kirjas.

Alapiirkond Terre di Chieti

| — | Tähemärgid ja asukoht märgistusel:
  alapiirkonna nimi Terre di Chieti peab alati vahetult eelnema kontrollitud päritolunimetusele „Montepulciano d’Abruzzo“ ja olema sellega samas suuruses või suuremate tähtedega.
  Alapiirkonna nimega Terre di Chieti kaitstud päritolunimetusega veini „Montepulciano Abruzzo“ määratluses on lubatud kasutada täiendavaid geograafilisi üksusi Colline Teatine või Teatino; Colline Frentane või Frentania või Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese või Hystonium.
  Täiendava geograafilise üksuse nimi peab alati paiknema alapiirkonna nime all ja olema sellest väiksemate tähtedega. |
| --- | --- |

—

Tähemärgid ja asukoht märgistusel:

alapiirkonna nimi Terre di Chieti peab alati vahetult eelnema kontrollitud päritolunimetusele „Montepulciano d’Abruzzo“ ja olema sellega samas suuruses või suuremate tähtedega.

Alapiirkonna nimega Terre di Chieti kaitstud päritolunimetusega veini „Montepulciano Abruzzo“ määratluses on lubatud kasutada täiendavaid geograafilisi üksusi Colline Teatine või Teatino; Colline Frentane või Frentania või Frentano; Colline del Sangro; Colline del Vastese või Hystonium.

Täiendava geograafilise üksuse nimi peab alati paiknema alapiirkonna nime all ja olema sellest väiksemate tähtedega.

Link tootespetsifikaadile

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/19401

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

Parandused

| 22.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 220/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 220/81

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase nimetuse registreerimise taotluse avaldamine – parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 123, 5. aprill 2023
  )

(2023/C 220/12)

Leheküljel 33 punkti 3.2 „Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus“ kolmandas lõigus

asendatakse

„Valmistoode sisaldab elusaid piimhappebaktereid:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (piirnorm – 1,0 × 106 CFU/g); |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (piirnorm – 1,0 × 106 CFU/g);

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (piirnorm – 1,0 × 107 CFU/g).“ |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (piirnorm – 1,0 × 107 CFU/g).“

järgmisega:

„Valmistoode sisaldab elusaid piimhappebaktereid:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CFU/g (piirnorm – 1,0 × 106 CFU/g); |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CFU/g (piirnorm – 1,0 × 106 CFU/g);

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CFU/g (piirnorm – 1,0 × 107 CFU/g).“ |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CFU/g (piirnorm – 1,0 × 107 CFU/g).“

---