# Službeni list C 165/2023

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 165 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.10. svibnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 165

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.10. svibnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | II.   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 165/01 | Komunikacija Komisije – Obavijest Komisije o preporukama u pogledu ažuriranih izvješća za 2020. za članak 11. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (2008/56/EZ) | 1 |
| 2023/C 165/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  ) | 8 |

Sadržaj

Stranica

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 165/01

Komunikacija Komisije – Obavijest Komisije o preporukama u pogledu ažuriranih izvješća za 2020. za članak 11. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (2008/56/EZ)

1

2023/C 165/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  )

1

8

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2023/C 165/03 | Tečajna lista eura – 8. svibnja 2023. | 9 |
| 2023/C 165/04 | Tečajna lista eura – 9. svibnja 2023. | 10 |
| | OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA |
| 2023/C 165/05 | Obavijest o područjima raspoloživim za izdavanje dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika | 11 |
| 2023/C 165/06 | Obavijest o raspoloživosti područja u Austriji za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika | 13 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2023/C 165/03

Tečajna lista eura – 8. svibnja 2023.

9

2023/C 165/04

Tečajna lista eura – 9. svibnja 2023.

10

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

2023/C 165/05

Obavijest o područjima raspoloživim za izdavanje dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika

11

2023/C 165/06

Obavijest o raspoloživosti područja u Austriji za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika

13

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2023/C 165/07 | Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 | 14 |

V.   Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

2023/C 165/07

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

14

---

| | Ispravci |
| --- | --- |
| | Ispravak Prethodne prijave koncentracije (predmet M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka ( SL C 133, 17.4.2023. ) | 19 |

Ispravci

Ispravak Prethodne prijave koncentracije (predmet M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka ( SL C 133, 17.4.2023. )

( SL C 133, 17.4.2023. )

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 165/1

---

KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Obavijest Komisije o preporukama u pogledu ažuriranih izvješća za 2020. za članak 11. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (2008/56/EZ)

(2023/C 165/01)

1.   UVOD

Okvirna direktiva o morskoj strategiji (ODPS, 2008/56/EZ) (1) holistički je propis. Njezin je cilj zaštititi morski okoliš u Europi te istodobno omogućiti održivo korištenje morskih resursa i usluga. Njome se od država članica zahtijeva da procijene kvalitetu morskog okoliša; utvrde je li postignuto dobro stanje okoliša, postave odgovarajuće okolišne ciljeve, izrade odgovarajuće programe praćenja i provedu mjere za postizanje ključnog cilja Direktive, a to je postizanje „dobrog stanja okoliša” svih morskih voda EU-a do 2020. Kako je istaknuto u izvješću o provedbi Direktive (2), taj cilj nije do zadanog roka postignut za sve deskriptore (3) iz Direktive u svim vodama EU-a.

Odlukom Komisije 2017/848 propisuju se kriteriji i metodološki standardi za utvrđivanje dobrog stanja okoliša morskih voda za svaki deskriptor iz ODPS-a.

Direktivom se od država članica traži da izvješćuju Europsku komisiju o koracima svojih pomorskih strategija kako bi se procijenilo stanje njihovih mora, utvrdilo je li postignuto dobro stanje okoliša i postavili ciljevi. Države članice usto moraju uspostaviti i provesti programe praćenja te poduzeti mjere za postizanje ili održavanje dobrog stanja okoliša. Konkretno, u skladu s člankom 11. stavkom 1. i člankom 17. stavkom 4. Direktive od država članica očekivalo se da do 15. srpnja 2020. obavijeste Komisiju o svojim ažuriranim programima praćenja. U okviru Zajedničke provedbene strategije za ODPS (4) države članice suglasile su se da će takve programe praćenja dostaviti u obliku e-izvješća s relevantnim strukturiranim informacijama putem platforme WISE-Marine.

Međutim, većina država članica nije podnijela izvješća do roka. Unatoč Komisijinim podsjetnicima na obveze izvješćivanja, četiri države članice do siječnja 2022. još nisu dostavile izvješća. Zbog tih kašnjenja s podnošenjem kasni i procjena programa praćenja, za što je Komisija zadužena u skladu s člankom 12. Direktive.

Ovo se izvješće temelji na programima praćenja koje je do datuma zaključenja, odnosno siječnja 2022., podnijelo 18 od 22 države članice koje imaju morsku granicu (Belgija, Danska, Njemačka, Estonija, Irska, Španjolska, Francuska, Hrvatska, Italija, Cipar, Latvija, Litva, Nizozemska, Poljska, Rumunjska, Slovenija, Finska, Švedska). Analiza i procjena Komisije za zemlje koje su dostavile izvješća nakon siječnja 2022. (Grčka, Portugal, Bugarska) i za zemlju koja to još nije učinila (Malta (5)) uslijedit će nakon primitka svih nacionalnih izvješća. Kao čuvarica Ugovorâ Komisija zadržava pravo rješavati slučajeve neusklađenosti pravnim sredstvima koja su joj na raspolaganju.

Komisija je na temelju tehničke i znanstvene analize (6) nacionalnih izvješća koju je izradio Zajednički istraživački centar (JRC), a koja je objavljena kad i ovo izvješće, dala niz preporuka na razini EU-a. U njima je pozornost usmjerena na članak 11. i deskriptore iz Priloga I. Direktivi, zajedno s kriterijima utvrđenima u Odluci Komisije (EU) 2017/848 (7).

Pri provedbi procjene Komisija je razmotrila sljedeća četiri glavna elementa navedena u nastavku:

| 1. | što se zapravo prati, u kojoj učestalosti i gdje; |
| --- | --- |

1.

što se zapravo prati, u kojoj učestalosti i gdje;

| 2. | jesu li prikupljeni podaci dostatni i korisni za pravilnu procjenu stanja mora, učinaka poduzetih mjera i postizanja dobrog stanja okoliša; |
| --- | --- |

2.

jesu li prikupljeni podaci dostatni i korisni za pravilnu procjenu stanja mora, učinaka poduzetih mjera i postizanja dobrog stanja okoliša;

| 3. | regionalnu usklađenost programa praćenja; |
| --- | --- |

3.

regionalnu usklađenost programa praćenja;

| 4. | usklađenost politika s drugim obvezama izvješćivanja u zakonodavstvu EU-a, posebno okvirnim direktivama o otpadu i vodama, zajedničkom ribarstvenom politikom, propisima o plastičnim proizvodima za jednokratnu uporabu te direktivama o staništima i pticama. |
| --- | --- |

4.

usklađenost politika s drugim obvezama izvješćivanja u zakonodavstvu EU-a, posebno okvirnim direktivama o otpadu i vodama, zajedničkom ribarstvenom politikom, propisima o plastičnim proizvodima za jednokratnu uporabu te direktivama o staništima i pticama.

U analizi JRC-a podrobno je izneseno o čemu je svaka država članica izvijestila te su navedeni nedostaci po državama članicama. Ako je to bilo moguće, napravljena je usporedba s programima praćenja za 2014., posebno u pogledu ispunjavanja obveza država članica za 2014.

Cilj je analize utvrditi sve potrebne elemente i usmjeriti svaku državu članicu kako da poduzme odgovarajuće daljnje mjere u skladu s člankom 12. Direktive. Time će se poboljšati usklađenost izvješćivanja o programima praćenja u EU-u.

Sveobuhvatni i dosljedni podaci o praćenju potrebni su za razumijevanje utjecaja ljudskih pritisaka na morski okoliš te za procjenu djelotvornosti različitih mjera za smanjenje tih pritisaka, čime se doprinosi zdravlju mora i obala te, u širem smislu, provedbi europskog zelenog plana. U tom pogledu, u nedavno donesenom Izvješću o praćenju i izgledima za postizanje cilja nulte stope onečišćenja (8), uz isticanje sporog napretka u pogledu morskog okoliša, a posebno sprečavanja viška hranjivih tvari i plastičnog otpada u morima, jasno je utvrđeno da je nedostatak dostatnih i pouzdanih podataka prepreka praćenju postizanja nekih od postavljenih ciljeva.

2.   PRIMJEDBE I PREPORUKE

2.1   Opće primjedbe i preporuke

Procjena je pokazala da je samo mali dio država članica prijavio nove programe praćenja (9). Trećina programa praćenja ostala je ista kao i u izvještajnom ciklusu za 2014. U većini slučajeva države članice uglavnom su izvijestile o izmjenama ili ažuriranjima svojih programa praćenja za 2014. Takav obrazac uočen je za svaki deskriptor.

Na temelju navedenog Komisija u nastavku iznosi opće primjedbe i preporuke.

| — | Neke države članice nisu izvijestile o programima praćenja za neke deskriptore (10). Komisija poziva predmetne države članice da bez odgode ažuriraju i dostave podatke koji nedostaju. |
| --- | --- |

—

Neke države članice nisu izvijestile o programima praćenja za neke deskriptore (10). Komisija poziva predmetne države članice da bez odgode ažuriraju i dostave podatke koji nedostaju.

| — | Podaci dostavljeni za niz elemenata i parametara nisu dosljedni među državama članicama, zbog čega je bilo kakva usporedba ili procjena metoda i programa praćenja uvelike otežana. Nadalje, neke države članice izvijestile su o nekoliko značajki, elemenata ili parametara koji nisu strogo povezani s prijavljenim deskriptorom. Komisija naglašava da je dosljedno izvješćivanje po deskriptoru u državama članicama ključno za analitički postupak (11). |
| --- | --- |

—

Podaci dostavljeni za niz elemenata i parametara nisu dosljedni među državama članicama, zbog čega je bilo kakva usporedba ili procjena metoda i programa praćenja uvelike otežana. Nadalje, neke države članice izvijestile su o nekoliko značajki, elemenata ili parametara koji nisu strogo povezani s prijavljenim deskriptorom. Komisija naglašava da je dosljedno izvješćivanje po deskriptoru u državama članicama ključno za analitički postupak (11).

| — | Kriteriji (12) o kojima se izvješćuje nisu bili dosljedno obuhvaćeni; samo 8 (od kojih svi primarni) (13) od 42 kriterija (i primarni i sekundarni) bilo je obuhvaćeno u izvješćima svih država članica. Općenito, čini se da je obuhvaćenost primarnih kriterija viša nego sekundarnih (14). Međutim, to ovisi o praćenom deskriptoru. Komisija podsjeća države članice da bi u načelu svi kriteriji trebali biti obuhvaćeni programima praćenja. |
| --- | --- |

—

Kriteriji (12) o kojima se izvješćuje nisu bili dosljedno obuhvaćeni; samo 8 (od kojih svi primarni) (13) od 42 kriterija (i primarni i sekundarni) bilo je obuhvaćeno u izvješćima svih država članica. Općenito, čini se da je obuhvaćenost primarnih kriterija viša nego sekundarnih (14). Međutim, to ovisi o praćenom deskriptoru. Komisija podsjeća države članice da bi u načelu svi kriteriji trebali biti obuhvaćeni programima praćenja.

| — | Neke države članice (npr. Danska, Španjolska, Švedska) poslale su objedinjene izvještaje za više (pod)regija (npr. sjeveroistočni Atlantik, Baltik), što je onemogućilo regionalnu analizu. Komisija poziva države članice da taj pristup promijene u budućim krugovima izvješćivanja. |
| --- | --- |

—

Neke države članice (npr. Danska, Španjolska, Švedska) poslale su objedinjene izvještaje za više (pod)regija (npr. sjeveroistočni Atlantik, Baltik), što je onemogućilo regionalnu analizu. Komisija poziva države članice da taj pristup promijene u budućim krugovima izvješćivanja.

| — | Navode se poveznice na podatke o praćenju, ali njihov broj i dostupnost znatno se razlikuju među državama članicama. Na primjer, nekim državama članicama teško je ili nemoguće pristupiti izvornim podacima (i metapodacima) jer poveznice u odjeljku „Pristup podacima” ne vode na određeni skup podataka ili su potrebni dodatni koraci za pronalaženje, pristup i ponovnu uporabu podataka. Takve su poveznice nužne za transparentnost, pristupačnost i omogućivanje zajedničkog rada. Komisija poziva države članice da provjere pristup i kvalitetu dostupnih poveznica za pristup podacima o praćenju. Iskustvo pokazuje da postupci kao što je EMODNET za sastavljanje usklađenih, usporedivih skupova podataka diljem EU-a mogu omogućiti opsežni pregled temeljen na podacima; stoga bi moglo biti preporučljivo dodatno razmotriti razvoj takvih postupaka. |
| --- | --- |

—

Navode se poveznice na podatke o praćenju, ali njihov broj i dostupnost znatno se razlikuju među državama članicama. Na primjer, nekim državama članicama teško je ili nemoguće pristupiti izvornim podacima (i metapodacima) jer poveznice u odjeljku „Pristup podacima” ne vode na određeni skup podataka ili su potrebni dodatni koraci za pronalaženje, pristup i ponovnu uporabu podataka. Takve su poveznice nužne za transparentnost, pristupačnost i omogućivanje zajedničkog rada. Komisija poziva države članice da provjere pristup i kvalitetu dostupnih poveznica za pristup podacima o praćenju. Iskustvo pokazuje da postupci kao što je EMODNET za sastavljanje usklađenih, usporedivih skupova podataka diljem EU-a mogu omogućiti opsežni pregled temeljen na podacima; stoga bi moglo biti preporučljivo dodatno razmotriti razvoj takvih postupaka.

| — | Znatna neusklađenost i vrsta informacija koje države članice dostavljaju za neke deskriptore upućuju na to da osoblje nacionalnih nadležnih tijela treba biti upoznato sa smjernicama za izvješćivanje i upotrebom preporučenih formata Zajedničke provedbene strategije za ODPS (15). Komisija je upravama država članica već predstavila mogućnosti izgradnje kapaciteta za izvješćivanje o ODPS-u putem instrumenta za tehničku pomoć i razmjenu informacija (TAIEX), kao što su istorazinski projekti. Komisija poziva države članice da razmotre tu mogućnost u budućnosti. |
| --- | --- |

—

Znatna neusklađenost i vrsta informacija koje države članice dostavljaju za neke deskriptore upućuju na to da osoblje nacionalnih nadležnih tijela treba biti upoznato sa smjernicama za izvješćivanje i upotrebom preporučenih formata Zajedničke provedbene strategije za ODPS (15). Komisija je upravama država članica već predstavila mogućnosti izgradnje kapaciteta za izvješćivanje o ODPS-u putem instrumenta za tehničku pomoć i razmjenu informacija (TAIEX), kao što su istorazinski projekti. Komisija poziva države članice da razmotre tu mogućnost u budućnosti.

2.2   Veza s člankom 8. (Procjene stanja), člankom 9. (Utvrđivanje dobrog stanja okoliša), člankom 10. (Okolišni ciljevi) i člankom 13. Direktive (Mjere)

Analiza je pokazala da je većina programa praćenja koje su dostavile države članice osmišljena kako bi se odgovorilo na pritiske na moru i na izvoru (16). Stoga su takvi programi bili manje prikladni za mjerenje utjecaja tih pritisaka. Nadalje, u analizi su istaknuti nedostaci u programima praćenja država članica. Čini se da je većina nedostataka povezana s nepostojanjem dogovorenih pristupa ili metodoloških standarda na razini EU-a ili regionalnoj razini za procjenu različitih kriterija ili deskriptora.

Kad je riječ o obuhvaćenosti kriterija za dobro stanje okoliša (17), analiza pokazuje da su programi praćenja često nepotpuni, uz velike razlike među državama članicama za svaki deskriptor. S druge strane, programi praćenja pokazuju se potpunijima kad se kriteriji iz ODPS-a podudaraju sa zahtjevima iz drugog zakonodavstva EU-a. To važi za gospodarski ribolov (deskriptor 3.) u okviru zajedničke ribarstvene politike ili za eutrofikaciju (deskriptor 5.) u skladu s Okvirnom direktivom o vodama (2000/60/EZ). To potvrđuje nedovoljno konkretno i nedovoljno koordinirano utvrđivanje dobrog stanja okoliša, što je već istaknuto u Komisijinoj procjeni izvješća država članica o člancima od 8. do 10 (18). Konkretno, manje od 50 % država članica utvrdilo je kvantitativne granične vrijednosti za dobro stanje okoliša, a manje od 25 % osiguralo je odgovarajuća sredstva za utvrđivanje dobrog stanja okoliša za deskriptore bioraznolikosti, neautohtonih vrsta, onečišćujućih tvari i otpada u moru.

Za sve deskriptore vrijedi da je znatan broj država članica naveo da praćenje još nije odgovarajuće za ispunjavanje njihovih okolišnih ciljeva. Najnovija Komisijina procjena ciljeva država članica (19) već je pokazala da još postoje brojni nedostaci u postavljanju zajedničkih ciljeva jer su definirani prilično općenito. Na primjer, samo je 30 % država članica postavilo mjerljive ciljeve za eutrofikaciju, a manje od 20 % za sve ostale deskriptore. To znači da ih se ne može sve povezati s posebnim aktivnostima praćenja. Stoga se programima praćenja ne mogu ostvariti sve ciljne vrijednosti.

Osim toga, programi praćenja ne pružaju dovoljno podataka za procjenu napretka postignutog na temelju mjera, unatoč preporukama Komisije iz 2017 (20). i 2018 (21). Mnoge države članice izjavile su da praćenje još ne omogućuje uvid u napredak provedbe mjera i mjerenje njihove djelotvornosti. Da bi bilo moguće pratiti djelotvornost, mjere moraju biti specifične za deskriptor koji se preispituje, a ne generičke ni ugrubo povezane s učincima na ljudsku aktivnost, kao što je to često slučaj sada.

Zaključno, na temelju dostavljenih informacija teško je točno procijeniti veze s drugim obvezama izvješćivanja iz ODPS-a (odnosno člancima 8., 9., 10. i 13.). Čini se da još postoji razilaženje u razumijevanju i. koje bi elemente/parametre trebalo pratiti kako bi se procijenilo dobro stanje okoliša; ii. konceptualnih pristupa za postavljanje ciljeva; i iii. toga što bi trebalo prijavljivati za praćenje povezano s mjerama.

Komisija stoga želi naglasiti da će dosljedno i usklađeno praćenje biti moguće samo ako su ciljevi dovoljno konkretni i jasno povezani s određenim kriterijem dobrog stanja okoliša. Tek će tada poduprijeti provedbu članka 10. i mjeriti napredak u ostvarivanju ciljeva.

2.3   Prostorno/vremensko područje primjene i učestalost praćenja

Praćenje je uglavnom usmjereno na obalne vode, što upućuje na potrebu za boljim praćenjem u drugim, nedovoljno zastupljenim područjima, posebno izvan teritorijalnih voda država članica, što je također obuhvaćeno područjem primjene zakonodavstva. Komisija je svjesna izazova i troškova praćenja na moru. Zbog toga je osigurana ciljana potpora u okviru projekata koji se financiraju iz fondova EU-a kao što su Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) i njegov prethodnik, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), regionalno financiranje (INTERREG) i Obzor 2020. Komisija je nedavno objavila dokument o mogućnostima financiranja za potporu okolišu u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. i instrumenta NextGenerationEU (22). Misijom programa Obzor Europa za obnovu naših oceana i voda do 2030. uspostavit će se digitalni sustav praćenja stanja okoliša. Taj bi sustav, uključujući Digitalni blizanac oceana, projekte misije i druge mjere, mogao dodatno pomoći državama članicama u poboljšanju njihovih kapaciteta za praćenje stanja mora.

Ukratko, pristupom praćenju koji se temelji na riziku, udruživanjem putem poboljšane koordinacije i boljim iskorištavanjem navedenih fondova i mogućnosti koje pruža EU može se povećati teritorijalno područje primjene programa praćenja država članica.

Kad je riječ o učestalosti praćenja, dostavljene informacije (23) preširoke su da bi se ukazao obrazac (na primjer zato što se upućuje na cijeli program praćenja), posebno s obzirom na velik broj programa praćenja te brojne elemente i parametre. Međutim, takve su informacije ključne za koordinaciju na regionalnoj razini. Nadalje, nekoliko elemenata učestalo se prati, što upućuje na to da su države članice izvijestile o programima praćenja koji su već propisani drugim pravnim obvezama, kao što su Okvirna direktiva o vodama ili regionalne konvencije o moru. Procjena pokazuje i da učestalost nije bila primjereno koordinirana unutar država članica ili među regijama. Komisija stoga poziva države članice da usklade i pojasne svoje izvješćivanje, na primjer određivanjem raspona učestalosti praćenja i uključivanjem pojedinosti kao što su poveznice na određeni kriterij deskriptora, prostorno područje primjene itd.

Nadalje, prostorno razgraničenje programa praćenja nije jasno i nedostaju pojedinosti o stanicama za uzorkovanje. U vezi s prostornim područjem primjene trebalo bi navesti opseg područja obuhvaćenog programom praćenja (kao postotak ili sloj), bilo unutar područja pravne nadležnosti ili unutar područja prostorne rasprostranjenosti vrsta. Na primjer, za vrlo mobilne vrste to bi polje trebalo odgovarati praćenom području u odnosu na prostornu rasprostranjenost vrste ili bi ga trebalo izostaviti kako bi se izbjeglo nepotrebno opterećenje.

Naposljetku, važno je naglasiti da su vremenske i prostorne nedosljednosti među najčešćim nedostacima; podaci iz primljenih izvještaja nisu dovoljno podrobni da bi se razumjelo gdje se i koliko često provodi praćenje.

2.4   Regionalna koordinacija

Iako postoji nekoliko regionalno dogovorenih metoda praćenja (24) koje upotrebljavaju neke države članice, u mnogim su slučajevima države članice navele da upotrebljavaju nacionalne ili „druge” metode praćenja (25). To znači da i dalje postoje znatne razlike u broju razmatranih elemenata i parametrima koje prate države članice u istoj regiji. Konkretno, za regionalnu suradnju na praćenju i dalje je potrebno znatno regionalno usklađivanje, primjerice za deskriptore kao što su prehrambene mreže (deskriptor 4.) i hidrografske promjene (deskriptor 7.).

Komisija aktivno sudjeluje u radu povezanom s regionalnim konvencijama o moru; predstavlja EU kao ugovorna stranka (Barcelonska konvencija, OSPAR i HELCOM) ili kao promatrač (Bukureška konvencija). Usto podupire projekte i aktivnosti putem namjenskih fondova EU-a kako bi se povećala regionalna koordinacija programa praćenja država članica. To je bio slučaj s EFPR-om i nastavit će se i za njegova nasljednika, EFPRA-u (26).

2.5   Usklađenost s drugim politikama

U okviru programa praćenja trebalo je navesti kojim drugim politikama EU-a i međunarodnim sporazumima (uključujući regionalne konvencije o moru) doprinose i obrnuto. Države članice navele su nekoliko politika i okvira relevantnih za praćenje različitih deskriptora ODPS-a, iako ne dosljedno (27).

Na primjer, ako pogledamo upućivanja na zakonodavstvo EU-a u Odluci (EU) 2017/848 za deskriptor za neautohtone vrste (deskriptor 2.), o Uredbi o invazivnim stranim vrstama (28) izvješćuje samo pet država članica na Baltiku (29), četiri na Atlantiku (30) i samo dvije na Sredozemlju (31). To je iznenađujuće s obzirom na povezanost tih dvaju zakonodavnih akata. Višegodišnji plan za okvir za prikupljanje podataka u sklopu zajedničke ribarstvene politike (32), koji je glavni program praćenja vrsta gospodarskog ribolova, prijavljuju sve države članice u okviru deskriptora za ribe, rakove i mekušce koji se iskorištavaju u komercijalne svrhe (deskriptor 3.), pojedinačno ili u kombinaciji s drugim programima. Za eutrofikaciju (deskriptor 5.) i onečišćujuće tvari (deskriptor 8.) izvješćivanje je uglavnom povezano s Okvirnom direktivom o vodama (33) i Uredbom o hrani (34) kad je riječ o onečišćujućim tvarima u morskim plodovima (deskriptor 9.). Kad je riječ o deskriptoru bioraznolikosti (deskriptor 1.), većina država članica upućuje na uspostavljene programe praćenja iz Direktive o staništima i Direktive o pticama te zajedničku ribarstvenu politiku. To ohrabruje, ali i dalje je potrebno raditi na usklađivanju praćenja između navedenih direktiva i ODPS-a. Nadalje, mnoge države članice navode da je praćenje podvodne buke uspostavljeno u okviru regionalnih konvencija o moru (tj. OSPAR i HELCOM) relevantno za deskriptor 11. o energiji i podvodnoj buci iz Direktive, ali samo su rijetke navele poveznice na te programe i bilo kakve dodatne pojedinosti.

2.6   Napredak u usporedbi s izvješćima o praćenju za 2014.

U izvješćivanju za 2020. primijenjen je jednostavniji pristup u usporedbi s prethodnim postupkom. Od država članica zatraženo je da svoje programe praćenja za 2014. povežu s novim formatom za izvješćivanje kako bi se uzela u obzir Odluka (EU) 2017/848. Međutim, nisu sve postupile u skladu s tim zahtjevom (35). Mnogi unosi iz izvješća za 2014. nedostajali su ili su za 2020. drugačije prijavljeni. Očekuje se da će se to riješiti u nadolazećim ciklusima izvješćivanja zahvaljujući jednostavnijem pristupu (smanjenje s tri na dvije razine izvješćivanja), koji je u upotrebi od izvješćivanja za 2020.

3.   ZAVRŠNE NAPOMENE

Ako se pravilno izrade, programi praćenja mogu poslužiti ne samo kao izvor informacija za javna tijela o stanju morskog okoliša, nego i pomoći državama članicama i gospodarskim subjektima da bolje razumiju vezu između svojih aktivnosti i njihovih učinaka. Na primjer, programi praćenja trebali bi moći poslužiti kao izvor informacija o pozitivnom utjecaju mjera upravljanja ribarstvom na vrste i staništa koji imaju koristi od mjera. Slično tome, informacije o djelatnostima na kopnu, kao što je poljoprivreda, mogu dovesti do korektivnih mjera kojima se u konačnici smanjuje eutrofikacija uzrokovana tim aktivnostima. Nadalje, pouzdanim mehanizmima praćenja poboljšava se razumijevanje učinaka projekata od velike gospodarske ili društvene važnosti, kao što je stavljanje odobalnih naftnih i plinskih objekata izvan pogona ili masovno uvođenje energije iz obnovljivih izvora na moru. Stoga praćenje doprinosi ublažavanju rizika za okoliš i umiruje javnost te olakšava prihvaćanje odluka o javnim ulaganjima.

Najnovijom kompilacijom elemenata, značajki i parametara koji se prate diljem EU-a za sve deskriptore ODPS-a utvrđeni su nedostaci u praćenju. Na temelju dostavljenih informacija teško je procijeniti veze s drugim obvezama izvješćivanja na temelju ODPS-a (konkretno članaka 8., 9., 10. i 13.), posebno zato što u prethodnim izvješćima o ODPS-u nije bilo dovoljno konkretnih i mjerljivih informacija o dobrom stanju okoliša, ciljevima i mjerama, kako je istaknuto u procjeni Komisije iz 2022. Nadalje, nedosljedno se izvješćuje o zajedničkim programima praćenja među sektorima i regijama. To upućuje na to da države članice još ne iskorištavaju u najvećoj mogućoj mjeri veze s drugim sektorima na nacionalnoj ili regionalnoj razini, što smanjuje učinkovitost.

Države članice trebale bi dati prednost uklanjanju tih nedostataka na svim razinama provedbe Direktive. Predmetne preporuke trebale bi pomoći državama članicama da uklone nedostatke i izrade učinkovite programe praćenja koji će u konačnici doprinijeti postizanju njihovih okolišnih ciljeva. Čist i zdrav morski i obalni okoliš nije samo pravni zahtjev ili moralna obveza za buduće generacije, nego je i nužna osnova za sve morske aktivnosti i preduvjet za održivost ključnih gospodarskih sektora kao što su ribarstvo i turizam. Zbog toga zaštita i sustavno praćenje morskog i obalnog okoliša čine uistinu smisleno ulaganje, među ostalim i s gospodarskog stajališta.

Komisija je svjesna da je praćenje okolišnih parametara radi procjene stanja morskog okoliša golem zadatak. Praćenje obuhvaća brojne aspekte: mnogobrojne morske vrste, staništa i višestruke antropogene pritiske i utjecaje. Države članice u to ulažu izvanredan trud pa unatoč utvrđenim nedostacima treba prepoznati da je koordinirano praćenje stanja okoliša u EU-u u skladu s ODPS-om i četirima regionalnim konvencijama o moru, globalno gledano, jedinstveno postignuće.

Kako je istaknula u izvješću Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ODPS-a u 2020 (36)., Komisija smatra da je Direktiva usklađeni pravni okvir kojim se omogućuju stalna poboljšanja u prikupljanju podataka i potiče osmišljavanje sveobuhvatnih programa za praćenje stanja mora. U istom izvješću Komisija ističe i da podaci koje su države članice prikupile u okviru programa praćenja na temelju ODPS-a često nisu usporedivi. Također ističe da ti programi praćenja nisu uvijek povezani s ciljevima i da je njihova povezanost s mjerama često neoptimalna jer se utvrđuju prije njih.

Komisija ostaje pri stajalištu da bi u okviru programa praćenja trebalo na usklađen način mjeriti stanje morskog okoliša, postizanje okolišnih ciljeva i djelotvornost mjera. Komisija će ta razmatranja uključiti u aktualnu reviziju ODPS-a te istodobno nastojati pojednostavniti zahtjeve za izvješćivanje. Naposljetku, podaci dobiveni iz tih programa praćenja ključni su za provedbu europskog zelenog plana jer se, čim postanu dostupni, unose u okvire za nultu stopu onečišćenja i praćenje bioraznolikosti u sklopu sveobuhvatnog okvira za praćenje Osmog programa djelovanja za okoliš (EAP). Konačno, dobivanje vrijednosti glavnih i drugih pokazatelja povezanih s morem te olakšavanje prilagodbe nacionalnih strategija i akcijskih planova za bioraznolikost u okviru tih programa pridonijet će i provedbi globalnog okvira za bioraznolikost Kunming-Montreal.

---

(1)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o morskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).

(2)  COM(2020) 259 final.

(3)  U Prilogu I. Okvirnoj direktivi o morskoj strategiji utvrđeno je 11 kvalitativnih deskriptora, koji su pobliže definirani u Odluci Komisije 2017/848/EU. To su: D1 – bioraznolikost, D2 – neautohtone vrste, D3 – ribe, rakovi i mekušci koji se iskorištavaju u komercijalne svrhe, D4 – prehrambene mreže, D5 – eutrofikacija, D6 – cjelovitost morskog dna, D7 – hidrografske promjene, D8 – onečišćujuće tvari, D9 – onečišćujuće tvari u plodovima mora, D10 – otpad, D11 – energija, uključujući podvodnu buku.

(4)  https://ec.europa.eu/environment/marine/eu-coast-and-marine-policy/implementation/index_hr.htm

(5)  Malta nije dostavila izvješće do 22. veljače 2023.

(6)  Tornero V., Palma M., Boschetti S.T., Cardoso A.C., Druon J.-N., Kotta M., Louropoulou E., Magliozzi C., Palialexis A., Piroddi C., Ruiz-Orejón L.F., Vasilakopoulos P., Vighi M., Hanke G. – Pregled i analiza izvješća država članica EU-a za 2020.: programi praćenja (članak 11. ODPS-a), EUR 31181 EN, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2022., ISBN 978-92-76-55778-4, doi:10.2760/8457, JRC129363.

(7)  Odluka Komisije (EU) 2017/848 оd 17. svibnja 2017. o utvrđivanju kriterija i metodoloških standarda za dobro stanje okoliša morskih voda, kao i specifikacija i standardiziranih metoda za praćenje i procjenu te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/477/EU (SL L 125, 18.5.2017., str. 43.).

(8)  COM(2022) 674 final, Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Prvo izvješće o praćenju i izgledima za postizanje cilja nulte stope onečišćenja „Put prema čišćem zraku, vodi i tlu za Europu”.

(9)  Vidjeti str. 174. analize JRC-a.

(10)  Za Njemačku nedostaje izvješćivanje za deskriptor 9.; za Rumunjsku za deskriptor 1. za ptice; za Njemačku i Rumunjsku za deskriptor 4. Premda su Belgija, Irska, Francuska, Cipar i Latvija dostavili izvješća za deskriptor 4., to nisu učinili ni za jedan od njegovih kriterija, nego su izvijestili o drugim kriterijima deskriptora (uglavnom deskriptora 1.). Uzrok tome uglavnom je to što se deskriptor 4. ne prati. Za taj deskriptor države članice oslanjaju se na podatke iz programa praćenja drugih deskriptora.

(11)  Pri izvješćivanju o ODPS-u treba razmotriti izvješćivanje o značajkama (npr. sastavnice ekosustava, povezani pritisci i aktivnosti), elementima (npr. specifičnim vrstama, staništima, onečišćujućim tvarima, kategorijama otpada) i parametrima koji se prate, kako je navedeno u smjernicama za izvješćivanje o praćenju (smjernice za ODPS br. 17).

(12)  Kako je utvrđeno u Odluci Komisije 2017/848/EU.

(13)  Deskriptor 1., kriterij 2. (brojnost populacije odabranih vrsta); deskriptor 3., kriterij 1. (stopa ribolovne smrtnosti), deskriptor 3., kriterij 2. (biomasa stoka za mrijest), deskriptor 5., kriterij 1. (koncentracija hranjivih tvari), deskriptor 8., kriterij 1. (koncentracija onečišćujućih tvari), deskriptor 9., kriterij 1. (razina onečišćujućih tvari u jestivim tkivima morskih plodova), deskriptor 10., kriterij 1. (količina i sastav krupnog otpada) i deskriptor 11., kriterij 1. (antropogeni impulsni zvuk u vodi).

(14)  U skladu s člankom 3. stavkom 2. Odluke Komisije (EU) 2017/848 sekundarni kriteriji upotrebljavaju se kao dopuna primarnom kriteriju ili ako postoji rizik da se neće postići ili održati dobro stanje okoliša u morskom okolišu s obzirom na određeni kriterij.

(15)  https://circabc.europa.eu/ui/group/326ae5ac-0419-4167-83ca-e3c210534a69/library/bc5bb466-2855-4308-be2e-4a585ee8ba69/details

(16)  Vidjeti str. 95.–118. i 175.–177. analize JRC-a.

(17)  Kako je predviđeno u Odluci Komisije 2017/848/EU.

(18)  Obuhvaćanje procjene morskog okoliša (članak 8.), utvrđivanja dobrog stanja okoliša (članak 9.) i okolišnih ciljeva (članak 10.): C(2022)1392 „Obavijest Komisije o preporukama za pojedinačne države članice i regije u pogledu ažuriranih izvješća za 2018. za članke 8., 9. i 10. Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (2008/56/EZ)”

(19)  Vidjeti bilješku 18.

(20)  COM(2017) 3 final.

(21)  COM(2018) 562 final.

(22)  Pronađite svoj program financiranja sredstvima EU-a za okoliš – Ured za publikacije EU-a (europa.eu)

(23)  Vidjeti str. 179. analize JRC-a.

(24)  Uglavnom iz dviju regionalnih konvencija o moru, na sjeveroistočnom Atlantiku (OSPAR) i Baltičkom moru (HELCOM).

(25)  Vidjeti str. 119.–149. i 181. analize JRC-a.

(26)  Poziv na podnošenje prijedloga u okviru EFPRA-e – vodeći regionalni projekti kojima se podupire održivo plavo gospodarstvo u morskim bazenima EU-a (europa.eu)

(27)  Vidjeti str. 150.–157. i 181. analize JRC-a.

(28)  Uredba (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (SL L 317, 4.11.2014., str. 35).

(29)  Danska, Estonija, Latvija, Finska i Švedska.

(30)  Belgija, Danska, Španjolska i Švedska.

(31)  Španjolska i Italija.

(32)  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (SL L 354, 28.12.2013., str. 22).

(33)  Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1).

(34)  Uredba (EZ) br. 852/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o higijeni hrane (SL L 139, 30.4.2004., str. 1).

(35)  Vidjeti str. 164.–166. i 183. analize JRC-a.

(36)  Izvješće o provedbi Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (europa.eu)

---

| 10.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 165/8

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.11075 – EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO)

(Tekst značajan za EGP)

(2023/C 165/02)

Dana 3. svibnja 2023. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11075. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32023M11075. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup pravnim dokumentima Europske unije.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 10.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 165/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 165/9

---

Tečajna lista eura (1)

8. svibnja 2023.

(2023/C 165/03)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1037 |
| JPY | japanski jen | 149,15 |
| DKK | danska kruna | 7,4473 |
| GBP | funta sterlinga | 0,87228 |
| SEK | švedska kruna | 11,2012 |
| CHF | švicarski franak | 0,9813 |
| ISK | islandska kruna | 150,50 |
| NOK | norveška kruna | 11,5505 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,410 |
| HUF | mađarska forinta | 372,20 |
| PLN | poljski zlot | 4,5693 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9246 |
| TRY | turska lira | 21,5304 |
| AUD | australski dolar | 1,6244 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4710 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6618 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7389 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4620 |
| KRW | južnokorejski von | 1 458,26 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,2552 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,6347 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 237,42 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8971 |
| PHP | filipinski pezo | 61,015 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 37,382 |
| BRL | brazilski real | 5,4613 |
| MXN | meksički pezo | 19,6393 |
| INR | indijska rupija | 90,2775 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1037

JPY

japanski jen

149,15

DKK

danska kruna

7,4473

GBP

funta sterlinga

0,87228

SEK

švedska kruna

11,2012

CHF

švicarski franak

0,9813

ISK

islandska kruna

150,50

NOK

norveška kruna

11,5505

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,410

HUF

mađarska forinta

372,20

PLN

poljski zlot

4,5693

RON

rumunjski novi leu

4,9246

TRY

turska lira

21,5304

AUD

australski dolar

1,6244

CAD

kanadski dolar

1,4710

HKD

hongkonški dolar

8,6618

NZD

novozelandski dolar

1,7389

SGD

singapurski dolar

1,4620

KRW

južnokorejski von

1 458,26

ZAR

južnoafrički rand

20,2552

CNY

kineski renminbi-juan

7,6347

IDR

indonezijska rupija

16 237,42

MYR

malezijski ringit

4,8971

PHP

filipinski pezo

61,015

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

37,382

BRL

brazilski real

5,4613

MXN

meksički pezo

19,6393

INR

indijska rupija

90,2775

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 10.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 165/10

---

Tečajna lista eura (1)

9. svibnja 2023.

(2023/C 165/04)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0959 |
| JPY | japanski jen | 147,97 |
| DKK | danska kruna | 7,4452 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86990 |
| SEK | švedska kruna | 11,1885 |
| CHF | švicarski franak | 0,9788 |
| ISK | islandska kruna | 150,70 |
| NOK | norveška kruna | 11,5750 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 23,363 |
| HUF | mađarska forinta | 371,68 |
| PLN | poljski zlot | 4,5723 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,9200 |
| TRY | turska lira | 21,3858 |
| AUD | australski dolar | 1,6217 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4679 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5934 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7320 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4544 |
| KRW | južnokorejski von | 1 451,90 |
| ZAR | južnoafrički rand | 20,2003 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,5853 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 159,20 |
| MYR | malezijski ringit | 4,8762 |
| PHP | filipinski pezo | 61,123 |
| RUB | ruski rubalj | |
| THB | tajlandski baht | 36,921 |
| BRL | brazilski real | 5,4863 |
| MXN | meksički pezo | 19,4970 |
| INR | indijska rupija | 89,9495 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0959

JPY

japanski jen

147,97

DKK

danska kruna

7,4452

GBP

funta sterlinga

0,86990

SEK

švedska kruna

11,1885

CHF

švicarski franak

0,9788

ISK

islandska kruna

150,70

NOK

norveška kruna

11,5750

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

23,363

HUF

mađarska forinta

371,68

PLN

poljski zlot

4,5723

RON

rumunjski novi leu

4,9200

TRY

turska lira

21,3858

AUD

australski dolar

1,6217

CAD

kanadski dolar

1,4679

HKD

hongkonški dolar

8,5934

NZD

novozelandski dolar

1,7320

SGD

singapurski dolar

1,4544

KRW

južnokorejski von

1 451,90

ZAR

južnoafrički rand

20,2003

CNY

kineski renminbi-juan

7,5853

IDR

indonezijska rupija

16 159,20

MYR

malezijski ringit

4,8762

PHP

filipinski pezo

61,123

RUB

ruski rubalj

THB

tajlandski baht

36,921

BRL

brazilski real

5,4863

MXN

meksički pezo

19,4970

INR

indijska rupija

89,9495

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

OBAVIJESTI DRŽAVA ČLANICA

| 10.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 165/11

---

Obavijest o područjima raspoloživim za izdavanje dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika

(2023/C 165/05)

Na temelju članka 20. Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika (Narodne novine, broj 52/18, 52/19 i 30/21 ) Ministarstvo gospodarstva i održivog razvoja, u ime Republike Hrvatske, objavljuje

Vlada Republike Hrvatske poziva sve zainteresirane pravne osobe da podnesu ponude za dodjelu dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika u vezi raspoloživih istražnih prostora na kopnu.

1.   INFORMACIJE O ISTRAŽNIM PROSTORIMA

Područja za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika na području kopna koja su raspoloživa za izdavanje dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika su:

| 1. | Istražni prostor SA-08/SA-09 |
| --- | --- |

1.

Istražni prostor SA-08/SA-09

| 2. | Istražni prostor SA-11/SA-12 |
| --- | --- |

2.

Istražni prostor SA-11/SA-12

| 3. | Istražni prostor DR-02/1 |
| --- | --- |

3.

Istražni prostor DR-02/1

Zemljopisne karte i koordinate istražnih prostora sastavni su dio dokumentacije za nadmetanje.

Istražni prostori koji su raspoloživi za izdavanje dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika bili su predmetom prethodnog postupka nadmetanja za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, a koji nije doveo do izdavanja dozvola za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika ili jest doveo do izdavanja dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, ali nije potpisan ugovor o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika te istražni prostor koji je napušten od strane investitora prilikom istraživanja ugljikovodika sukladno članku 36. Zakona o istraživanju i eksploataciju ugljikovodika.

2.   KRITERIJI ZA ODABIR PONUDITELJA

Uz primjenu odredaba članka 2. stavka 2. Direktive 94/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 1994. o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika (SL L 164, 30.6.1994., str. 3.) koji se odnose na nacionalnu sigurnost te u skladu s člankom 19. Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, kriteriji koji se uzimaju u obzir pri odabiru najpovoljnijeg ponuditelja su:

| 1. | tehnička, financijska i stručna sposobnost ponuditelja, |
| --- | --- |

1.

tehnička, financijska i stručna sposobnost ponuditelja,

| 2. | načini na koje ponuditelj namjerava izvršavati djelatnosti koje su predmet dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, |
| --- | --- |

2.

načini na koje ponuditelj namjerava izvršavati djelatnosti koje su predmet dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika,

| 3. | ukupna kvaliteta podnesene ponude, |
| --- | --- |

3.

ukupna kvaliteta podnesene ponude,

| 4. | financijski uvjeti koje je ponuditelj ponudio radi izdavanja dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, i |
| --- | --- |

4.

financijski uvjeti koje je ponuditelj ponudio radi izdavanja dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika, i

| 5. | bilo kakav nedostatak učinkovitosti ili odgovornosti u bilo kojem obliku koje je ponuditelj pokazao u drugim državama, a u prijašnjim obavljanjima djelatnosti koje su predmet dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika. |
| --- | --- |

5.

bilo kakav nedostatak učinkovitosti ili odgovornosti u bilo kojem obliku koje je ponuditelj pokazao u drugim državama, a u prijašnjim obavljanjima djelatnosti koje su predmet dozvole za istraživanje i eksploataciju ugljikovodika.

Kriterij za odabir ponuditelja predstavlja i naknada za sklapanje ugovora o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, a čiji je minimalni iznos propisan uredbom iz članka 51. Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika.

Ako nakon procjene, na temelju kriterija u skladu sa Zakonom o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika, dvije ili više ponuda imaju jednak značaj, drugi relevantni i objektivni kriteriji koji nisu diskriminirajući uzet će se u obzir kako bi se donijela konačna odluka.

3.   NAČIN PODNOŠENJA PONUDA

Ponuda se podnosi sukladno dokumentaciji za nadmetanje koja se objavljuje na službenim mrežnim stranicama Agencije za ugljikovodike – www.azu.hr te se dostavlja Agenciji za ugljikovodike sukladno odredbama Zakona o istraživanju i eksploataciji ugljikovodika i dokumentaciji za nadmetanje.

Sve ostale relevantne informacije i obavijesti nalaze se na mrežnim stranicama Agencije za ugljikovodike – www.azu.hr

---

| 10.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 165/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 165/13

---

Obavijest o raspoloživosti područja u Austriji za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika

(2023/C 165/06)

U skladu s člankom 3. stavkom 3. Direktive 94/22/EZ (1), savezni ministar financija Republike Austrije ovim putem objavljuje da je, u skladu sa Zakonom o rudnim sirovinama (Savezni službeni list (BGBl.) I br. 38/1999), kako je zadnje izmijenjen Saveznim zakonom objavljenim u Saveznom službenom listu I br. 60/2022, cjelokupno državno područje Republike Austrije u smislu članka 3. stavka 3. trajno na raspolaganju ako ne postoje ugovori o traženju, proizvodnji i skladištenju ugljikovodika ili postojeća prava na izvođenje rudarskih radova koja uključuju i ugljikovodike. Za detaljne informacije obratite se Saveznom ministarstvu financija, Odjel VI. – telekomunikacije, poštanske usluge i rudarstvo, Denisgasse 31, 1200 Beč.

Ovom se obaviješću zamjenjuje obavijest Republike Austrije objavljena u
  Službenom listu Europske unije C 111 od 3. travnja 2020., str. 3.

---

(1)  SL L 164, 30.6.1994., str. 3.

---

V. Objave

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 10.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 165/14

---

Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

(2023/C 165/07)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 6.b stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Obavijest o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla iz države članice

(Uredba (EU) br. 1151/2012)

„Χαλλούμι/Halloumi/Hellim”

EU br.: PDO-CY-01243-AM03 - 14.3.2023.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv proizvoda

„Χαλλούμι/Halloumi/Hellim”

2.   Država članica u kojoj se nalazi zemljopisno područje

Cipar

3.   Tijelo države članice koje dostavlja obavijest o standardnoj izmjeni

Odjel za poljoprivredu – Ministarstvo poljoprivrede, ruralnog razvoja i okoliša

4.   Opis odobrenih izmjena

1.   Uključivanje nepresavinutog (jednoslojnog) Halloumija u specifikaciju proizvoda

Oblici proizvoda mogu biti različiti, i to: presavinut (višeslojan) ili nepresavinut (jednoslojan), pravokutan ili polukružan.

Izmjena se odnosi na jedinstveni dokument.

2.   Mogućnost upotrebe sirovog mlijeka za proizvodnju sira Halloumi

Pasterizacija mlijeka koje se upotrebljava za proizvodnju sira Halloumi više nije obavezna.

Izmjena se odnosi na jedinstveni dokument.

3.   Faza proizvodnje u kojoj se gruš rezan odmah nakon zgrušavanja mlijeka ponovno zagrijava na najviše 40 °C više nije obavezna

Zbog te izmjene faza proizvodnje u kojoj se gruš rezan odmah nakon zgrušavanja mlijeka ponovno zagrijava na najviše 40 °C više nije obavezna.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4.   Mogućnost dodavanja metvice i u drugim fazama postupka proizvodnje sira Halloumi

Metvica se može dodati u fazi presavijanja, ali i prije pakiranja proizvoda.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5.   Suho soljenje na stolu za proizvodnju sira postaje neobavezno i uvodi se mogućnost soljenja isključivo u soljenoj sirutki prije pakiranja proizvoda

Faza u kojoj se provodi suho soljenje na stolu za proizvodnju sira više nije obavezna i uvodi se mogućnost soljenja proizvoda isključivo u soljenoj sirutki prije pakiranja proizvoda.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6.   Mogućnost da proizvod u soljenoj sirutki prije pakiranja ostane najmanje 8 sati, a najviše tri dana

Proizvod može prije pakiranja u soljenoj sirutki ostati kraće od jednog dana (ali najmanje 8 sati), a najviše tri dana.

Izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7.   Uvođenje mogućnosti zagrijavanja pakiranog proizvoda tako da temperatura u njegovu središtu prelazi 72 °C u trajanju od najviše tri minute

U postupak proizvodnje uključena je mogućnost da se proizvod toplinski obrađuje nakon pakiranja, pri čemu njegova temperatura u središtu prelazi 72 °C u trajanju od najviše tri minute.

Izmjena se odnosi na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Χαλλούμι/Halloumi/Hellim”

EU br.: PDO-CY-01243-AM03 - 14.3.2023.

ZOI (X) ZOZP ( )

1.   Naziv (nazivi) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Χαλλούμι/Halloumi/Hellim”

2.   Država članica ili treća zemlja

Cipar

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda [vidi Prilog XI.]

Razred 1.3. Sirevi

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

U tekstu će se upotrebljavati naziv „Halloumi”, koji obuhvaća prethodno navedene nazive, tj. „Χαλλούμι / Halloumi / Hellim”. Postoje dvije vrste sira Halloumi: svježi i zreli. Svježi Halloumi proizvodi se od gruša koji nastaje zgrušavanjem mlijeka s pomoću sirila. Nakon kuhanja oblikuje se u karakterističan oblik. Sir je polutvrd i elastičan, presavinut ili nepresavinut (pravokutnog ili polukružnog oblika), bijele do blago žućkaste boje i čvrste teksture, lako se reže te ima karakterističan miris i okus. Ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice, životinjski miris te oštar i slan okus. Najveći udio vlage iznosi 52 %, najmanji udio masti 43 % (u suhoj tvari), a najveći udio soli 3 %. Zreli sir Halloumi proizvodi se od mlijeka usirenog s pomoću sirila. Nakon kuhanja oblikuje se u karakterističan oblik te najmanje 40 dana dozrijeva u salamuri od sirutke. Sir je polutvrd do tvrd, manje elastičan, presavinut ili nepresavinut (pravokutnog ili polukružnog oblika), bijele do blago žućkaste boje i čvrste teksture, lako se reže te ima karakterističan miris i okus.. Ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice, životinjski miris te oštar i slan okus. Blago je gorak i vrlo slan. Najveći udio vlažnosti iznosi 37 %, najmanji udio masti 40 % (u suhoj tvari), najveći udio soli 6 %, a kiselost 1,2 % (izražena kao mliječna kiselina u suhoj tvari).

Masa svakog sira Halloumi iznosi od 150 do 1 200 grama.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Na mlijeko koje se upotrebljava u proizvodnji sira Halloumi primjenjuju se sljedeća pravila, ne dovodeći u pitanje odredbe Uredbe (EU) br. 664/2014:

Ovčje i kozje mlijeko dobiva se od životinja lokalnih i drugih pasmina, uključujući njihove križance, koje pasu cijele godine ako to dopuštaju vremenski uvjeti. U ishrani ovaca i koza sva se vlaknasta krmiva (zeleno krmno bilje, sijeno, silaža, slama i neobrađeni pašnjaci) proizvode lokalno. Kao dodatak ishrani mogu se upotrebljavati žitarice, uključujući ječam i kukuruz, proteinska hrana kao što je brašno od oljuštenog ili djelomično oljuštenog zrnja soje, proizvodi i nusproizvodi od različitih sirovina, kao što su mekinje, te anorganske tvari, vitamini i mikrohranjiva.

Kravlje mlijeko dobiva se od krava uzgojenih u stajama i hranjenih vlaknastim krmivom, sijenom, silažom i slamom, proizvedenima na Cipru uglavnom od lokalnog krmnog bilja, te dodacima ishrani. Točnije, ishrana krava sastoji se od krmnog bilja (zeleno krmno bilje, sijeno, silaža i slama) lokalne proizvodnje. Ostatak njihove ishrane sastoji se od dodataka hrani za životinje koji sadržavaju ponajprije ječam, kukuruz, soju i posije te od druge proteinske hrane kao što je brašno od oljuštene ili djelomično oljuštene soje, proizvodi i nusproizvodi od različitih sirovina, kao što su mekinje, te anorganske tvari, vitamini i mikrohranjiva.

Mlijeko (svježe ovčje ili kozje mlijeko ili njihova mješavina, s dodatkom kravljeg mlijeka ili bez njega), sirilo (osim svinjskog), svježi ili suhi listovi ciparske metvice (Mentha viridis) i sol. Udio ovčjeg ili kozjeg mlijeka ili njihove mješavine uvijek mora biti veći od udjela kravljeg mlijeka. Drugim riječima, ako se ovčjem ili kozjem mlijeku ili njihovoj mješavini dodaje kravlje mlijeko, u siru Halloumi ne smije biti više kravljeg mlijeka nego ovčjeg ili kozjeg mlijeka ili njihove mješavine. U proizvodnji sira Halloumi upotrebljava se ciparsko punomasno mlijeko. Mlijeko može biti sirovo ili pasterizirano ili zagrijano na temperaturu višu od 65 °C. Mlijeko ne smije biti kondenzirano ni sadržavati ništa od sljedećeg: mlijeko u prahu, kondenzirano mlijeko, kazeinate, bojila, konzervanse ili druge aditive. Ne smije sadržavati ni antibiotike, pesticide ni druge štetne tvari.

Ovčje i kozje mlijeko dobiva se od životinja lokalnih i drugih pasmina, uključujući njihove križance, koje se uzgajaju na definiranom zemljopisnom području.

Kravlje mlijeko dobiva se od krava koje su postupno uvezene na Cipar i koje se uzgajaju na definiranom zemljopisnom području.

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Ovčje, kozje i kravlje mlijeko koje se upotrebljava kao sirovina u proizvodnji sira „Halloumi” proizvodi se na definiranom zemljopisnom području. I sam sir Halloumi proizvodi se na definiranom zemljopisnom području.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Pakiranje i, ako je to primjenjivo, toplinska obrada sira „Halloumi” moraju se odvijati unutar definiranog zemljopisnog područja zbog sljedećih razloga: (a) sir Halloumi mora se pakirati odmah nakon proizvodnje kako bi se spriječilo daljnje dozrijevanje; (b) postupak proizvodnje (od proizvodnje do pakiranja i bilo kakve toplinske obrade) ne smije se prekidati (neprekinuta proizvodnja); (c) radi sljedivosti, pakiranje i ispravno označivanje proizvoda mora provoditi sam proizvođač; (d) da bi se spriječilo da se sir proizveden izvan državnog područja Cipra na tržište stavlja kao ZOI Halloumi te time zajamčili kvaliteta i podrijetlo proizvoda te omogućile potrebne kontrole.

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kad je riječ o sastavu mlijeka koje se upotrebljava u proizvodnji sira „Halloumi”, ako se upotrebljava mješavina mlijeka, sve upotrijebljene vrste mlijeka moraju biti navedene na etiketi počevši od one s najvećim postotkom.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Administrativno područje pokrajina Nikozije, Limassola, Larnake, Famaguste, Pafosa i Kyrenije.

5.   Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1.   Posebnosti zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici: Cipar ima mediteransku klimu, koja se odlikuje vrućim i suhim ljetima te blagim i kišnim zimama. Vrlo važnu ulogu ima i morfologija tla jer su kiše na planinskim lancima na otoku relativno obilne, a ti planinski lanci u hidrološkom i okolišnom smislu utječu na niže regije otoka zahvaljujući brojnim bujicama i izvorima koji ih napajaju mjesecima nakon kiša. Povrh toga, zbog svoje geološke strukture, klimatskih uvjeta i zemljopisnog položaja, mora koje ga okružuje i topografske konfiguracije Cipar s obzirom na svoju površinu ima jednu od najbogatijih flora na mediteranskom području (Tsintidis i dr., 2002.). Flora na Cipru broji 1 908 vrsta biljaka, među kojima ima 140 endemskih vrsta, što znači da se mogu naći samo na Cipru (Ured za šumarstvo, 2004.). Naposljetku, lokalne pasmine životinja za proizvodnju mlijeka uključuju lokalnu ovcu velikog repa, koja je dobro prilagođena suhoj klimi i visokim temperaturama na tom području, te lokalne pasmine koze machaira i pissouri. Nadalje, ovce pasmine chios i koze pasmine damascus (uvedene pedesetih, odnosno tridesetih godina 20. stoljeća) životinje su ciparskog pasminskog tipa jer su njihove morfološke i proizvodne karakteristike tijekom dugog nacionalnog programa odabira promijenjene u odnosu na karakteristike izvornih populacija.

Ljudski čimbenici: povijesni izvori pokazuju da je proizvodnja sira Halloumi na Cipru poznata od davnina. Halloumi se spominje kao „calumi” u kodeksu od pet rukopisa o povijesti Cipra, koji se čuva u knjižnici muzeja Correr u Veneciji. Taj zapis iz 1554. najstariji je pisani spomen sira Halloumi koji je dosad pronađen. Postoje i druga, kasnija upućivanja na sir Halloumi, posebno zapisi arhimandrita Kyprianosa iz 1788.

Važnost sira Halloumi u životu stanovnika Cipra jasno se vidi u umjetnosti (poezija, književnost), ali i po mjestu koji je zauzimao na poljoprivrednim sajmovima (Lyssi, 1939.). Popis kategorija i nagrada te uvjeti za sudjelovanje na tim sajmovima, koji su objavljeni na grčkom i turskom jeziku, obuhvaćaju proizvode koji mogu sudjelovati u natjecanju. Naziv sira „Halloumi” na turskom jeziku glasi „Hellim”. Turski Ciprani koji proizvode sir Halloumi za taj tradicionalni proizvod upotrebljavaju oba naziva ili samo naziv „Hellim”. Postoje brojni dokazi da se za isti tradicionalni ciparski proizvod upotrebljavaju dva naziva – „Halloumi” i „Hellim” (novine „Halkin Sesi” iz 1959. i 1962. te pakiranje proizvoda za izvoz s oba naziva).

Bliska povezanost proizvoda i stanovnika Cipra odražava se i u činjenici da su prezimena „Halloumas”, „Hallouma”, „Halloumakis” i „Halloumis” danas uobičajena na Cipru.

Sir Halloumi od davnina je bio važan dio prehrane Ciprana (Bevan, 1919.; Pitcairn, 1934.; Zigouris, 1952.) i ciparske obitelji konzumirale su ga cijele godine. Sir Halloumi bio je „poznati ciparski sir proizveden na poseban način”, jedan od najčešćih dodataka uz kruh u svakom ciparskom domaćinstvu, važan za svaku ruralnu obitelj (Xioutas, 2001.). Osim što se konzumirao na Cipru, sir Halloumi dugo se izvozio u razne zemlje (arhimandrit Kyprianos, 1788.), uključujući Egipat, Siriju, Grčku, Tursku, Palestinu, Francusku, Sudan, Ujedinjenu Kraljevinu, Sjedinjene Američke Države, Australiju i Kinu (Dawe, 1928.).

Postupak proizvodnje sira Halloumi jedinstven je, prije svega zbog točno određenog vremena kuhanja proizvoda na visokoj temperaturi, presavijanja i dodavanja ciparske metvice. Kuhanje gruša vrlo je važno jer pridonosi organoleptičkim svojstvima proizvoda, kako je pokazalo jedno relevantno istraživanje. Točnije, toplinska obrada na visokoj temperaturi kojoj se gruš podvrgava potiče stvaranje visokih razina određenih osnovnih kemijskih spojeva koji utječu na okus sira Halloumi. Neki od tih spojeva pripadaju kategoriji laktona, primjerice δ-dodekalakton (odlikuje se voćnom aromom) i δ-dekalakton (odlikuje se kremastim okusom). Osim toga, neki spojevi pripadaju kategoriji metil-ketona, koji se odlikuju mliječnom aromom (P. Papademas., 2000.).

Presavijanje gruša prema tradicionalnom postupku jedinstveno je za sir Halloumi. Praksa presavijanja uvriježila se jer je tako bilo lakše staviti sir u spremnike u kojima se tradicionalno čuvao u sirutki. Osim toga, listovi metvice stavljaju se među slojeve gruša (tijekom presavijanja) kako bi ostali na mjestu te kako bi konačni proizvod poprimio karakterističnu aromu metvice. Karakteristična aroma konačnog proizvoda zbog upotrebe metvice (Mentha viridis) tijekom presavijanja rezultat je prisutnosti terpena pulegona (terpen iz metvice) i karvona (Papademas i Robinson, 1998.). Lokalni proizvođači nositelji su znanja o postupku proizvodnje.

5.2.   Posebnosti proizvoda

Proizvod ima sljedeće posebnosti:

| (a) | ne razmazuje se i ne topi na visokim temperaturama (može se jesti sirov ili pržen, pečen itd.); |
| --- | --- |

(a)

ne razmazuje se i ne topi na visokim temperaturama (može se jesti sirov ili pržen, pečen itd.);

| (b) | termička obrada gruša u sirutki na temperaturi višoj od 90 °C tijekom najmanje 30 minuta, po čemu je postupak proizvodnje tog sira jedinstven, pridonosi organoleptičkim svojstvima proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

termička obrada gruša u sirutki na temperaturi višoj od 90 °C tijekom najmanje 30 minuta, po čemu je postupak proizvodnje tog sira jedinstven, pridonosi organoleptičkim svojstvima proizvoda;

| (c) | presavijanje koje mu daje karakterističan oblik; |
| --- | --- |

(c)

presavijanje koje mu daje karakterističan oblik;

| (d) | organoleptička svojstva (karakterističan okus i miris: ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice, životinjski miris te oštar i slan okus) koja su ponajprije povezana s kozjim i ovčjim mlijekom, na koje utječe ishrana životinja, metvicom koju se dodaje u postupku proizvodnje i hlapivim tvarima koje nastaju tijekom termičke obrade gruša u sirutki; te |
| --- | --- |

(d)

organoleptička svojstva (karakterističan okus i miris: ima snažan miris mlijeka/sirutke, aromu i okus metvice, životinjski miris te oštar i slan okus) koja su ponajprije povezana s kozjim i ovčjim mlijekom, na koje utječe ishrana životinja, metvicom koju se dodaje u postupku proizvodnje i hlapivim tvarima koje nastaju tijekom termičke obrade gruša u sirutki; te

| (e) | tradicionalan karakter, koji proizlazi iz činjenice da se od davnina proizvodi na Cipru prema tradicionalnoj metodi koja se prenosila s koljena na koljeno, a danas su nositelji znanja o postupku proizvodnje lokalni proizvođači. |
| --- | --- |

(e)

tradicionalan karakter, koji proizlazi iz činjenice da se od davnina proizvodi na Cipru prema tradicionalnoj metodi koja se prenosila s koljena na koljeno, a danas su nositelji znanja o postupku proizvodnje lokalni proizvođači.

5.3.   Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Povezanost sira Halloumi s karakteristikama zemljopisnog područja temelji se na posebnosti mediteranske klime na Cipru. Lokalna vegetacija kojom se hrane životinje za proizvodnju mlijeka prelazi iz faze zelene ispaše do faze polusuhog pa suhog krmiva slijedeći karakteristične faze lokalne mikroklime. Neke biljke u ispaši endemske su biljke. Lokalna vegetacija na Cipru, koju životinje jedu svježu ili suhu, bitno utječe na kvalitetu mlijeka, a time i na posebna svojstva sira Halloumi (Papademas, 2000.). Bacil Lactobacillus cypricasei (laktobacil iz ciparskog sira), koji je nađen samo u ciparskom siru Halloumi, dokazuje povezanost mikroflore otoka s proizvodom (Lawson i dr., 2001.). Osim toga, dodavanjem ciparske metvice karakterističan okus proizvoda dodatno se pojačava. Naposljetku, na organoleptička svojstva proizvoda, osobito okus i miris, utječu i vrsta mlijeka koja se upotrebljava, jer su u ovčjem i kozjem mlijeku prisutne određene masne kiseline niske molekularne mase, i hlapive tvari nastale tijekom postupka proizvodnje.

Kad je riječ o povezanosti ljudskih čimbenika s proizvodom, sir Halloumi smatra se tradicionalnim za Cipar jer, kako je opisano u točki 5.1., odavno zauzima vrlo važno mjesto u životu i prehrani grčkih i turskih Ciprana, a postupak njegove proizvodnje prenosi se s koljena na koljeno. Osim toga, njegov karakteristični presavinuti oblik i svojstvo da se ne topi na visokoj temperaturi rezultat su tradicionalnog postupka proizvodnje koji se prenosi s naraštaja na naraštaj.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

---

Ispravci

| 10.5.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 165/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 165/19

---

Ispravak Prethodne prijave koncentracije (predmet M.11055 – EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) – Predmet primjeren za primjenu pojednostavnjenog postupka

(
  Službeni list Europske unije C 133 od 17. travnja 2023
  .)

(2023/C 165/08)

Na stranici 7., u točki 1. prvoj rečenici:

umjesto:

„4. travnja 2013.”;

treba stajati:

„4. travnja 2023.”.

---