# Europeiska unionens C 149/28 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 149 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången28 april 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 149

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången28 april 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 17–20 oktober 2022
  De texter som antogs den 18 oktober 2022 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2020 har offentliggjorts i
  EUT L 45, 14.2.2023 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 17–20 oktober 2022
  De texter som antogs den 18 oktober 2022 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2020 har offentliggjorts i
  EUT L 45, 14.2.2023 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

De texter som antogs den 18 oktober 2022 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2020 har offentliggjorts i

EUT L 45, 14.2.2023 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 18 oktober 2022 |
| 2023/C 149/01 | Europaparlamentets resolution av den 18 oktober 2022 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1480 av den 7 september 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpyrazamin, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, prohexadion, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, natrium 5-nitroguaiakolat, natrium o-nitrofenolat, natrium p-nitrofenolat, svavel, tebufenpyrad, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron (2022/2785(RSP)) | 2 |
| 2023/C 149/02 | Europaparlamentets resolution av den 18 oktober 2022 om Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet (2022/2852(RSP)) | 11 |
| | Torsdagen, 20 oktober 2022 |
| 2023/C 149/03 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om rättsstatssituationen i Malta, fem år efter mordet på Daphne Caruana Galizia (2022/2866(RSP)) | 15 |
| 2023/C 149/04 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om ökande hatbrott mot hbtqi-personer i Europa i ljuset av det homofobiska mordet nyligen i Slovakien (2022/2894(RSP)) | 22 |
| 2023/C 149/05 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om FN:s klimatkonferens 2022 i Sharm El-Sheikh, Egypten (COP27) (2022/2673(RSP)) | 28 |
| 2023/C 149/06 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om kulturell solidaritet med Ukraina och en gemensam krishanteringsmekanism för kulturell återhämtning i Europa (2022/2759(RSP)) | 52 |
| 2023/C 149/07 | Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om situationen i Burkina Faso efter statskuppen (2022/2865(RSP)) | 55 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 18 oktober 2022

2023/C 149/01

Europaparlamentets resolution av den 18 oktober 2022 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1480 av den 7 september 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpyrazamin, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, prohexadion, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, natrium 5-nitroguaiakolat, natrium o-nitrofenolat, natrium p-nitrofenolat, svavel, tebufenpyrad, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron (2022/2785(RSP))

2

2023/C 149/02

Europaparlamentets resolution av den 18 oktober 2022 om Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet (2022/2852(RSP))

11

Torsdagen, 20 oktober 2022

2023/C 149/03

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om rättsstatssituationen i Malta, fem år efter mordet på Daphne Caruana Galizia (2022/2866(RSP))

15

2023/C 149/04

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om ökande hatbrott mot hbtqi-personer i Europa i ljuset av det homofobiska mordet nyligen i Slovakien (2022/2894(RSP))

22

2023/C 149/05

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om FN:s klimatkonferens 2022 i Sharm El-Sheikh, Egypten (COP27) (2022/2673(RSP))

28

2023/C 149/06

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om kulturell solidaritet med Ukraina och en gemensam krishanteringsmekanism för kulturell återhämtning i Europa (2022/2759(RSP))

52

2023/C 149/07

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om situationen i Burkina Faso efter statskuppen (2022/2865(RSP))

55

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 18 oktober 2022 |
| 2023/C 149/08 | Europaparlamentets beslut av den 18 oktober 2022 om utnämningen av Laima Liucija Andrikienė till ledamot av revisionsrätten. (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE)) | 60 |
| 2023/C 149/09 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 oktober 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 805/2004 vad gäller tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll för att anpassa den till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD)) | 61 |
| 2023/C 149/10 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 oktober 2022 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE)) | 62 |
| | Onsdagen, 19 oktober 2022 |
| 2023/C 149/11 | Europaparlamentets resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2022 för budgetåret 2022: uppdatering av inkomster (egna medel) och andra tekniska justeringar (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD)) | 107 |
| 2023/C 149/12 | Europaparlamentets resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD)) | 109 |
| 2023/C 149/13 | Europaparlamentets ändringar antagna den 19 oktober 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransport och om ändring av direktiv 2009/16/EG (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) | 125 |
| 2023/C 149/14 | Europaparlamentets ändringar antagna den 19 oktober 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) | 199 |
| | Torsdagen, 20 oktober 2022 |
| 2023/C 149/15 | P9_TA(2022)0369Särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 efter avbrott i programmens genomförande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande | 299 |
| 2023/C 149/16 | Europaparlamentets ändringar antagna den 20 oktober 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om icke-erkännande av ryska resehandlingar som utfärdats i ockuperade utländska regioner (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))[Ändring 1] | 300 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 18 oktober 2022

2023/C 149/08

Europaparlamentets beslut av den 18 oktober 2022 om utnämningen av Laima Liucija Andrikienė till ledamot av revisionsrätten. (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

60

2023/C 149/09

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 oktober 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 805/2004 vad gäller tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll för att anpassa den till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

61

2023/C 149/10

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 oktober 2022 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

62

Onsdagen, 19 oktober 2022

2023/C 149/11

Europaparlamentets resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2022 för budgetåret 2022: uppdatering av inkomster (egna medel) och andra tekniska justeringar (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

107

2023/C 149/12

Europaparlamentets resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

109

2023/C 149/13

Europaparlamentets ändringar antagna den 19 oktober 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransport och om ändring av direktiv 2009/16/EG (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD))

125

2023/C 149/14

Europaparlamentets ändringar antagna den 19 oktober 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD))

199

Torsdagen, 20 oktober 2022

2023/C 149/15

P9_TA(2022)0369Särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 efter avbrott i programmens genomförande ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande

299

2023/C 149/16

Europaparlamentets ändringar antagna den 20 oktober 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om icke-erkännande av ryska resehandlingar som utfärdats i ockuperade utländska regioner (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))[Ändring 1]

300

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

28.4.2023

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 17–20 oktober 2022

De texter som antogs den 18 oktober 2022 beträffande ansvarsfrihet för budgetåret 2020 har offentliggjorts i

  EUT L 45, 14.2.2023.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 18 oktober 2022

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/2

---

P9_TA(2022)0363

Verksamma ämnen, däribland 8-hydroxikinolin, klorotoluron och difenokonazol

Europaparlamentets resolution av den 18 oktober 2022 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1480 av den 7 september 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpyrazamin, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, prohexadion, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, natrium 5-nitroguaiakolat, natrium o-nitrofenolat, natrium p-nitrofenolat, svavel, tebufenpyrad, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron (2022/2785(RSP))

(2023/C 149/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1480 av den 7 september 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpyrazamin, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, prohexadion, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, natrium 5-nitroguaiakolat, natrium o-nitrofenolat, natrium p-nitrofenolat, svavel, tebufenpyrad, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1480 av den 7 september 2022 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bensulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, esfenvalerat, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fenpyrazamin, fludioxonil, flufenacet, flumetralin, fostiazat, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, prohexadion, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, natrium 5-nitroguaiakolat, natrium o-nitrofenolat, natrium p-nitrofenolat, svavel, tebufenpyrad, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (2), särskilt artikel 17 första stycket och artikel 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (2), särskilt artikel 17 första stycket och artikel 21,

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408 av den 11 mars 2015 om genomförande av artikel 80.7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upprättande av en förteckning över kandidatämnen för substitution (3),

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (5),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 10 oktober 2019, av den 26 november 2020 och av den 6 oktober 2021 om invändningar mot de tidigare förlängningarna av godkännandeperioden för de verksamma ämnena klorotoluron och difenokonazol (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 10 oktober 2019, av den 26 november 2020 och av den 6 oktober 2021 om invändningar mot de tidigare förlängningarna av godkännandeperioden för de verksamma ämnena klorotoluron och difenokonazol (6),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Det verksamma ämnet 8-hydroxikinolin godkändes i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 993/2011 (7). |
| --- | --- |

A.

Det verksamma ämnet 8-hydroxikinolin godkändes i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009 genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 993/2011 (7).

| B. | Det verksamma ämnet klorotoluron togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (8) den 1 mars 2006 genom kommissionens direktiv 2005/53/EG (9) och har bedömts vara godkänt enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och ett förfarande för att förnya godkännandet av klorotoluron enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (10) har pågått sedan 2013. |
| --- | --- |

B.

Det verksamma ämnet klorotoluron togs upp i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (8) den 1 mars 2006 genom kommissionens direktiv 2005/53/EG (9) och har bedömts vara godkänt enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och ett förfarande för att förnya godkännandet av klorotoluron enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (10) har pågått sedan 2013.

| C. | Det verksamma ämnet difenokonazol togs upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG den 1 januari 2009 genom kommissionens direktiv 2008/69/EG (11) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

C.

Det verksamma ämnet difenokonazol togs upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG den 1 januari 2009 genom kommissionens direktiv 2008/69/EG (11) och har ansetts vara godkänt i enlighet med förordning (EG) nr 1107/2009.

| D. | Godkännandeperioden för 8-hydroxikinolin har redan förlängts med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1449 (12) och nu ännu en gång genom genomförandeförordning (EU) 2022/1480, som förlänger godkännandeperioden till den 31 december 2023. |
| --- | --- |

D.

Godkännandeperioden för 8-hydroxikinolin har redan förlängts med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1449 (12) och nu ännu en gång genom genomförandeförordning (EU) 2022/1480, som förlänger godkännandeperioden till den 31 december 2023.

| E. | Godkännandeperioden för klorotoluron har redan förlängts med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2013 (13) och därefter med ett år varje år sedan 2017 genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2017/1511 (14), (EU) 2018/1262 (15), (EU) 2019/1589 (16), (EU) 2020/1511 (17), (EU) 2021/1449, och nu ännu en gång genom genomförandeförordning (EU) 2022/1480, som förlänger godkännandeperioden till den 31 oktober 2023 och utgör den sjunde förlängningen av den ursprungliga godkännandeperioden. |
| --- | --- |

E.

Godkännandeperioden för klorotoluron har redan förlängts med ett år genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2013 (13) och därefter med ett år varje år sedan 2017 genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2017/1511 (14), (EU) 2018/1262 (15), (EU) 2019/1589 (16), (EU) 2020/1511 (17), (EU) 2021/1449, och nu ännu en gång genom genomförandeförordning (EU) 2022/1480, som förlänger godkännandeperioden till den 31 oktober 2023 och utgör den sjunde förlängningen av den ursprungliga godkännandeperioden.

| F. | Godkännandeperioden för difenokonazol har redan förlängts tre gånger genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2019/1589, (EU) 2020/1511 och (EU) 2021/1449, och nu ännu en gång genom genomförandeförordning (EU) 2022/1480, som förlänger godkännandeperioden till den 31 december 2023. |
| --- | --- |

F.

Godkännandeperioden för difenokonazol har redan förlängts tre gånger genom kommissionens genomförandeförordningar (EU) 2019/1589, (EU) 2020/1511 och (EU) 2021/1449, och nu ännu en gång genom genomförandeförordning (EU) 2022/1480, som förlänger godkännandeperioden till den 31 december 2023.

| G. | Kommissionen har inte kunnat förklara skälen till förlängningarna, med annat än följande: ”På grund av att bedömningen av dessa verksamma ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats.” |
| --- | --- |

G.

Kommissionen har inte kunnat förklara skälen till förlängningarna, med annat än följande: ”På grund av att bedömningen av dessa verksamma ämnen har försenats av orsaker som de sökande inte råder över kommer godkännandena av de verksamma ämnena sannolikt att löpa ut innan något beslut om att förnya dem har fattats.”

8-hydroxikinolin

| H. | Europeiska kemikaliemyndighetens (Echa) riskbedömningskommitté avgav 2015 ett yttrande om att 8-hydroxikinolin bör klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B (18). |
| --- | --- |

H.

Europeiska kemikaliemyndighetens (Echa) riskbedömningskommitté avgav 2015 ett yttrande om att 8-hydroxikinolin bör klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B (18).

| I. | Under 2016 identifierade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i sin inbördes granskning av riskbedömningen av bekämpningsmedel med 8-hydroxikinolin flera uppgiftsluckor och två kritiska problemområden: Å ena sidan ska 8-hydroxikinolin klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B. Å andra sidan skulle ämnet inte uppfylla någon av de interimistiska bestämmelserna i dessa kriterier för godkännande (punkt 3.6.5 om människors hälsa vid beaktande av hormonstörande egenskaper) eftersom, tillsammans med klassificeringen, negativa effekter observerades på endokrina organ i de tillgängliga studierna (19). |
| --- | --- |

I.

Under 2016 identifierade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) i sin inbördes granskning av riskbedömningen av bekämpningsmedel med 8-hydroxikinolin flera uppgiftsluckor och två kritiska problemområden: Å ena sidan ska 8-hydroxikinolin klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B. Å andra sidan skulle ämnet inte uppfylla någon av de interimistiska bestämmelserna i dessa kriterier för godkännande (punkt 3.6.5 om människors hälsa vid beaktande av hormonstörande egenskaper) eftersom, tillsammans med klassificeringen, negativa effekter observerades på endokrina organ i de tillgängliga studierna (19).

| J. | År 2017 togs 8-hydroxikinolin upp i förteckningen över kandidatämnen för substitution genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2065 (20) eftersom det anses ha hormonstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på människor och eftersom det i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (21) klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B. |
| --- | --- |

J.

År 2017 togs 8-hydroxikinolin upp i förteckningen över kandidatämnen för substitution genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2065 (20) eftersom det anses ha hormonstörande egenskaper som kan orsaka skadliga effekter på människor och eftersom det i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 (21) klassificeras som reproduktionstoxiskt i kategori 1B.

Klorotoluron

| K. | Enligt förordning (EG) nr 1272/2008 har klorotoluron en harmoniserad klassificering som mycket giftigt för vattenlevande organismer och mycket giftigt för vattenlevande organismer med långvariga effekter, misstänks orsaka cancer (carc. 2) och misstänks kunna skada det ofödda barnet (repr. 2). |
| --- | --- |

K.

Enligt förordning (EG) nr 1272/2008 har klorotoluron en harmoniserad klassificering som mycket giftigt för vattenlevande organismer och mycket giftigt för vattenlevande organismer med långvariga effekter, misstänks orsaka cancer (carc. 2) och misstänks kunna skada det ofödda barnet (repr. 2).

| L. | Klorotoluron har i vetenskapliga publikationer förknippats med hormonstörande egenskaper (22). |
| --- | --- |

L.

Klorotoluron har i vetenskapliga publikationer förknippats med hormonstörande egenskaper (22).

| M. | Klorotoluron togs 2015 upp i förteckningen över kandidatämnen för substitution genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408, eftersom det anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor och eftersom det uppfyller kriterierna för att betraktas som ett persistent och toxiskt ämne. |
| --- | --- |

M.

Klorotoluron togs 2015 upp i förteckningen över kandidatämnen för substitution genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/408, eftersom det anses ha hormonstörande egenskaper som kan ge skadliga effekter för människor och eftersom det uppfyller kriterierna för att betraktas som ett persistent och toxiskt ämne.

| N. | Parlamentet har redan i sina resolutioner av den 10 oktober 2019, den 26 november 2020 och den 6 oktober 2021 invänt mot de föregående förlängningarna av godkännandeperioden för klorotoluron. |
| --- | --- |

N.

Parlamentet har redan i sina resolutioner av den 10 oktober 2019, den 26 november 2020 och den 6 oktober 2021 invänt mot de föregående förlängningarna av godkännandeperioden för klorotoluron.

| O. | I sina svar (23) på de föregående invändningarna mot förlängningarna av godkännandeperioden för klorotoluron hänvisar kommissionen bara till den studie som låg till grund för den konsekvensbedömning som genomfördes inför antagandet av kommissionens förordning (EU) 2018/605 (24), där klorotoluron inte identifierades som ett potentiellt hormonstörande ämne, men kommissionen bortser från att studien inte ledde till att klorotoluron avfördes från förteckningen över kandidatämnen för substitution. |
| --- | --- |

O.

I sina svar (23) på de föregående invändningarna mot förlängningarna av godkännandeperioden för klorotoluron hänvisar kommissionen bara till den studie som låg till grund för den konsekvensbedömning som genomfördes inför antagandet av kommissionens förordning (EU) 2018/605 (24), där klorotoluron inte identifierades som ett potentiellt hormonstörande ämne, men kommissionen bortser från att studien inte ledde till att klorotoluron avfördes från förteckningen över kandidatämnen för substitution.

| P. | Efter antagandet av kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2100 (25) och förordning (EU) 2018/605 gav kommissionen Efsa och Echa i uppdrag att utarbeta harmoniserade riktlinjer för att säkerställa att de kriterier för hormonstörande ämnen som unionen antagit tillämpas konsekvent för bedömningen av biocider och bekämpningsmedel i unionen. Dessa riktlinjer, som omfattar nya OECD-tester, offentliggjordes i juni 2018 (26), men har inte använts för att bedöma klorotolurons hormonstörande egenskaper. |
| --- | --- |

P.

Efter antagandet av kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2100 (25) och förordning (EU) 2018/605 gav kommissionen Efsa och Echa i uppdrag att utarbeta harmoniserade riktlinjer för att säkerställa att de kriterier för hormonstörande ämnen som unionen antagit tillämpas konsekvent för bedömningen av biocider och bekämpningsmedel i unionen. Dessa riktlinjer, som omfattar nya OECD-tester, offentliggjordes i juni 2018 (26), men har inte använts för att bedöma klorotolurons hormonstörande egenskaper.

| Q. | Det har därför inte gjorts någon ordentlig bedömning av klorotoluron som skulle kunna göra att det inte längre betraktas som ett hormonstörande ämne. |
| --- | --- |

Q.

Det har därför inte gjorts någon ordentlig bedömning av klorotoluron som skulle kunna göra att det inte längre betraktas som ett hormonstörande ämne.

| R. | Utkastet till förnyelse av bedömningsrapport avseende klorotoluron borde ha lämnats in senast 2016, men levererades först tre år senare, 2019, och ytterligare tre år senare har den uppenbarligen fortfarande inte utvärderats av Efsa. |
| --- | --- |

R.

Utkastet till förnyelse av bedömningsrapport avseende klorotoluron borde ha lämnats in senast 2016, men levererades först tre år senare, 2019, och ytterligare tre år senare har den uppenbarligen fortfarande inte utvärderats av Efsa.

Difenokonazol

| S. | Difenokonazol, använt ensamt eller i kombination med andra azoler, såsom penkonazol, misstänks ge upphov till triazolresistens i svampstammen Aspergillus fumigatus (27). |
| --- | --- |

S.

Difenokonazol, använt ensamt eller i kombination med andra azoler, såsom penkonazol, misstänks ge upphov till triazolresistens i svampstammen Aspergillus fumigatus (27).

| T. | Triazolresistens hos Aspergillus fumigatus är ett växande folkhälsoproblem (28). Data från flera studier (29) talar starkt för att jordbruksazoler är orsaken till misslyckade medicinska behandlingar av patienter som inte tidigare behandlats med azoler under kliniska förhållanden. |
| --- | --- |

T.

Triazolresistens hos Aspergillus fumigatus är ett växande folkhälsoproblem (28). Data från flera studier (29) talar starkt för att jordbruksazoler är orsaken till misslyckade medicinska behandlingar av patienter som inte tidigare behandlats med azoler under kliniska förhållanden.

| U. | En av fyra patienter som fått intensivvård på grund av covid-19-relaterade hälsoproblem har befunnits vara smittad med Aspergillus fumigatus, varav 15 % diagnostiserats med en resistent variant av svampen. Dessa patienter blir nästan obehandlingsbara, och deras överlevnadsgrad uppskattas till endast 20 % (30). |
| --- | --- |

U.

En av fyra patienter som fått intensivvård på grund av covid-19-relaterade hälsoproblem har befunnits vara smittad med Aspergillus fumigatus, varav 15 % diagnostiserats med en resistent variant av svampen. Dessa patienter blir nästan obehandlingsbara, och deras överlevnadsgrad uppskattas till endast 20 % (30).

| V. | Att förlänga godkännandeperioderna för ämnen som leder till resistens mot läkemedel mot svamp är oacceptabelt ur hälsosynpunkt. |
| --- | --- |

V.

Att förlänga godkännandeperioderna för ämnen som leder till resistens mot läkemedel mot svamp är oacceptabelt ur hälsosynpunkt.

Allmänna överväganden om förlängningar av godkännandeperioder

| W. | Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön, och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor och barn. |
| --- | --- |

W.

Förordning (EG) nr 1107/2009 syftar till att säkerställa en hög skyddsnivå för såväl människors och djurs hälsa som miljön, och samtidigt skydda EU-jordbrukets konkurrenskraft. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda känsliga befolkningsgrupper, bland annat gravida kvinnor och barn.

| X. | Försiktighetsprincipen bör tillämpas, och förordning (EG) nr 1107/2009 fastställer att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön. |
| --- | --- |

X.

Försiktighetsprincipen bör tillämpas, och förordning (EG) nr 1107/2009 fastställer att ämnen bör ingå i växtskyddsmedel endast om det har visats att de har klara fördelar för växtproduktionen och att de inte förväntas ha några skadliga effekter på människors och djurs hälsa eller några oacceptabla effekter på miljön.

| Y. | I förordning (EG) nr 1107/2009 anges det att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen. I detta fall är det dock tydligt att en sådan proportionalitet saknas. |
| --- | --- |

Y.

I förordning (EG) nr 1107/2009 anges det att godkännandeperioden för verksamma ämnen bör vara tidsbegränsad med hänsyn till säkerheten. Godkännandeperioden bör stå i proportion till de eventuella risker som är förenade med användningen av dessa ämnen. I detta fall är det dock tydligt att en sådan proportionalitet saknas.

| Z. | Artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009 kan inte tolkas som att en förlängning av godkännandet för ett verksamt ämne tillåts på obegränsad tid, utan bör snarare tolkas som att en begränsad och exceptionell förlängning på högst några månader, eller ett år, möjliggörs, för att undvika avbrott i saluföring och försäljning av växtskyddsprodukter, med vederbörlig hänsyn till kravet på att uppnå en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, vilket är både det primära målet med förordning (EG) nr 1107/2009 och en grundläggande princip i unionens primärrätt, nämligen artiklarna 35 och 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artiklarna 168 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

Z.

Artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009 kan inte tolkas som att en förlängning av godkännandet för ett verksamt ämne tillåts på obegränsad tid, utan bör snarare tolkas som att en begränsad och exceptionell förlängning på högst några månader, eller ett år, möjliggörs, för att undvika avbrott i saluföring och försäljning av växtskyddsprodukter, med vederbörlig hänsyn till kravet på att uppnå en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön, vilket är både det primära målet med förordning (EG) nr 1107/2009 och en grundläggande princip i unionens primärrätt, nämligen artiklarna 35 och 37 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och artiklarna 168 och 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| AA. | Kommissionens nuvarande tolkning av artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009 strider mot de allmänna målen i den förordningen och medlagstiftarnas avsikt. |
| --- | --- |

AA.

Kommissionens nuvarande tolkning av artikel 17 i förordning (EG) nr 1107/2009 strider mot de allmänna målen i den förordningen och medlagstiftarnas avsikt.

| AB. | Kommissionen och medlemsstaterna har möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen när det finns en risk för skadliga effekter på hälsan men det fortfarande råder vetenskaplig osäkerhet, genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa. |
| --- | --- |

AB.

Kommissionen och medlemsstaterna har möjligheten och ansvaret att agera i enlighet med försiktighetsprincipen när det finns en risk för skadliga effekter på hälsan men det fortfarande råder vetenskaplig osäkerhet, genom att vidta provisoriska riskhanteringsåtgärder som är nödvändiga för att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa.

| AC. | Närmare bestämt fastställs det i artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 att kommissionen när som helst får ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4 i den förordningen, och denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras. |
| --- | --- |

AC.

Närmare bestämt fastställs det i artikel 21 i förordning (EG) nr 1107/2009 att kommissionen när som helst får ompröva godkännandet av ett verksamt ämne, särskilt om den mot bakgrund av nya vetenskapliga och tekniska rön anser att det finns indikationer på att ämnet inte längre uppfyller kriterierna för godkännande i artikel 4 i den förordningen, och denna omprövning kan leda till att godkännandet av ämnet återkallas eller ändras.

| AD. | Identifieringen av de tre verksamma ämnena som kandidatämnen för substitution bidrog inte till någon riskreducerande åtgärd på grund av dåligt genomförande i medlemsstaterna av det obligatoriska substitutionssystemet enligt artikel 50 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

AD.

Identifieringen av de tre verksamma ämnena som kandidatämnen för substitution bidrog inte till någon riskreducerande åtgärd på grund av dåligt genomförande i medlemsstaterna av det obligatoriska substitutionssystemet enligt artikel 50 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| AE. | Kommissionen har i från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald lovat att minska den allmänna användningen av och risken med kemiska bekämpningsmedel med 50 % och användningen av farligare bekämpningsmedel med 50 % fram till 2030. |
| --- | --- |

AE.

Kommissionen har i från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald lovat att minska den allmänna användningen av och risken med kemiska bekämpningsmedel med 50 % och användningen av farligare bekämpningsmedel med 50 % fram till 2030.

| AF. | De farligare bekämpningsmedlen definieras som bekämpningsmedel som innehåller verksamma ämnen som uppfyller uteslutningskriterierna i punkterna 3.6.2–3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 eller identifieras som kandidatämnen för substitution i enlighet med kriterierna i punkt 4 i den bilagan, vilket omfattar de verksamma ämnena 8-hydroxikinolin, klorotoluron och difenokonazol samt etofenprox, flufenacet, lenacil, nikosulfuron och triallat, i förhållande till vilka, godkännandeperioderna alla förlängs med ett år genom genomförandeförordning (EU) 2022/1480, utan en ordentlig omprövning av riskerna med dessa. |
| --- | --- |

AF.

De farligare bekämpningsmedlen definieras som bekämpningsmedel som innehåller verksamma ämnen som uppfyller uteslutningskriterierna i punkterna 3.6.2–3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 eller identifieras som kandidatämnen för substitution i enlighet med kriterierna i punkt 4 i den bilagan, vilket omfattar de verksamma ämnena 8-hydroxikinolin, klorotoluron och difenokonazol samt etofenprox, flufenacet, lenacil, nikosulfuron och triallat, i förhållande till vilka, godkännandeperioderna alla förlängs med ett år genom genomförandeförordning (EU) 2022/1480, utan en ordentlig omprövning av riskerna med dessa.

| AG. | De kontinuerliga förlängningarna av godkännandeperioderna för dessa farligaste kemiska bekämpningsmedel utan en ordentlig, fullständig och snabb omprövning av deras farliga egenskaper är kontraproduktiva för att uppnå målen i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

AG.

De kontinuerliga förlängningarna av godkännandeperioderna för dessa farligaste kemiska bekämpningsmedel utan en ordentlig, fullständig och snabb omprövning av deras farliga egenskaper är kontraproduktiva för att uppnå målen i den europeiska gröna given.

| AH. | Enligt artikel 4.7 i och punkt 3.6.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 kan ett verksamt ämne inte godkännas när det är reproduktionstoxiskt i kategori 1B, utom i de fall då ett verksamt ämne på grundval av dokumenterade belägg i ansökan är nödvändigt för att kontrollera en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan bekämpas med andra tillgängliga medel, inbegripet icke-kemiska metoder, där riskreducerande åtgärder måste vidtas för att säkerställa att människors och miljöns exponering för det verksamma ämnet minimeras eller där människors exponering för det verksamma ämnet i ett växtskyddsmedel är försumbart under realistiska föreslagna användningsförhållanden, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalter av det verksamma ämnet i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (31). |
| --- | --- |

AH.

Enligt artikel 4.7 i och punkt 3.6.4 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 kan ett verksamt ämne inte godkännas när det är reproduktionstoxiskt i kategori 1B, utom i de fall då ett verksamt ämne på grundval av dokumenterade belägg i ansökan är nödvändigt för att kontrollera en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan bekämpas med andra tillgängliga medel, inbegripet icke-kemiska metoder, där riskreducerande åtgärder måste vidtas för att säkerställa att människors och miljöns exponering för det verksamma ämnet minimeras eller där människors exponering för det verksamma ämnet i ett växtskyddsmedel är försumbart under realistiska föreslagna användningsförhållanden, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalter av det verksamma ämnet i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (31).

| AI. | Enligt artikel 4.7 i och punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 kan ett verksamt ämne inte godkännas om det anses ha hormonstörande egenskaper som kan orsaka negativa effekter för människor, utom i de fall då ett verksamt ämne på grundval av dokumenterade belägg i ansökan är nödvändigt för att kontrollera en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan bekämpas med andra tillgängliga medel, inbegripet icke-kemiska metoder, där riskreducerande åtgärder måste vidtas för att säkerställa att människors och miljöns exponering för det verksamma ämnet minimeras eller där människors exponering för det verksamma ämnet i ett växtskyddsmedel är försumbart under realistiska föreslagna användningsförhållanden, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalter av det verksamma ämnet i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i förordning (EG) nr 396/2005. |
| --- | --- |

AI.

Enligt artikel 4.7 i och punkt 3.6.5 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 kan ett verksamt ämne inte godkännas om det anses ha hormonstörande egenskaper som kan orsaka negativa effekter för människor, utom i de fall då ett verksamt ämne på grundval av dokumenterade belägg i ansökan är nödvändigt för att kontrollera en allvarlig fara för växtskyddet som inte kan bekämpas med andra tillgängliga medel, inbegripet icke-kemiska metoder, där riskreducerande åtgärder måste vidtas för att säkerställa att människors och miljöns exponering för det verksamma ämnet minimeras eller där människors exponering för det verksamma ämnet i ett växtskyddsmedel är försumbart under realistiska föreslagna användningsförhållanden, dvs. produkten används i slutna system eller under andra förhållanden som utesluter kontakt med människor och där resthalter av det verksamma ämnet i livsmedel och foder inte överskrider det standardvärde som fastställs i enlighet med artikel 18.1 b i förordning (EG) nr 396/2005.

| AJ. | Det är oacceptabelt att ämnen som sannolikt uppfyller uteslutningskriterierna för verksamma ämnen även fortsättningsvis får användas i unionen, vilket äventyrar människors hälsa och miljön. |
| --- | --- |

AJ.

Det är oacceptabelt att ämnen som sannolikt uppfyller uteslutningskriterierna för verksamma ämnen även fortsättningsvis får användas i unionen, vilket äventyrar människors hälsa och miljön.

| AK. | Sökande kan utnyttja den inbyggda automatiken i kommissionens arbetsmetoder, där godkännandeperioderna för verksamma ämnen omedelbart förlängs om den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och begära fler undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter. |
| --- | --- |

AK.

Sökande kan utnyttja den inbyggda automatiken i kommissionens arbetsmetoder, där godkännandeperioderna för verksamma ämnen omedelbart förlängs om den förnyade riskbedömningen inte är klar, genom att avsiktligen dra ut på förfarandet för förnyad bedömning genom att tillhandahålla ofullständiga uppgifter och begära fler undantag och särskilda villkor, vilket leder till oacceptabla risker för miljön och människors hälsa eftersom exponeringen för det farliga ämnet under tiden fortsätter.

| AL. | I sin resolution av den 13 september 2018 uppmanade Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron [sic] och dimoxistrobin”. |
| --- | --- |

AL.

I sin resolution av den 13 september 2018 uppmanade Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att ”se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron [sic] och dimoxistrobin”.

| AM. | Till följd av de tidigare förlängningarna av flera verksamma ämnen 2021, däribland 8-hydroxikinolin, klorotoluron och difenokonazol, enligt genomförandeförordning (EU) 2021/1449, har endast ett av de 39 ämnen som omfattas av den genomförandeförordningen förnyats, medan godkännandeperioderna för så många som 46 ämnen har förlängts enligt förordning (EG) nr 1107/2009, många av dem en tredje, fjärde, femte, sjätte eller till och med sjunde gång. |
| --- | --- |

AM.

Till följd av de tidigare förlängningarna av flera verksamma ämnen 2021, däribland 8-hydroxikinolin, klorotoluron och difenokonazol, enligt genomförandeförordning (EU) 2021/1449, har endast ett av de 39 ämnen som omfattas av den genomförandeförordningen förnyats, medan godkännandeperioderna för så många som 46 ämnen har förlängts enligt förordning (EG) nr 1107/2009, många av dem en tredje, fjärde, femte, sjätte eller till och med sjunde gång.

| AN. | Kommissionens strategi att förlänga godkännandeperioderna för 46 verksamma ämnen genom samma genomförandeakt begränsar medlemsstaternas möjligheter att invända mot vissa av dessa verksamma ämnen som inger särskilda betänkligheter, däribland 8-hydroxikinolin, klorotoluron och difenokonazol. |
| --- | --- |

AN.

Kommissionens strategi att förlänga godkännandeperioderna för 46 verksamma ämnen genom samma genomförandeakt begränsar medlemsstaternas möjligheter att invända mot vissa av dessa verksamma ämnen som inger särskilda betänkligheter, däribland 8-hydroxikinolin, klorotoluron och difenokonazol.

| AO. | De icke-statliga organisationerna Pesticide Action Network Europe och Pollinis har lämnat in begäranden om intern omprövning för att motsätta sig lagligheten i upprepade förlängningar av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena dimoxistrobin respektive boskalid. När det gäller dimoxystrobin har talan om ogiltigförklaring väckts (32). |
| --- | --- |

AO.

De icke-statliga organisationerna Pesticide Action Network Europe och Pollinis har lämnat in begäranden om intern omprövning för att motsätta sig lagligheten i upprepade förlängningar av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena dimoxistrobin respektive boskalid. När det gäller dimoxystrobin har talan om ogiltigförklaring väckts (32).

| 1. | Europaparlamentet anser att genomförandeförordning (EU) 2022/1480 överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att genomförandeförordning (EU) 2022/1480 inte är förenlig med unionsrätten, eftersom den inte respekterar försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet kritiserar skarpt de allvarliga förseningarna i processen för förnyat godkännande och i identifieringen av hormonstörande ämnen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att beslutet att förlänga godkännandeperioderna för 8-hydroxikinolin, klorotoluron och difenokonazol är oförenligt med de säkerhetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009 och att det inte grundar sig på vare sig bevis för att dessa ämnen kan användas säkert eller ett påvisat akut behov av ämnena för livsmedelsproduktion i unionen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva sin genomförandeförordning (EU) 2022/1480 och att lägga fram ett nytt utkast för utskottet som beaktar de vetenskapliga bevisen för de skadliga egenskaperna hos alla de berörda ämnena, särskilt 8-hydroxikinolin, klorotoluron och difenokonazol. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att endast lägga fram utkast till genomförandeförordningar för att förlänga godkännandeperioderna för ämnen för vilka det nuvarande vetenskapliga läget inte förväntas leda till ett kommissionsförslag om icke förnyat godkännande av det berörda verksamma ämnet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka godkännandena för ämnen om det finns bevis för eller rimliga tvivel om att de inte kommer att uppfylla de säkerhetskriterier som fastställs i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vederbörligen motivera sina beslut att förlänga godkännandeperioderna för verksamma ämnen i framtiden och att upphöra med att gå vidare med sådana förlängningsförslag ”i paket”, i syfte att öka medlemsstaternas granskning av sådana beslut. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en korrekt och snabb förnyad bedömning av godkännandena av de verksamma ämnen för vilka de är rapporterande medlemsstater och att se till att de nuvarande förseningarna avhjälps effektivt och snarast möjligt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 233, 8.9.2022, s. 43.

(2)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(3)  EUT L 67, 12.3.2015, s. 18.

(4)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(5)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 183.

(6)

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT C 202, 28.5.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT C 202, 28.5.2021, s. 7).

| — | Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 av den 16 oktober 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, pikloram, prosulfokarb, svavel, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT C 425, 20.10.2021, s. 87). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 26 november 2020 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 av den 16 oktober 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, pikloram, prosulfokarb, svavel, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT C 425, 20.10.2021, s. 87).

| — | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2021 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1449 av den 3 september 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, svavel, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT C 132, 24.3.2022, s. 65). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2021 om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1449 av den 3 september 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, svavel, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT C 132, 24.3.2022, s. 65).

(7)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 993/2011 av den 6 oktober 2011 om godkännande av det verksamma ämnet 8-hydroxikinolin i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (EUT L 263, 7.10.2011, s. 1).

(8)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

(9)  Kommissionens direktiv 2005/53/EG av den 16 september 2005 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG i syfte att införa klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid och tiofanatmetyl som verksamma ämnen (EUT L 241, 17.9.2005, s. 51).

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

(11)  Kommissionens direktiv 2008/69/EG av den 1 juli 2008 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att införa klofentezin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, imazakvin, lenacil, oxadiazon, pikloram och pyriproxifen som verksamma ämnen (EUT L 172, 2.7.2008, s. 9).

(12)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1449 av den 3 september 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, svavel, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT L 313, 6.9.2021, s. 20).

(13)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 533/2013 av den 10 juni 2013 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-metylcyklopropen, klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid, forklorfenuron, indoxakarb, tiofanatmetyl och tribenuron (EUT L 159, 11.6.2013, s. 9).

(14)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/1511 av den 30 augusti 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-metylcyklopropen, betacyflutrin, klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-P, flufenacet, flurtamon, forklorfenuron, fostiazat, indoxakarb, iprodion, MCPA, MCPB, siltiofam, tiofanatmetyl, och tribenuron (EUT L 224, 31.8.2017, s. 115).

(15)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/1262 av den 20 september 2018 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 1-metylcyklopropen, betacyflutrin, klorotalonil, klorotoluron, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dimetenamid-P, diuron, fludioxonil, flufenacet, flurtamon, fostiazat, indoxakarb, MCPA, MCPB, prosulfokarb, tiofanatmetyl och tribenuron (EUT L 238, 21.9.2018, s. 62).

(16)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2019/1589 av den 26 september 2019 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT L 248, 27.9.2019, s. 24).

(17)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 av den 16 oktober 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, pikloram, prosulfokarb, svavel, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT L 344, 19.10.2020, s. 18).

(18)  Yttrande från riskbedömningskommittén av den 5 juni 2015 med förslag till harmoniserad klassificering och märkning på EU-nivå av kinolin-8-ol, 8-hydroxikinolin, https://echa.europa.eu/documents/10162/fb6bbac1-35b5-bf75-8592-0ccd93ad2615

(19)  Efsas inbördes granskning av riskbedömningen av bekämpningsmedel med det verksamma ämnet 8-hydroxikinolin, EFSA Journal 2016; 14(6):4493, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/epdf/10.2903/j.efsa.2016.4493

(20)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/2065 av den 13 november 2017 om bekräftelse av villkoren för godkännande av det verksamma ämnet 8-hydroxikinolin i enlighet med genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 och om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/408 vad gäller upptagande av det verksamma ämnet 8-hydroxikinolin i förteckningen över kandidatämnen för substitution (EUT L 295, 14.11.2017, s. 40).

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (EUT L 353, 31.12.2008, s. 1).

(22)  Se bland annat Hong, M., Ping, Z., Jian, X., Testicular toxicity and mechanisms of chlorotoluron compounds in the mouse, Toxicology Mechanisms and Methods 2007; 17(8):483-8.

(23)  Kommissionens uppföljning av Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, betacyflutrin, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflubenzuron, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, pikloram, prosulfokarb, pyriproxifen, tiofanatmetyl, triflusulfuron och tritosulfuron, SP(2019)669, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2019/2826(RSP)&l=en.

Kommissionens uppföljning av Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2020/1511 av den 16 oktober 2020 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena amidosulfuron, bifenox, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, pikloram, prosulfokarb, svavel, triflusulfuron och tritosulfuron, SP(2021)129, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2020/2853(RSP)&l=en.

Kommissionens uppföljning av Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning om kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1449 av den 3 september 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, svavel, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron, SP(2021)735, https://oeil.secure.europarl.europa.eu/oeil/popups/ficheprocedure.do?reference=2021/2869(RSP)&l=en.

(24)  Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (EUT L 101, 20.4.2018, s. 33).

(25)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/2100 av den 4 september 2017 om vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 (EUT L 301, 17.11.2017, s. 1).

(26)  Riktlinjer från Efsa och Echa för identifiering av hormonstörande ämnen inom ramen för förordningarna (EU) nr 528/2012 och (EG) nr 1107/2009, EFSA Journal, vol. 16(2018):6, artikelnr 5311, https://www.efsa.europa.eu/sv/efsajournal/pub/5311.

(27)  Verweij, P.E., Lucas, J.A., Arendrup, M.C., Bowyer, P., Brinkmann, A.J.F., Denning, D.W., Dyer, P.S., Fisher, M.C., Geenen, P.L., Gisi, U., Hermann, D., Hoogendijk, A., Kiers, E., Lagrou, K., Melchers, W.J.G., Rhodes, J., Rietveld, A.G., Schoustra, S.E., Stenzel, K., Zwaan, B.J., och Fraaije, B.A., The one health problem of azole resistance in Aspergillus fumigatus: current insights and future research agenda, Fungal Biology Reviews, volym 34, utgåva 4, 2020, s. 202–214, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1749461320300415

(28)  Cao, D., Wang, F., Yu, S., Dong, S., Wu, R., Cui, N., Ren, J., Xu, T., Wang, S., Wang, M., Fang, H., och Yu, Y., Prevalence of Azole-Resistant Aspergillus fumigatus is Highly Associated with Azole Fungicide Residues in the Fields, Environmental Science & Technology, 2021, 55(5), 3041-3049, https://www.researchgate.net/publication/349087541_Prevalence_of_AzoleResistant_Aspergillus_fumigatus_is_Highly_Associated_with_Azole_Fungicide_Residues_in_the_Fields

(29)  Berger, S., El Chazli, Y., Babu, A.F., Coste, A.T., Azole Resistance in Aspergillus fumigatus: A Consequence of Antifungal Use in Agriculture?, Frontiers in Microbiology 2017; 8: 1024, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5461301/

(30)  https://huisarts.bsl.nl/levensbedreigende-schimmel-ontdekt-bij-kwart-coronapatienten-op-ic/

(31)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

(32)  Mål T-412/22, PAN Europe mot kommissionen, https://curia.europa.eu/juris/fiche.jsf?nat=or&mat=or&pcs=Oor&jur=C%2CT%2CF&num=T412%252F22&for=&jge=&dates=&language=sv&pro=&cit=none%252CC%252CCJ%252CR%252C2008E%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252C%252Ctrue%252Cfalse%252Cfalse&oqp=&td=%3BALL&avg=&lgrec=en&id=T%3B412%3B22%3BRD%3B1%3BP%3B1%3BT2022%2F0412%2FP&lg=&cid=2393007

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/11

---

P9_TA(2022)0364

Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet

Europaparlamentets resolution av den 18 oktober 2022 om Rumäniens och Bulgariens anslutning till Schengenområdet (2022/2852(RSP))

(2023/C 149/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar (11997D/PRO/02), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om införlivande av Schengenregelverket inom Europeiska unionens ramar (11997D/PRO/02),

| — | med beaktande av artikel 67.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken unionen ska utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, som ”ska säkerställa att det inte förekommer någon kontroll av personer vid de inre gränserna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilken unionen ska utgöra ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, som ”ska säkerställa att det inte förekommer någon kontroll av personer vid de inre gränserna”,

| — | med beaktande av artikel 21.1 i EUF-fördraget, enligt vilken varje unionsmedborgare måste ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21.1 i EUF-fördraget, enligt vilken varje unionsmedborgare måste ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier,

| — | med beaktande av artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, bland annat artikel 45 i denna, som föreskriver att varje unionsmedborgare har rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, bland annat artikel 45 i denna, som föreskriver att varje unionsmedborgare har rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier,

| — | med beaktande av utkasten till rådets beslut av den 29 september 2010 (14142/10) och den 8 juli 2011 (14142/1/10) om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkasten till rådets beslut av den 29 september 2010 (14142/10) och den 8 juli 2011 (14142/1/10) om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien,

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 7 december 2011 (14302/3/11) om ramen för den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 7 december 2011 (14302/3/11) om ramen för den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juni 2011 om utkastet till rådets beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 8 juni 2011 om utkastet till rådets beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien (1),

| — | med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) slutsatser av den 9–10 juni 2011, den 22–23 september 2011, den 25–26 oktober 2012, den 7–8 mars 2013 och den 5–6 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) slutsatser av den 9–10 juni 2011, den 22–23 september 2011, den 25–26 oktober 2012, den 7–8 mars 2013 och den 5–6 december 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2011 om Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 oktober 2011 om Bulgariens och Rumäniens anslutning till Schengenområdet (2),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 9 december 2011 och den 1 och 2 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 9 december 2011 och den 1 och 2 mars 2012,

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/1908 av den 12 oktober 2017 om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/1908 av den 12 oktober 2017 om inledande av tillämpningen av vissa bestämmelser i Schengenregelverket rörande Informationssystemet för viseringar i Republiken Bulgarien och Rumänien (3),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2018/934 av den 25 juni 2018 om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2018/934 av den 25 juni 2018 om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i Republiken Bulgarien och Rumänien (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2021En strategi för ett fullt fungerande och motståndskraftigt Schengenområde (COM(2021)0277), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2021En strategi för ett fullt fungerande och motståndskraftigt Schengenområde (COM(2021)0277),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (COM(2021)0891), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/399 om en unionskodex om gränspassage för personer (COM(2021)0891),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 maj 2022Rapport om Schengenläget (COM(2022)0301), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 maj 2022Rapport om Schengenläget (COM(2022)0301),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2022/922 av den 9 juni 2022 om inrättande och användning av en utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av förordning (EU) nr 1053/2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2022/922 av den 9 juni 2022 om inrättande och användning av en utvärderings- och övervakningsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av förordning (EU) nr 1053/2013 (5),

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 23 juni 2022 (10624/22) om den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Kroatien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut av den 23 juni 2022 (10624/22) om den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Kroatien,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-utbrottet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-utbrottet (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (8),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Bulgarien och Rumänien antog Schengenregelverket efter deras anslutning till Europeiska unionen 2007. Bulgarien förklarade sig 2008 redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av arbetsgruppen för utvärdering av Schengen (Schengen Evaluation Working Group SCH-EVAL), bestående av experter från Schengenmedlemsstaterna. 2007 och 2008 förklarade sig Rumänien redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av SCH-EVAL. |
| --- | --- |

A.

Bulgarien och Rumänien antog Schengenregelverket efter deras anslutning till Europeiska unionen 2007. Bulgarien förklarade sig 2008 redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av arbetsgruppen för utvärdering av Schengen (Schengen Evaluation Working Group SCH-EVAL), bestående av experter från Schengenmedlemsstaterna. 2007 och 2008 förklarade sig Rumänien redo att påbörja de utvärderingar som genomfördes av SCH-EVAL.

| B. | Av experterna från SCH-EVAL och i rådets slutsatser av den 9–10 juni 2011 bekräftades det att Schengenutvärderingen för Bulgarien och Rumänien hade avslutats, och det konstaterades att de två länderna var redo att tillämpa alla bestämmelser i Schengenregelverket. I sitt utkast till beslut av den 8 juli 2011 kontrollerade rådet att de nödvändiga villkoren för tillämpningen av Schengenregelverket hade uppfyllts på alla områden, nämligen uppgiftsskydd, luftgränser, landgränser, polissamarbete, Schengens informationssystem, sjögränser och viseringar. Utöver utmaningen att förvalta Europeiska unionens yttre gränser har slutförandet av Schengenutvärderingen inneburit att båda länderna i grunden omstrukturerat sina gränsövervakningssystem och gjort investeringar i utökad kapacitet för brottsbekämpning. Enligt 2005 års anslutningsakt är ett framgångsrikt slutförande av Schengenutvärderingen den enda förutsättningen för en fullständig tillämpning av Schengenregelverket, inbegripet avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Kommissionen och Europaparlamentet har – liksom stats- och regeringscheferna i rådet vid flera tillfällen – konstaterat att Bulgarien och Rumänien är redo att fullständigt tillämpa Schengenregelverket, senast i kommissionens rapport om Schengenläget 2022 och i parlamentets resolution av den 8 juli 2021 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt. |
| --- | --- |

B.

Av experterna från SCH-EVAL och i rådets slutsatser av den 9–10 juni 2011 bekräftades det att Schengenutvärderingen för Bulgarien och Rumänien hade avslutats, och det konstaterades att de två länderna var redo att tillämpa alla bestämmelser i Schengenregelverket. I sitt utkast till beslut av den 8 juli 2011 kontrollerade rådet att de nödvändiga villkoren för tillämpningen av Schengenregelverket hade uppfyllts på alla områden, nämligen uppgiftsskydd, luftgränser, landgränser, polissamarbete, Schengens informationssystem, sjögränser och viseringar. Utöver utmaningen att förvalta Europeiska unionens yttre gränser har slutförandet av Schengenutvärderingen inneburit att båda länderna i grunden omstrukturerat sina gränsövervakningssystem och gjort investeringar i utökad kapacitet för brottsbekämpning. Enligt 2005 års anslutningsakt är ett framgångsrikt slutförande av Schengenutvärderingen den enda förutsättningen för en fullständig tillämpning av Schengenregelverket, inbegripet avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Kommissionen och Europaparlamentet har – liksom stats- och regeringscheferna i rådet vid flera tillfällen – konstaterat att Bulgarien och Rumänien är redo att fullständigt tillämpa Schengenregelverket, senast i kommissionens rapport om Schengenläget 2022 och i parlamentets resolution av den 8 juli 2021 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt.

| C. | I utkastet till rådets beslut av den 29 september 2010 föreslog rådet en fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien samt ett avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. I sin ståndpunkt av den 8 juni 2011 godkände parlamentet det beslutet och uppmanade rådet att höra parlamentet på nytt om rådet hade för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast. |
| --- | --- |

C.

I utkastet till rådets beslut av den 29 september 2010 föreslog rådet en fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien samt ett avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. I sin ståndpunkt av den 8 juni 2011 godkände parlamentet det beslutet och uppmanade rådet att höra parlamentet på nytt om rådet hade för avsikt att väsentligt ändra sitt utkast.

| D. | Rådets (rättsliga och inrikes frågor) antagande av beslutet har flera gånger skjutits på framtiden. |
| --- | --- |

D.

Rådets (rättsliga och inrikes frågor) antagande av beslutet har flera gånger skjutits på framtiden.

| E. | Genom rådets beslut av den 12 oktober 2017 beviljades Bulgarien och Rumänien passiv åtkomst till Informationssystemet för viseringar. I utkastet till rådets beslut av den 18 april 2018 föreslog rådet fullständig tillämpning av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i båda dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

E.

Genom rådets beslut av den 12 oktober 2017 beviljades Bulgarien och Rumänien passiv åtkomst till Informationssystemet för viseringar. I utkastet till rådets beslut av den 18 april 2018 föreslog rådet fullständig tillämpning av återstående bestämmelser i Schengenregelverket rörande Schengens informationssystem i båda dessa medlemsstater.

| F. | Varken i 2005 års anslutningsakt eller i Schengenutvärderingsmekanismen föreskrivs det olika tidsramar för avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Alla tidigare utvidgningar av Schengenområdet har fastställts i en enda rättsakt. |
| --- | --- |

F.

Varken i 2005 års anslutningsakt eller i Schengenutvärderingsmekanismen föreskrivs det olika tidsramar för avskaffandet av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna. Alla tidigare utvidgningar av Schengenområdet har fastställts i en enda rättsakt.

| G. | Rådet har hört parlamentet om utkastet till rådets beslut (10624/22) om den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Kroatien. Arbetet med detta utkast till rådets beslut pågår i parlamentet. |
| --- | --- |

G.

Rådet har hört parlamentet om utkastet till rådets beslut (10624/22) om den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Kroatien. Arbetet med detta utkast till rådets beslut pågår i parlamentet.

| H. | Schengenområdet är ett unikt system och ett av Europeiska unionens största framsteg genom att det underlättar fri rörlighet för personer inom Schengenområdet utan kontroller vid de inre gränserna. Detta har möjliggjorts genom en rad olika kompensationsåtgärder, t.ex. inrättandet av Schengens informationssystem (för att stärka informationsutbytet) och skapandet av en utvärderingsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstaterna och främja ömsesidigt förtroende för Schengenområdets funktion. |
| --- | --- |

H.

Schengenområdet är ett unikt system och ett av Europeiska unionens största framsteg genom att det underlättar fri rörlighet för personer inom Schengenområdet utan kontroller vid de inre gränserna. Detta har möjliggjorts genom en rad olika kompensationsåtgärder, t.ex. inrättandet av Schengens informationssystem (för att stärka informationsutbytet) och skapandet av en utvärderingsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstaterna och främja ömsesidigt förtroende för Schengenområdets funktion.

| I. | Alla medlemsstater som tillhör Schengenområdet är skyldiga att efterleva Schengenregelverket, även när det gäller grundläggande rättigheter i enlighet med artikel 4 i kodexen om Schengengränserna (9). |
| --- | --- |

I.

Alla medlemsstater som tillhör Schengenområdet är skyldiga att efterleva Schengenregelverket, även när det gäller grundläggande rättigheter i enlighet med artikel 4 i kodexen om Schengengränserna (9).

| J. | Ett bibehållande av kontrollerna vid de inre gränserna i unionen och ett återinförande av dem inom Schengenområdet får allvarliga konsekvenser för unionsmedborgarnas liv, särskilt för mobila arbetstagare och för alla personer som drar fördel av principen om fri rörlighet inom EU, och urholkar allvarligt deras förtroende för EU-institutionerna och den europeiska integrationen. Detta medför direkta drifts- och investeringskostnader för gränsarbetare och mobila arbetstagare, turister, godstransporter på väg och myndigheter, med förödande effekter på medlemsstaternas ekonomier och den inre marknadens funktion, bland annat en negativ effekt på miljön på grund av det stora antalet långsamgående lastbilar som väntar vid gränsövergångsställena. Bibehållandet av kontrollerna vid de inre gränserna har för Bulgarien och Rumänien framför allt en negativ inverkan på principen om jämlikhet och icke-diskriminering inom EU, samt på exporten och importen till och från båda dessa medlemsstater, och på transporter från och till vissa av Europas största sydliga hamnar för civila fartyg och fraktfartyg, vilket innebär uteblivna vinster och ökade utgifter. |
| --- | --- |

J.

Ett bibehållande av kontrollerna vid de inre gränserna i unionen och ett återinförande av dem inom Schengenområdet får allvarliga konsekvenser för unionsmedborgarnas liv, särskilt för mobila arbetstagare och för alla personer som drar fördel av principen om fri rörlighet inom EU, och urholkar allvarligt deras förtroende för EU-institutionerna och den europeiska integrationen. Detta medför direkta drifts- och investeringskostnader för gränsarbetare och mobila arbetstagare, turister, godstransporter på väg och myndigheter, med förödande effekter på medlemsstaternas ekonomier och den inre marknadens funktion, bland annat en negativ effekt på miljön på grund av det stora antalet långsamgående lastbilar som väntar vid gränsövergångsställena. Bibehållandet av kontrollerna vid de inre gränserna har för Bulgarien och Rumänien framför allt en negativ inverkan på principen om jämlikhet och icke-diskriminering inom EU, samt på exporten och importen till och från båda dessa medlemsstater, och på transporter från och till vissa av Europas största sydliga hamnar för civila fartyg och fraktfartyg, vilket innebär uteblivna vinster och ökade utgifter.

| K. | En fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien skulle stärka Schengenområdet och bidra till att säkerställa lika rättigheter för alla medborgare inom det. |
| --- | --- |

K.

En fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien skulle stärka Schengenområdet och bidra till att säkerställa lika rättigheter för alla medborgare inom det.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att alla nödvändiga villkor för en fullständig tillämpning av Schengenregelverket i Rumänien och Bulgarien redan uppfylldes av de båda medlemsstaterna 2011. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är bestört över att rådet under de elva åren sedan dess inte har kunnat fatta ett beslut om fullständig tillämpning av Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien, trots att både kommissionen och parlamentet vid flera tillfällen har efterlyst ett sådant beslut. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin långvariga ståndpunkt, i enlighet med sin resolution av den 11 december 2018, till stöd för en fullständig tillämpning av Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet gläder sig över att Rumänien och Bulgarien är beredda att frivilligt ta emot ett undersökningsuppdrag, vilket från deras sida utgör ett uttryck för principen om lojalt samarbete och ömsesidigt förtroende, trots att de redan har uppfyllt alla rättsliga krav och det inte finns någon anledning att göra ytterligare utvärderingar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att vidta alla nödvändiga åtgärder för att anta sitt beslut om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Republiken Bulgarien och Rumänien senast i slutet av 2022 och därmed säkerställa att personkontrollerna vid alla inre gränser avskaffas för båda dessa medlemsstater i början av 2023. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 160.

(2)  EUT C 94 E, 3.4.2013, s. 13.

(3)  EUT L 269, 19.10.2017, s. 39.

(4)  EUT L 165, 2.7.2018, s. 37.

(5)  EUT L 160, 15.6.2022, s. 1.

(6)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 18.

(7)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 77.

(8)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 158.

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/399 av den 9 mars 2016 om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna), EUT L 77, 23.3.2016, s. 1.

---

Torsdagen, 20 oktober 2022

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/15

---

P9_TA(2022)0371

Rättsstatssituationen i Malta, fem år efter mordet på Daphne Caruana Galizia

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om rättsstatssituationen i Malta, fem år efter mordet på Daphne Caruana Galizia (2022/2866(RSP))

(2023/C 149/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2, 4, 5, 6, 7, 9 och 10 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 4, 5, 6, 7, 9 och 10 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 20 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 6, 7, 8, 10, 11, 12 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6, 7, 8, 10, 11, 12 och 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 15 november 2017 (1), av den 28 mars 2019 (2), av den 16 december 2019 (3) och av den 29 april 2021 (4) om rättsstatssituationen i Malta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 15 november 2017 (1), av den 28 mars 2019 (2), av den 16 december 2019 (3) och av den 29 april 2021 (4) om rättsstatssituationen i Malta,

| — | med beaktande av de utfrågningar, diskussioner och delegationsbesök som ägt rum inom ramen för LIBE-utskottets (utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor) grupp för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter sedan den 15 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de utfrågningar, diskussioner och delegationsbesök som ägt rum inom ramen för LIBE-utskottets (utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor) grupp för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter sedan den 15 november 2017,

| — | med beaktande av skriftväxlingen mellan ordföranden för gruppen för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter och Maltas premiärminister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skriftväxlingen mellan ordföranden för gruppen för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter och Maltas premiärminister,

| — | med beaktande av resolution 2293(2019) av den 26 juni 2019 från Europarådets parlamentariska församling Daphne Caruana Galizia’s assassination and the rule of law in Malta and beyond: ensuring that the whole truth emerges, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2293(2019) av den 26 juni 2019 från Europarådets parlamentariska församling Daphne Caruana Galizia’s assassination and the rule of law in Malta and beyond: ensuring that the whole truth emerges,

| — | med beaktande av rapporten om uppföljningen av den parlamentariska församlingens resolution 2293(2019), som godkändes av den parlamentariska församlingens utskott för rättsliga frågor den 8 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om uppföljningen av den parlamentariska församlingens resolution 2293(2019), som godkändes av den parlamentariska församlingens utskott för rättsliga frågor den 8 december 2020,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttrande nr 993/2020 av den 8 oktober 2020 om tio akter och lagförslag om genomförandet av lagstiftningsförslag som är föremål för yttrande CDL-AD(2020)006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttrande nr 993/2020 av den 8 oktober 2020 om tio akter och lagförslag om genomförandet av lagstiftningsförslag som är föremål för yttrande CDL-AD(2020)006,

| — | med beaktande av rapporten från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter efter hennes besök i Malta den 11–16 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter efter hennes besök i Malta den 11–16 oktober 2021,

| — | med beaktande av skrivelsen från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter av den 23 september 2022 till Maltas premiärminister, och Maltas premiärministers svar av den 4 oktober 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter av den 23 september 2022 till Maltas premiärminister, och Maltas premiärministers svar av den 4 oktober 2022,

| — | med beaktande av 2022 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (COM(2022)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2022 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (COM(2022)0500),

| — | med beaktande av uppdragsrapporten från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE-utskottet) efter att dess delegation för rättsstatsprincipen besökt Valletta, Malta, den 23–25 maj 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppdragsrapporten från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE-utskottet) efter att dess delegation för rättsstatsprincipen besökt Valletta, Malta, den 23–25 maj 2022,

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Unionen bygger på de gemensamma värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget: respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter – värden som är gemensamma för EU-medlemsstaterna och som kandidatländer måste följa för att få gå med i unionen som ett led i Köpenhamnskriterierna, som inte får åsidosättas eller omtolkas efter anslutningen. Demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter är ömsesidigt förstärkande värden som om de undergrävs kan utgöra ett systemhot mot unionen och medborgarnas fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Unionen bygger på de gemensamma värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget: respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter – värden som är gemensamma för EU-medlemsstaterna och som kandidatländer måste följa för att få gå med i unionen som ett led i Köpenhamnskriterierna, som inte får åsidosättas eller omtolkas efter anslutningen. Demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter är ömsesidigt förstärkande värden som om de undergrävs kan utgöra ett systemhot mot unionen och medborgarnas fri- och rättigheter.

| B. | Rättsstaten, respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt de värderingar och principer som finns förankrade i EU:s fördrag och i internationella instrument för mänskliga rättigheter är skyldigheter som åligger unionen och dess medlemsstater och som måste iakttas. |
| --- | --- |

B.

Rättsstaten, respekt för demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt de värderingar och principer som finns förankrade i EU:s fördrag och i internationella instrument för mänskliga rättigheter är skyldigheter som åligger unionen och dess medlemsstater och som måste iakttas.

| C. | Stadgan är en del av EU:s primärrätt. Yttrandefriheten och mediernas frihet och mångfald fastställs i artikel 11 i stadgan och i artikel 10 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

C.

Stadgan är en del av EU:s primärrätt. Yttrandefriheten och mediernas frihet och mångfald fastställs i artikel 11 i stadgan och i artikel 10 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| D. | Rättsväsendets oberoende finns inskrivet i artikel 19.1 i EU-fördraget, artikel 47 i stadgan och artikel 6 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och är en väsentlig förutsättning för den demokratiska maktfördelningsprincipen. |
| --- | --- |

D.

Rättsväsendets oberoende finns inskrivet i artikel 19.1 i EU-fördraget, artikel 47 i stadgan och artikel 6 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och är en väsentlig förutsättning för den demokratiska maktfördelningsprincipen.

| E. | Journalister, främst men inte uteslutande undersökande journalister, blir allt oftare föremål för så kallade ”strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt” (munkavleprocesser), både i och utanför EU. Dessa rättsprocesser syftar enbart till att försvåra deras arbete, undvika offentlig granskning och hindra att myndigheter ställs till svars. Detta har en dämpande effekt på mediefriheten. |
| --- | --- |

E.

Journalister, främst men inte uteslutande undersökande journalister, blir allt oftare föremål för så kallade ”strategiska rättsprocesser för att hindra offentlig debatt” (munkavleprocesser), både i och utanför EU. Dessa rättsprocesser syftar enbart till att försvåra deras arbete, undvika offentlig granskning och hindra att myndigheter ställs till svars. Detta har en dämpande effekt på mediefriheten.

| F. | Medlemsstaterna bör uppmuntra till att det inrättas mekanismer för tidig varning och snabba insatser för att säkerställa att journalister och andra medieaktörer får omedelbar tillgång till skyddsåtgärder när de blir hotade. Sådana mekanismer bör underställas meningsfull tillsyn från det civila samhället och garantera skydd för visselblåsare och källor som vill förbli anonyma. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaterna bör uppmuntra till att det inrättas mekanismer för tidig varning och snabba insatser för att säkerställa att journalister och andra medieaktörer får omedelbar tillgång till skyddsåtgärder när de blir hotade. Sådana mekanismer bör underställas meningsfull tillsyn från det civila samhället och garantera skydd för visselblåsare och källor som vill förbli anonyma.

| G. | För att undvika straffrihet har medlemsstaterna en skyldighet att vidta alla de åtgärder som behövs för att ställa förövarna av brott mot journalister och andra medieaktörer inför rätta. Vid utredningar och åtal bör hänsyn tas till alla de olika – faktiska och potentiella – rollerna i dessa brott, såsom upphovspersoner, anstiftare, förövare och medbrottslingar, och det straffrättsliga ansvar som var och en av dessa roller medför. |
| --- | --- |

G.

För att undvika straffrihet har medlemsstaterna en skyldighet att vidta alla de åtgärder som behövs för att ställa förövarna av brott mot journalister och andra medieaktörer inför rätta. Vid utredningar och åtal bör hänsyn tas till alla de olika – faktiska och potentiella – rollerna i dessa brott, såsom upphovspersoner, anstiftare, förövare och medbrottslingar, och det straffrättsliga ansvar som var och en av dessa roller medför.

| H. | Den maltesiska korruptionsbekämpande, undersökande journalisten och bloggaren Daphne Caruana Galizia mördades i ett bilbombsattentat den 16 oktober 2017. Hon blev utsatt för trakasserier och ett stort antal hot i form av hotfulla telefonsamtal, brev och textmeddelanden, och hennes hus utsattes för mordbrand. Den person som erkänt sig vara den lejda mördaren vittnade i domstolen den 16 mars 2021 om att det redan på förhand, två år före mordet, fanns en separat komplott för att mörda journalisten med ett AK-47-stormgevär. Den första rättegångsdagen, den 14 oktober 2022, förklarade sig de två andra tilltalade torpederna skyldiga i domstol och dömdes till 40 års fängelse. |
| --- | --- |

H.

Den maltesiska korruptionsbekämpande, undersökande journalisten och bloggaren Daphne Caruana Galizia mördades i ett bilbombsattentat den 16 oktober 2017. Hon blev utsatt för trakasserier och ett stort antal hot i form av hotfulla telefonsamtal, brev och textmeddelanden, och hennes hus utsattes för mordbrand. Den person som erkänt sig vara den lejda mördaren vittnade i domstolen den 16 mars 2021 om att det redan på förhand, två år före mordet, fanns en separat komplott för att mörda journalisten med ett AK-47-stormgevär. Den första rättegångsdagen, den 14 oktober 2022, förklarade sig de två andra tilltalade torpederna skyldiga i domstol och dömdes till 40 års fängelse.

| I. | De mordutredningar som har letts av de maltesiska myndigheterna med assistans från Europol har lett till identifiering av och åtal och pågående rättegångar mot flera misstänkta och en av de potentiella hjärnorna bakom mordet, ägaren till det Dubai-baserade företaget 17 Black Ltd. och före detta styrelseledamot för ElectroGas Malta Ltd. som har ansvar för att alstra större delen av den elektriska strömmen på Malta. Han greps den 20 november 2019 i ett uppenbart försök att fly från Malta. Förenta staternas Federal Bureau of Investigation deltog också i utredningarna. |
| --- | --- |

I.

De mordutredningar som har letts av de maltesiska myndigheterna med assistans från Europol har lett till identifiering av och åtal och pågående rättegångar mot flera misstänkta och en av de potentiella hjärnorna bakom mordet, ägaren till det Dubai-baserade företaget 17 Black Ltd. och före detta styrelseledamot för ElectroGas Malta Ltd. som har ansvar för att alstra större delen av den elektriska strömmen på Malta. Han greps den 20 november 2019 i ett uppenbart försök att fly från Malta. Förenta staternas Federal Bureau of Investigation deltog också i utredningarna.

| J. | Förenade Arabemiraten användes för att dölja transaktioner som påstås ha koppling till den korruption som Daphne Caruana Galizia höll på att avslöja när hon mördades. |
| --- | --- |

J.

Förenade Arabemiraten användes för att dölja transaktioner som påstås ha koppling till den korruption som Daphne Caruana Galizia höll på att avslöja när hon mördades.

| K. | Det Dubai-baserade företaget 17 Black Ltd. var förtecknat som ett företag som skulle motta finansiering från Panama-baserade företag ägda av Maltas f.d. premiärministers tidigare stabschef och av den f.d. ministern för turism, som tidigare var energiminister. Det framkommer alltjämt kopplingar mellan 17 Black Ltd. och åtskilliga offentliga projekt i Malta. |
| --- | --- |

K.

Det Dubai-baserade företaget 17 Black Ltd. var förtecknat som ett företag som skulle motta finansiering från Panama-baserade företag ägda av Maltas f.d. premiärministers tidigare stabschef och av den f.d. ministern för turism, som tidigare var energiminister. Det framkommer alltjämt kopplingar mellan 17 Black Ltd. och åtskilliga offentliga projekt i Malta.

| L. | Maltas f.d. premiärministers stabschef och den f.d. ministern för turism, som tidigare var energiminister, och deras familjer har pekats ut av Förenta staternas utrikesministerium på grund av sin inblandning i betydande korruption, och har därför belagts med inreseförbud till Förenta staterna. |
| --- | --- |

L.

Maltas f.d. premiärministers stabschef och den f.d. ministern för turism, som tidigare var energiminister, och deras familjer har pekats ut av Förenta staternas utrikesministerium på grund av sin inblandning i betydande korruption, och har därför belagts med inreseförbud till Förenta staterna.

| M. | Daphne Caruana Galizia avslöjade att Pilatus Bank var utvald bank för misstänkta transaktioner där maltesiska och azeriska politiskt utsatta personer var inblandade. Maltas polischef förklarade offentligt i augusti 2020 att åtal mot de inblandade i brottslig verksamhet på Pilatus Bank var nära förestående. 26 månader senare har åtal endast väckts mot en person, och utredningarna verkar ha stannat av. De inblandade tilläts att fritt resa in i och ut ur landet trots att arresteringsorder hade utfärdats. En f.d. regelefterlevnadsansvarig på Maltas spelmyndighet Malta Gaming Authority tilläts lämna Malta under en semesterresa ihop med Maltas f.d. premiärminister trots att han hade en gällande europeisk arresteringsorder mot sig, och han greps senare vid sin ankomst till Italien. |
| --- | --- |

M.

Daphne Caruana Galizia avslöjade att Pilatus Bank var utvald bank för misstänkta transaktioner där maltesiska och azeriska politiskt utsatta personer var inblandade. Maltas polischef förklarade offentligt i augusti 2020 att åtal mot de inblandade i brottslig verksamhet på Pilatus Bank var nära förestående. 26 månader senare har åtal endast väckts mot en person, och utredningarna verkar ha stannat av. De inblandade tilläts att fritt resa in i och ut ur landet trots att arresteringsorder hade utfärdats. En f.d. regelefterlevnadsansvarig på Maltas spelmyndighet Malta Gaming Authority tilläts lämna Malta under en semesterresa ihop med Maltas f.d. premiärminister trots att han hade en gällande europeisk arresteringsorder mot sig, och han greps senare vid sin ankomst till Italien.

| N. | Två partner vid den numera nedlagda Mossack-Fonseca-kopplade firman Nexia BT, som av Daphne Caruana Galizia och Panamadokumenten avslöjades ha utformat penningtvättsstrukturer för att underlätta korruption, har bara åtalats för vissa av de anklagelser som riktats mot dem. Inget åtal har väckts på grund av ElectroGas-skandalen. |
| --- | --- |

N.

Två partner vid den numera nedlagda Mossack-Fonseca-kopplade firman Nexia BT, som av Daphne Caruana Galizia och Panamadokumenten avslöjades ha utformat penningtvättsstrukturer för att underlätta korruption, har bara åtalats för vissa av de anklagelser som riktats mot dem. Inget åtal har väckts på grund av ElectroGas-skandalen.

| O. | Avtalet om försörjningstrygghet för flytande naturgas mellan ElectroGas Malta Ltd. och Maltas regering, som undertecknades av den f.d. ministern för turism som just då 2015 var energiminister, hölls hemligt i flera år och avslöjades först i september 2022 av Daphne Caruana Galizia Foundation och ett medieföretag. Den nuvarande generaladvokaten har kritiserats för att i sin tidigare befattning som vice generaladvokat ha möjliggjort ingåendet av detta avtal utan vidare godkännande från regeringen eller parlamentet. Vid det tillfälle då Daphne Caruana Galizia mördades höll hon på att utreda ett stort lager av interna dokument från ElectroGas Malta Ltd. |
| --- | --- |

O.

Avtalet om försörjningstrygghet för flytande naturgas mellan ElectroGas Malta Ltd. och Maltas regering, som undertecknades av den f.d. ministern för turism som just då 2015 var energiminister, hölls hemligt i flera år och avslöjades först i september 2022 av Daphne Caruana Galizia Foundation och ett medieföretag. Den nuvarande generaladvokaten har kritiserats för att i sin tidigare befattning som vice generaladvokat ha möjliggjort ingåendet av detta avtal utan vidare godkännande från regeringen eller parlamentet. Vid det tillfälle då Daphne Caruana Galizia mördades höll hon på att utreda ett stort lager av interna dokument från ElectroGas Malta Ltd.

| P. | Enligt en av de påstådda medbrottslingarna och vissa inspelningar som åberopats som bevis vid domstolsförfarandena var Maltas f.d. premiärministers tidigare stabschef involverad i planeringen och finansieringen av mordet. Han greps, tillsammans med flera av sina affärspartner, och åtalades för penningtvätt, bedrägeri, korruption och förfalskning den 20 mars 2021 i ett separat mål som var föremål för Daphne Caruana Galizias arbete. |
| --- | --- |

P.

Enligt en av de påstådda medbrottslingarna och vissa inspelningar som åberopats som bevis vid domstolsförfarandena var Maltas f.d. premiärministers tidigare stabschef involverad i planeringen och finansieringen av mordet. Han greps, tillsammans med flera av sina affärspartner, och åtalades för penningtvätt, bedrägeri, korruption och förfalskning den 20 mars 2021 i ett separat mål som var föremål för Daphne Caruana Galizias arbete.

| Q. | En offentlig oberoende utredning av mordet på Daphne Caruana Galizia inleddes i slutet av 2019 och slutfördes den 29 juli 2021. Styrelsen för den offentliga utredningen offentliggjorde en rapport med ett antal slutsatser och rekommendationer om att stärka rättsstatsprincipen, respekten för pressfriheten, yttrandefriheten och skyddet för journalister, om rättsliga reformer på konstitutionell nivå och om lagstiftningsförslag beträffande mediefrihet. Styrelsen fastslog också att ”även om det inte fanns några bevis för att staten som sådan hade någon roll i lönnmordet på Caruana Galizia (...) bör staten ta på sig ansvaret för mordet för att ha skapat ett klimat av straffrihet, som härrör från de högsta nivåerna i den innersta administrationen på Castille (5) och grenar ut sig till andra enheter såsom tillsynsinstitutioner och polis, vilket har lett till kollaps för rättsstatsprincipen”. |
| --- | --- |

Q.

En offentlig oberoende utredning av mordet på Daphne Caruana Galizia inleddes i slutet av 2019 och slutfördes den 29 juli 2021. Styrelsen för den offentliga utredningen offentliggjorde en rapport med ett antal slutsatser och rekommendationer om att stärka rättsstatsprincipen, respekten för pressfriheten, yttrandefriheten och skyddet för journalister, om rättsliga reformer på konstitutionell nivå och om lagstiftningsförslag beträffande mediefrihet. Styrelsen fastslog också att ”även om det inte fanns några bevis för att staten som sådan hade någon roll i lönnmordet på Caruana Galizia (...) bör staten ta på sig ansvaret för mordet för att ha skapat ett klimat av straffrihet, som härrör från de högsta nivåerna i den innersta administrationen på Castille (5) och grenar ut sig till andra enheter såsom tillsynsinstitutioner och polis, vilket har lett till kollaps för rättsstatsprincipen”.

| R. | Maltas regering har föreslagit ett antal reformer för att bemöta några av dessa rekommendationer, däribland utkast till lagstiftning för att stärka mediefriheten och ett förslag till lag mot munkavleprocesser. De reformer av det maltesiska domstolsväsendet som inleddes 2020 har fortsatt att genomföras. |
| --- | --- |

R.

Maltas regering har föreslagit ett antal reformer för att bemöta några av dessa rekommendationer, däribland utkast till lagstiftning för att stärka mediefriheten och ett förslag till lag mot munkavleprocesser. De reformer av det maltesiska domstolsväsendet som inleddes 2020 har fortsatt att genomföras.

| S. | I det senaste övervakningsverktyget för mediepluralism klassades den allmänna risken för mediepluralismen i Malta som ”medelhög”, men risken för det redaktionella och politiska oberoendet som ”hög”. |
| --- | --- |

S.

I det senaste övervakningsverktyget för mediepluralism klassades den allmänna risken för mediepluralismen i Malta som ”medelhög”, men risken för det redaktionella och politiska oberoendet som ”hög”.

| T. | Det maltesiska nyhetsföretaget The Shift News har drabbats av 40 olika rättsliga överklaganden från offentliga myndigheter, mot de förfrågningar med åberopande av informationsfriheten som man gjort för att få ut uppgifter om offentliga utgifter till de oberoende medierna. |
| --- | --- |

T.

Det maltesiska nyhetsföretaget The Shift News har drabbats av 40 olika rättsliga överklaganden från offentliga myndigheter, mot de förfrågningar med åberopande av informationsfriheten som man gjort för att få ut uppgifter om offentliga utgifter till de oberoende medierna.

| U. | Den reform av rättsväsendet som genomförts av de maltesiska myndigheterna omnämndes i 2021 års tal om tillståndet i unionen. |
| --- | --- |

U.

Den reform av rättsväsendet som genomförts av de maltesiska myndigheterna omnämndes i 2021 års tal om tillståndet i unionen.

| V. | Expertkommittén för utvärdering av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (Moneyval) har erkänt att Malta gjort betydande framsteg med efterlevnaden av normerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder, bedömt att Malta följer reglerna och tagit bort Malta från den grå listan efter tolv månader. |
| --- | --- |

V.

Expertkommittén för utvärdering av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (Moneyval) har erkänt att Malta gjort betydande framsteg med efterlevnaden av normerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder, bedömt att Malta följer reglerna och tagit bort Malta från den grå listan efter tolv månader.

| W. | I sin uppdragsrapport efter att utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE-utskottet) haft sin delegation för rättsstatsprincipen på besök i Malta den 23–25 maj 2022, uttryckte LIBE-utskottets grupp för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter oro bl.a. över hur långsamt det går att följa upp mordet på Daphne Caruana Galizia och genomföra rekommendationerna från den offentliga utredningen, även om gruppen erkände att de rättsliga förfarandena fortfarande pågår. |
| --- | --- |

W.

I sin uppdragsrapport efter att utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (LIBE-utskottet) haft sin delegation för rättsstatsprincipen på besök i Malta den 23–25 maj 2022, uttryckte LIBE-utskottets grupp för övervakning av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter oro bl.a. över hur långsamt det går att följa upp mordet på Daphne Caruana Galizia och genomföra rekommendationerna från den offentliga utredningen, även om gruppen erkände att de rättsliga förfarandena fortfarande pågår.

| 1. | Europaparlamentet hyllar Daphne Caruana Galizia, som mördades för fem år sedan, och hennes väsentliga arbete med att avslöja korruption, organiserad brottslighet, skattebedrägeri och penningtvätt och med att ställa de inblandade i sådan olaglig verksamhet till svars. Parlamentet fördömer kraftfullt att journalister kriminaliseras, attackeras och dödas för att de gör sitt jobb. Vidare fördömer parlamentet kraftfullt morden på bland andra Ján Kuciak och hans fästmö Martina Kušnírová den 21 februari 2018, på Viktoria Marinova den 6 oktober 2018, på den grekiske journalisten George Karaivaz den 9 april 2021 och på den nederländske journalisten Peter R. de Vries den 15 juli 2021, och betonar deras avgörande roll för att avslöja sanningen, skydda demokratin och få stopp på straffrihetskulturen. Parlamentet hyllar vidare alla de journalister som dödats i Europa de senaste åren. Parlamentet upprepar att det är av yttersta vikt att ha oberoende medier och ett aktivt civilt samhälle som grundläggande pelare för rättvisa, demokrati och rättsstatsprincipen. Parlamentet noterar att mord på journalister inte bara drabbar en medlemsstat utan Europeiska unionen som helhet. Parlamentet är kraftigt övertygat om att skyddet av den demokratiska rättsstatsprincipen är ett gemensamt ansvar som överskrider nations- och partigränser. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet erkänner de framsteg som gjorts i de pågående rättsliga förfarandena om mordet på Daphne Caruana Galizia. Samtidigt beklagar parlamentet djupt att de hittills har lett till bara tre fällande domar i samband med mordet efter det att torpederna förklarat sig skyldiga. Parlamentet upprepar därför sina krav på att utredningen slutförs genom att man går in på grundmotiven bakom mordet och på att de straffrättsliga förfarandena avslutas så snart som möjligt, så att de som var inblandade i mordet, oavsett nivå, ställs inför rätta. Parlamentet upprepar sin begäran att Europol fullständigt och oavbrutet deltar i alla aspekter av mordutredningen och alla relaterade utredningar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är medvetet om att Maltas nuvarande premiärminister har bett offentligt om ursäkt för statens tillkortakommanden som kan ha bidragit till mordet på Daphne Caruana Galizia. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet oroas av att processen med att genomföra rekommendationerna i rapporten om den offentliga utredningen alltjämt är bristfällig ett år efter att rapporten offentliggjordes. Parlamentet noterar att den maltesiska regeringen har lagt fram ett antal reformer, däribland lagstiftningsförslag, för att gripa sig an några av dessa rekommendationer. Parlamentet noterar att Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter förklarat att de maltesiska myndigheterna måste säkerställa att lagstiftningsarbete som inleds i enlighet med rapporten om den offentliga utredningen uppfyller internationella standarder och är fullständigt öppen för offentlig granskning och offentligt deltagande. Parlamentet uppmanar den maltesiska regeringen att utan vidare dröjsmål genomföra samtliga rekommendationer i rapporten från den offentliga utredningen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar FIAU:s insatser och betonar att det är väsentligt att högprofilerad finansiell och ekonomisk brottslighet lagförs strikt, särskilt korruption och penningtvätt. Parlamentet är dock bestört över bristen på framsteg med att lagföra den korruption och penningtvätt som Daphne Caruana Galizia höll på att utreda då hon mördades, och som inbegrep misstänkta på de högsta politiska nivåerna. Parlamentet ser även med bestörtning på brottsbekämpningens och rättsväsendets institutionella misslyckande i Malta, och uppmanar kraftigt de ansvariga myndigheterna att ställa inför rätta varje enskild person som är inblandad i ett eller flera av de åtskilliga fall som just nu håller på att utredas eller rapporteras. Parlamentet är djupt oroat över att det nyligen framkommit upprepad passivitet i fråga om europeiska arresteringsorder mot dem som har kopplingar till höga politiska tjänstemän. Parlamentet uppmanar de maltesiska myndigheterna att gripa sig an utmaningar i form av långdragna utredningar av fall av korruption på hög nivå, däribland genom att fastställa ett stabilt register över lagakraftvunna domar. Parlamentet betonar det institutionella oberoendets betydelse för att rättsstatsprincipen ska fungera korrekt. Parlamentet uppmanar de maltesiska myndigheterna till framsteg med utredningarna av fall där dåvarande offentliga tjänstemän kan ha försökt dölja bevis och förhindra utredningar och rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är bestört över bristen på framsteg i de utredande och rättsliga förfarandena mot Pilatus Banks tjänstemän och över de maltesiska myndigheternas ansträngningar för att få förfarandena att avstanna. Parlamentet noterar de provisoriska åtgärderna från Internationella centrumet för biläggande av investeringstvister av den 14 september 2022 (6), som fördröjde de maltesiska myndigheternas utredningar. Parlamentet uppmanar de maltesiska myndigheterna att tillhandahålla ytterligare resurser för att utreda skälen till fördröjningen och säkerställa att rättvisan har sin gång. Parlamentet uppmanar de relevanta europeiska organen att noga övervaka framstegen i fallet med Pilatus Bank. Parlamentet är även bestört över de bristande framstegen beträffande de två Nexia BT-partnerna och uppmanar kommissionen och Moneyval att övervaka fallet. Parlamentet uttrycker ytterligare oro över den påstådda penningtvätten och korruptionen med avseende på ElectroGas-avtalet och uppmanar kommissionen att använda alla verktyg den har till sitt förfogande för att bedöma om den tillämpliga EU-rätten har följts. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den ytterligare kapacitet som görs tillgänglig för utredning och lagförande av brott i allmänhet, det reformerade utnämningsförfarandet för domare och reformen av generaladvokatens ämbete och roll. Parlamentet uppmanar det maltesiska parlamentet att nå ett avtal om att avpolitisera utnämningen av högsta domstolens ordförande och involvera rättsväsendet i förfarandet, med beaktande av europeiska standarder för utnämningar till tjänster inom rättsväsendet och Venedigkommissionens yttrande. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar det maltesiska rättsväsendets försämrade effektivitet och efterlyser lösningar som gör förfarandena mindre utdragna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar vikten av den information som Förenade Arabemiraten innehar beträffande transaktioner utförda av företag kopplade till korruption och deras betydelse för pågående utredningar. Parlamentet noterar att Förenade Arabemiraten nu har grålistats av arbetsgruppen för finansiella åtgärder. Parlamentet åtar sig att övervaka Förenade Arabemiratens och Maltas pågående samarbete med att säkerställa att den information som behövs för åtal blir korrekt efterfrågad och överförd, och noterar att detta samarbete bör ha konsekvenser för Förenade Arabemiratens ställning hos tillsynsorgan mot penningtvätt. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och de maltesiska myndigheterna att med alla till buds stående medel säkerställa samarbete och korrekt rättsligt bistånd i alla utredningar. Parlamentet uppmanar Förenade Arabemiraten att skyndsamt samarbeta med de maltesiska myndigheterna, och med EU i allmänhet, för att underlätta utredningar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att den maltesiska regeringen nyligen hänskjutit fall till Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo). Parlamentet anser dock att det totala antalet fall fortfarande är relativt lågt jämfört med andra medlemsstater och att det maltesiska systemet för att upptäcka, utreda och lagföra brott alltjämt är otydligt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker kraftig oro över att de maltesiska myndigheterna rapporteras samarbeta bristfälligt med Eppo i pågående fall. Parlamentet noterar i synnerhet påståenden om den pågående utredningen av ett EU-finansierat projekt där den påstådda hjärnan bakom lönnmordet på Daphne Caruana Galizia och ägaren till det Dubai-baserade företaget 17 Black Ltd. är inblandad. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker oro för den straffrihet som centrala gestalter i den f.d. premiärministerns administration åtnjuter, däribland den f.d. premiärministern själv, hans stabschef och den f.d. ministern för turism, som tidigare var energiminister. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet erkänner de många förslag som den maltesiska regeringen lagt fram för att förbättra läget för mediefriheten. Parlamentet uppmanar med kraft de maltesiska myndigheterna att säkerställa att de föreslagna reformerna uppfyller EU-standarderna och de internationella standarderna för skydd av journalister, särskilt när det gäller att förebygga och bestraffa hot och trakasserier mot journalister, offentligt och på internet, och att skyndsamt genomföra dem. Parlamentet uppmanar med kraft de maltesiska myndigheterna att införa ytterligare insatser och andra skyddsåtgärder för att förbättra klimatet för en kritisk och oberoende journalistik i Malta och ansvarsskyldigheten för politiker och tjänstemän. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet oroas över att det kvarstår hinder mot mediefriheten och mediernas mångfald, exempelvis när det gäller begäranden om tillgång till information från den offentliga förvaltningen, och även potentiell diskriminering i finansieringen av medieföretag. Parlamentet beklagar att offentliga organ har lämnat in en serie överklaganden mot de 40 positiva beslut som dataskyddskommissionären meddelat till förmån för The Shift News förfrågningar med åberopande av informationsfriheten, och anser att överklagandena kan ge dämpande signaler till medieaktörer och befolkning. Parlamentet uppmanar den maltesiska regeringen att omedelbart dra tillbaka dessa överklaganden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker oro över de rapporter som visar att det visserligen ingick vissa representanter för medierna i den expertkommitté för medier som fick i uppgift att ge råd om förändringar i mediesektorn, men att den maltesiska regeringen inte genomförde ett offentligt samråd. Parlamentet uppmanar de maltesiska myndigheterna att säkerställa ett brett offentligt samråd om mediesektorn – något som den maltesiska premiärministern utlovat den 13 oktober 2022 efter påverkansarbete från det internationella civila samhället, mediekåren i Malta och Europarådet – och i synnerhet begränsningen av användandet av munkavleprocesser. Parlamentet uppmanar det maltesiska parlamentet att som en prioriterad fråga anta relevant lagstiftning, däribland ändringar av författningen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar djupt att journalister, och även Daphne Caruana Galizias familjemedlemmar, fortfarande är måltavlor för munkavleprocesser, och upprepar sin kraftfulla uppmaning till de enskilda personer som inledde fallen, däribland f.d. offentliga tjänstemän, att dra tillbaka dem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar de aktuella förslag där det fastställs att domstolsavgifter vid förtal inte ska betalas i samband med att den försvarande journalisten framlägger sitt första svar, och att maltesiska domstolar har möjlighet att bedöma att stämningar för förtal är ”uppenbart ogrundade” och därmed ogilla dem. Parlamentet uppmanar de maltesiska myndigheterna att genomföra kommissionens rekommendation och lagstifta om ändamålsenliga strategier för att skydda journalister. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv för att bekämpa munkavleprocesser (COM(2022)0177). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar den maltesiska regeringen att ytterligare ta itu med befintliga orosmoment i fråga om mediefrihet och offentliga mediers oberoende av politiskt ingripande, däribland genom en ram för att säkerställa öppenhet i statliga reklammeddelanden, och med den tilltagande användningen av hatpropaganda i sociala medier. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar 2021 års ändring av Maltas lag om skydd för visselblåsare från 2013, och Maltas åtagande att skapa en databas för att samla information om visselblåsning senast i slutet av 2024. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att man inte hittat någon lösning beträffande utnämningen av en ny ombudsman och att inga kvinnor har utnämnts till kommissionärer för administrativa utredningar. Parlamentet uppmanar de maltesiska myndigheterna att skapa en mekanism mot dödlägen vid parlamentariska utnämningar och att som en prioriterad fråga arbeta för att inrätta kommissionen för mänskliga rättigheter och jämlikhet, i linje med Parisprinciperna och EU:s jämställdhetsregelverk. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de maltesiska myndigheterna att fullständigt genomföra alla innestående rekommendationer från Europarådets parlamentariska församling, Venedigkommissionen, gruppen av stater mot korruption samt Moneyval. Parlamentet uppmanar de maltesiska myndigheterna att begära ett yttrande från Venedigkommissionen om efterlevnaden av dess rekommendationer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det maltesiska programmet för medborgarskap genom investering fortfarande är en källa till betydande oro. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att EU-medborgarskap inte är till salu och uppmanar till att programmet omedelbart förbjuds i Malta och hela EU. Parlamentet välkomnar kommissionens åtgärder för att hänskjuta överträdelseförfarandet till Europeiska unionens domstol och inväntar domstolens slutliga avgörande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Förenade Arabemiratens regering och parlament samt Republiken Maltas president. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 29.

(2)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 107.

(3)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 22.

(4)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 64.

(5)  Auberge de Castille har fungerat som Maltas premiärministers kontor i Valletta sedan mars 1972.

(6)  https://icsid.worldbank.org/cases/case-database/case-detail?CaseNo=ARB/21/36

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/22

---

P9_TA(2022)0372

Ökande hatbrott mot hbtqi-personer i hela Europa i ljuset av det homofobiska mordet nyligen i Slovakien

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om ökande hatbrott mot hbtqi-personer i Europa i ljuset av det homofobiska mordet nyligen i Slovakien (2022/2894(RSP))

(2023/C 149/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och tillhörande rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och tillhörande rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (1) (brottsofferdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (1) (brottsofferdirektivet),

| — | med beaktande av utvärderingen av genomförandet av brottsofferdirektivet i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar – Evaluation (SWD(2022)0180) (2), och dess sammanfattning (Executive Summary) (3) av den 28 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvärderingen av genomförandet av brottsofferdirektivet i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar – Evaluation (SWD(2022)0180) (2), och dess sammanfattning (Executive Summary) (3) av den 28 juni 2022,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2021Ett mer inkluderande och skyddande Europa: att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott och dess respektive bilagor (COM(2021)0777), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2021Ett mer inkluderande och skyddande Europa: att utöka förteckningen över EU-brott till att omfatta hatpropaganda och hatbrott och dess respektive bilagor (COM(2021)0777),

| — | med beaktande av resultaten från EU:s hbt-undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) lanserade 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från EU:s hbt-undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) lanserade 2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (5),

| — | med beaktande av rekommendationen av den 20 maj 2022 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om bekämpning av hatpropaganda (CM/Rec(2022)16) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen av den 20 maj 2022 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om bekämpning av hatpropaganda (CM/Rec(2022)16) (6),

| — | med beaktande av rekommendationen av den 31 mars 2010 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet (CM/Rec(2010)5) (7) och dess genomföranderapport från 2020 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen av den 31 mars 2010 från Europarådets ministerkommitté till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet (CM/Rec(2010)5) (7) och dess genomföranderapport från 2020 (8),

| — | med beaktande av allmän policyrekommendation nr 15 från Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) om bekämpning av hatpropaganda (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av allmän policyrekommendation nr 15 från Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) om bekämpning av hatpropaganda (9),

| — | med beaktande av ECRI:s landsövervakningsrapport om Slovakien (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECRI:s landsövervakningsrapport om Slovakien (10),

| — | med beaktande av människorättskommentaren från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättskommentaren från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter Pride vs. indignity: political manipulation of homophobia and transphobia in Europe (11),

| — | med beaktande av rapporten från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter efter hans besök i Slovakien den 15–19 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter efter hans besök i Slovakien den 15–19 juni 2015,

| — | med beaktande av 2022 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2022 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av studien av den 20 maj 2022 från generaldirektoratet för EU-intern politik Right-wing extremism in the EU (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien av den 20 maj 2022 från generaldirektoratet för EU-intern politik Right-wing extremism in the EU (12),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Onsdagen den 12 oktober 2022 i centrala Bratislava i Slovakien mördade en beväpnad radikaliserad högerextremist, inspirerad av vit makt-terrorister, brutalt två ungdomar, Matúš Horváth och Juraj Vankulič, och skadade ytterligare en person. Skjutningen ägde rum utanför den välkända gaybaren Tepláreň, som är en av de mycket få mötesplatserna för hbtqi-personer i staden. Skjutningen var en avsiktlig och planerad attack som uttryckligen riktades mot hbtqi-personer och han hade för avsikt att döda fler personer, däribland höga tjänstemän. Den slovakiska polisen klassificerade gärningen som en terroristattack och utredningar pågår fortfarande. Om det bekräftas att det handlar om en terroristattack skulle det vara den första terroristattacken mot hbtqi-gruppen i EU. |
| --- | --- |

A.

Onsdagen den 12 oktober 2022 i centrala Bratislava i Slovakien mördade en beväpnad radikaliserad högerextremist, inspirerad av vit makt-terrorister, brutalt två ungdomar, Matúš Horváth och Juraj Vankulič, och skadade ytterligare en person. Skjutningen ägde rum utanför den välkända gaybaren Tepláreň, som är en av de mycket få mötesplatserna för hbtqi-personer i staden. Skjutningen var en avsiktlig och planerad attack som uttryckligen riktades mot hbtqi-personer och han hade för avsikt att döda fler personer, däribland höga tjänstemän. Den slovakiska polisen klassificerade gärningen som en terroristattack och utredningar pågår fortfarande. Om det bekräftas att det handlar om en terroristattack skulle det vara den första terroristattacken mot hbtqi-gruppen i EU.

| B. | Mördaren, en radikaliserad 19-årig student från Bratislava, var på flykt timmarna efter attacken. Han kommunicerade aktivt om händelsen före, under och efter skjutningen via olika sociala medier. Ett manifest mot judar och hbtqi-personer publicerades på hans konto några timmar före skjutningen. Samma konto visar den påstådda mördaren utanför baren Tepláreň i mitten av augusti 2022. En halvtimme efter mordet twittrade kontoägaren ”hatbrott”, ”gaybar” och ”ångrar inget”, och strax före midnatt kunde man läsa på kontot ”hejdå, vi ses på andra sidan”. Den radikaliserade 19-åriga studenten syntes på foton som kopplar honom till den internationella antifeministiska och misogyna ”incel”-ideologin och -rörelsen. |
| --- | --- |

B.

Mördaren, en radikaliserad 19-årig student från Bratislava, var på flykt timmarna efter attacken. Han kommunicerade aktivt om händelsen före, under och efter skjutningen via olika sociala medier. Ett manifest mot judar och hbtqi-personer publicerades på hans konto några timmar före skjutningen. Samma konto visar den påstådda mördaren utanför baren Tepláreň i mitten av augusti 2022. En halvtimme efter mordet twittrade kontoägaren ”hatbrott”, ”gaybar” och ”ångrar inget”, och strax före midnatt kunde man läsa på kontot ”hejdå, vi ses på andra sidan”. Den radikaliserade 19-åriga studenten syntes på foton som kopplar honom till den internationella antifeministiska och misogyna ”incel”-ideologin och -rörelsen.

| C. | Hbtqi-personer i Slovakien har utsatts för hatmotiverad retorik och hatmotiverat våld, som också drivits på av många slovakiska politiker. Verbala och fysiska angrepp på hbtqi-personer i Slovakien är ofta vanligt förekommande och hindrar dem från att känna sig säkra och accepterade av samhället. Hatiska kommentarer som rättfärdigar eller förlöjligar morden dök upp på sociala medier efter den tragiska händelsen. |
| --- | --- |

C.

Hbtqi-personer i Slovakien har utsatts för hatmotiverad retorik och hatmotiverat våld, som också drivits på av många slovakiska politiker. Verbala och fysiska angrepp på hbtqi-personer i Slovakien är ofta vanligt förekommande och hindrar dem från att känna sig säkra och accepterade av samhället. Hatiska kommentarer som rättfärdigar eller förlöjligar morden dök upp på sociala medier efter den tragiska händelsen.

| D. | Klimatet av hat, intolerans och hot mot hbtqi-personer i Slovakien har inte bara drivits på av högerextrema och extremistiska rörelser, utan även av företrädare för kyrkan och den politiska eliten, som ofta har efterlyst ytterligare restriktioner för hbtqi-personer i sina uttalanden. I juni 2014 ändrade nationalrådet landets konstitution så att den uttryckligen nekar samkönade par rätten att ingå äktenskap och efterföljande rättsligt skydd. En anti-hbtqi-folkomröstning ägde rum i februari 2015 efter det att den konservativa kyrkstödda gruppen Allians för familjen samlat in 400 000 underskrifter som krävde en omröstning om strängare lagstiftning mot hbtqi-personer. I maj 2022 föreslog en medlem av det styrande koalitionspartiet en lag för att förbjuda regnbågsflaggan på statsägda och offentliga byggnader. Ett annat lagstiftningsförslag lades fram av parlamentsledamöter i september i syfte att förbjuda alla omnämnanden av queerpersoner i skolor, reklam och tv. Det finns ingen obligatorisk och åldersanpassad heltäckande samlevnads- och sexualundervisning i slovakiska skolor. |
| --- | --- |

D.

Klimatet av hat, intolerans och hot mot hbtqi-personer i Slovakien har inte bara drivits på av högerextrema och extremistiska rörelser, utan även av företrädare för kyrkan och den politiska eliten, som ofta har efterlyst ytterligare restriktioner för hbtqi-personer i sina uttalanden. I juni 2014 ändrade nationalrådet landets konstitution så att den uttryckligen nekar samkönade par rätten att ingå äktenskap och efterföljande rättsligt skydd. En anti-hbtqi-folkomröstning ägde rum i februari 2015 efter det att den konservativa kyrkstödda gruppen Allians för familjen samlat in 400 000 underskrifter som krävde en omröstning om strängare lagstiftning mot hbtqi-personer. I maj 2022 föreslog en medlem av det styrande koalitionspartiet en lag för att förbjuda regnbågsflaggan på statsägda och offentliga byggnader. Ett annat lagstiftningsförslag lades fram av parlamentsledamöter i september i syfte att förbjuda alla omnämnanden av queerpersoner i skolor, reklam och tv. Det finns ingen obligatorisk och åldersanpassad heltäckande samlevnads- och sexualundervisning i slovakiska skolor.

| E. | Fredagen den 14 oktober 2022 samlades ett stort antal personer i Bratislava, däribland Slovakiens president och premiärminister, för en marsch mot hat mot hbtqi-personer. Liknande evenemang anordnades över hela landet och i flera andra medlemsstater för att främja hbtqi-personers rättigheter i Slovakien. Slovakiens president upprepade sitt sedan länge framförda krav på politiker att inte sprida hat. Presidentpalatset hade för första gången en regnbågsflagga bredvid de slovakiska och europeiska flaggorna och parlamentets kansli hade tänt upp slottet Bratislava för att hedra offren för mordet. |
| --- | --- |

E.

Fredagen den 14 oktober 2022 samlades ett stort antal personer i Bratislava, däribland Slovakiens president och premiärminister, för en marsch mot hat mot hbtqi-personer. Liknande evenemang anordnades över hela landet och i flera andra medlemsstater för att främja hbtqi-personers rättigheter i Slovakien. Slovakiens president upprepade sitt sedan länge framförda krav på politiker att inte sprida hat. Presidentpalatset hade för första gången en regnbågsflagga bredvid de slovakiska och europeiska flaggorna och parlamentets kansli hade tänt upp slottet Bratislava för att hedra offren för mordet.

| F. | Brott som motiveras av fördomar, så kallade hatbrott eller fördomsbaserade brott, drabbar inte bara de berörda personerna utan även grupperna och samhällena som helhet. Medlemsstaterna har en positiv skyldighet att säkerställa att rätten till mänsklig värdighet och integritet och förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning skyddas och verkställs i praktiken. |
| --- | --- |

F.

Brott som motiveras av fördomar, så kallade hatbrott eller fördomsbaserade brott, drabbar inte bara de berörda personerna utan även grupperna och samhällena som helhet. Medlemsstaterna har en positiv skyldighet att säkerställa att rätten till mänsklig värdighet och integritet och förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning skyddas och verkställs i praktiken.

| G. | I allt högre grad normaliseras den utestängande och stigmatiserande retoriken mot hbtqi-personer på basis av fördomar, och detta leder till ytterligare våld och avhumanisering och till ohämmade förövare utan skuldkänslor. |
| --- | --- |

G.

I allt högre grad normaliseras den utestängande och stigmatiserande retoriken mot hbtqi-personer på basis av fördomar, och detta leder till ytterligare våld och avhumanisering och till ohämmade förövare utan skuldkänslor.

| H. | EU:s andra hbti-undersökning 2019 målade upp en dyster bild av EU när det gäller diskrimineringen av hbtqi-personer, med få framsteg under åren sedan den första hbti-undersökningen 2012. Jämfört med 2012 märktes redan 2019 en minskning av antalet personer som polisanmält de vanligaste fysiska eller sexuella angreppen som motiverats av hat. I Slovakien uppgick andelen svarande som hade utsatts för ett hatmotiverat angrepp till 1 av 10 personer. I sin landsövervakningsrapport från 2020 om Slovakien uppgav ECRI att studier visar att omkring 1–8 % av befolkningen i Slovakien är hbtqi-personer. ECRI bekräftade den roll som politiken spelar för att stärka anti-hbtqi-retoriken, särskilt genom kampanjer mot hbtqi-personer, en konstitutionell ändring som förhindrar äktenskap för alla och andra politiska initiativ som öppet diskriminerar hbtqi-personer. ECRI noterade med beklagande den negativa dynamiken under de senaste åren, parallellt med de begränsade framstegen när det gäller jämlikhet för hbtqi-personer. |
| --- | --- |

H.

EU:s andra hbti-undersökning 2019 målade upp en dyster bild av EU när det gäller diskrimineringen av hbtqi-personer, med få framsteg under åren sedan den första hbti-undersökningen 2012. Jämfört med 2012 märktes redan 2019 en minskning av antalet personer som polisanmält de vanligaste fysiska eller sexuella angreppen som motiverats av hat. I Slovakien uppgick andelen svarande som hade utsatts för ett hatmotiverat angrepp till 1 av 10 personer. I sin landsövervakningsrapport från 2020 om Slovakien uppgav ECRI att studier visar att omkring 1–8 % av befolkningen i Slovakien är hbtqi-personer. ECRI bekräftade den roll som politiken spelar för att stärka anti-hbtqi-retoriken, särskilt genom kampanjer mot hbtqi-personer, en konstitutionell ändring som förhindrar äktenskap för alla och andra politiska initiativ som öppet diskriminerar hbtqi-personer. ECRI noterade med beklagande den negativa dynamiken under de senaste åren, parallellt med de begränsade framstegen när det gäller jämlikhet för hbtqi-personer.

| I. | Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har nyligen avkunnat ett antal domar i mål som rör hatbrott mot hbtqi-personer. Målet Stoyanova mot Bulgarien gällde det grymma mordet på en 26-årig homosexuell man i en offentlig park, och det krävdes att Bulgarien skulle reformera sin strafflag för att erkänna sådana våldsbrott (som motiveras av upplevd eller faktisk sexuell läggning) som ”grova” (13). I målet Sabalić mot Kroatien, som gällde ett hatbrott mot en lesbisk kvinna, erkände man att om inte myndigheterna intar en fast hållning skulle fördomsbaserade handlingar mötas med en likgiltighet som kan likställas med ett officiellt samtycke till eller till och med samförstånd med hatbrott (14). I målet Beizaras and Levickas mot Litauen erkände man en positiv skyldighet för staten att utreda homofobiska kommentarer på nätet som utgjorde anstiftan till hat och våld (15). |
| --- | --- |

I.

Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har nyligen avkunnat ett antal domar i mål som rör hatbrott mot hbtqi-personer. Målet Stoyanova mot Bulgarien gällde det grymma mordet på en 26-årig homosexuell man i en offentlig park, och det krävdes att Bulgarien skulle reformera sin strafflag för att erkänna sådana våldsbrott (som motiveras av upplevd eller faktisk sexuell läggning) som ”grova” (13). I målet Sabalić mot Kroatien, som gällde ett hatbrott mot en lesbisk kvinna, erkände man att om inte myndigheterna intar en fast hållning skulle fördomsbaserade handlingar mötas med en likgiltighet som kan likställas med ett officiellt samtycke till eller till och med samförstånd med hatbrott (14). I målet Beizaras and Levickas mot Litauen erkände man en positiv skyldighet för staten att utreda homofobiska kommentarer på nätet som utgjorde anstiftan till hat och våld (15).

| J. | Europarådets ministerkommitté antog 2022 en rekommendation om bekämpning av hatpropaganda och håller för närvarande på att utarbeta en rekommendation om bekämpning av hatbrott för 2023. Europarådets ministerkommitté antog 2010 en banbrytande rekommendation till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

J.

Europarådets ministerkommitté antog 2022 en rekommendation om bekämpning av hatpropaganda och håller för närvarande på att utarbeta en rekommendation om bekämpning av hatbrott för 2023. Europarådets ministerkommitté antog 2010 en banbrytande rekommendation till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet.

| K. | Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter varnade 2021 för att skuldbeläggande av hbtqi-minoriteter är en taktik som tillämpas av ultrakonservativa och nationalistiska politiker som försvarar så kallade traditionella värden för att stärka sin bas och vinna eller hålla sig kvar vid makten. Detta väcker stark oro över politikernas legitimering av hat i utbyte mot potentiella politiska vinster. Enligt kommissarien för mänskliga rättigheter är skuldbeläggandet av hbtqi-personer ett symptom på ett utbrett motstånd mot och ett angrepp på de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, som båda är centrala EU-värden. |
| --- | --- |

K.

Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter varnade 2021 för att skuldbeläggande av hbtqi-minoriteter är en taktik som tillämpas av ultrakonservativa och nationalistiska politiker som försvarar så kallade traditionella värden för att stärka sin bas och vinna eller hålla sig kvar vid makten. Detta väcker stark oro över politikernas legitimering av hat i utbyte mot potentiella politiska vinster. Enligt kommissarien för mänskliga rättigheter är skuldbeläggandet av hbtqi-personer ett symptom på ett utbrett motstånd mot och ett angrepp på de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen, som båda är centrala EU-värden.

| L. | I 2022 års rapport om rättsstatsprincipen, som offentliggjordes av kommissionen i juli 2022, uttrycks fortsatt oro över finansieringen av civilsamhällesorganisationers verksamhet i frågor som rör jämställdhet och hbtqi-rättigheter och över verbala angrepp på människorättsförsvarare på dessa områden, samt över utbetalningen av medel genom offentliga bidragssystem som fortsätter att utestänga organisationer som arbetar med dessa frågor. |
| --- | --- |

L.

I 2022 års rapport om rättsstatsprincipen, som offentliggjordes av kommissionen i juli 2022, uttrycks fortsatt oro över finansieringen av civilsamhällesorganisationers verksamhet i frågor som rör jämställdhet och hbtqi-rättigheter och över verbala angrepp på människorättsförsvarare på dessa områden, samt över utbetalningen av medel genom offentliga bidragssystem som fortsätter att utestänga organisationer som arbetar med dessa frågor.

| M. | Brottsofferdirektivet innehåller krav på att offer för hatbrott ska få en individuell bedömning och att särskilda skydds- och stödbehov bör identifieras, till exempel när det gäller deras sexuella läggning, könsidentitet eller könsuttryck, och identifierar offer för hatbrott som särskilt utsatta brottsoffer. |
| --- | --- |

M.

Brottsofferdirektivet innehåller krav på att offer för hatbrott ska få en individuell bedömning och att särskilda skydds- och stödbehov bör identifieras, till exempel när det gäller deras sexuella läggning, könsidentitet eller könsuttryck, och identifierar offer för hatbrott som särskilt utsatta brottsoffer.

| N. | I december 2021 offentliggjorde kommissionen ett förslag till rådets beslut om att lägga till hatpropaganda och hatbrott i den förteckning över EU-brott som kodifierats i artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilket kräver enhällighet i rådet. Ungern, Polen och Tjeckien stöder fortfarande inte detta beslut. |
| --- | --- |

N.

I december 2021 offentliggjorde kommissionen ett förslag till rådets beslut om att lägga till hatpropaganda och hatbrott i den förteckning över EU-brott som kodifierats i artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), vilket kräver enhällighet i rådet. Ungern, Polen och Tjeckien stöder fortfarande inte detta beslut.

| O. | Under 2020 noterade FN:s oberoende expert på sexuell läggning och könsidentitet i samband med pandemin att hatpropaganda som uppmanar till våld mot hbtqi-personer har ökat och uppmanade staterna att skydda hbtqi-personer från våld och diskriminering och lagföra förövarna (16). I FN:s strategi och handlingsplan mot hatpropaganda från 2019 identifierades hatpropaganda som ett hot mot demokratiska värden, social stabilitet och fred (17). |
| --- | --- |

O.

Under 2020 noterade FN:s oberoende expert på sexuell läggning och könsidentitet i samband med pandemin att hatpropaganda som uppmanar till våld mot hbtqi-personer har ökat och uppmanade staterna att skydda hbtqi-personer från våld och diskriminering och lagföra förövarna (16). I FN:s strategi och handlingsplan mot hatpropaganda från 2019 identifierades hatpropaganda som ett hot mot demokratiska värden, social stabilitet och fred (17).

| 1. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag det fega terrordådet mot hbtqi-communityt och mordet på Matúš Horváth och Juraj Vankulič i Slovakien. Parlamentet beklagar djupt detta ideologiskt motiverade högerextrema angrepp. Parlamentet uttrycker sitt uppriktiga deltagande med offrens anhöriga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet lovordar det slovakiska civilsamhällets och medborgarnas omedelbara, massiva och positiva reaktion på morden, som uttryckts i samband med demonstrationerna i hela landet och utomlands, och står i solidaritet med hbtqi-gruppen i landet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla former av hat och våld samt alla fysiska eller verbala angrepp mot personer på grundval av deras kön, sexuella läggning, könsidentitet eller könsuttryck och könsegenskaper i både Slovakien och EU. Parlamentet påminner om att det inte finns någon plats för homofobi, rasism och diskriminering i våra samhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska rådet och rådet att inta en stark och beslutsam hållning mot hat, våld och orättvisor i Europa. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Slovakiens regering och det slovakiska parlamentet att visa ett genuint engagemang för att göra meningsfulla framsteg när det gäller att skydda hbtqi-personer mot alla former av hatbrott och homofobi i nära samarbete med hbtqi-communityt, och att inta en stark offentlig ståndpunkt mot kränkningar av hbtqi-personers mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de slovakiska myndigheterna att effektivt bekämpa desinformationskampanjer mot hbtqi-personer, att uppmuntra till saklig, objektiv och yrkesmässig rapportering från medierna om hbtqi-personer och frågor som rör sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och könsegenskaper samt att utreda hatbrott och hatpropaganda mot hbtqi-personer som bor i Slovakien. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den frekventa användningen av ett stötande, aggressivt och homofobiskt språkbruk mot hbtqi-personer i Slovakien, bland annat av tidigare och nuvarande medlemmar av regeringen och det slovakiska parlamentet, samt av vissa tidigare premiärministrar. Parlamentet efterlyser ett stopp för den fortsatta polariseringen av samhället i Slovakien och ett förkastande av alla former av samarbete med högerextremister. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Slovakiens regering och det slovakiska parlamentet att garantera lika rättigheter för hbtqi-personer som bor i Slovakien på grundval av stadgan, och att garantera respekt för alla rättigheter, särskilt privat- och familjeliv, inbegripet rättsligt erkännande av samkönade par. Parlamentet vill se ett slutförande av de pågående diskussionerna om att reformera det rättsliga erkännandet av könstillhörighet, med respekt för internationella och europeiska standarder, och efterlyser ett snabbt antagande. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste oro över den diskriminering som regnbågsfamiljer och särskilt deras barn utsätts för i Slovakien, där de nekas grundläggande mänskliga rättigheter på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck eller föräldrars eller partners könskaraktär. Parlamentet uppmanar regeringen att komma till rätta med denna diskriminering och att undanröja alla hinder som hbtqi-personer möter när de utövar den grundläggande rätten till fri rörlighet inom EU. Parlamentet uppmanar med kraft regeringen att respektera sina skyldigheter enligt internationell och europeisk rätt och garantera alla människors grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar ECRI:s landsövervakningsrapport om Slovakien. Parlamentet påminner om att ECRI utfärdade flera rekommendationer till de slovakiska myndigheterna, såsom utarbetande och genomförande av en handlingsplan för hbti-personer i nära samråd med det civila samhället, antagande av en ny handlingsplan för att förebygga och bekämpa rasism, homofobi och transfobi, särskilt i form av hatpropaganda, säkerställande av att internetleverantörer och operatörer av sociala nätverk snabbt och systematiskt avlägsnar hatpropaganda från sina system och vidarebefordrar bevisen till de rättsliga myndigheterna samt en revidering av strafflagen för att säkerställa att rasistiska, homofobiska eller transfobiska motiv är ”försvårande omständigheter” för alla vanliga brott. Parlamentet stöder fullt ut ECRI:s rekommendationer och uppmanar de slovakiska myndigheterna att omedelbart genomföra åtgärderna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är djupt oroat över straffriheten för anti-hbtqi-grupper, särskilt högerextrema grupper som är verksamma i vissa medlemsstater, och betonar att denna känsla av straffrihet är en av de orsaker som ligger bakom den oroväckande ökningen av våldshandlingar från vissa högerextrema organisationers sida och ökningen av hoten mot minoriteter, däribland hbtqi-personer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är djupt oroat över att de yngre generationerna i och utanför Europa känner mindre och mindre oro över fascismens historia, inbegripet det inbäddade hatet och diskrimineringen av hbtqi-personer, etniska minoriteter och den judiska befolkningen. Parlamentet betonar att medvetenheten om historien är en av förutsättningarna för att förhindra sådana brott i framtiden och måste utgöra ett viktigt inslag i yngre generationers utbildning. Parlamentet betonar behovet av att avsätta mer utrymme i läroplaner i historieämnet för objektiv och faktabaserad inlärning om olika ideologier, deras former och ursprung, inbegripet fascism, samt deras konsekvenser och kvarlevor i dag. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att hatpropaganda och hatbrott är utbredda i hela Europa och har ökat under de senaste åren. Parlamentet understryker att hatpropaganda från offentliga personer, särskilt politiker, uppfattas som legitimerande av hat av dem som gör sig skyldiga till det. Parlamentet anser att det är nödvändigt att bekämpa dessa uttrycksformer, som uppmuntrar till, sprider eller främjar hat och strider mot principerna för ett demokratiskt och pluralistiskt samhälle. Parlamentet är oroat över den ökande förekomsten av hbtqi-fobisk retorik från högerextrema, althöger och ultrakonservativa partier. Parlamentet uppmanar de offentliga myndigheterna och i synnerhet de lokala myndigheterna att bidra till att stoppa den våg av intolerans som omger dessa och andra typer av attacker. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att EU bör inleda kampanjer mot anti-hbtqi-narrativ, inbegripet högerextremism på EU-nivå, och utveckla och finansiera långsiktiga program till stöd för lokala gräsrotsorganisationer och medborgarinitiativ på lokal nivå för att bidra till att utveckla befolkningens motstånd mot högerextremism. Parlamentet uppmanar kommissionen att också prioritera uppföljningen av anti-hbtqi-narrativ i sina desinformationsinsatser. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka insatserna för att se till att utbildning främjar de medborgerliga värdena acceptans, tolerans, mångfald, jämlikhet och respekt i frågor som rör sexuell läggning, könsidentitet och könsuttryck samt könsegenskaper, till exempel genom systematisk utbildning om mänskliga rättigheter och upplysningskampanjer. Parlamentet betonar behovet av att åtgärda de bakomliggande orsakerna till extremism genom skräddarsydda förebyggande åtgärder, i samarbete med skolor och familjer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer skarpt regeringar i Europa som är beroende av aktivt eller passivt stöd från högerextrema och andra hbtqi-fobiska politiska partier för att få tillgång till och hålla sig kvar vid makten och legitimera sina narrativ. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja det civila samhället på europeisk, nationell, regional och lokal nivå för att stärka demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna, eftersom de spelar en viktig roll, särskilt i de medlemsstater där vi ser en ökning av högerextrem ideologi och hatpropaganda. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga räckvidden för den årliga rapporten om rättsstatsprincipen till att systematiskt omfatta grundläggande rättigheter, inbegripet hbtqi-personers rättigheter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste bekämpa hat mot hbtqi-personer på alla tänkbara sätt, bland annat genom att genomföra rekommendationerna från Europarådets ministerkommitté, som uppmanar sina medlemsstater att säkerställa effektiva snabba och opartiska utredningar samt lagföring av dem som är ansvariga för sådana brott, att erkänna att ett motiv som bygger på fördomar mot sexuell läggning eller könsidentitet kan beaktas som en försvårande omständighet, att säkerställa att offer och vittnen uppmuntras att rapportera hatmotiverade incidenter och att brottsbekämpande strukturer har den kunskap och kompetens som krävs för att bistå dem. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa uppvigling till hat på nätet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att bristen på verkställande av domstolsbeslut innebär en urholkning av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att så snart som möjligt anta rådets beslut om utvidgning av förteckningen över EU-brott så att den omfattar uttalanden och hatbrott i artikel 83.1 i EUF-fördraget och uppmanar med kraft Ungern och Polen att sluta blockera antagandet av detta beslut, och uppmanar enträget Tjeckien, som för närvarande innehar det roterande rådsordförandeskapet, att vidta ytterligare åtgärder i denna fråga och nå en överenskommelse om den så snart som möjligt. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker medlemsstaternas individuella ansvar för att bekämpa hatbrott mot hbtqi-personer och lovordar dem som ensidigt har beslutat att förbättra skyddsnivån genom att uttryckligen erkänna de anförda skälen sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper som ”försvårande omständigheter” samt utveckla stöd till brottsoffer, utbildare, rättstillämpare och särskilda brottsbekämpande myndigheter för att hantera sådana brott. Parlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att utbyta bästa praxis och föregå med gott exempel i frågan. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att brottsofferdirektivet är ett användbart verktyg för att ge stöd till personer som överlevt hat och våld. Parlamentet noterar med oro att hbtqi-personer ofta inte anmäler brott på grund av bristande garantier eller öppenhet från brottsbekämpande myndigheters sida, brist på utbildad personal eller rädsla för repressalier, och erkänner att mer kan göras för att bygga upp förtroendet för offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till medlemsstaternas regeringar och parlament, rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Europarådet. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(2)  https://commission.europa.eu/system/files/2022-06/swd_2022_179_evaluation_rep_en.pdf

(3)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52022SC0180

(4)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 2.

(5)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 140.

(6)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=0900001680a67955 #_ftnref1

(7)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016805cf40a

(8)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0 #_Toc2764960

(9)  https://rm.coe.int/ecri-general-policy-recommendation-no-15-on-combating-hate-speech/16808b5b01

(10)  https://rm.coe.int/ecri-6th-report-on-the-slovak-republic/1680a0a088

(11)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/pride-vs-indignity-political-manipulation-of-homophobia-and-transphobia-in-europe?inheritRedirect=true

(12)  Studie – Right-wing extremism in the EU, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning C – Medborgarnas rättigheter och konstitutionella frågor, 20 maj 2022.

(13)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-217701, 79.

(14)  https://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-207360, 95.

(15)  https://hudoc.echr.coe.int/fre?i=001-200344, 129.

(16)  https://www.ohchr.org/en/statements/2020/10/statement-victor-madrigal-borloz-un-independent-expert-protection-against

(17)  https://www.un.org/en/genocideprevention/hate-speech-strategy.shtml

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/28

---

P9_TA(2022)0373

FN:s klimatkonferens 2022 i Sharm el-Sheikh, Egypten (COP27)

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om FN:s klimatkonferens 2022 i Sharm El-Sheikh, Egypten (COP27) (2022/2673(RSP))

(2023/C 149/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Kyotoprotokollet till denna,

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a konferensen för parterna i UNFCCC (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a konferensen för parterna i UNFCCC (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av den 26:e konferensen för parterna i UNFCCC (COP26), den 16:e sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP16) och den tredje sessionen i partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Parisavtalet (CMA3), som hölls i Glasgow, Förenade Kungariket, den 31 oktober –13 november 2021, samt klimatpakten från Glasgow, som antogs den 13 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 26:e konferensen för parterna i UNFCCC (COP26), den 16:e sessionen i partsmötet för Kyotoprotokollet (CMP16) och den tredje sessionen i partskonferensen i dess funktion som partsmöte för Parisavtalet (CMA3), som hölls i Glasgow, Förenade Kungariket, den 31 oktober –13 november 2021, samt klimatpakten från Glasgow, som antogs den 13 november 2021,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och av målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om FN:s klimatkonferens 2021 i Glasgow, Storbritannien (COP26) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om FN:s klimatkonferens 2021 i Glasgow, Storbritannien (COP26) (1),

| — | med beaktande av sin resolution från den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution från den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (2),

| — | med beaktande av den särskilda rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken, dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat, och dess sjätte utvärderingsrapport (AR6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken, dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat, och dess sjätte utvärderingsrapport (AR6),

| — | med beaktande av sin resolution från den 17 december 2020 om EU:s strategi för anpassning till klimatförändringar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution från den 17 december 2020 om EU:s strategi för anpassning till klimatförändringar (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/591 av den 6 april 2022 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2022/591 av den 6 april 2022 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om Europaåret för grönare städer 2022 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om Europaåret för grönare städer 2022 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 från den 30 juni 2021 om upprättande av ramen för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (”Europeiska klimatlagen”) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 från den 30 juni 2021 om upprättande av ramen för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (”Europeiska klimatlagen”) (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om EU:s roll för att skydda och återställa världens skogar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om EU:s roll för att skydda och återställa världens skogar (8),

| — | med beaktande av UNFCCC:s sammanfattande rapport av den 17 september 2021 om nationellt bestämda bidrag enligt Parisavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFCCC:s sammanfattande rapport av den 17 september 2021 om nationellt bestämda bidrag enligt Parisavtalet,

| — | med beaktande av FN:s miljöprograms (UNEP) rapport av den 26 oktober 2021 om utsläppsgapet 2021 The Heat Is On, dess rapport av den 1 november 2021 om anpassningsklyftan 2021 The Gathering Storm och dess rapport om produktionsklyftan av den 20 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s miljöprograms (UNEP) rapport av den 26 oktober 2021 om utsläppsgapet 2021 The Heat Is On, dess rapport av den 1 november 2021 om anpassningsklyftan 2021 The Gathering Storm och dess rapport om produktionsklyftan av den 20 oktober 2021,

| — | med beaktande av Internationella energiorganets (IEA) flaggskeppsrapport från mars 2022 Global Energy Review: CO2 Emissions in 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella energiorganets (IEA) flaggskeppsrapport från mars 2022 Global Energy Review: CO2 Emissions in 2021,

| — | med beaktande av IEA:s rapport från maj 2021 Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector och dess rapport om perspektiv på energiteknik 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av IEA:s rapport från maj 2021 Net Zero by 2050 – A Roadmap for the Global Energy Sector och dess rapport om perspektiv på energiteknik 2020,

| — | med beaktande av rapporten om globala skogsmål 2021 från FN:s skogsforum, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om globala skogsmål 2021 från FN:s skogsforum,

| — | med beaktande av Santiago-nätverket för förlust och skada, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Santiago-nätverket för förlust och skada,

| — | med beaktande av Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sendai-ramverket för katastrofriskreducering 2015–2030,

| — | med beaktande av Meteorologiska världsorganisationens (WMO) rapporter från april 2021 om tillståndet för det globala klimatet 2020 och från maj 2022 om tillståndet för det globala klimatet 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Meteorologiska världsorganisationens (WMO) rapporter från april 2021 om tillståndet för det globala klimatet 2020 och från maj 2022 om tillståndet för det globala klimatet 2021,

| — | med beaktande av 2022 års globala bedömningsrapport (GAR2022) om katastrofriskreducering från FN:s kontor för katastrofriskreducering (UNDRR), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2022 års globala bedömningsrapport (GAR2022) om katastrofriskreducering från FN:s kontor för katastrofriskreducering (UNDRR),

| — | med beaktande av den första rapporten från UNFCCC:s ständiga utskott för finanser om fastställande av behoven hos parter som är utvecklingsländer i samband med genomförandet av konventionen och Parisavtalet 2021 (NDR), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första rapporten från UNFCCC:s ständiga utskott för finanser om fastställande av behoven hos parter som är utvecklingsländer i samband med genomförandet av konventionen och Parisavtalet 2021 (NDR),

| — | med beaktande av den globala bedömningsrapporten av den 31 maj 2019 från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) om biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt av dess workshoprapport om biologisk mångfald och pandemier av den 29 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala bedömningsrapporten av den 31 maj 2019 från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) om biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt av dess workshoprapport om biologisk mångfald och pandemier av den 29 oktober 2020,

| — | med beaktande av rådets antagna slutsatser av den 21 februari 2022 om EU:s klimatdiplomati: påskynda genomförandet av resultaten från Glasgow-konferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets antagna slutsatser av den 21 februari 2022 om EU:s klimatdiplomati: påskynda genomförandet av resultaten från Glasgow-konferensen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 april 2021 om markskydd (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 april 2021 om markskydd (9),

| — | med beaktande av de beslutade slutsatserna från FN:s kvinnokommissions (CSW66) sammanträde med titeln Achieving gender equality and the empowerment of all women and girls in the context of climate change, environmental and disaster risk reduction policies and programmes 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de beslutade slutsatserna från FN:s kvinnokommissions (CSW66) sammanträde med titeln Achieving gender equality and the empowerment of all women and girls in the context of climate change, environmental and disaster risk reduction policies and programmes 2022,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020 En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020 En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin. För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 4 oktober 2022 om klimatfinansiering inför den 27:e partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP27) i Sharm el-Sheikh den 6–18 november 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 4 oktober 2022 om klimatfinansiering inför den 27:e partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP27) i Sharm el-Sheikh den 6–18 november 2022,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2021 om vattendimensionen i EU:s yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2021 om vattendimensionen i EU:s yttre åtgärder,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 februari 2021 Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning, (COM(2021)0082), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 februari 2021 Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning, (COM(2021)0082),

| — | med beaktande av FN:s miljöprograms rapport av den 18 februari 2021Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s miljöprograms rapport av den 18 februari 2021Making Peace with Nature: a scientific blueprint to tackle the climate, biodiversity and pollution emergencies,

| — | med beaktande av FN:s miljöprograms rapport av den 6 maj 2021Global utvärdering av metan: fördelar och kostnader vid begränsning av metanutsläpp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s miljöprograms rapport av den 6 maj 2021Global utvärdering av metan: fördelar och kostnader vid begränsning av metanutsläpp,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2022 om genomförandet och uppnåendet av målen för hållbar utveckling (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2022 om genomförandet och uppnåendet av målen för hållbar utveckling (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (COM(2020)0663), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2020 om en EU-strategi för att minska metanutsläppen (COM(2020)0663),

| — | med beaktande av den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänsters och IPCC:s gemensamma Workshop Report on Biodiversity and Climate Change av den 10 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänsters och IPCC:s gemensamma Workshop Report on Biodiversity and Climate Change av den 10 juni 2021,

| — | med beaktande av frågorna till kommissionen och rådet om FN:s klimatkonferens 2022 i Sharm El-Sheikh, Egypten (COP27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 och O-000042/2022 – B9-0028/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till kommissionen och rådet om FN:s klimatkonferens 2022 i Sharm El-Sheikh, Egypten (COP27) (O-000041/2022 – B9-0027/2022 och O-000042/2022 – B9-0028/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016. I september 2022 hade 193 av de 197 parterna i UNFCCC deponerat sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument hos FN. |
| --- | --- |

A.

Parisavtalet trädde i kraft den 4 november 2016. I september 2022 hade 193 av de 197 parterna i UNFCCC deponerat sina ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument hos FN.

| B. | FN har utlyst klimat- och miljönödläge och har förpliktat sig att skyndsamt vidta de konkreta åtgärder som behövs för att bekämpa och begränsa detta hot innan det är för sent. Förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna är sammanlänkade och förstärker varandra och utgör lika stora hot mot livet på vår planet och bör därför skyndsamt hanteras tillsammans. |
| --- | --- |

B.

FN har utlyst klimat- och miljönödläge och har förpliktat sig att skyndsamt vidta de konkreta åtgärder som behövs för att bekämpa och begränsa detta hot innan det är för sent. Förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna är sammanlänkade och förstärker varandra och utgör lika stora hot mot livet på vår planet och bör därför skyndsamt hanteras tillsammans.

| C. | Den 17 december 2020 lämnade EU och dess medlemsstater in sitt uppdaterade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, vilket innebär att EU åtagit sig ett bindande mål om att inom hela sin ekonomi minska de inhemska växthusgasutsläppen fram till 2030 med minst 55 % jämfört med 1990 utan bidrag från internationella reduktionsenheter. Detta mål fastställdes i unionslagstiftningen genom förordning (EU) 2021/1119. |
| --- | --- |

C.

Den 17 december 2020 lämnade EU och dess medlemsstater in sitt uppdaterade nationellt fastställda bidrag till UNFCCC, vilket innebär att EU åtagit sig ett bindande mål om att inom hela sin ekonomi minska de inhemska växthusgasutsläppen fram till 2030 med minst 55 % jämfört med 1990 utan bidrag från internationella reduktionsenheter. Detta mål fastställdes i unionslagstiftningen genom förordning (EU) 2021/1119.

| D. | Enligt FN:s miljöprograms rapport om utsläppsklyftan från 2021 kommer de åtaganden som undertecknarna av Parisavtalet hittills har gjort inte att vara tillräckliga för att uppnå dess gemensamma mål, och de kommer att resultera i en global temperaturökning på 2,7 oC före slutet av detta sekel, vilket också visar att världen alltjämt är farligt långt från att uppnå de mål som eftersträvas i Parisavtalet. Naturliga återkopplingar skulle kunna förvärra den globala uppvärmningen ytterligare. Alltmer vanligt förekommande värmeböljor, torka och översvämningar överskrider redan toleranströsklarna för växter och djur, vilket leder till massdödlighet, t.ex. bland träd och koraller. Dessa extrema väderförhållanden inträffar samtidigt och orsakar kaskadeffekter som blir allt svårare att hantera (12). I många nationella klimatplaner fördröjs åtgärder till efter 2030 och många parter i UNFCCC har ännu inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att ens vara på väg att möta sina nationellt fastställda bidrag. |
| --- | --- |

D.

Enligt FN:s miljöprograms rapport om utsläppsklyftan från 2021 kommer de åtaganden som undertecknarna av Parisavtalet hittills har gjort inte att vara tillräckliga för att uppnå dess gemensamma mål, och de kommer att resultera i en global temperaturökning på 2,7 oC före slutet av detta sekel, vilket också visar att världen alltjämt är farligt långt från att uppnå de mål som eftersträvas i Parisavtalet. Naturliga återkopplingar skulle kunna förvärra den globala uppvärmningen ytterligare. Alltmer vanligt förekommande värmeböljor, torka och översvämningar överskrider redan toleranströsklarna för växter och djur, vilket leder till massdödlighet, t.ex. bland träd och koraller. Dessa extrema väderförhållanden inträffar samtidigt och orsakar kaskadeffekter som blir allt svårare att hantera (12). I många nationella klimatplaner fördröjs åtgärder till efter 2030 och många parter i UNFCCC har ännu inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att ens vara på väg att möta sina nationellt fastställda bidrag.

| E. | Enligt IPCC:s sjätte utvärdering kräver en begränsning av uppvärmningen till cirka 1,5 oC utan överskridande att de globala växthusgasutsläppen når sin topp senast 2025 och minskas med 43 % under 2019 års nivåer till 2030, samtidigt som metan också måste minskas med ungefär en tredjedel. Även med det optimistiska scenariot att den genomsnittliga temperaturen kan begränsas till 1,5 oC skulle det få oåterkalleliga negativa konsekvenser för mänskliga system och ekosystem och avsevärt överskrida och minska deras anpassningsförmåga, vilket skulle leda till förluster och skador. Enligt Meteorologiska världsorganisationen uppgår nu risken till nästan 50 % att vi tillfälligt överskrider 1,5 oC under perioden 2022–2026. Enligt IEA har den globala ekonomiska återhämtningen från covid-19-krisen inte utgjort den hållbara återhämtning som önskats. Ökningen av de globala koldioxidutsläppen med över 2 miljarder ton 2021 var den största årliga ökningen i historien i absoluta tal, vilket mer än uppvägde föregående års pandemi-inducerade nedgång i utsläpp till följd av minskad ekonomisk verksamhet. Kol stod för över 40 % av den totala ökningen av de globala koldioxidutsläppen 2021. |
| --- | --- |

E.

Enligt IPCC:s sjätte utvärdering kräver en begränsning av uppvärmningen till cirka 1,5 oC utan överskridande att de globala växthusgasutsläppen når sin topp senast 2025 och minskas med 43 % under 2019 års nivåer till 2030, samtidigt som metan också måste minskas med ungefär en tredjedel. Även med det optimistiska scenariot att den genomsnittliga temperaturen kan begränsas till 1,5 oC skulle det få oåterkalleliga negativa konsekvenser för mänskliga system och ekosystem och avsevärt överskrida och minska deras anpassningsförmåga, vilket skulle leda till förluster och skador. Enligt Meteorologiska världsorganisationen uppgår nu risken till nästan 50 % att vi tillfälligt överskrider 1,5 oC under perioden 2022–2026. Enligt IEA har den globala ekonomiska återhämtningen från covid-19-krisen inte utgjort den hållbara återhämtning som önskats. Ökningen av de globala koldioxidutsläppen med över 2 miljarder ton 2021 var den största årliga ökningen i historien i absoluta tal, vilket mer än uppvägde föregående års pandemi-inducerade nedgång i utsläpp till följd av minskad ekonomisk verksamhet. Kol stod för över 40 % av den totala ökningen av de globala koldioxidutsläppen 2021.

| F. | De flesta utsläppen från syntetiska kvävegödselmedel sker efter att de har spridits på marken, då de kommer ut i atmosfären som dikväveoxid (N2O) – en bestående växthusgas med 265 gånger större global uppvärmningspotential än koldioxid. Produktionen av syntetiska kvävegödselmedel stod för 35,2 % av de totala utsläpp som associeras med syntetiska kvävegödselmedel, medan utsläppen på fältet stod för 62,4 % och utsläppen från transporter för de återstående 2,4 %. De fyra största utsläppskällorna (Kina, Indien, Förenta staterna och EU) stod gemensamt för 63 % av de totala utsläppen. |
| --- | --- |

F.

De flesta utsläppen från syntetiska kvävegödselmedel sker efter att de har spridits på marken, då de kommer ut i atmosfären som dikväveoxid (N2O) – en bestående växthusgas med 265 gånger större global uppvärmningspotential än koldioxid. Produktionen av syntetiska kvävegödselmedel stod för 35,2 % av de totala utsläpp som associeras med syntetiska kvävegödselmedel, medan utsläppen på fältet stod för 62,4 % och utsläppen från transporter för de återstående 2,4 %. De fyra största utsläppskällorna (Kina, Indien, Förenta staterna och EU) stod gemensamt för 63 % av de totala utsläppen.

| G. | Enligt IEA:s rapport om perspektiv på energiteknik krävs det att vi betydligt skyndar på utvecklingen och införandet av ren teknik (”cleantech”) för att uppnå nettonollutsläpp. Hälften av den utfasning av fossila bränslen som krävs för att nå nettonollutsläpp senast 2050 kommer att bygga på teknik som för närvarande håller på att utvecklas i labb eller som befinner sig i demonstrationsfasen. |
| --- | --- |

G.

Enligt IEA:s rapport om perspektiv på energiteknik krävs det att vi betydligt skyndar på utvecklingen och införandet av ren teknik (”cleantech”) för att uppnå nettonollutsläpp. Hälften av den utfasning av fossila bränslen som krävs för att nå nettonollutsläpp senast 2050 kommer att bygga på teknik som för närvarande håller på att utvecklas i labb eller som befinner sig i demonstrationsfasen.

| H. | Energikrisen har satt frågan om energitrygghet i fokus liksom behovet av minskad energiefterfrågan och ett diversifierat energisystem, vilket har lett till större efterfrågan på befintliga lösningar för förnybar energi och energieffektivitet samt på lösningar som snart blir tillgängliga. I och med Rysslands olagliga militära invasion av Ukraina och de efterföljande konsekvenserna av detta har det blivit än mer angeläget att snabbt omvandla det globala energisystemet. Det alltför stora beroendet av fossila bränslen och instabiliteten på de globala energimarknaderna understryker behovet av att vi både i Europa och i övriga världen prioriterar investeringar i energieffektivitet och energiförsörjning, utfasning av fossila bränslen, långvarig energilagring, utbyggnad av innovativ ren teknik, förnybar energi, lösningar för smarta nät och hållbar utsläppsfri teknik, samt av att vi utvecklar en socioekonomisk modell som är förenlig med en sund miljö för framtida generationer inom planetens gränser. Forskning till stöd för innovation och utveckling av ny, grön teknik bör stödjas, eftersom den kan bidra till att begränsa klimatförändringarna samt till hållbar ekonomisk tillväxt och EU:s konkurrenskraft. |
| --- | --- |

H.

Energikrisen har satt frågan om energitrygghet i fokus liksom behovet av minskad energiefterfrågan och ett diversifierat energisystem, vilket har lett till större efterfrågan på befintliga lösningar för förnybar energi och energieffektivitet samt på lösningar som snart blir tillgängliga. I och med Rysslands olagliga militära invasion av Ukraina och de efterföljande konsekvenserna av detta har det blivit än mer angeläget att snabbt omvandla det globala energisystemet. Det alltför stora beroendet av fossila bränslen och instabiliteten på de globala energimarknaderna understryker behovet av att vi både i Europa och i övriga världen prioriterar investeringar i energieffektivitet och energiförsörjning, utfasning av fossila bränslen, långvarig energilagring, utbyggnad av innovativ ren teknik, förnybar energi, lösningar för smarta nät och hållbar utsläppsfri teknik, samt av att vi utvecklar en socioekonomisk modell som är förenlig med en sund miljö för framtida generationer inom planetens gränser. Forskning till stöd för innovation och utveckling av ny, grön teknik bör stödjas, eftersom den kan bidra till att begränsa klimatförändringarna samt till hållbar ekonomisk tillväxt och EU:s konkurrenskraft.

| I. | IPCC har uppmanat världen att hålla den globala uppvärmningen under 1,5 oC, men under 2020 var uppvärmningen redan ca 1,2 oC över förindustriell nivå. Enligt IPCC har mänsklig påverkan otvetydigt värmt upp atmosfär, hav och land, och effekterna av de klimatförändringar som orsakas av människan märks i den ökade frekvensen av extrema väderhändelser, inklusive värmeböljor, torka, översvämningar, vinterstormar, orkaner och skogsbränder. Mellan 2000 och 2019 drabbades nästan 4 miljarder människor av översvämningar, torka och stormar över hela världen, vilket krävde över 300 000 liv. Dessa extrema händelser utgör en drastisk förändring sedan perioden 1980–1999, givet att frekvensen av översvämningar har ökat med 134 %, stormar med 40 % och torka med 29 % (13). |
| --- | --- |

I.

IPCC har uppmanat världen att hålla den globala uppvärmningen under 1,5 oC, men under 2020 var uppvärmningen redan ca 1,2 oC över förindustriell nivå. Enligt IPCC har mänsklig påverkan otvetydigt värmt upp atmosfär, hav och land, och effekterna av de klimatförändringar som orsakas av människan märks i den ökade frekvensen av extrema väderhändelser, inklusive värmeböljor, torka, översvämningar, vinterstormar, orkaner och skogsbränder. Mellan 2000 och 2019 drabbades nästan 4 miljarder människor av översvämningar, torka och stormar över hela världen, vilket krävde över 300 000 liv. Dessa extrema händelser utgör en drastisk förändring sedan perioden 1980–1999, givet att frekvensen av översvämningar har ökat med 134 %, stormar med 40 % och torka med 29 % (13).

| J. | Det finns en vetenskapligt bevisad koppling mellan hälso-, miljö- och klimatkriser. Extrema väderhändelser, förlust av biologisk mångfald, markförstöring och vattenbrist tvingar människor att flytta och har en omfattande inverkan på hälsan. Enligt Världshälsoorganisationen är klimatförändringarna det enskilt största hälsohotet som mänskligheten står inför, och de kommer att orsaka ytterligare cirka 250 000 dödsfall per år mellan 2030 och 2050 (14). Omkring 7 miljoner förtida dödsfall i världen orsakas av luftföroreningar, och kostnaderna för direkta hälsoskador, inklusive psykiska hälsoskador, beräknas stiga till mellan 2 och 4 miljarder USD per år till 2030. |
| --- | --- |

J.

Det finns en vetenskapligt bevisad koppling mellan hälso-, miljö- och klimatkriser. Extrema väderhändelser, förlust av biologisk mångfald, markförstöring och vattenbrist tvingar människor att flytta och har en omfattande inverkan på hälsan. Enligt Världshälsoorganisationen är klimatförändringarna det enskilt största hälsohotet som mänskligheten står inför, och de kommer att orsaka ytterligare cirka 250 000 dödsfall per år mellan 2030 och 2050 (14). Omkring 7 miljoner förtida dödsfall i världen orsakas av luftföroreningar, och kostnaderna för direkta hälsoskador, inklusive psykiska hälsoskador, beräknas stiga till mellan 2 och 4 miljarder USD per år till 2030.

| K. | Enligt UNDRR:s globala utvärderingsrapport (GAR 2022) inträffade mellan 350 och 500 medelstora och stora katastrofer varje år under de senaste två årtiondena, och antalet katastrofhändelser väntas uppgå till 560 per år fram till 2030 – eller 1,5 katastrofer per dag. |
| --- | --- |

K.

Enligt UNDRR:s globala utvärderingsrapport (GAR 2022) inträffade mellan 350 och 500 medelstora och stora katastrofer varje år under de senaste två årtiondena, och antalet katastrofhändelser väntas uppgå till 560 per år fram till 2030 – eller 1,5 katastrofer per dag.

| L. | Klimatförändringarna är en av de främsta orsakerna till miljöförstöring. De motverkar en tryggad livsmedels- och vattenförsörjning och inverkar negativt på tillgången till naturresurser och på människors hälsa. Vattenbrist, översvämningar och torka utgör allvarliga risker i Europa och vattenbristen påverkar flera sektorer i EU genom kaskad- och spridningseffekter. En förbättrad vatteneffektivitet är ett viktigt anpassningsalternativ. Digitala lösningar bör användas för att säkerställa ett motståndskraftigt och grönt samhälle i och utanför Europa. Samtliga intressenter och sektorer bör mobiliseras i syfte att skapa ett ”vattensmart samhälle” genom att parallellt behandla klimatanpassningen, livsmedels- och vattentryggheten, skyddet av den biologiska mångfalden och en resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. EU och medlemsstaterna bör dessutom utveckla denna strategi genom den europeiska grannskapspolitiken, EU:s yttre åtgärder och FN:s dagordningar. |
| --- | --- |

L.

Klimatförändringarna är en av de främsta orsakerna till miljöförstöring. De motverkar en tryggad livsmedels- och vattenförsörjning och inverkar negativt på tillgången till naturresurser och på människors hälsa. Vattenbrist, översvämningar och torka utgör allvarliga risker i Europa och vattenbristen påverkar flera sektorer i EU genom kaskad- och spridningseffekter. En förbättrad vatteneffektivitet är ett viktigt anpassningsalternativ. Digitala lösningar bör användas för att säkerställa ett motståndskraftigt och grönt samhälle i och utanför Europa. Samtliga intressenter och sektorer bör mobiliseras i syfte att skapa ett ”vattensmart samhälle” genom att parallellt behandla klimatanpassningen, livsmedels- och vattentryggheten, skyddet av den biologiska mångfalden och en resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi. EU och medlemsstaterna bör dessutom utveckla denna strategi genom den europeiska grannskapspolitiken, EU:s yttre åtgärder och FN:s dagordningar.

| M. | De klimatrelaterade riskerna för hälsa, försörjningsmöjligheter, livsmedelstrygghet, vattenförsörjning och ekonomisk tillväxt förutspås bli mycket värre med en global uppvärmning med 2 oC. En begränsning av den globala uppvärmningen till 1,5 oC jämfört med 2 oC förväntas minska konsekvenserna för ekosystemen på land, i färskvatten och i kustområden och bevara fler av deras tjänster för människor. Det är därför oerhört viktigt att arbeta vidare med insatser för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriella nivåer. |
| --- | --- |

M.

De klimatrelaterade riskerna för hälsa, försörjningsmöjligheter, livsmedelstrygghet, vattenförsörjning och ekonomisk tillväxt förutspås bli mycket värre med en global uppvärmning med 2 oC. En begränsning av den globala uppvärmningen till 1,5 oC jämfört med 2 oC förväntas minska konsekvenserna för ekosystemen på land, i färskvatten och i kustområden och bevara fler av deras tjänster för människor. Det är därför oerhört viktigt att arbeta vidare med insatser för att begränsa temperaturökningen till 1,5 oC över förindustriella nivåer.

| N. | I Parisavtalets ingress noteras ”vikten av säkerställt skydd av ekosystemens orubbade tillstånd, inklusive oceanerna”, och enligt artikel 4.1 d i UNFCCC måste alla parter främja ”hållbar skötsel, och [...] bevarande och ökning [...] av sänkor och reservoarer för alla växthusgaser [...], inklusive biomassa, skogar och oceaner, såväl som andra ekosystem på land, vid kuster och i vatten”. I den övergripande bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från IBPES understryks att hållbart utnyttjande av naturen kommer att vara avgörande för anpassning till och begränsning av farlig antropogen inverkan på klimatsystemet. |
| --- | --- |

N.

I Parisavtalets ingress noteras ”vikten av säkerställt skydd av ekosystemens orubbade tillstånd, inklusive oceanerna”, och enligt artikel 4.1 d i UNFCCC måste alla parter främja ”hållbar skötsel, och [...] bevarande och ökning [...] av sänkor och reservoarer för alla växthusgaser [...], inklusive biomassa, skogar och oceaner, såväl som andra ekosystem på land, vid kuster och i vatten”. I den övergripande bedömningsrapporten om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från IBPES understryks att hållbart utnyttjande av naturen kommer att vara avgörande för anpassning till och begränsning av farlig antropogen inverkan på klimatsystemet.

| O. | Bevarandet av haven är avgörande med tanke på deras roll inom klimatsystemet, såsom upptaget och omfördelningen av naturlig och antropogen koldioxid och värme samt ekosystemstödet. IPCC:s särskilda rapport från 2019 om havet och kryosfären i ett förändrat klimat visar att haven sedan 1970 successivt har värmts upp och att de har absorberat mer än 90 % av överskottsvärmen i klimatsystemet. Uppvärmningen av haven påverkar kustekosystemen, vilket leder till intensifierade marina värmeböljor, försurning, syreförlust, inträngande saltvatten och stigande havsnivåer. |
| --- | --- |

O.

Bevarandet av haven är avgörande med tanke på deras roll inom klimatsystemet, såsom upptaget och omfördelningen av naturlig och antropogen koldioxid och värme samt ekosystemstödet. IPCC:s särskilda rapport från 2019 om havet och kryosfären i ett förändrat klimat visar att haven sedan 1970 successivt har värmts upp och att de har absorberat mer än 90 % av överskottsvärmen i klimatsystemet. Uppvärmningen av haven påverkar kustekosystemen, vilket leder till intensifierade marina värmeböljor, försurning, syreförlust, inträngande saltvatten och stigande havsnivåer.

| P. | I klimatpakten från Glasgow erkänns den viktiga roll som aktörer som inte är parter i Parisavtalet, däribland det civila samhället, ursprungsbefolkningar, lokalsamhällen, ungdomar, barn, lokala och regionala myndigheter och andra intressenter spelar när det gäller att bidra till framstegen mot målen i Parisavtalet och det akuta behovet av åtgärder på flera nivåer och samarbete lyfts fram. |
| --- | --- |

P.

I klimatpakten från Glasgow erkänns den viktiga roll som aktörer som inte är parter i Parisavtalet, däribland det civila samhället, ursprungsbefolkningar, lokalsamhällen, ungdomar, barn, lokala och regionala myndigheter och andra intressenter spelar när det gäller att bidra till framstegen mot målen i Parisavtalet och det akuta behovet av åtgärder på flera nivåer och samarbete lyfts fram.

| Q. | Klimatförändringarna utgör ett direkt eller indirekt hot mot ett fullständigt utövande av de mänskliga rättigheterna, inbegripet rätten till liv, vatten och sanitet, mat, hälsa och bostad. Människors förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna är direkt kopplad till tillgången till grundläggande mänskliga rättigheter och till hälsotillståndet hos de ekosystem som de är beroende av för sin försörjning och sitt välbefinnande. Enligt Internationella organisationen för migration kan fler än 200 miljoner människor komma att tvingas migrera på grund av klimatförändringarna. Den inre migrationen på grund av klimatet kommer att vara mest omfattande i de fattigaste och mest klimatutsatta regionerna. Globala åtgärder för att minska växthusgasutsläppen skulle dramatiskt kunna bromsa ökningen av interna klimatflyktingar med så mycket som 80 % fram till 2050 (15). |
| --- | --- |

Q.

Klimatförändringarna utgör ett direkt eller indirekt hot mot ett fullständigt utövande av de mänskliga rättigheterna, inbegripet rätten till liv, vatten och sanitet, mat, hälsa och bostad. Människors förmåga att anpassa sig till klimatförändringarna är direkt kopplad till tillgången till grundläggande mänskliga rättigheter och till hälsotillståndet hos de ekosystem som de är beroende av för sin försörjning och sitt välbefinnande. Enligt Internationella organisationen för migration kan fler än 200 miljoner människor komma att tvingas migrera på grund av klimatförändringarna. Den inre migrationen på grund av klimatet kommer att vara mest omfattande i de fattigaste och mest klimatutsatta regionerna. Globala åtgärder för att minska växthusgasutsläppen skulle dramatiskt kunna bromsa ökningen av interna klimatflyktingar med så mycket som 80 % fram till 2050 (15).

| R. | De senaste sju åren (2015–2021) var de varmaste åren som någonsin uppmätts. Havsnivåerna nådde också en ny rekordhög nivå under 2021. Globalt sett steg havsnivån i genomsnitt 4,5 mm om året mellan 2013 och 2021, och i flera regioner stiger havsnivån betydligt snabbare än det globala genomsnittet enligt WMO. Nederbörd registrerades för första gången någonsin på den högsta punkten på Grönlands istäcke under 2021. |
| --- | --- |

R.

De senaste sju åren (2015–2021) var de varmaste åren som någonsin uppmätts. Havsnivåerna nådde också en ny rekordhög nivå under 2021. Globalt sett steg havsnivån i genomsnitt 4,5 mm om året mellan 2013 och 2021, och i flera regioner stiger havsnivån betydligt snabbare än det globala genomsnittet enligt WMO. Nederbörd registrerades för första gången någonsin på den högsta punkten på Grönlands istäcke under 2021.

| S. | Konsumtionsutsläppen per capita för den rikaste procenten av världens befolkning förväntas fortfarande vara 30 gånger högre än den globala nivån per capita år 2030, medan avtrycken från den fattigaste hälften av världens befolkning förväntas förbli flera gånger lägre än den nivån (16). |
| --- | --- |

S.

Konsumtionsutsläppen per capita för den rikaste procenten av världens befolkning förväntas fortfarande vara 30 gånger högre än den globala nivån per capita år 2030, medan avtrycken från den fattigaste hälften av världens befolkning förväntas förbli flera gånger lägre än den nivån (16).

| T. | De flesta utvecklingsländer bidrar i minimal utsträckning till de växthusgasutsläpp i atmosfären som orsakar klimatförändringar. Klimatförändringarnas effekter i utvecklingsländerna har tilltagit. Det är tydligt att de inte kan mobilisera tillräckligt med resurser för att vidta anpassningsåtgärder och därmed ta itu med klimatförändringarnas negativa effekter och uppnå klimatresiliens och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

T.

De flesta utvecklingsländer bidrar i minimal utsträckning till de växthusgasutsläpp i atmosfären som orsakar klimatförändringar. Klimatförändringarnas effekter i utvecklingsländerna har tilltagit. Det är tydligt att de inte kan mobilisera tillräckligt med resurser för att vidta anpassningsåtgärder och därmed ta itu med klimatförändringarnas negativa effekter och uppnå klimatresiliens och hållbar utveckling.

| U. | I UNFCCC:s första rapport om fastställande av behoven hos parter som är utvecklingsländer anges att utvecklingsländernas kostnadsberäknade behov för att genomföra sina nationellt fastställda bidrag uppgår till mellan 5,8 och 5,9 biljoner USD, varav 502 miljarder USD identifieras som behov som kräver internationella finansieringskällor. |
| --- | --- |

U.

I UNFCCC:s första rapport om fastställande av behoven hos parter som är utvecklingsländer anges att utvecklingsländernas kostnadsberäknade behov för att genomföra sina nationellt fastställda bidrag uppgår till mellan 5,8 och 5,9 biljoner USD, varav 502 miljarder USD identifieras som behov som kräver internationella finansieringskällor.

| V. | Under 2020 registrerade Global Witness 227 mord på försvarare av mark- och miljörättigheter, varav 71 % arbetade för att försvara världens skogar från avskogning och industriell utveckling, medan andra dog för sitt arbete för att skydda floder, kustområden och hav. Under 2020 koncentrerades våldet mot försvarare av mark- och miljörättigheter huvudsakligen till länderna på södra halvklotet, och mindre än 1 % av alla registrerade dödliga attacker dokumenterades i länderna på norra halvklotet. Mellan 2015 och 2019 riktades över en tredjedel av alla attacker med dödlig utgång mot personer från ursprungsbefolkningar, även om ursprungsbefolkningarna endast utgör 5 % av världens befolkning (17). |
| --- | --- |

V.

Under 2020 registrerade Global Witness 227 mord på försvarare av mark- och miljörättigheter, varav 71 % arbetade för att försvara världens skogar från avskogning och industriell utveckling, medan andra dog för sitt arbete för att skydda floder, kustområden och hav. Under 2020 koncentrerades våldet mot försvarare av mark- och miljörättigheter huvudsakligen till länderna på södra halvklotet, och mindre än 1 % av alla registrerade dödliga attacker dokumenterades i länderna på norra halvklotet. Mellan 2015 och 2019 riktades över en tredjedel av alla attacker med dödlig utgång mot personer från ursprungsbefolkningar, även om ursprungsbefolkningarna endast utgör 5 % av världens befolkning (17).

| 1. | Europaparlamentet påminner om att klimatkrisen och krisen för den biologiska mångfalden är bland de främsta utmaningar som mänskligheten står inför och att alla regeringar och aktörer världen över måste göra sitt yttersta för att omgående övervinna dessa och betrakta de två kriserna som nära sammankopplade. Parlamentet understryker att internationellt samarbete, medverkan av regionala och lokala myndigheter, företag samt andra icke-statliga aktörer, solidaritet, en rättvis omställning, samstämmiga åtgärder som stöds av vetenskapen samt ett orubbligt engagemang för att höja ambitionsnivån och anpassa politiken till detta mål, är nödvändiga inslag för att uppfylla vårt kollektiva ansvar att begränsa den globala uppvärmningen och förhindra förlust av biologisk mångfald, och därmed skydda hela planeten samt nuvarande och framtida generationers välbefinnande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker oro över resultaten i FN:s miljöprograms rapport om utsläppsklyftan från 2021 och dess tillägg som offentliggjordes den 4 november 2021, särskilt det faktum att de förutspådda utsläppen, trots de mer ambitiösa klimatutfästelser som tillkännagavs före och under COP26, styr världen mot en temperaturhöjning på 2,7 oC även om de tillkännagivna nationella klimatmålen för 2030 genomförs fullt ut i kombination med andra begränsningsåtgärder, vilket är långt under Parisavtalets mål att begränsa den globala uppvärmningen till långt under 2 oC och sträva efter att den inte ska överstiga 1,5 oC. Parlamentet uttrycker oro över att utsläppen fortsätter att öka och att utsläppsklyftan växer. Parlamentet framhåller att det krävs snabba, omfattande och varaktiga minskningar av de globala utsläppen av växthusgaser, inbegripet en minskning av de globala utsläppen av koldioxid med 43 % senast 2030 jämfört med 2019 års nivåer, om vi ska lyckas begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC. Parlamentet påminner om att alla parter, genom att anta klimatpakten från Glasgow, erkände att riskerna med och effekterna av klimatförändringarna avsevärt skulle minska om ökningen av den globala genomsnittstemperaturen begränsades till 1,5 oC över de förindustriella nivåerna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att en minskning av metanutsläppen från sektorerna för fossila bränslen, avfall och jordbruk enligt FN:s miljöprograms rapport från 2021 om utsläppsklyftan skulle kunna bidra till att minska utsläppsklyftan och uppvärmningen på kort sikt, men betonar att det finns ett akut behov av tydligt definierade regler som syftar till att uppnå faktiska utsläppsminskningar och som samtidigt stöds av åtgärder för att följa framstegen och skapa insyn, för att detta ska bli möjligt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att allt fler länder förbinder sig till mål om nettonollutsläpp senast vid mitten av århundradet, men understryker att detta snabbt måste omsättas i form av kraftfulla mål, strategier och åtgärder för den närmaste framtiden som backas upp med ekonomiska resurser och återspeglas i de reviderade nationellt fastställda bidragen i form av ökade klimatmål för 2030, så att de globala utsläppen når sin topp så snart som möjligt. Parlamentet instämmer med FN:s miljöprogram i dess bedömning att många nationella klimatplaner skjuter upp åtgärderna till efter 2030 och att många av de långsiktiga utfästelserna om nettonollutsläpp innehåller stora oklarheter och saknar insyn. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar med djup oro WMO:s senaste klimatlägesrapport, som visar att fyra centrala klimatindikatorer – höjning av havsnivån, uppvärmning av haven, försurning av haven och koncentrationerna av växthusgaser – slog nya rekord under 2021. |
| --- | --- |

5.

Klimatpakten från Glasgow och COP27 i Sharm El-Sheikh

| 6. | Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts under COP26 och i klimatpakten från Glasgow. Parlamentet betonar dock att den globala uppvärmningen endast kommer att kunna begränsas till under 1,5 oC om åtgärder omedelbart vidtas under detta kritiska årtionde före 2030. Parlamentet understryker att parterna vid COP26 uppmanades att se över och stärka målen för 2030 i sina nationellt fastställda bidrag eftersom detta krävs för att anpassa dem till Parisavtalets temperaturmål senast i slutet av 2022, med beaktande av olika nationella omständigheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla parter i UNFCCC att öka sina nationellt fastställda bidrag fram till COP27 så att ambitionsklyftan täpps till, och att anpassa politiken så att den är förenlig med denna ambition. Parlamentet uppmanar EU och alla G20-länder att visa globalt ledarskap i detta avseende. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar beslutet från COP26 att ta fram ett arbetsprogram för att snabbt öka begränsningsambitionerna och genomförandet under detta kritiska årtionde på ett sätt som kompletterar den globala inventeringen, att årligen uppdatera den sammanfattande rapporten om nationellt fastställda bidrag före varje COP och att sammankalla ett årligt rundabordssamtal på hög nivå för ministrar om ambitionerna fram till 2030. Parlamentet uppmanar med kraft COP27 att anta detta arbetsprogram och säkerställa en årlig översyn av ambitionerna som återspeglar bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap och parternas högsta möjliga ambitionsnivå. Parlamentet betonar att parterna kommer att behöva se över och öka sina nationellt fastställda bidrag tills de är förenliga med strävan om att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar fullbordandet av Parisavtalets regelbok i Glasglow, och understryker att man i samband med genomförandet av regelboken måste säkerställa en stark miljöintegritet och leva upp till högsta möjliga ambitionsnivå. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att man i klimatpakten från Glasgow understryker vikten av anpassning och behovet av att utvidga åtgärderna för ökad anpassningskapacitet, stärkt resiliens och minskad sårbarhet för klimatförändringarna. Parlamentet noterar i detta avseende att 47 länder lämnade in anpassningsrapporter eller nationella anpassningsplaner under det senaste året, och förväntar sig att andra länder lämnar in sina rapporter i enlighet med Parisavtalet. Parlamentet välkomnar inrättandet av en ny Glasgow-dialog om förlust och skada som bör inriktas på vilka finansieringsarrangemang som kan förhindra, minimera och hantera de förluster och skador som hänger samman med klimatförändringarnas negativa effekter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar de klimatfinansieringslöften som avgavs under COP26, men beklagar att det nuvarande globala målet på 100 miljoner USD enligt klimatfinansieringsplanen från 2021 sannolikt endast kommer att uppnås under 2023, tre år efter den ursprungliga tidsfristen. Parlamentet pekar på den växande finansieringsklyftan, särskilt när det gäller anpassning. Parlamentet uppmanar eftertryckligen utvecklade länder, inklusive EU och dess medlemsstater, att säkerställa att klimatfinansieringsmålet på 100 miljarder USD kan uppnås och betalas ut redan från och med 2022 och i genomsnitt under perioden 2020–2025, och att närmare beskriva vägen framåt för det nya klimatfinansieringsmålet efter 2025. Parlamentet betonar att finansiering från de utvecklade länder som är ansvariga för en stor del av de historiska utsläppen också kommer att vara avgörande för att bygga upp förtroendet för en mer ambitiös dialog om målen för att begränsa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att värdlandet för COP27 hör till en av de regioner i världen som drabbats hårdast av klimatförändringarna. Parlamentet noterar att Medelhavsområdet värms upp 20 % snabbare än det globala genomsnittet, och att regionen är ett av de mest utsatta områdena i världen när det gäller klimatförändringar, där 250 miljoner människor beräknas vara ”vattenfattiga” inom 20 år (18). Parlamentet understryker att Medelhavet håller på att bli det hav i världen som värms upp snabbast (19), vilket innebär konsekvenser för viktiga ekonomiska sektorer och hela havsekosystemet samt oåterkalleliga förändringar för ekosystemet och för arterna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att agera med skyndsamhet och att samarbeta med sina partner i Medelhavsområdet för att arbeta med ambitiösa anpassningsåtgärder och att gå i bräschen för begränsningsåtgärderna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet stöder den ukrainska regeringens initiativ att skapa en global plattform för bedömning av de miljöskador som orsakats under de väpnade konflikterna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om vikten av att alla parter fullt ut är delaktiga i UNFCCC:s beslutsprocesser. Parlamentet betonar att den nuvarande beslutsprocessen inom ramen för UNFCCC skulle kunna förbättras så att delegater och civilsamhällsföreträdare från utvecklingsländer och de minst utvecklade länderna kan delta fullt ut. Parlamentet anser att det är avgörande att man lyssnar på och hörsammar de länder som drabbas hårdast av klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar därför ordförandeskapet för COP27 och framtida ordförandeskap att undersöka ytterligare sätt att säkerställa att utvecklingsländer kan delta på ett effektivt och meningsfullt sätt och att anslå ytterligare resurser till detta. Parlamentet påminner om sina tidigare ståndpunkter om situationen i fråga om de mänskliga rättigheterna i Egypten. Parlamentet noterar att ett antal civilsamhällsorganisationer har uttryckt oro över marginaliseringen av civilsamhället vid partskonferensen i Egypten och över hindren för protester och för civilsamhällets deltagande. Parlamentet uppmanar UNFCCC och de egyptiska myndigheterna att säkerställa en rättvis tillgång till och fullt deltagande för medborgare och civilsamhällesorganisationer i COP27. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att alla personer som hålls godtyckligt frihetsberövade i Egypten ska friges och framhåller det särskilt brådskande fallet med människorättsförsvararen Alaa Abd El-Fattah. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att utnyttja dynamiken från COP27 för att förbättra människorättssituationen i landet och upprätthålla de grundläggande friheterna under och efter COP27, särskilt yttrandefriheten och friheten att delta i fredliga sammankomster. Parlamentet stöder helhjärtat FN-experternas uppmaning till UNFCCC:s sekretariat att ta fram människorättskriterier som länder som står värd för framtida partskonferenser måste åta sig att uppfylla som en del av värdavtalet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar erkännandet i klimatpakten från Glasgow av den viktiga roll som aktörer som inte är parter i Parisavtalet spelar, däribland det civila samhället, ursprungsbefolkningar, lokalsamhällen, ungdomar, barn, lokala och regionala myndigheter och andra intressenter, när det gäller att bidra till framstegen mot målen i Parisavtalet. Parlamentet erkänner den viktiga roll som ungdomar spelar i kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar därför parter och intressenter att säkerställa att ungdomar deltar och representeras på ett meningsfullt sätt i multilaterala, nationella och lokala beslutsprocesser. Parlamentet påminner särskilt om städernas centrala roll i att minska växthusgasutsläppen och välkomnar det ökande antalet städer och regioner runtom i världen som åtar sig att uppnå målen om nettonollutsläpp och, i synnerhet, åtagandena från de 100 europeiska städer som deltar i EU:s uppdrag för klimatneutrala och smarta städer att bli klimatneutrala senast 2030 och att bli innovationsnav som ska göra det möjligt för alla städer i EU och dess grannskap att följa efter senast 2050. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att det krävs ett effektivt deltagande bland alla parter i arbetet med att nå målet att begränsa den globala genomsnittliga temperaturökningen till 1,5 oC, vilket kräver att frågan om särintressen eller intressekonflikter behandlas. Parlamentet är särskilt oroat över att vissa stora förorenare har utnyttjat sin närvaro vid partskonferensen för att undergräva Parisavtalets mål. Parlamentet uttrycker stor oro över att UNFCCC inte har vidtagit åtgärder för att slutgiltigt ta itu med intressekonflikterna kopplade till dialogen med berörda aktörer som inte är parter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att gå i bräschen för denna process för att skydda UNFCCC:s beslutsprocess från intressen som strider mot målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar förbättringen av Marrakechpartnerskapet för globala klimatåtgärder som en plattform för uppmuntran av icke-statliga aktörer och subnationella regeringar att vidta omedelbara klimatåtgärder och välkomnar antagandet av dess arbetsprogram för 2022. Parlamentet erkänner initiativen Race to Zero och Race to Resilience som viktiga plattformar för att stödja nedifrån-och-upp-styrning och underlätta rapportering och inventering på subnationell nivå. |
| --- | --- |

17.

En ambitiös EU-klimatpolitik

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att 55 %-paketet och de politiska åtgärderna inom ramen för den europeiska gröna given ska föra med sig de åtgärder som behövs för att uppnå EU:s 2030-mål och föra EU och dess medlemsstater in på en väg som gör dem klimatneutrala senast 2050, och understryker parlamentets ståndpunkter om dessa. Parlamentet påminner om att EU, i linje med EU:s klimatlag och Parisavtalet samt bästa tillgängliga teknik, bör intensifiera sina klimatåtgärder både vad gäller begränsning, dvs. att hålla den globala uppvärmningen under 1,5 oC jämfört med förindustriella nivåer, och anpassning för att främja resiliens. Parlamentet uppmanar EU att uppdatera sitt nationellt fastställda bidrag och höja sitt mål för minskade växthusgasutsläpp fram till COP27 på grundval av bästa tillgängliga vetenskap. Parlamentet efterlyser den högsta ambitionsnivån i 55 % -paketet i syfte att sända en tydlig signal till alla övriga parter om att EU står redo att bidra till att överbrygga den klyfta som måste minska för att den globala uppvärmningen ska kunna begränsas till 1,5 oC på ett rättfärdigt, socialt balanserat, rättvist och kostnadseffektivt sätt, med hänsyn tagen till globala rättvise- och jämlikhetsaspekter och EU:s historiska och nuvarande ansvar för de utsläpp som orsakar klimatkrisen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att EU:s övergripande utsläppsmål för 2030, som fastställs i den europeiska klimatlagen och lagstiftningsförslagen i 55 % -paketet, kommer att minska EU:s utsläpp med mer än dess nuvarande nationellt fastställda bidrag som ligger på en minskning av nettoutsläppen med 55 %. Parlamentet understryker dessutom att parlamentets ståndpunkter om dessa förslag och de mål som ingår i REPowerEU-planen ytterligare kommer att höja EU:s klimatambition över denna nivå, och uppmanar rådet att stödja parlamentets ståndpunkter i detta avseende. Parlamentet uppmanar EU att uppdatera sina utsläppsåtaganden i enlighet med detta, och att se över målen för 2030 mot bakgrund av beslutet i klimatpakten från Glasgow. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att den nuvarande geopolitiska situationen visar hur brådskande det är att minska beroendet av fossila bränslen och hur stort behovet är att främja användningen av förnybar energi, och att den innebär en möjlighet för EU att stärka sitt ledarskap i detta avseende. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar behovet av att integrera klimatambitioner i all EU-politik och i de åtgärder genom vilka politiken genomförs, och understryker att artikel 6.4 i den europeiska klimatlagen ålägger kommissionen att bedöma överensstämmelsen mellan åtgärds- eller lagstiftningsförslag, inklusive budgetförslag, och EU:s klimatmål. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att fullt ut genomföra denna bestämmelse på det sätt som den genomför konsekvensbedömningar inom alla EU:s politikområden. Parlamentet betonar behovet av att även omvärdera och anpassa unionens och dess medlemsstaters befintliga politik till dessa mål, och förväntar sig att den nyligen inrättade europeiska rådgivande vetenskapliga nämnden för klimatförändringar ska bidra till denna bedömning. Parlamentet välkomnar utnämningen av de 15 ledamöterna i det nyligen inrättade europeiska vetenskapliga rådgivande organet för klimatförändringar. Parlamentet uppmanar det rådgivande organet att så snart som möjligt offentliggöra sin bedömning av en EU-budget för växthusgaser som är förenlig med målet att begränsa den globala uppvärmningen till under 1,5 oC, och förväntar sig att kommissionen fullt ut tar hänsyn till det rådgivande organets råd när den utarbetar unionens vägledande budget för växthusgaser och unionens klimatmål efter 2030. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om ett aktuellt domslut från en medlemsstats författningsdomstol om att klimatskydd inte är upp till politikerna och att bestämmelsen om miljöskydd i författningen ålägger staten ett konstitutionell åtagande att uppnå klimatneutralitet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar EU-medborgarnas starka stöd för att intensifiera klimatåtgärderna, eftersom nästan varannan europé (49 %) ser klimatförändringarna som den största globala utmaningen för EU:s framtid enligt den senaste Eurobarometern. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att all klimatpolitik bör bedrivas i linje med principen om en rättvis övergång till klimatneutralitet och i nära samarbete med det civila samhället, arbetsmarknadens parter och ekonomiska partner. Parlamentet anser därför att större öppenhet, starkare sociala partnerskap och civilsamhällets engagemang på lokal, regional och nationell nivå samt på EU-nivå är en förutsättning för att uppnå klimatneutralitet inom alla samhällssektorer på ett rättvist, inkluderande och socialt hållbart sätt. |
| --- | --- |

24.

Anpassning, förlust och skada

| 25. | Europaparlamentet välkomnar de nya finansiella utfästelser som gjordes i Glasgow avseende fonden för anpassning till Kyotoprotokollet och fonden för de minst utvecklade länderna. Parlamentet noterar dock att det fortfarande finns ett starkare stöd för att begränsa klimatförändringarna än för att anpassa sig till dem, och stöder helhjärtat kravet på att utvecklade länder i linje med klimatpakten från Glasgow åtminstone fördubblar sin samlade anpassningsfinansiering från 2019 års nivåer senast 2025, så att en bättre balans kan uppnås. Parlamentet beklagar att det globala anpassningsmålet fortfarande inte har definierats sju år efter Parisavtalet. Parlamentet välkomnar Sharm El-Sheikhs arbetsprogram om det globala målet om anpassning, som antogs och lanserades vid COP26. Parlamentet understryker vikten av bidragsbaserad anpassningsfinansiering. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att varje år öka den andel anpassningsfinansiering som tillhandahålls genom instrumentet Europa i världen från 2021 till 2027. Parlamentet framhåller behovet av att öka ansträngningarna för att omsätta det globala anpassningsmålet till mätbara resultat som bland annat bör bidra till en grundlig förståelse för klimat- och katastrofriskerna och därmed förknippade anpassningsbehov och kostnader på flera nivåer, öka tillgången till konsekventa och jämförbara data, fastställa och förbättra tillhandahållandet och tillgängligheten av genomförandemedel, inklusive finansierings- och teknikstöd, samt utveckla en gemensam uppsättning kvantitativa och kvalitativa mått, metoder och strategier för att mäta framstegen mot att uppnå målet över tid. Parlamentet framhåller i detta sammanhang Sendai-ramverket för katastrofriskreducering och dess tillsyns- och rapporteringssystem. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar att anpassningsåtgärder på kort, medellång och lång sikt är en oundviklig nödvändighet för alla länder om de ska minimera de negativa effekterna av klimatkrisen och krisen för den biologiska mångfalden och uppnå klimatresiliens och hållbar utveckling, med beaktande av utvecklingsländernas särskilda utsatthet för klimatförändringarnas effekter, särskilt de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling. Parlamentet betonar att anpassningsåtgärder kan ge upphov till många fördelar, såsom förbättringar vad gäller produktiviteten inom jordbruket, innovation, hälsa och välbefinnande, livsmedelstrygghet, försörjning och bevarande av den biologiska mångfalden, samt färre risker och skador. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att intensifiera anpassningsåtgärderna genom obligatoriska anpassningsplaner, klimatsårbarhetsanalyser och klimatstresstester på lokal, regional och nationell nivå samt genom stöd till lokalt ledda strategier och dialoger med lokala myndigheter och det lokala civilsamhället i syfte att till fullo uppfylla anpassningsmålet i Parisavtalet och säkerställa att EU:s anpassningspolitik i tillräckligt hög grad skyddar EU:s samhällen och ekosystem från klimatförändringarnas effekter. Parlamentet efterlyser ytterligare framsteg med EU:s nya anpassningsstrategi och betonar vikten av dess kopplingar till EU:s strategi för biologisk mångfald och det nya regelverket för anpassning till den europeiska klimatlagen. Parlamentet efterlyser på nytt ett ambitiöst genomförande av dessa strategier, inbegripet de internationella inslagen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker att även om klimatförändringarna är ett globalt problem påverkas varje region redan på olika sätt, och att lokala myndigheter, som är närmare befolkningen, är viktiga aktörer när det gäller att underlätta anpassningen till klimatförändringarna. Parlamentet understryker att finansiella resurser måste kanaliseras till den lokala nivån på ett bättre sätt för effektiva, målinriktade lösningar, och välkomnar i detta avseende uppdraget för anpassning till klimatförändringar, som kommer att stödja minst 150 europeiska regioner och samhällen i riktning mot klimatresiliens senast 2030. Parlamentet efterlyser stöd för en regional och decentraliserad strategi när det gäller hanteringen av klimatförändringarnas effekter och tillgången till klimatfinansiering i utvecklingsländer, så att lokala myndigheter, lokala civilsamhällesorganisationer och miljöförsvarare får en mer framträdande roll i arbetet med att ta itu med klimatförändringarnas effekter och nå ut till de mest utsatta. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att EU:s anpassningsstrategi som antogs av kommissionen den 24 februari 2021 uttrycker kommissionens mål att öka resurserna och ytterligare mobilisera mer storskalig finansiering för anpassning, och att särskild uppmärksamhet behövs för att se till att de finansiella resurserna når de mest sårbara samhällena i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att system för tidig varning är avgörande för en effektiv anpassning, men att de endast finns tillgängliga för mindre än hälften av WMO-medlemmarna. Parlamentet stöder godkännandet vid COP27 av WMO:s förslag om att se till att system för tidig varning når alla under de kommande fem åren. Parlamentet hoppas att detta initiativ för system för tidig varning kommer att genomföras snarast, framför allt så att så många liv som möjligt kan räddas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar att grön infrastruktur bidrar till klimatanpassning och till minskad katastrofrisk genom skydd av naturen och ekosystemen, bevarande och återställande av naturliga livsmiljöer och arter, god ekologisk status, vattenförvaltning och tryggad livsmedelsförsörjning. Parlamentet noterar att utvecklingen av grön infrastruktur hör till de effektivaste klimatanpassningsåtgärder som kan genomföras i städer, då de dämpar de negativa konsekvenserna av klimatförändringarna och de allt vanligare extrema väderförhållandena, såsom värmeböljor, skogsbränder, mycket kraftiga regn, översvämningar och torka, och bidrar till att jämna ut extrema temperaturer och därigenom till att förbättra livskvaliteten för dem som bor i städer, inklusive deras fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller de förödande miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenserna av ökenspridning på medellång och lång sikt, avfolkningen av vissa områden till följd av ökenspridning och behovet av gemensamma tillvägagångssätt för att korrekt förebygga och anpassa sig till detta fenomen och råda bot på det. Parlamentet påminner därför om vattenförvaltningens avgörande betydelse när det gäller att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarna, men även när det gäller att säkra vatten- och livsmedelstryggheten, skydda den biologiska mångfalden och verka för friska jordar. Parlamentet betonar således behovet av ett snabbt och fullständigt genomförande av EU:s vattenramdirektiv, så att dess mål uppnås och Europas vattenresurser förvaltas på ett bättre sätt. Parlamentet betonar att återanvändning av vatten och vatteneffektivitet genom cirkulära processer måste genomföras fullt ut i hela ekonomin och samhället så att vattnets värde utnyttjas och vattensäkerheten säkerställs i fråga om kvantitet och kvalitet. Parlamentet betonar att digitala lösningar kan bidra till klimatanpassning genom att förbättra förmågan att förutsäga vattenbrist, översvämningar och vattenföroreningar och stöder användningen av dessa verktyg. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att klimatförändringar och miljöförstöring är viktiga drivkrafter för tvångsförflyttning av människor och hotmultiplikatorer som påverkar människors säkerhet och den sociopolitiska stabiliteten. Parlamentet betonar att en otillräcklig begränsnings- och anpassningsförmåga kan driva på väpnade konflikter, livsmedelsbrist, naturkatastrofer och klimatbetingad tvångsförflyttning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna behoven och sårbarheten hos människor som drabbas av klimatbetingad tvångsförflyttning och efterlyser en förstärkning av EU:s utvecklingssamarbete och humanitära politik liksom av respektive finansiella instrument för att stödja klimatanpassningen i utvecklingsländer, bygga upp resiliensen, stärka katastrofriskreduceringen och ingripa vid humanitära nödsituationer i tider av växande behov. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet noterar att det i artikel 8 i Parisavtalet (om förlust och skada) anges att parterna bör inta en samarbetsstrategi för förluster och skador i samband med klimatförändringarnas negativa effekter. Parlamentet framhåller därför vikten av stödjande globala åtgärder i områden som är särskilt sårbara för klimatförändringarnas effekter, såsom kustområden och öar, och i områden där anpassningsförmågan är begränsad. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fungera som brobyggare mellan utvecklade länder, utvecklingsländer och minst utvecklade länder, och att sträva efter att intensifiera det arbete som utförs av koalitionen för höga ambitioner när det gäller både begränsnings- och anpassningsfinansiering samt förluster och skador. Parlamentet erkänner att dessa är viktiga inslag i den globala klimaträttvisan. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uttrycker sin tacksamhet till FN:s klimatpanel och uppskattar i hög grad dess arbete med sjätte utvärderingsrapporten. Parlamentet välkomnar den gedigna bedömning av förluster och skador som presenteras i den senaste rapporten från FN:s klimatpanels arbetsgrupp II och pekar på hur den erkänner förluster och skador som ett område av allt större betydelse inom både internationell klimatpolitik och klimatvetenskap. Parlamentet uppmanar FN:s klimatpanel att bygga vidare på detta arbete och utarbeta en särskild rapport som särskilt behandlar förluster och skador. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar att internationella institutioner måste stärka sina organisationer, sitt samarbete och sin krishantering för att bättre kunna förbereda sig för klimatförändringarna på lokal och global nivå, som ett nästa steg i riktning mot institutionell klimatanpassning. |
| --- | --- |

35.

Klimatkrisen och krisen för den biologiska mångfalden

| 36. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda, bevara och återställa naturen och ekosystemen för att uppnå målen i Parisavtalet. Parlamentet påminner vidare om den avgörande roll som den biologiska mångfalden spelar för att människor ska kunna bekämpa och anpassa sig till den globala uppvärmningen och stärka sin resiliens. Parlamentet anser att naturbaserade lösningar och ekosystembaserade strategier är viktiga verktyg för att stödja begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna, skydda och återställa den biologiska mångfalden och skogarna samt minska risken för katastrofer. Parlamentet betonar att samhället kan dra nytta av naturens förmåga att absorbera och lagra kol om man snarast återställer försämrade ekosystem och effektivt och rättvist bevarar 30 till 50 % av jordens livsmiljöer på land, i sötvatten och i havet, samtidigt som man skyddar och stärker de mänskliga rättigheterna och ursprungsbefolkningars rättigheter. Parlamentet betonar behovet av att påskynda framstegen mot hållbar utveckling, men att det för att detta ska kunna ske krävs tillräcklig finansiering och politiskt stöd. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar skogarnas, den biologiska mångfaldens och den hållbara markanvändningens avgörande och av varandra beroende roll när det gäller att göra det möjligt för världen att uppfylla målen för hållbar utveckling. Parlamentet betonar därför det akuta behovet av att stoppa och vända avskogningen och markförstöringen som ett sätt att bidra till att minska de årliga nettoutsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet upprepar det löfte som regeringarna i 141 länder med mer än 3,6 miljarder hektar skog har gett om att upphöra med och vända avskogningen senast 2030. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet upprepar att strikt bevarande och återställande av ekosystem som lagrar stora mängder koldioxid utgör ett svarsåtgärdsalternativ med omedelbar inverkan och ett brett spektrum av begränsnings- och anpassningsfördelar. Parlamentet erkänner skogarnas centrala roll när det gäller att skydda klimatet och den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar att skogarna bidrar till insatserna för att begränsa och anpassa sig till klimatförändringarnas negativa effekter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att sektorspolitiken och klimatpolitiken för markanvändningssektorn, inbegripet för viktig primär produktionsverksamhet inom jord- och skogsbruket, på lämpligt sätt måste fungera i synergi med de naturliga och delvis naturliga ekosystemens naturliga anpassningsförmåga, och i möjligaste mån förbättra anpassningskapaciteten i de miljöer som till övervägande del är kulturlandskap. Parlamentet framhåller det aktuella domstolsbeslutet i ett fall där kärandena, som var skogsmästare, väckte talan mot staten för dess nationella skogspolitik som i praktiken hindrat dem från att förbättra de brukade skogarnas resiliens, bland annat genom att avskräcka från naturlig återväxt (20). |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att ursprungliga, lokala och traditionella former av kunskap enligt IPCC:s femte utvärderingsrapport utgör en viktig resurs för hållbar naturresursförvaltning, bevarande av den biologiska mångfalden och klimatanpassning. Parlamentet betonar behovet av att i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter och ILO:s konvention 169 stärka urbefolkningars rättigheter i fråga om mark och resurser för att begränsa klimatförändringarna, och att följa principen om fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av att inom ramen för näringslivet skydda mark- och miljöförsvarare genom att säkerställa att det finns ett ändamålsenligt och stabilt rättsligt skydd för miljön, arbetstagares rättigheter, markrättigheter samt urbefolkningars rättigheter, försörjningsmöjligheter och kultur, inbegripet principen om fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke. Parlamentet välkomnar i detta avseende EU:s initiativ om tillbörlig aktsamhet rörande företagens hållbarhet och den föreslagna förordningen om utsläppande på EU-marknaden och export av produkter som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse. Parlamentet uppmanar parterna att se till att de åtaganden som görs vid COP27 för att genomföra Parisavtalet överensstämmer med de befintliga internationella skyldigheter och standarder för mänskliga rättigheter som är tillämpliga på affärsverksamhet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att klimatförändringarna är en av de främsta, direkta drivkrafterna bakom förlusten av biologisk mångfald och markförstöring. Parlamentet understryker att klimatförändringarnas negativa effekter på naturen och den biologiska mångfalden, ekosystemen, världshaven, människors hälsa och livsmedelstryggheten förväntas bli kritiska de kommande årtiondena. Parlamentet understryker att det behövs ett starkare, bindande och mer ambitiöst internationellt ramverk för att skydda den globala biologiska mångfalden, stoppa dess nuvarande nedgång och återställa den så långt som möjligt. Parlamentet erkänner i detta sammanhang vikten av konferensen om biologisk mångfald i Montreal, Kanada, i december 2022. Parlamentet uppmanar IPCC och IPBES att fortsatt stärka sitt samarbete och gemensamma arbete för att ge beslutsfattarna tillgång till den senaste vetenskapen om den dubbla krisen rörande klimatet och den biologiska mångfalden och hur de ska åtgärdas. Parlamentet uppmanar även UNFCCC att samarbeta med FN:s konvention om biologisk mångfald (UNCBD) och FN:s utvecklingsprogram (UNDP) för att skapa en konsekvent ram för klimatneutralitet och resiliens, skydd av den biologiska mångfalden och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmuntrar parterna att i enlighet med klimatpakten från Glasgow anta en integrerad strategi för att ta hänsyn till den biologiska mångfalden i nationella, regionala och lokala politiska och planeringsrelaterade beslut. Parlamentet uppmanar i detta avseende UNFCCC att samarbeta med UNCBD och UNDP för att skapa en konsekvent ram för klimatneutralitet och resiliens, skydd av den biologiska mångfalden och hållbar utveckling. Parlamentet välkomnar Edinburghförklaringen om den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020, som utgör ett exempel på en inkluderande ”förvaltningsövergripande” strategi. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar parterna att fortsätta arbetet med havs- och klimatförändringsdialogen genom att fastställa konkreta, handlingsinriktade mål, ta itu med de mest relevanta och brådskande frågorna i kopplingen mellan hav och klimat, och uppmuntra länder, särskilt kustländer, att inkludera motsvarande åtaganden i sina inlämningar till de uppdaterade nationellt fastställda bidragen, de nationella anpassningsplanerna, de långsiktiga strategierna och den globala översynen. |
| --- | --- |

45.

Hållbar klimatfinansiering

| 46. | Europaparlamentet framhåller att EU och dess medlemsstater är de största tillhandahållarna av offentlig klimatfinansiering. Parlamentet inser vikten av klimatfinansiering för framgångsrika klimatåtgärder, särskilt eftersom många utvecklingsländer har villkorade nationella fastställda bidrag, vars genomförande är beroende av tillräckligt ekonomiskt stöd. Parlamentet välkomnar därför att ett nytt kollektivt kvantifierat mål för klimatfinansiering kommer att fastställas senast 2025, som bör gå långt utöver målet från 2020 om 100 miljarder USD årligen och ta hänsyn till utvecklingsländernas behov och prioriteringar för ytterligare och adekvat klimatfinansiering. Parlamentet anser att fristående mål för begränsning, anpassning, förlust och skada bör undersökas som en del av detta nya kollektiva kvantifierade mål för klimatfinansiering. Parlamentet understryker att man i fråga om framtida finansieringsmål bör ta hänsyn till utvecklingsländernas behov och Parisavtalets rättviseprincip vid fastställandet av parternas bidrag. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av att tydligt prioritera bidragsbaserad klimatfinansiering för att säkerställa att klimatfinansieringen inte bidrar till en ohållbar skuldbörda i utvecklingsländerna. Parlamentet upprepar sin efterlysning av en särskild EU-mekanism för offentlig finansiering som ger ytterligare och tillräckligt stöd för att uppnå EU:s skäliga andel av de internationella klimatfinansieringsmålen. Parlamentet påminner också om sin ståndpunkt av den 22 juni 2022 om mekanismen för koldioxidjustering vid gränserna (CBAM) (21), enligt vilken unionen bör finansiera de minst utvecklade ländernas insatser för att fasa ut fossila bränslen från deras tillverkningsindustrier med ett årligt belopp som minst motsvarar den intäktsnivå som genereras av försäljningen av CBAM-certifikat. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av att förverkliga det globala anpassningsmålet och mobilisera ny omfattande finansiering av anpassningsåtgärder i utvecklingsländer. Parlamentet noterar med oro att anpassningskostnaderna och -behoven ökar och att de är fem till tio gånger större än de nuvarande internationella, offentliga finansieringsflödena för anpassning, vilket leder till ett ökat finansieringsgap när det gäller anpassning. Parlamentet noterar de inneboende svårigheterna med att styra privat finansiering i riktning mot anpassning. Parlamentet betonar att de nuvarande globala finansiella flödena är otillräckliga för genomförandet av de anpassningsåtgärder som krävs, särskilt i utvecklingsländer, bland annat på grund av att en betydande del av anpassningsfinansieringen tillhandahålls i form av lån. Parlamentet noterar att 50 % av EU:s totala klimatfinansiering 2020 tillhandahölls i form av bidrag och uppmanar eftertryckligen EU och alla medlemsstater att öka den bidragsbaserade finansieringen, särskilt för anpassning och framför allt till de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att åta sig att avsevärt öka den tillhandahållna anpassningsfinansieringen och att vid COP27 lägga fram en tydlig plan för hur man ska uppnå det mål som man enades om i klimatpakten från Glasgow om att fördubbla anpassningsfinansieringen fram till 2025 jämfört med 2019 års nivå. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet erkänner behovet av framsteg i fråga om finansiering för att hantera förluster och skador. Parlamentet uppmanar parterna att enas om nya, lämpliga och ytterligare offentliga finansieringskällor och därvid tydligt prioritera bidrag för att hantera förluster och skador i samband med klimatförändringarnas negativa effekter. Parlamentet noterar de inneboende svårigheterna med att styra privat finansiering i riktning mot förlust och skador. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att på ett konstruktivt sätt engagera sig inför COP27, bland annat genom att undersöka villkoren för ett sådant instrument, med beaktande av befintliga institutionella arrangemang i utvecklingsländernas förslag om att inrätta en facilitet för förlust- och skadefinansiering vid COP27. Parlamentet uppmanar till att göra förlust och skada till en stående punkt på dagordningen vid framtida partskonferenser, så att det finns ett tydligt förhandlingsutrymme för att övervaka och göra framsteg i dessa frågor, samt till att fullt ut operationalisera Santiago-nätverket, så att det på ett effektivt sätt kan katalysera tekniskt stöd för att hantera förlust och skador på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att alla parter måste göra finansiella flöden – offentliga och privata, inhemska och internationella – förenliga med vägen mot Parisavtalets 1,5-gradersmål. Parlamentet upprepar att subventioner av fossila bränslen och andra miljöskadliga subventioner snarast måste upphöra i EU och övriga världen. Parlamentet betonar åtagandet i klimatpakten från Glasgow att påskynda insatserna för att fasa ut kolkraft utan utsläppsminskande åtgärder och ineffektiva subventioner av fossila bränslen. Parlamentet uttrycker oro över att det saknas en definition av vad en ”ineffektiv subvention av fossila bränslen” är och att detta i hög grad äventyrar dessa åtagandens trovärdighet. Parlamentet noterar att subventionerna av fossila bränslen i EU fortfarande uppgår till omkring 55–58 miljarder euro per år. Parlamentet påminner EU och dess medlemsstater om deras skyldigheter enligt det åttonde miljöhandlingsprogrammet att fastställa en tidsfrist för utfasningen av subventioner av fossila bränslen i enlighet med ambitionen att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 oC, samt att utarbeta en bindande EU-ram för övervakning och rapportering om medlemsstaternas framsteg i riktning mot utfasningen av subventioner av fossila bränslen på grundval av en avtalad metod. Parlamentet uppmanar kommissionen och alla medlemsstater att genomföra konkreta strategier, tidsplaner och åtgärder för att fasa ut alla direkta och indirekta subventioner av fossila bränslen så snart som möjligt och allra senast 2025. Parlamentet uppmuntrar andra parter att vidta liknande åtgärder och att arbeta för att utarbeta ett fördrag om icke-spridning av fossila bränslen. Parlamentet välkomnar G7-gruppens åtagande att stoppa finansieringen av exploateringen av fossila bränslen utomlands senast i slutet av 2022, men framhåller samtidigt att detta åtagande även bör gälla inom landet. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa att EU:s ram för koldioxidprissättning inte uppmuntrar till industriell förorening. Parlamentet framhåller innovationsfondens roll. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att det är viktigt för stora internationella finansinstitutioner att snabbt anta och utveckla grön finansiering för att få till stånd en framgångsrik utfasning av fossila bränslen inom den globala ekonomin. Parlamentet påminner om Europeiska investeringsbankens (EIB) roll som EU:s klimatbank och dess nyligen antagna färdplan för en klimatbank och uppdaterade energilånepolitik, samt Europeiska investeringsfondens (EIF) ytterligare ansträngningar för att gå i spetsen för klimatinvesteringar. Parlamentet välkomnar att Europeiska centralbanken har åtagit sig att integrera klimatförändringshänsyn i sin penningpolitiska ram. Parlamentet uppmanar multilaterala utvecklingsbanker, inklusive EIB, och institutioner för utvecklingsfinansiering, som vanligtvis tillhandahåller finansiellt stöd i form av skuldgenererande instrument, att genomföra principer för ansvarsfull utlåning och lån, att anpassa sina portföljer till Parisavtalet samt att samla in och använda högkvalitativa uppgifter om klimatrisker, sårbarhet och effekter som vägledning för investeringar till förmån för 1,5 oC-anpassade investeringar. Parlamentet erkänner vikten av inrättandet av Glasgow Financial Alliance for Net Zero och dess åtagande att stödja tillväxtekonomierna i övergången till nettonollutsläpp. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang EU:s avtal om företagens hållbarhetsrapportering, som är avgörande för att bygga upp ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet stöder det arbete som utförs av finansministerkoalitionen för klimatåtgärder och uppmanar alla regeringar att anta koalitionens åtaganden att anpassa all politik och praxis inom finansministeriernas ansvarsområden till målen i Parisavtalet och att anta en effektiv koldioxidprissättning, i enlighet med Helsingforsprinciperna. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som utförts av International Sustainability Standards Board (ISSB) för att utveckla en global referensnivå för offentliggörande av hållbarhetsinformation för kapitalmarknader i syfte att styra mer kapital till ren teknik och klimatinvesteringar. |
| --- | --- |

52.

Insatser inom alla sektorer

| 53. | Europaparlamentet påminner om att det i den europeiska klimatlagen ingår ett åtagande att underlätta sektorsspecifika klimatdialoger och partnerskap genom att sammanföra de viktigaste berörda aktörerna på ett inkluderande och representativt sätt i syfte att uppmuntra sektorerna att själva upprätta vägledande frivilliga färdplaner och planera sin omställning i riktning mot att uppnå unionens klimatneutralitetsmål senast 2050. Parlamentet framhåller att dessa färdplaner skulle kunna ge ett värdefullt bidrag genom att hjälpa sektorerna planera de nödvändiga investeringarna för omställningen till en klimatneutral ekonomi, och att de även skulle kunna användas till att stärka sektorernas delaktighet i arbetet med klimatneutrala lösningar. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att snarast vidta åtgärder mot metanutsläpp. Parlamentet välkomnar den globala utfästelsen om metan som EU, Förenta staterna och ett antal andra länder undertecknade vid COP26, vilken syftar till att minska alla metanutsläpp som orsakas av mänskliga handlingar med 30 % senast 2030 jämfört med 2020 års nivåer, vilket är det första steget mot en minskning på 45 % som rekommenderas av FN:s miljöprogram (22). Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla undertecknare att säkerställa att de minskar metanutsläppen inom sina territorier med minst 30 % senast 2030 och att anta nationella åtgärder för att uppnå detta mål. Parlamentet noterar att cirka 60 % av världens metan släpps ut från källor såsom jordbruk, deponier, reningsverk för avloppsvatten samt vid produktion av fossila bränslen och transport av dessa genom rörledningar. Parlamentet påminner om att metan är en potent växthusgas som är 28 gånger mer kraftfull än koldioxid när det gäller dess klimatpåverkan över en tidsperiod på 100 år, och 80 gånger mer kraftfull över en tidsperiod på 20 år. Parlamentet betonar i detta avseende att kraftfullare åtgärder för att minska metanutsläppen är en av de mest kostnadseffektiva åtgärderna för att minska växthusgasutsläppen på kort sikt. Parlamentet noterar att många tekniker och metoder redan finns tillgängliga för att minska metanutsläppen på ett kostnadseffektivt sätt, till låga kostnader eller negativa kostnader. Parlamentet konstaterar att metanutsläppen från jordbruket främst drivs av ett ökat antal djur och att boskapsrelaterade utsläpp från gödsel och matsmältning står för omkring 32 % av de antropogena metanutsläppen. Parlamentet noterar i detta sammanhang det förslag om att minska metanutsläppen i energisektorn som kommissionen lade fram i december 2021. Parlamentet uppmanar till antagande av ytterligare bindande lagstiftningsåtgärder för att ta itu med utsläpp i andra utsläppssektorer, till bindande mål för minskade metanutsläpp i unionen samt till inkludering av metan bland de reglerade föroreningarna i direktivet om nationella åtaganden om utsläppsminskningar. Parlamentet upprepar sin uppmaning att ta itu med djurtätheten i EU i syfte att säkerställa genomgripande minskningar av växthusgasutsläppen i denna sektor. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att det är nödvändigt att få till stånd en förändring av konsumtionsmönstren mot hälsosammare livsmedel, kostvanor och livsstilar, med ökad konsumtion av hållbart och regionalt producerade växter och växtbaserade livsmedel, samt att ta itu med överkonsumtionen av kött och ultrabearbetade produkter. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att modeller för hållbar jordbruksproduktion kräver en global standardisering med hjälp av en sektorsövergripande, tvärvetenskaplig, One health-modell (23) för att säkerställa omställningen till hållbara livsmedelssystem och för att uppfylla åtagandena i Parisavtalet och klimatpakten från Glasgow. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet erkänner att klimatförändringarna kommer att bidra till ökad antibiotikaresistens, och efterlyser därför en global överenskommelse mellan parterna för att minska användningen av antimikrobiella medel och bekämpa risken för resistens. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet framhåller att transportsektorn är den enda sektor där utsläppen på EU-nivå har ökat sedan 1990 och att detta inte är förenligt med EU:s klimatmål, som kräver mer omfattande och snabbare utsläppsminskningar inom alla samhällssektorer, inklusive luftfarts- och sjöfartssektorerna. Parlamentet anser att parterna, för att säkerställa att de nationellt fastställda bidragen överensstämmer med de åtaganden för hela ekonomin som krävs enligt Parisavtalet, eftertryckligen bör uppmuntras att inkludera utsläpp från internationell sjö- och luftfart i sina nationellt fastställda bidrag och att enas om och genomföra åtgärder på internationell, regional och nationell nivå för att minska utsläppen från dessa sektorer, och även minska luftfartens påverkan av andra slag än genom koldioxid. Parlamentet påminner vidare om att alla nya personbilar som släpps ut på den internationella marknaden måste vara utsläppsfria senast 2035 enligt IEA om nettonollutsläpp ska uppnås senast 2050. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet framhåller inkluderingen av utsläppen från sjö- och luftfart i EU:s utsläppshandelssystem, som dessutom skulle kunna fungera som en förebild för andra länder och som kan bidra till en högre ambitionsnivå internationellt, såsom inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao). Parlamentet uttrycker oro över IMO:s och Icaos långsamma framsteg vad gäller att ta itu med utsläppen från internationell sjö- och luftfart. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att stärka systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp från internationell luftfart (Corsia) och samtidigt säkra EU:s lagstiftande oberoende i samband med genomförandet av utsläppshandelsdirektivet. Parlamentet välkomnar IMO:s pågående arbete med att uppdatera sin strategi för växthusgaser och sitt utsläppsminskningsmål, och med att anta konkreta åtgärder. Parlamentet uppmanar dock IMO att snabbt gå vidare med att anta mål och åtgärder på kort och medellång sikt som är anpassade till målen i Parisavtalet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet pekar på den enorma klimatpåverkan som användningen av privata jetplan har, varvid ett enda privat jetplan kan släppa ut två ton koldioxid på endast en timme (24). Parlamentet understryker vikten av att ledare föregår med gott exempel, och beklagar därför att vissa i världen ledande politiker och delegater reste till COP26 med privata jetplan. Parlamentet uppmanar med kraft alla COP27-deltagare att välja det transportsätt som är minst förorenande för att nå sina resmål. Europaparlamentet noterar med oro att privat användning av jetplan i Europa beräknas ha ökat med 30 % jämfört med nivåerna före pandemi (25), och uppmanar därför medlemsstaterna att utan dröjsmål vidta åtgärder för att begränsa användningen av privata jetplan på sina territorier. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av Beyond Oil and Gas Alliance (Boga) vid COP26 och betonar vikten av dess mål att begränsa tillgången på fossila bränslen och sätta stopp för olje- och gasproduktionen. Parlamentet påminner om att fossila bränslen är den största bidragande orsaken till klimatförändringarna och att de står för över 75 % av alla växthusgaser, och att de nuvarande planerna skulle leda till en produktion på omkring 240 % mer kol, 57 % mer olja och 71 % mer gas än vad som skulle vara förenligt med en begränsning av den globala uppvärmningen till 1,5 oC. Parlamentet stöder en socialt rättvis och jämlik global övergång, så att olje- och gasproduktionen kan anpassas till målen i Parisavtalet. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater och andra parter i Parisavtalet att ansluta sig till detta initiativ. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uttrycker oro över att investerare i fossila bränslen väcker talan mot regeringar inför investeringsdomstolar inom ramen för investeringsavtal för att de bedriver en politik för klimatet, utfasning av fossila bränslen eller en rättvis omställning. Parlamentet efterlyser samstämmighet mellan bilaterala och multilaterala investeringsavtal och internationellt överenskomna klimatmål genom att skydd av investeringar i fossila bränslen utesluts. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner om IPCC:s sjätte utvärderingsrapport, enligt vilken begränsningsalternativ som kostar 100 USD per ton koldioxid eller mindre skulle kunna bidra till att minska de globala växthusgasutsläppen med minst hälften av 2019 års nivå senast 2030. Parlamentet betonar därför att införandet av ett ändamålsenligt koldioxidpris, som en del av ett brett urval politiska åtgärder, kan bidra till att avsevärt minska växthusgasutsläppen och främja innovation inom ren teknik. Parlamentet uppmuntrar EU att inta en ledande roll när det gäller att främja koldioxidprissättning i kombination med en socialt inkluderande och effektiv användning av intäkterna för att främja en snabbare och rättvisare omställning. Parlamentet uppmuntrar också EU att utforska kopplingar och andra former av samarbete med befintliga koldioxidprissättningsmekanismer i tredjeländer och regioner, att påskynda kostnadseffektiva och socialt rättvisa utsläppsminskningar över hela världen samt att samtidigt minska risken för koldioxidläckage, vilket bör bidra till att säkerställa lika villkor på global nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa skyddsåtgärder för att säkerställa att eventuella kopplingar till EU:s utsläppshandelssystem även i fortsättningen leder till ytterligare, permanenta bidrag till begränsningsåtgärderna och inte undergräver unionens åtaganden om växthusgasutsläpp på hemmaplan. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med andra stora utsläppare av koldioxid för att skapa en internationell klimatklubb som är öppen för alla länder som åtar sig att leda vägen mot en hög klimatambition och ändamålsenlig koldioxidprissättning, med gemensamma mål om minskningen av växthusgasutsläppen och uppnåendet av klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

63.

Klimatförändringar och jämställdhet

| 64. | Europaparlamentet varnar för att människor påverkas av klimatförändringarna på olika sätt beroende på faktorer som kön, ålder, funktionsnedsättning, etnicitet och fattigdom. Parlamentet anser att övergången till ett hållbart samhälle måste ske på ett inkluderande, rättvist och jämlikt sätt och att jämställdhet är nyckeln till denna övergång. Parlamentet välkomnar därför antagandet vid COP26 av det beslut om jämställdhet och klimatförändringar som rekommenderas av hjälporganet för genomförande om att integrera jämställdhetsdimensionen på ett bättre sätt i de nationellt fastställda bidragen och att klimatfinansieringen bör ha ett jämställdhetsperspektiv. Parlamentet beklagar dock att ungefär hälften av parterna ännu inte har utsett och gett stöd till en nationell jämställdhets- och klimatförändringskontaktpunkt för klimatförhandlingar, genomförande och övervakning. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet framhåller UNFCCC:s förstärkta Lima-arbetsprogram om jämställdhet och dess handlingsplan för jämställdhet, i vilka man erkänner det fortsatta behovet av att främja och förbättra jämställdhet som en övergripande prioritering med avseende på klimatförändringarna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utarbeta en konkret handlingsplan för att uppfylla åtagandena i den förnyade handlingsplanen för jämställdhet och att inrätta en permanent europeisk kontaktpunkt för frågor om jämställdhet och klimatförändringar med tillräckliga budgetresurser för att genomföra och övervaka jämställdhetsrelaterade klimatåtgärder i EU och globalt (26). Parlamentet uppmanar EU att integrera ett jämställdhetsperspektiv i all klimat- och miljöpolitik. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att säkerställa att de nationella klimathandlingsplanerna är jämlika ur ett könsperspektiv och att alla kön på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen och genomförandet av dessa, att stärka kvinnors och kvinnoorganisationers roll i styrning och beslutsfattande samt att öka deras tillgång till finansiering och program som främjar kvinnors roll i klimatstyrning. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet betonar att utvecklade länder enligt Parisavtalet förväntas rapportera om hur jämställdhetsorienterad finansieringen är och huruvida man i samband med den finansiering som tillhandahålls tar hänsyn till jämställdhetsöverväganden. Parlamentet uttrycker oro över att jämställdhetsmärkningen av projekt fortfarande är klart otillräcklig och uppmanar EU att öka sina ansträngningar i detta avseende. Parlamentet rekommenderar att jämställdhetsanalyser används för att bidra till att fastställa olika behov och intressen i samhället samt olika nivåer av tillgång till finansieringsmekanismer inom samhället. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utarbeta en konkret handlingsplan för att uppfylla åtagandena i den förnyade handlingsplan för jämställdhet som man enades om vid COP25, med tillräckliga budgetresurser för att genomföra och övervaka jämställdhetsrelaterade klimatåtgärder i EU och globalt. Parlamentet anser att detta skulle kunna utgöra ett exempel för andra parter att anta liknande åtgärder. |
| --- | --- |

66.

Näringsliv, små och medelstora företag och konkurrenskraft

| 67. | Europaparlamentet anser att COP27 är ett mycket viktigt steg sedan undertecknandet av Parisavtalet 2015, eftersom unionen har lanserat sitt 55 %-paket, RePowerEU-paketet och andra åtgärder, inte bara för att minska sina växthusgasutsläpp och uppnå klimatneutralitet senast 2050 utan också för att omvandla sitt energisystem. Parlamentet anser att ekonomiskt välstånd, social sammanhållning, skapande av arbetstillfällen, hållbar utveckling av näringslivet och klimatpolitik bör förstärka varandra. Parlamentet betonar att man i kampen mot klimatförändringarna bör verka för att minska energifattigdomen samt öka resiliensen och konkurrenskraften, och att detta skapar möjligheter för EU:s näringsliv och små och medelstora företag som kan utnyttjas om lagstiftare åtar sig att vidta snara, skräddarsydda, solidaritetsbaserade och lämpliga politiska åtgärder. Parlamentet anser att det är av yttersta vikt att unionen säkerställer pionjärfördelar och föregår med gott exempel samtidigt som den skyddar den inre marknaden från illojal konkurrens från tredjeländer och säkerställer lika villkor för europeiska industrier globalt. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet framhåller att unionen bör göra sitt yttersta för att dess näringsliv och små och medelstora företag ska bibehålla sin ledande ställning och globala konkurrenskraft i omställningen till en ekonomi med nettonollutsläpp av växthusgaser. Parlamentet påpekar att tillgängliga och innovativa politiska verktyg bör tillämpas för att EU ska behålla sitt ledarskap inom befintliga områden och utvidga det till nya. Parlamentet understryker behovet av att snabbt fasa ut fossila bränslen ytterligare från europeisk industri och av att unionen fortsatt stöder denna strävan, i synnerhet proportionerliga lösningar som kan tillämpas av små och medelstora företag. Parlamentet välkomnar initiativen för strategiska värdekedjor. Parlamentet är medvetet om de positiva effekter för EU:s näringsliv, inklusive små och medelstora företag, som är kopplade till antagandet av tidiga strategier för att bekämpa klimatförändringarna, liksom till det faktum att unionen föregår med gott exempel när det gäller att uppnå klimatneutralitet, något som banar väg för mindre utvecklade eller mindre ambitiösa länder och skulle kunna ge EU:s industrier och små och medelstora företag en mycket gynnsam konkurrensfördel. Parlamentet framhåller att verkställbara multilaterala och bilaterala avtal mellan EU och dess partner måste upprättas i syfte att sprida unionens miljönormer och säkerställa lika villkor inom handel och investeringar. Parlamentet betonar att man måste förhindra att produktion och investeringar i EU:s industrier och små och medelstora företag omlokaliseras till följd av att klimatåtgärderna är mindre ambitiösa utanför unionen, och uppmuntrar därför internationella partner att vidta likartade åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna. Parlamentet anser samtidigt att produktion och investeringar i Europa skulle stärka EU:s industriella värdekedja och strategiska oberoende i ett instabilt globalt sammanhang. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet erkänner att små och medelstora företag, i synnerhet mikroföretag och uppstartsföretag, spelar en ovärderlig roll när det gäller att skapa och tillhandahålla arbetstillfällen och tillväxt och att gå i bräschen för de digitala och gröna omställningarna. Parlamentet erinrar om att små och medelstora företag är en avgörande beståndsdel i den europeiska ekonomiska och sociala väven och att lagstiftarna måste ge dem stöd och incitament i denna omställning, i synnerhet genom att säkerställa tillgång till finansiering för hållbara tekniker, tjänster och processer och förenkla de administrativa förfarandena. Parlamentet uttrycker oro över att små och medelstora företags möjligheter och sårbarheter inte beaktas i tillräcklig utsträckning i all EU-politik som rör den inre marknaden, bland annat i strävan att främja digitalisering och den gröna omställningen. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar och framsteg som hittills gjorts av europeiska medborgare, samhällen, kommuner, städer, regioner, industrier och institutioner för att uppfylla Parisavtalets skyldigheter. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar att flera av EU:s handelspartner har infört koldioxidhandel eller andra mekanismer för koldioxidprissättning och uppmanar kommissionen att ytterligare främja denna och liknande politik på global nivå. Parlamentet ser fram emot en snabb överenskommelse med rådet om förslaget till en socialt rättvis EU-mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som inbegriper en ändamålsenlig mekanism mot koldioxidläckage och dess effekt av att driva fram ett globalt koldioxidpris, vilket kommer att bidra till att minska de globala koldioxidutsläppen och till att uppnå Parisavtalets mål. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet anser att omställningen till en hållbar ekonomi måste kombineras med åtgärder för att bevara Europas konkurrenskraft och skapa arbetstillfällen, givet att det är avgörande för den europeiska gröna givens framgång att den inre marknaden förblir kostnadseffektiv under det att den anpassas till ett nytt regelverk. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja konkurrenskraftiga marknader för de råvaror och sällsynta metaller som krävs för den gröna omställningen, eftersom världens råvaruresurser ägs av mycket få länder. Parlamentet betonar att ett fortsatt beroende av ett fåtal leverantörer kommer att motverka vissa aktuella politiska åtgärder, såsom RePowerEU-planen, liksom de uppoffringar som görs av unionens medborgare. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar behovet av kvalifikationsprogram för omskolning av arbetskraften i syfte att möta den ökande arbetskraftsefterfrågan inom energieffektivitet, förnybar energi och gröna tekniska lösningar. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att vidta åtgärder för att säkerställa att den nuvarande och framtida europeiska arbetskraften får all den kompetens som krävs för att hantera, genomföra och förnya den gröna omställningen. |
| --- | --- |

74.

Energipolitik

| 75. | Europaparlamentet välkomnar alla initiativ för att minska EU:s beroende av fossila bränslen, bland annat för att minska och på sikt häva beroendet av alla ryska fossila bränslen och relaterade produkter, mot bakgrund av att Ryssland använder sina naturresurser som ett vapen och på grund av dess invasion av Ukraina. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att i detta avseende utarbeta en investeringsplan för energieffektivitetsåtgärder och förnybar energi, så att energiautonomin stärks. Parlamentet påminner om att det enligt kommissionens uppskattning krävs 300 miljarder euro för att fasa ut vårt beroende av rysk energi fram till 2030. Parlamentet noterar EU:s pågående arbete med internationella partner för att diversifiera energiförsörjningen. Parlamentet noterar att kommissionen i sin analys till stöd för RePowerEU förutspår att vissa fossilbaserade kapaciteter på grund av nya omständigheter tyvärr kan komma att användas längre än väntat. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet framhåller den pågående översyn av energilagstiftningen inom ramen för 55 %-paketet som syftar till att anpassa den till unionens höjda mål om minskade utsläpp med minst 55 % senast 2030 för att klimatneutralitet ska uppnås senast 2050. Parlamentet efterlyser dock ett fortsatt arbete med att fastställa mer långtgående mål, t.ex. för förnybar energi och energieffektivitet, särskilt med tanke på att unionen bör fortsätta att föregå med gott exempel. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet framhåller den centrala roll som energieffektivitet och förnybar energi spelar i omställningen till en klimatneutral ekonomi. Parlamentet påminner om att den miljövänligaste energin är den energi vi inte använder, och särskilt om den roll som energieffektivitetsverktyg kan spela för att främja detta. Parlamentet noterar de framsteg som gjorts när det gäller att bygga upp förnybara energikällor. Parlamentet efterlyser samtidigt fler satsningar på energieffektiva åtgärder, såsom sektorsintegrering och återanvändning av överskottsvärme. Parlamentet påpekar att uppvärmning stod för 50 % av den globala energiförbrukningen 2018 (27) och att den, i linje med principen om energieffektivitet först, på ett fördelaktigt sätt kan återanvändas och återintegreras som en hållbar uppvärmningskälla som skulle gynna alla länder, eftersom överskottsvärme genereras i alla länder. Parlamentet erkänner dock vikten av att anpassa målen för förnybar energi och energieffektivitet för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och för att uppfylla Parisavtalet samt målen för RePowerEU genom att utnyttja den aktuella kostnadsminskningen för förnybar energi och lagringsteknik. Parlamentet konstaterar att en ökad ambition för unionens energieffektivitetsmål för 2030 bör vara förenlig med spridning och användning av elektrifiering, väte, e-bränslen och annan ren teknik som krävs för den gröna övergången. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet påminner om behovet av en omfattande ökning och påskyndande av tillståndsförfaranden för projekt för förnybar energi, med beaktande av EU:s naturvårdslagstiftning, inbegripet om biologisk mångfald och med deltagande av alla relevanta intressenter i kartläggningen och planeringen. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet påminner om att unionen förpliktat sig till principen om energieffektivitet först, som beaktar kostnadseffektivitet, systemeffektivitet, lagringskapacitet, flexibilitet på efterfrågesidan och försörjningstrygghet. Parlamentet understryker vikten av att integrera och genomföra denna princip inom ramen för all relevant lagstiftning, alla relevanta initiativ och inom alla sektorer där så är lämpligt. Parlamentet framhåller den outnyttjade potentialen till energieffektivitet inom till exempel industrin (28), IT och transport- och byggnadssektorn, inklusive uppvärmning och kylning. Parlamentet välkomnar renoveringsvågen och relaterade och konkreta reglerings- och finansieringsåtgärder och stödjande åtgärder som en del av 55 %-paketet, som syftar till att minst fördubbla den årliga energirenoveringstakten för byggnader till 2030, främja totalrenoveringar och underlätta e-mobilitet och därmed minska energifattigdomen. Parlamentet påminner om den avgörande roll som små och medelstora företag kommer att spela inom bygg- och renoveringssektorn under hela renoveringsvågen, som kommer att göra det möjligt att minska byggnaders energi- och klimatpåverkan. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar RePowerEU-strategin och uppmanar alla EU-medlemsstater att överväga IEA:s 10-punktsplan, som om den genomförs korrekt kan minska gasimporten från Ryssland med drygt hälften och därmed minska unionens beroende av rysk naturgas. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet betonar vikten av att fasa ut fossila bränslen så snart som möjligt. Parlamentet konstaterar att detta mål måste uppnås med största möjliga positiva inverkan på EU:s energitrygghet, industrins konkurrenskraft och allmänhetens välfärd. Parlamentet uppmanar G7-länderna att föregå med gott exempel när det gäller energiomställningen och att stoppa alla nya investeringar i utvinning av fossila bränslen. Parlamentet välkomnar G7-ländernas löfte att fasa ut fossila bränslen från sina energisektorer senast 2035 och att stoppa finansieringen av de flesta projekt med fossila bränslen utomlands före årets slut. Parlamentet betonar vikten av internationellt samarbete för att fasa ut fossila bränslen, såsom Boga och Powering Past Coal Alliance. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet beklagar att subventionerna till fossil energi i unionen har legat på samma nivå sedan 2008 och uppgår till cirka 55–58 miljarder euro per år, vilket motsvarar omkring en tredjedel av alla energisubventioner i unionen, samt att 15 medlemsstater för närvarande ger högre subventioner till fossila bränslen än till förnybar energi. Parlamentet anser att fossilbränslesubventioner undergräver målen i den europeiska gröna given och skyldigheterna enligt Parisavtalet. Parlamentet anser att det är oerhört viktigt att ge mer konsekventa prissignaler över de olika energisektorerna och i medlemsstaterna, och att förhindra att externa kostnader internaliseras. Parlamentet noterar att vissa medlemsstater nyligen vidtagit åtgärder för att skydda konsumenterna från de direkta effekterna av de stigande energipriserna, särskilt hushållen, och insisterar på att sådan praxis måste förbli exceptionell och tillfällig. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och övriga parter till COP26 att prioritera investeringar i grön energi and infrastruktur och att fasa ut direkta och indirekta fossilbränslesubventioner. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet anser att en förutsättning för att unionen ska uppnå klimatneutralitet är att dess energisystem integreras och utgår från ett system med kaskadprioritering som utgår från principen om energieffektivitet först, på grundval av energieffektivitet, systemeffektivitet, lagringskapacitet, försörjningstrygghet och flexibilitet på efterfrågesidan med stöd av smarta nät, vilket leder till energibesparingar, följt av direkt elektrifiering av slutanvändarsektorerna med hjälp av förnybara energikällor, användning av bränslen från förnybara energikällor och bränslen baserade på förnybara energikällor, inklusive väte, i slutanvändningstillämpningar och, under en övergångsperiod, hållbara och säkra koldioxidsnåla bränslen för tillämpningar där det inte finns några andra alternativ; samtidigt som man säkerställer tillgänglig och ekonomiskt överkomlig energi och trygg energiförsörjning genom att utveckla ett cirkulärt, mycket energieffektivt, integrerat, sammankopplat, resilient och multimodalt energisystem. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet påminner om vikten av att ta hänsyn till mångfalden av nationella energisystem och utmaningar. Parlamentet framhåller att det krävs en rättvis omställning och upprepar den gröna givens löfte om att ingen ska lämnas på efterkälken. Parlamentet finner det oroande att omkring 50 miljoner hushåll i unionen fortfarande lever i energifattigdom och anser att EU bör öka sina ansträngningar för att förebygga och minimera energifattigdomen. Parlamentet framhåller vikten av den högre klimatambitionens sociala dimension. Parlamentet understryker att energirenoveringar är av avgörande betydelse för minskad energiförbrukning i byggnader, minskade utsläpp och lägre energikostnader. Parlamentet betonar att energipolitiken måste bedrivas i enlighet med principen om en jämlik och rättvis omställning och i nära samarbete med det civila samhället och arbetsmarknadens parter. Parlamentet anser därför att offentlig politik, stärkta sociala partnerskap och ökad delaktighet från det civila samhällets sida på såväl lokal och nationell nivå som EU-nivå är en förutsättning för att klimatneutralitet ska uppnås inom alla delar av samhället på ett rättvist, inkluderande och socialt hållbart sätt. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s vätgasstrategi, som inbegriper krav på installation av elektrolysanläggningar för förnybar vätgas med minst 6 GW kapacitet till 2024 och 40 GW kapacitet till 2030 inom EU. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang unionen och medlemsstaterna att underlätta integreringen av vätgas i sektorer där det är svårt att minska utsläppen. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar EU:s strategi för förnybar energi till havs och dess målsättning om minst 60 GW senast 2030 och 340 GW senast 2050, som parlamentet har begärt ska öka till upp till 450 GW i kapacitet (29), och solenergistrategin, som syftar till att installera 320 GW fotovoltaisk solenergi senast 2025 och 600 GW senast 2030. Parlamentet framhåller att man måste säkerställa att genomförandet av strategin gynnar hela unionen, även kustlösa medlemsstater. Parlamentet understryker att europeiska företag är världsledande och industriella pionjärer inom området för förnybar energi till havs och att sektorn har en outnyttjad potential att skapa ökad sysselsättning (både direkt och indirekt), tillväxt och export. Parlamentet efterlyser ett europeiskt ledarskap inom den förnybara sektorn och dess leveranskedjor som en del av EU:s industripolitik. Parlamentet noterar med stor tillfredsställelse den gemensamma förklaring som undertecknades i maj 2022 av Belgien, Danmark, Tyskland och Nederländerna vid North Sea Summit i Esbjerg (Danmark), som kommer att göra Nordsjön till ett grönt kraftverk för Europa. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet hyser övertygelsen att man måste ge konsumenterna förutsättningar att öka sina kunskaper och incitament att välja mer hållbara energiformer och bli mer aktiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma vilken nätkapacitet som behövs för att integrera förnybar energi och elektriska uppvärmningslösningar och att identifiera kvarstående hinder i syfte att underlätta utvecklingen av gemenskaper för förnybar egenförbrukning och förnybar energi, särskilt för låginkomsthushåll och utsatta hushåll. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmuntrar det pågående arbetet med att se över energiskattedirektivet i syfte att anpassa skattepolitiken till energi- och klimatmålen för 2030 och 2050, samtidigt som dess konsekvenser för bland annat konsumenter samt sett till energifattigdom och mobilitetsfattigdom bedöms. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet betonar att EU förvisso arbetar för att uppnå sina ambitiösa mål, men att det kommer att krävas samordnade globala åtgärder om målet om globala nettonollutsläpp senast 2050 ska kunna uppnås. Parlamentet framhåller att utvecklingsländerna kommer att behöva internationellt bistånd för att uppnå sina gröna omställningar. Parlamentet betonar vikten av att stärka nära gränsöverskridande samarbeten och utbyta bästa praxis på området politiskt beslutsfattande och forskning, inbegripet tekniköverföring, med internationella partner för att främja energieffektivitet och investeringar i hållbar energiteknik och energiinfrastruktur. Parlamentet noterar att kommissionen nyligen antagit ett meddelande om EU:s externa energiengagemang, där kommissionen bland annat slår fast sin beslutsamhet att samarbeta med tredjeländer över hela världen och att ”uppmuntra partnerländerna att höja sina klimatambitioner och fastställa vägar till klimatneutralitet” men också att ”bygga upp långsiktiga, ömsesidigt givande relationer, i synnerhet på energiområdet”. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att under 2022 anta en handlingsplan för digitaliseringen av energisektorn i syfte att göra EU till en ledande part på teknikområdet och möjliggöra ett mer integrerat energisystem med intelligenta lösningar inom specifika sektorer och med stärkt finansiering under perioden 2021–2027. Parlamentet påminner om vikten av att motverka cybersäkerhetsrisker inom energisektorn för att säkerställa energisystemens resiliens. |
| --- | --- |

90.

Forskning, innovation, digital teknik och rymdpolitik

| 91. | Europaparlamentet välkomnar programmet Horisont Europas roll och bidrag till klimatneutraliteten. Parlamentet anser att partnerskapen inom ramen för Horisont Europa, inbegripet de gemensamma företagen, kommer att främja samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn som syftar till att bidra till den gröna omställningen och samtidigt säkerställa hållbara, tillgängliga, åtkomliga och överkomliga innovationer. Parlamentet understryker vikten av att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till och deltagande i ansökningsomgångar inom ramen för Horisont Europa samt av bättre kommunikation med och deltagande bland medborgarna i fråga om resultaten av de europeiska FoU-projekten och ny teknik, däribland fyrtornsprojekt, så att utnyttjandet bland allmänheten ökar och unionens roll blir mer synlig för medborgarna. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar hur Copernicusprogrammet och EU:s nya kunskapscentrum för jordobservation bidrar till övervakningen av mark, atmosfär och havsmiljö. Parlamentet understryker betydelsen av satellitobservationskapacitet när det gäller att övervaka, modellera, förutsäga och stödja beslutsfattande om klimatförändringarna. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet framhåller att det krävs ökade investeringar, både offentliga och privata, i forskning och innovation kring och införandet av ny hållbar teknik, även inom arbetskraftsintensiva branscher, samt i nödvändiga nya infrastrukturnät och i projekt som bidrar till målen i den europeiska gröna given och Parisavtalet. Parlamentet betonar att framtida forskning och teknik bör ta hänsyn till hållbarhet och cirkularitet. Parlamentet betonar samtidigt vikten av grundforskning samt ett samarbetsinriktat och tvärvetenskapligt förhållningssätt inom forskning och innovation avseende klimatutmaningarna. Parlamentet framhåller vidare behovet av att stödja den sociala innovation som krävs för att hantera icke tillgodosedda samhällsbehov och samhällsutmaningar och samtidigt ge människor ökat inflytande under den gröna omställningen. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet understryker vikten av att säkerställa att incitamenten för innovativ teknik som främjar uppnåendet av målen för 2030 och 2050 är samstämmiga och konsekventa, att ibruktagandet av redan mogen teknik ökar samt att det görs investeringar i den nya teknik som måste utvecklas för att unionens mål om klimatneutralitet senast 2050 ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet betonar behovet av en dubbel omställning där den digitala och gröna omställningen går hand i hand. Parlamentet framhåller att digital teknik kan spela en avgörande roll i unionens gröna omställning. Parlamentet påminner om att unionens återhämtning kräver ett stabilt regelverk som främjar framsteg, inbegripet marknadsdrivna framsteg, inom forskning, innovation och utveckling av hållbar teknik samt lämpliga finansieringsvillkor för dessa. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet framhåller att digitaliseringen är en av nyckelfaktorerna för energisystemens integrering eftersom den kan möjliggöra dynamiska och sammankopplade flöden av energibärare, göra att olikartade marknader kan kopplas samman och ge de data som krävs för att anpassa utbudet till efterfrågan. Parlamentet understryker att digital teknik har potential att öka energieffektiviteten och därmed minska de totala växthusgasutsläppen. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa ett säkert regelverk med icke-diskriminerande och insynsvänliga förfaranden för tillgång till och överföring av energidata. Parlamentet erinrar om att kommissionen bedömer att informations- och kommunikationsteknikens miljöavtryck i dag står för mellan 5 och 9 % av den globala elförbrukningen och för mer än 2 % av de globala växthusgasutsläppen. Parlamentet betonar att datacentraler och dataöverföring enligt en studie om AI från 2018 från kommissionens gemensamma forskningscentrum kan stå för mellan 3 och 4 % av unionens totala elförbrukning. Parlamentet framhåller att kommissionen förväntar sig en 28-procentig ökning av datacentrumens förbrukning mellan 2018 och 2030. Parlamentet understryker att konsumentutrustning såsom datorer, smarta telefoner, surfplattor och andra anslutna föremål står för 47 % av de digitala koldioxidutsläppen. Parlamentet efterlyser därför åtgärder som minskar IKT-sektorns koldioxidavtryck genom att säkerställa energi- och resurseffektivitet på nätverks-, datacentral- och konsumentnivå, och framhåller återigen målet om att datacentraler senast 2030 ska vara klimatneutrala och mycket energieffektiva, i enlighet med den digitala strategin. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet erinrar om FoI:s viktiga bidrag till uppnåendet av de mål som fastställs i Parisavtalet och målen i den europeiska gröna given. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskning och innovation och att öka anslagen i EU:s budget och de nationella budgetarna till FoI inom hållbar och säker teknik och innovation på energiområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ge ytterligare stöd till teknik och innovativa lösningar som bidrar till ett klimatsäkrat och integrerat energisystem, även inom de områden där Europa är ledande internationellt och har inhemskt baserade värdekedjor. Parlamentet anser att det är nödvändigt att centrala delar av värdekedjorna för förnybar energi hålls inom unionen för att på så sätt uppnå klimatmålen och skapa betydande ekonomiska fördelar för européerna, och efterlyser lämpliga åtgärder till stöd för det EU-baserade innehållets roll i leveranskedjan för och lagstiftningen om förnybara energikällor. |
| --- | --- |

97.

Klimatförändringar och utveckling

| 98. | Europaparlamentet bekräftar på nytt EU:s åtagande att genomföra en konsekvent politik för utveckling, särskilt inom ramen för industri-, jordbruks-, fiskeri-, handels- och investeringspolitiken. Parlamentet insisterar på en sammanhängande strategi för genomförandet av Parisavtalet och Agenda 2030 för hållbar utveckling, både i den inre och yttre politiken. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och övriga G7-länder att utveckla och anta partnerskap för rättvis energiomställning med utvecklingsländer, och att göra nya och kompletterande investeringar för att säkerställa en rättvis omställning vid utfasningen av fossila bränslen i utvecklingsländerna. Parlamentet anser att dessa partnerskap främst bör utgå från icke-skuldgenererande finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet betonar vikten av ett människorättsperspektiv i klimatåtgärderna så att det säkerställs att alla insatser respekterar och stöder alla folks mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen parterna i UNFCCC att integrera människorättsdimensionen i sina nationellt fastställda bidrag, anpassningsrapporter och nationella anpassningsplaner. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet efterlyser en utvecklings- och klimatpolitik som behandlar ojämlikhet, befintliga skuldutmaningar och fattigdom, som förvärras av klimatförändringens negativa effekter. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentets roll

| 102. | Europaparlamentet anser att det bör vara en integrerad del i EU:s delegation, eftersom det måste ge sitt samtycke till internationella avtal och spelar en central roll i det inhemska genomförandet av Parisavtalet i egenskap av medlagstiftare. Parlamentet förväntar sig därför att få delta i EU:s samordningsmöten vid COP27 i Sharm El-Sheikh och att få tillgång till alla förberedande handlingar från det ögonblick som förhandlingarna inleds. |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament och sekretariatet för UNFCCC, med en begäran om att resolutionen ska spridas till alla parter till konventionen som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 118.

(2)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 28.

(3)  EUT C 445, 29.10.2021, s. 156.

(4)  EUT L 114, 12.4.2022, s. 22.

(5)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 167.

(6)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(7)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(8)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 10.

(9)  EUT C 506, 15.12.2021, s. 38.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2022)0263.

(11)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(12)  IPCC:s anpassningsrapport, 2022.

(13)  FN:s kontor för katastrofriskreducering, The human costs of disasters: an overview of the last 20 years 2000–2019,
  https://www.undrr.org/media/48008/download.

(14)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/climate-change-and-health#:~:text=Climate%20change%20affects%20the%20social,malaria%2C%20diarrhoea%20and%20heat%20stress.

(15)  Internationella banken för återuppbyggnad och utveckling, Världsbanken, Groundswell: Acting on Internal Climate Migration, del II (2021), https://openknowledge.worldbank.org/handle/10986/36248.

(16)  Institutet för europeisk miljöpolitik (IEEP) och Oxfam, Carbon Inequality in 2030 (november 2021), https://oxfamilibrary.openrepository.com/bitstream/handle/10546/621305/bn-carbon-inequality-2030-051121-en.pdf.

(17)  Global Witness, Last line of defence: The industries causing the climate crisis and attacks against land and environmental defenders (september 2021), https://www. globalwitness.org/en/campaigns/environmental-activists/last-line-defence/.

(18)  Medelhavsexperter på klimat- och miljöförändringar, Risks associated to climate and environmental changes in the Mediterranean region, 2019, https://ufmsecretariat. org/wp-content/uploads/2019/10/MedECC-Booklet_EN_WEB.pdf.

(19)  WWF Mediterranean Marine Initiative, The Climate Change Effect in the Mediterranean – Six stories from an Overheating Sea, Rom, Italien, 2021.

(20)  https://www.klimazaloba.cz/wp-content/uploads/2021/04/Klimaticka%CC%81-z%CC%8Caloba.pdf

(21)  Antagna texter, P9_TA(2022)0248.

(22)  Uneps globala metanbedömning 2021.

(23)  https://www.who.int/health-topics/one-health#tab=tab_1.

(24)  Transport & Environment, Private jets: can the super rich supercharge zero emission aviation?, April 2021.

(25)  Se ovan.

(26)  Resolution av den 21 januari 2021 om EU:s strategi för jämställdhet (EUT C 456, 10.11.2021, s. 208).

(27)  IEA, Marknadsanalys och marknadsprognos 2019–2024, https://www.iea.org/reports /renewables-2019/power.

(28)  Parlamentet påminner om att den ekonomiska potentialen att minska industrins slutliga energianvändning till 2030 uppskattas uppgå till 23,5 % jämfört med om man inte vidtar några åtgärder.

(29)  Resolution av den 16 februari 2022 om en europeisk strategi för förnybar energi till havs (EUT C 342, 6.9.2022, s. 66).

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/52 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/52

---

P9_TA(2022)0374

Kulturell solidaritet med Ukraina och en gemensam mekanism för nödsituationer för kulturell återhämtning i Europa

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om kulturell solidaritet med Ukraina och en gemensam krishanteringsmekanism för kulturell återhämtning i Europa (2022/2759(RSP))

(2023/C 149/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt ingressen, artikel 3 och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt ingressen, artikel 3 och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av ingressen till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen till Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2022 om Rysslands aggression mot Ukraina (1),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 8 juni 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik efter det ryska aggressionskriget mot Ukraina (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 8 juni 2022 till rådet och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik efter det ryska aggressionskriget mot Ukraina (2),

| — | med beaktande av uttalandena av den 16 och 24 februari 2022 från parlamentets ledning om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 16 och 24 februari 2022 från parlamentets ledning om Ukraina,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om kulturell återhämtning i Europa (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2021 om situationen för kulturarbetare och den kulturella återhämtningen i EU (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2021 om de kulturella och kreativa näringarnas återhämtning, resiliens och hållbarhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 maj 2021 om de kulturella och kreativa näringarnas återhämtning, resiliens och hållbarhet,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om kulturell solidaritet med Ukraina och en gemensam krishanteringsmekanism för kulturell återhämtning i Europa (O-000030/2022 – B9-0026/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om kulturell solidaritet med Ukraina och en gemensam krishanteringsmekanism för kulturell återhämtning i Europa (O-000030/2022 – B9-0026/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen:

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för kultur och utbildning, och av följande skäl:

| A. | Rysslands krig mot Ukraina är ett försök att utrota en suverän nations identitet och kultur, även genom strategisk och riktad förstörelse av kulturarv (5), vilket utgör en krigsförbrytelse enligt 1954 års Haagkonvention (6), som båda länderna har undertecknat. |
| --- | --- |

A.

Rysslands krig mot Ukraina är ett försök att utrota en suverän nations identitet och kultur, även genom strategisk och riktad förstörelse av kulturarv (5), vilket utgör en krigsförbrytelse enligt 1954 års Haagkonvention (6), som båda länderna har undertecknat.

| B. | Angreppet mot Ukraina är också ett angrepp på vår gemensamma europeiska identitet, våra värderingar och vår livsstil, som kännetecknas av öppna samhällen som bygger på demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, värdighet, rättsstatsprincipen och kulturell mångfald. Miljontals människor runtom i världen utsätts för extremt skadliga konsekvenser, alltifrån förlust av människoliv till livsmedelsbrist, krympande global energiförsörjning och ökande inflation och migrationsströmmar. Ryssland använder dessa avsiktliga konsekvenser som politiska och strategiska hot. |
| --- | --- |

B.

Angreppet mot Ukraina är också ett angrepp på vår gemensamma europeiska identitet, våra värderingar och vår livsstil, som kännetecknas av öppna samhällen som bygger på demokrati, respekt för mänskliga rättigheter, värdighet, rättsstatsprincipen och kulturell mångfald. Miljontals människor runtom i världen utsätts för extremt skadliga konsekvenser, alltifrån förlust av människoliv till livsmedelsbrist, krympande global energiförsörjning och ökande inflation och migrationsströmmar. Ryssland använder dessa avsiktliga konsekvenser som politiska och strategiska hot.

| C. | Den ryska invasionen av Ukraina sätter också konstnärer och kulturarbetare, journalister och akademiker i farozonen, och sprider ett klimat av rädsla och misstro på bekostnad av konstnärlig frihet, högkvalitativa nyheter, mediernas oberoende och tillgång till information, akademisk frihet och yttrandefrihet i vidare bemärkelse. |
| --- | --- |

C.

Den ryska invasionen av Ukraina sätter också konstnärer och kulturarbetare, journalister och akademiker i farozonen, och sprider ett klimat av rädsla och misstro på bekostnad av konstnärlig frihet, högkvalitativa nyheter, mediernas oberoende och tillgång till information, akademisk frihet och yttrandefrihet i vidare bemärkelse.

| D. | Den olagliga förstörelsen av kulturarvet och plundringen och smugglingen av kulturegendom och artefakter utgör ett allvarligt hot mot identiteten för alla ukrainare och minoriteter inom landet och kommer att hindra den nationella försoningen efter konflikten. |
| --- | --- |

D.

Den olagliga förstörelsen av kulturarvet och plundringen och smugglingen av kulturegendom och artefakter utgör ett allvarligt hot mot identiteten för alla ukrainare och minoriteter inom landet och kommer att hindra den nationella försoningen efter konflikten.

| E. | Covid-19-pandemins omfattande återverkningar slog hårt mot alla aspekter av vårt liv och vår livsmiljö, särskilt för hela det kulturella ekosystemet, som redan präglades av bräckliga organisatoriska och finansiella strukturer och ofta otrygga arbetsvillkor, samt hot mot den konstnärliga yttrandefriheten. De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna har ännu inte helt återhämtat sig från covid-19-krisen. |
| --- | --- |

E.

Covid-19-pandemins omfattande återverkningar slog hårt mot alla aspekter av vårt liv och vår livsmiljö, särskilt för hela det kulturella ekosystemet, som redan präglades av bräckliga organisatoriska och finansiella strukturer och ofta otrygga arbetsvillkor, samt hot mot den konstnärliga yttrandefriheten. De kulturella och kreativa sektorerna och näringarna har ännu inte helt återhämtat sig från covid-19-krisen.

| F. | Dessa stora kriser har inte bara utmanat unionens strategiska oberoende utan har också visat på dess stora potential att skapa en stark känsla av tillhörighet till Europa, komma fram till gemensamma svar på akuta behov och befästa stödet till den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

F.

Dessa stora kriser har inte bara utmanat unionens strategiska oberoende utan har också visat på dess stora potential att skapa en stark känsla av tillhörighet till Europa, komma fram till gemensamma svar på akuta behov och befästa stödet till den europeiska integrationen.

| G. | Kulturen fortsätter att vara en viktig faktor för ömsesidig förståelse och fredsbevarande bland befolkningen. |
| --- | --- |

G.

Kulturen fortsätter att vara en viktig faktor för ömsesidig förståelse och fredsbevarande bland befolkningen.

Stärka stödet och solidariteten gentemot Ukrainas kulturella ekosystem

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det övergripande starka stödet från EU och dess medlemsstater till Ukrainas kulturella och kreativa sektorer och näringar och den snabba mobiliseringen av finansieringsinstrument från kommissionen, statliga aktörer, icke-statliga organisationer och det civila samhället för att stödja konstnärer och kulturarbetare som flyr kriget, kulturorganisationer i de länder som tar emot ukrainska flyktingar samt skyddet av kulturarvet. Parlamentet välkomnar i synnerhet initiativen för snabba insatser, såsom solidaritetsfonden för Ukraina. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin uppriktiga solidaritet med artister, konstnärer, upphovsmän, författare, förläggare, deras företag och alla andra kulturskapare och kulturarbetare, inbegripet amatörskapare, eftersom konst och kultur kommer att spela en grundläggande roll i läkningsprocessen och återuppbyggnaden av Ukraina. Parlamentet berömmer särskilt de handlingar som utförts av de ukrainska konstnärer och kreatörer som har satt sig upp mot den ryska invasionen genom att utöva sin konst. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera kultur- och kulturarvssektorernas akuta behov i EU:s humanitära stöd till Ukraina. Parlamentet är fast övertygat om att, i linje med Europeiska rådets historiska beslut av den 23 juni 2022 om att bevilja Ukraina status som kandidatland, särskilt stöd också måste anslås inom den framtida förvaltningsfonden för Ukraina, som godkändes av stats- och regeringscheferna i Europeiska rådets slutsatser av den 24–25 mars 2022. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet vädjar till EU att erbjuda riktat stöd till ukrainska kulturaktörer, små och medelstora företag, icke-statliga organisationer, lokala kulturverksamheter, universitet och civilsamhället i utformningen och utvecklingen av landets färdplan för återuppbyggnad och återhämtning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att EU bör erbjuda sitt stöd till de ukrainska myndigheterna, särskilt på lokal och regional nivå, tillsammans med det civila samhället som en konstruktiv partner i återuppbyggnaden av landet och i synnerhet vid restaureringen av kulturplatser. Parlamentet betonar i detta avseende att EU bör uppmuntra dem som deltar i återuppbyggnaden att överväga att tillämpa högsta möjliga kvalitetsnormer. Parlamentet konstaterar att det nya europeiska Bauhaus har potential att bidra till återställandet efter kriget med deltagande av Ukrainas kulturella och kreativa sektorer och näringar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt de kulturella och historiska verk som finns i Ukraina och skyddet av landets kulturarv. Parlamentet bekräftar Europeiska unionens beredvillighet att delta i bevarandet av konstverk och kulturarv genom att tillämpa alla rättsliga verktyg för att skydda och förhindra olaglig handel med eller olaglig export av kulturarvsföremål i krigstid. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar det brådskande behovet av att hjälpa Ukraina att grundligt dokumentera alla angrepp på kulturarvet, särskilt sådana som utgör potentiella krigsförbrytelser och begås mot kulturarv som skyddas av internationella konventioner. Parlamentet påminner om att EU, utöver det fysiska skyddet av monument och artefakter, ytterligare bör stärka stödet till digitalisering och digital dokumentation av kulturarvet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att ekonomiskt stöd till Ukraina på kulturområdet inte får äventyra den finansiering som görs tillgänglig för de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna i Europeiska unionen genom programmet Kreativa Europa. |
| --- | --- |

8.

Stödja resiliensen och återhämtningen efter krisen i EU:s kulturella ekosystem som helhet

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fokusera på kultur i alla EU:s centrala politikområden och prioriteringar, såsom klimatåtgärder, den digitala omvandlingen, ekonomisk återhämtning och internationella förbindelser. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare utnyttja de kulturella och kreativa sektorernas och näringarnas flerdimensionella potential för samhällets och medborgarnas välbefinnande i Europa och att proaktivt främja den offentliga kulturella debatten i syfte att involvera så många människor som möjligt i opinionsbildningen och främja internationellt kulturellt samarbete. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet framhåller behovet av att stödja och samordna åtgärder på alla förvaltningsnivåer och med både offentliga och privata intressenter, inbegripet det civila samhället och filantropiska aktörer, vilket inbegriper riktat stöd för de kulturella, kreativa och kulturarvsrelaterade ekosystemen, liksom för rättvisa arbetsvillkor för deras arbetstagare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sin innovationskapacitet i form av samarbete och offentlig-privata partnerskap för att öka resiliensen mot framtida kriser som drabbar de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna. I detta sammanhang uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare främja digitaliseringen av de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna och säkerställa bred digital tillgång till konstnärliga och kulturella verk. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta eller agera som partner i en europeisk krishanterings- och återhämtningsmekanism som är särskilt inriktad på kulturella, kulturarvsrelaterade och kreativa ekosystem, på grundval av en flerpartsstrategi. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en rättslig och budgetär ram för en sådan mekanism och upprätta en förteckning över associerade strategiska partner från alla berörda sektorer, oavsett om de är offentliga eller privata, och även filantropiska partnerskapsmodeller, i full överensstämmelse med additionalitetsprincipen, i syfte att möjliggöra en strategisk poolning av resurser och därigenom stärka den offentliga finansieringen och optimera stödet till de kulturella och kreativa sektorerna och näringarna. |
| --- | --- |

12.

o

o o

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT C 125, 18.3.2022, s. 2.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2022)0235.

(3)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 152.

(4)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 88.

(5)  Sedan den 24 februari 2022 och fram till den 21 september 2022 hade Unesco 2022 kontrollerat skadorna på 192 platser – 81 religiösa platser, 13 museer, 37 historiska byggnader, 35 byggnader avsedda för kulturella aktiviteter, 17 monument och 10 bibliotek. https://www.unesco.org/en/articles/damaged-cultural-sites-ukraine-verified-unesco

(6)  Se Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, artikel 8.2 b ix.

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/55

---

P9_TA(2022)0375

Situationen i Burkina Faso efter statskuppen

Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2022 om situationen i Burkina Faso efter statskuppen (2022/2865(RSP))

(2023/C 149/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionerna av den 19 december 2019 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat religionsfriheten, i Burkina Faso (1), av den 16 september 2020 om säkerhetssamarbete mellan EU och Afrika i Sahelregionen, Västafrika och Afrikas horn (2), och av den 17 februari 2022 om den politiska krisen i Burkina Faso (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionerna av den 19 december 2019 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna, bland annat religionsfriheten, i Burkina Faso (1), av den 16 september 2020 om säkerhetssamarbete mellan EU och Afrika i Sahelregionen, Västafrika och Afrikas horn (2), och av den 17 februari 2022 om den politiska krisen i Burkina Faso (3),

| — | med beaktande av uttalandet av den 4 oktober 2022 i Europaparlamentet i Strasbourg, från kommissionsledamoten med ansvar för internationella partnerskap, Jutta Urpilainen, för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och den debatt som följde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 4 oktober 2022 i Europaparlamentet i Strasbourg, från kommissionsledamoten med ansvar för internationella partnerskap, Jutta Urpilainen, för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, och den debatt som följde,

| — | med beaktande av uttalandena av den 1 och 5 oktober 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om statskuppen i Burkina Faso och situationen i landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 1 och 5 oktober 2022 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om statskuppen i Burkina Faso och situationen i landet,

| — | med beaktande av uttalandena av den 30 september, 1 oktober och 2 oktober 2022 från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) om situationen i Burkina Faso och Ecowas uppdrag i Burkina Faso den 4 oktober 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 30 september, 1 oktober och 2 oktober 2022 från Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap (Ecowas) om situationen i Burkina Faso och Ecowas uppdrag i Burkina Faso den 4 oktober 2022,

| — | med beaktande av uttalandet av den 30 september 2022 från ordföranden för Afrikanska unionens kommission, i vilket man fördömde det andra maktövertagandet med våld i Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 30 september 2022 från ordföranden för Afrikanska unionens kommission, i vilket man fördömde det andra maktövertagandet med våld i Burkina Faso,

| — | med beaktande av uttalandet av den 1 oktober 2022 från talespersonen för FN:s generalsekreterare om situationen i Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 1 oktober 2022 från talespersonen för FN:s generalsekreterare om situationen i Burkina Faso,

| — | med beaktande av uttalandet av den 7 oktober 2022 från FN:s säkerhetsråd om situationen i Burkina Faso, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 7 oktober 2022 från FN:s säkerhetsråd om situationen i Burkina Faso,

| — | med beaktande av Ecowas protokoll om demokrati och god samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ecowas protokoll om demokrati och god samhällsstyrning,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020 från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004),

| — | med beaktande av resolutionen av den 11 mars 2021 från den gemensamma parlamentariska församlingen för staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och EU om demokrati och respekt för konstitutionerna i EU- och AVS-länderna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 11 mars 2021 från den gemensamma parlamentariska församlingen för staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och EU om demokrati och respekt för konstitutionerna i EU- och AVS-länderna,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16 om främjande av rättvisa, fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16 om främjande av rättvisa, fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av Burkina Fasos konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Burkina Fasos konstitution,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (4) (Cotonouavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (4) (Cotonouavtalet),

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens konvention om skydd och stöd till internflyktingar i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens konvention om skydd och stöd till internflyktingar i Afrika,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Genèvekonventionen från 1951 och protokollet från 1967 till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genèvekonventionen från 1951 och protokollet från 1967 till denna,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 30 september 2022 genomförde medlemmar av militären i Burkina Faso en statskupp under ledning av kapten Ibrahim Traoré, och störtade presidenten, överstelöjtnant Paul-Henri Sandaogo Damiba. Före detta president Damiba hade tagit makten i en statskupp den 24 januari 2022 och störtade då president Roch Kaboré, som hade valts demokratiskt i november 2020. Liksom före detta president Damiba motiverade den nuvarande presidenten Ibrahim Traoré statskuppen med att hänvisa till myndigheternas oförmåga att hejda försämringen av säkerhetssituationen. |
| --- | --- |

A.

Den 30 september 2022 genomförde medlemmar av militären i Burkina Faso en statskupp under ledning av kapten Ibrahim Traoré, och störtade presidenten, överstelöjtnant Paul-Henri Sandaogo Damiba. Före detta president Damiba hade tagit makten i en statskupp den 24 januari 2022 och störtade då president Roch Kaboré, som hade valts demokratiskt i november 2020. Liksom före detta president Damiba motiverade den nuvarande presidenten Ibrahim Traoré statskuppen med att hänvisa till myndigheternas oförmåga att hejda försämringen av säkerhetssituationen.

| B. | Efter statskuppen i januari 2022 enades militären, med medling av Ecowas, om en övergångsperiod fram till juli 2024, då demokratiska val ska hållas. EU gav Ecowas medlingsinsatser sitt starka stöd och gjorde betydande ansträngningar för att stärka samarbetet, bland annat på försvars- och säkerhetsområdet. Ecowas har fördömt statskuppen som utfördes i Burkina Faso i september 2022 och anser den olämplig mot bakgrund av de framsteg som hade gjorts i försöken att säkerställa en ordnad återgång till den konstitutionella ordningen senast den 1 juli 2024. Statskuppen i september 2022 har också fördömts av Afrikanska unionen, EU och FN. |
| --- | --- |

B.

Efter statskuppen i januari 2022 enades militären, med medling av Ecowas, om en övergångsperiod fram till juli 2024, då demokratiska val ska hållas. EU gav Ecowas medlingsinsatser sitt starka stöd och gjorde betydande ansträngningar för att stärka samarbetet, bland annat på försvars- och säkerhetsområdet. Ecowas har fördömt statskuppen som utfördes i Burkina Faso i september 2022 och anser den olämplig mot bakgrund av de framsteg som hade gjorts i försöken att säkerställa en ordnad återgång till den konstitutionella ordningen senast den 1 juli 2024. Statskuppen i september 2022 har också fördömts av Afrikanska unionen, EU och FN.

| C. | Enligt en desinformationskampanj hade före detta president Damiba fått franskt skydd, vilket omedelbart och starkt förnekades av de franska myndigheterna, liksom av både före detta president Damiba själv och den nuvarande presidenten, Ibrahim Traoré. Efter statskuppen bröt demonstrationer ut, mot Frankrike och för ett ökat militärt samarbete med Ryssland. Den franska ambassaden och konsulatet i Ouagadougou har vandaliserats, liksom Institut Français-kontoren i Ouagadougou och Bobo Dioulasso. Flera andra attacker mot europeiska institutioner och symboler har bevittnats i landet. |
| --- | --- |

C.

Enligt en desinformationskampanj hade före detta president Damiba fått franskt skydd, vilket omedelbart och starkt förnekades av de franska myndigheterna, liksom av både före detta president Damiba själv och den nuvarande presidenten, Ibrahim Traoré. Efter statskuppen bröt demonstrationer ut, mot Frankrike och för ett ökat militärt samarbete med Ryssland. Den franska ambassaden och konsulatet i Ouagadougou har vandaliserats, liksom Institut Français-kontoren i Ouagadougou och Bobo Dioulasso. Flera andra attacker mot europeiska institutioner och symboler har bevittnats i landet.

| D. | Den 2 oktober 2022 lämnade före detta president Damiba in sin avskedsansökan som president efter medling med medverkan av traditionella ledare. Han ställde sju villkor för sin avgång, bland annat behovet av att upprätthålla avtalet med Ecowas under en övergångsperiod på 24 månader. Den nuvarande presidenten, Ibrahim Traoré, godtog alla dessa villkor. |
| --- | --- |

D.

Den 2 oktober 2022 lämnade före detta president Damiba in sin avskedsansökan som president efter medling med medverkan av traditionella ledare. Han ställde sju villkor för sin avgång, bland annat behovet av att upprätthålla avtalet med Ecowas under en övergångsperiod på 24 månader. Den nuvarande presidenten, Ibrahim Traoré, godtog alla dessa villkor.

| E. | Den 4 oktober 2022 genomförde Ecowas ett informationsuppdrag angående statskuppen i september 2022 och förde samtal med den nya ledningen. Efter ett möte med en delegation från Ecowas förklarade president Traoré sin avsikt att respektera den tidsplan för övergången som hans företrädare och Ecowas kommit överens om. President Traoré förband sig också att fullgöra Burkina Fasos internationella åtaganden, särskilt när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

E.

Den 4 oktober 2022 genomförde Ecowas ett informationsuppdrag angående statskuppen i september 2022 och förde samtal med den nya ledningen. Efter ett möte med en delegation från Ecowas förklarade president Traoré sin avsikt att respektera den tidsplan för övergången som hans företrädare och Ecowas kommit överens om. President Traoré förband sig också att fullgöra Burkina Fasos internationella åtaganden, särskilt när det gäller skyddet av de mänskliga rättigheterna.

| F. | Den 15 oktober 2022 utnämnde Assises Nationales-konferensen enhälligt kapten Ibrahim Traoré till president och övergångsstadgan antogs. |
| --- | --- |

F.

Den 15 oktober 2022 utnämnde Assises Nationales-konferensen enhälligt kapten Ibrahim Traoré till president och övergångsstadgan antogs.

| G. | Konstitutionen, som först upphävdes efter den 30 september 2022, återinfördes genom den ”grundläggande lag” som antogs av Patriotiska rörelsen för säkerhet och återupprättande (MSPR) den 5 oktober 2022, och som säkerställer att Burkina Faso ska respektera de internationella avtal som landet är part i, samt garanterar statens kontinuitet i avvaktan på det efterföljande antagandet av övergångsstadgan. |
| --- | --- |

G.

Konstitutionen, som först upphävdes efter den 30 september 2022, återinfördes genom den ”grundläggande lag” som antogs av Patriotiska rörelsen för säkerhet och återupprättande (MSPR) den 5 oktober 2022, och som säkerställer att Burkina Faso ska respektera de internationella avtal som landet är part i, samt garanterar statens kontinuitet i avvaktan på det efterföljande antagandet av övergångsstadgan.

| H. | Den 7 oktober 2022 träffade president Traoré hela diplomatkåren i Ouagadougou för att bekräfta sin vilja att samarbeta med Burkina Fasos alla partner. President Traoré har gjort uttalanden om att Burkina Faso anser att EU bara är en av många partner. |
| --- | --- |

H.

Den 7 oktober 2022 träffade president Traoré hela diplomatkåren i Ouagadougou för att bekräfta sin vilja att samarbeta med Burkina Fasos alla partner. President Traoré har gjort uttalanden om att Burkina Faso anser att EU bara är en av många partner.

| I. | Jevgenij Prigozjin, chef för det ryska privata militära företaget Wagnergruppen, välkomnade statskuppen i september. Wagnergruppen fortsätter att utöka sin verksamhet i Sahelregionen och Västafrika och är känd för att ha begått ett stort antal krigsförbrytelser i regionen. |
| --- | --- |

I.

Jevgenij Prigozjin, chef för det ryska privata militära företaget Wagnergruppen, välkomnade statskuppen i september. Wagnergruppen fortsätter att utöka sin verksamhet i Sahelregionen och Västafrika och är känd för att ha begått ett stort antal krigsförbrytelser i regionen.

| J. | Sedan 2015 har Burkina Faso hamnat i en upptrappad våldsvåg som tillskrivs grupper av stridande såsom Gruppen för stöd till islam och muslimer (JNIM), som står på al-Qaidas sida, och Islamiska staten i Storsahara, och tusentals människor har dödats. Den 26 september 2022 dödades 37 personer i en attack mot en leveranskonvoj nära Gaskindé. En grupp med anknytning till al-Qaida tog på sig ansvaret för attacken, som anses vara en av utlösarna för den senaste statskuppen, och där 70 lastbilschaufförer försvann enligt deras fackförening. Omkring 40 procent av Burkina Fasos territorium är för närvarande utsatt för våld från väpnade rebellgruppers sida samt brist på mat, vatten, elektricitet och grundläggande hälso- och sjukvård till följd av den blockad som införts av sådana grupper. Operation Barkhane i Sahelregionen har ifrågasatts av delar av befolkningen och av vissa politiska ledare. |
| --- | --- |

J.

Sedan 2015 har Burkina Faso hamnat i en upptrappad våldsvåg som tillskrivs grupper av stridande såsom Gruppen för stöd till islam och muslimer (JNIM), som står på al-Qaidas sida, och Islamiska staten i Storsahara, och tusentals människor har dödats. Den 26 september 2022 dödades 37 personer i en attack mot en leveranskonvoj nära Gaskindé. En grupp med anknytning till al-Qaida tog på sig ansvaret för attacken, som anses vara en av utlösarna för den senaste statskuppen, och där 70 lastbilschaufförer försvann enligt deras fackförening. Omkring 40 procent av Burkina Fasos territorium är för närvarande utsatt för våld från väpnade rebellgruppers sida samt brist på mat, vatten, elektricitet och grundläggande hälso- och sjukvård till följd av den blockad som införts av sådana grupper. Operation Barkhane i Sahelregionen har ifrågasatts av delar av befolkningen och av vissa politiska ledare.

| K. | 1,9 miljoner människor har fördrivits till följd av den försämrade säkerhetssituationen i landet, varav mer än hälften är barn. Bland internflyktingarna är särskilt kvinnor och ungdomar i riskzonen för sexuellt utnyttjande och arbetskraftsexploatering, könsrelaterat våld, tvångsrekrytering och människohandel. Närvaron av internflyktingar och andra flyktingar kan leda till konflikter med lokalbefolkningen om knappa naturresurser ifall man inte gör tillräckligt för att tillhandahålla bostäder, sysselsättning och livsmedel. |
| --- | --- |

K.

1,9 miljoner människor har fördrivits till följd av den försämrade säkerhetssituationen i landet, varav mer än hälften är barn. Bland internflyktingarna är särskilt kvinnor och ungdomar i riskzonen för sexuellt utnyttjande och arbetskraftsexploatering, könsrelaterat våld, tvångsrekrytering och människohandel. Närvaron av internflyktingar och andra flyktingar kan leda till konflikter med lokalbefolkningen om knappa naturresurser ifall man inte gör tillräckligt för att tillhandahålla bostäder, sysselsättning och livsmedel.

| L. | Utbildning av personal i Burkina Faso genomfördes inom ramen för EU:s utbildningsuppdrag i Mali och EU:s kapacitetsuppbyggande uppdrag i Sahel, men avbröts efter statskuppen i september 2022 och har inte uppnått sitt primära mål. |
| --- | --- |

L.

Utbildning av personal i Burkina Faso genomfördes inom ramen för EU:s utbildningsuppdrag i Mali och EU:s kapacitetsuppbyggande uppdrag i Sahel, men avbröts efter statskuppen i september 2022 och har inte uppnått sitt primära mål.

| M. | I oktober 2022 var 4,9 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd i Burkina Faso, däribland 3,4 miljoner människor som står inför mycket osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

M.

I oktober 2022 var 4,9 miljoner människor i behov av humanitärt bistånd i Burkina Faso, däribland 3,4 miljoner människor som står inför mycket osäker livsmedelsförsörjning.

| N. | Missnöjet och kritiken hade ökat på grund av tidigare regeringars bristande förmåga att ta itu med de enorma säkerhetsmässiga, sociala och ekonomiska utmaningar i landet som orsakats av de utbredda terroristattackerna. |
| --- | --- |

N.

Missnöjet och kritiken hade ökat på grund av tidigare regeringars bristande förmåga att ta itu med de enorma säkerhetsmässiga, sociala och ekonomiska utmaningar i landet som orsakats av de utbredda terroristattackerna.

| O. | Över 1 miljard euro har anslagits till Burkina Faso för perioden 2014–2020 genom EU:s samtliga finansieringsinstrument. Inom ramen för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen planeras EU:s stöd under perioden 2021–2024 att uppgå till 384 miljoner euro. |
| --- | --- |

O.

Över 1 miljard euro har anslagits till Burkina Faso för perioden 2014–2020 genom EU:s samtliga finansieringsinstrument. Inom ramen för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen planeras EU:s stöd under perioden 2021–2024 att uppgå till 384 miljoner euro.

| P. | Det som händer i Sahelregionen är viktigt, och får konsekvenser, för både resten av Afrika och Europa. Burkina Faso är av central regional betydelse eftersom landet är strategiskt placerat som en bro mellan Sahel och kuststaterna i Västafrika. |
| --- | --- |

P.

Det som händer i Sahelregionen är viktigt, och får konsekvenser, för både resten av Afrika och Europa. Burkina Faso är av central regional betydelse eftersom landet är strategiskt placerat som en bro mellan Sahel och kuststaterna i Västafrika.

| 1. | Europaparlamentet fördömer militärkuppen den 30 september 2022 i Burkina Faso. Parlamentet beklagar att denna åtgärd undergräver de framsteg som nyligen gjorts för en ordnad återgång till den konstitutionella ordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar nästa regering att fullgöra sitt åtagande att uppfylla landets internationella förpliktelser, inbegripet dem som rör främjande och skydd av mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft nästa regering att låta människor, inbegripet samtliga minoritetsgrupper, utöva sina medborgerliga och politiska rättigheter, inbegripet rätten till mötes-, förenings- och yttrandefrihet. Parlamentet är mycket oroat över att påståenden om kränkningar av de mänskliga rättigheterna fortsätter att rapporteras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet kräver en omedelbar återgång till den konstitutionella ordningen, inbegripet en omedelbar återgång till en civil regering. Parlamentet uppmanar nästa regering att fullgöra sitt åtagande att respektera den tidsplan som överenskommits för en snabb återgång till den konstitutionella ordningen och inkluderande och öppna val senast den 1 juli 2024. Parlamentet uttrycker sitt helhjärtade stöd för Ecowas och Afrikanska unionen när det gäller deras medlingsinsatser, och uttrycker sin beredvillighet att stödja dessa insatser när så är möjligt. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet, inbegripet EU, att ställa sig bakom dessa insatser och erbjuda sitt stöd för att säkerställa en säker övergång. Parlamentet uttrycker sitt stöd för valobservatörer i Burkina Faso och ett valobservatörsuppdrag från EU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft nästa regering att främja en verklig, ärlig, öppen och inkluderande nationell dialog, med ett aktivt och effektivt deltagande från alla sektorer i det civila samhället, i syfte att utarbeta en tydlig framtidsvision för demokratin i Burkina Faso och främja ett mer inkluderande och sammanhållet samhälle. Parlamentet efterlyser ett mer inkluderande och aktivt deltagande av kvinnor i beslutsfattandet och i fredsbyggande verksamhet och försoningsinsatser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft nästa regering att, i fullt partnerskap med det internationella samfundet, fastställa nya svarsåtgärder på säkerhetsområdet så att rättsstatsprincipen respekteras, de mänskliga rättigheterna skyddas och allmänhetens förtroende återupprättas. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det pågående nationella samrådet erbjuder ett tillfälle att genomföra omfattande reformer av säkerhetssektorn. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uttrycker sin medkänsla och sitt deltagande med Burkina Fasos befolkning, som har utsatts för alltför många våldsamma attacker, i många fall utförda av jihadistgrupper. Parlamentet understryker att EU står bakom Burkina Faso och dess befolkning och är berett att intensifiera sitt engagemang. Parlamentet betonar att Burkina Fasos ledning måste skapa förutsättningar för ett sådant förstärkt partnerskap. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer attackerna mot Frankrikes ambassad och konsulat, Institut Français och andra europeiska institutioner och symboler runt om i Burkina Faso under och efter statskuppen. Parlamentet uppmanar med kraft nästa regering att respektera landets internationella skyldigheter att skydda diplomatisk personal och diplomatiska inrättningar och att garantera säkerheten för de utländska medborgare som bor i landet. Parlamentet uttrycker sin oro över den ökande förekomsten av ryska desinformationskampanjer riktade mot EU:s uppdrag och insatser i Afrika. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla berörda parter att respektera press- och mediefriheten och att låta journalister och medieorganisationer utföra sitt arbete under fria och säkra former, till exempel när dessa dokumenterar situationen för internflyktingar och säkerhetsstyrkornas operationer. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att se till att människorättsförsvarare och organisationer i det civila samhället skyddas när de utövar sina mandat. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka skyddet för och stödet till människorättsförsvarare i Burkina Faso. Parlamentet fördömer användningen av sexuellt våld och alla former av hot i konfliktsituationer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen nästa regering att genomföra snabba, grundliga och opartiska utredningar av alla dödsfall och skador i samband med statskuppen, även dem som inträffat under plundring och demonstrationer, och se till att oberoende och opartisk rättvisa och ansvarsutkrävande säkerställs för offer och överlevande. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är djupt oroat över Wagnergruppens verksamhet i regionen. Parlamentet avråder starkt nästa regering från varje form av partnerskap med Wagnergruppen. Parlamentet anser bestämt att inblandning av privata säkerhetsföretag som anklagas för grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna skulle motverka målet att uppnå fred, säkerhet och stabilitet i Burkina Faso. Parlamentet pekar på de mycket negativa konsekvenserna av Rysslands inblandning i Mali, där befolkningen till följd av straffrihet och misslyckad militär taktik nu lider av ökade terroristhot samt människorättskränkningar som legosoldater gör sig skyldiga till. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och de afrikanska länderna att se till att rättsliga åtgärder vidtas, däribland straffrättsliga påföljder, mot människorättskränkningar till följd av privata militära företags och säkerhetsföretags verksamheter. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka det ekonomiska stödet och humanitära biståndet för att tillgodose de akuta behoven hos befolkningen i Burkina Faso, särskilt behoven hos internflyktingar och flyktingar i grannländerna. Parlamentet uppmanar nästa regering att stödja och underlätta människorättsorganisationernas arbete i Burkina Faso genom att se till att de har obehindrat tillträde för humanitärt bistånd. Parlamentet är oroat över de konsekvenser som säkerhetshoten får när det gäller att få till stånd ett ändamålsenligt humanitärt bistånd och utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att när de utformar sin Sahelpolitik beakta det grundläggande behovet att stödja en god samhällsstyrning, civilsamhället, utveckling och investeringar för att skapa en mer positiv framtid för samhällena i Sahel, och att göra en bedömning av den inverkan som G5 Sahel har. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att samarbeta med Ecowas, övergångsmyndigheterna och alla berörda aktörer i Burkina Faso för att intensifiera arbetet på områdena säkerhetssamarbete, utveckling, utbildning och anpassning till klimatförändringarna med målet att bekämpa fattigdom och förhindra ytterligare radikalisering. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet, inbegripet EU, att, i samordning med sina internationella partner och relevanta internationella institutioner, snarast utvärdera alla tillgängliga medel för att förhindra försummelser från Burkina Fasos sida att betala sina skulder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet noterar det minskade stödet för EU:s fredsbyggande åtgärder och utvecklingssamarbeten i regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser till stöd för mänskliga rättigheter, humanitärt samarbete och utvecklingssamarbete och att bättre synliggöra dessa verksamhetsområden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullgöra sina internationella skyldigheter och införa ett grundligt kontroll- och spårningssystem för sin vapenexport för att förhindra missbruk samt understödjande av människorättskränkningar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att främja Burkina Fasos rätt till livsmedelssuveränitet som ett sätt att uppnå tryggad mat- och näringstillgång och fattigdomsminskning, med särskild uppmärksamhet på kvinnliga jordbrukare och familjejordbruk, i syfte att trygga tillgången till ekonomiskt överkomliga samt tillgängliga livsmedel. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är oroat över att den ökande politiska och säkerhetsmässiga instabiliteten och den svåra socioekonomiska och humanitära situationen i Burkina Faso har gjort det möjligt för terroristgrupper att skapa förödelse och även har fått långtgående internationella konsekvenser. Parlamentet understryker att terrorism och instabilitet i hela Sahel utgör en utmaning för, och undergräver, den demokratiska konsolideringen och rättsstatsprincipen. Parlamentet påminner om att den strukturella dynamik som gett upphov till de nuvarande utmaningarna måste hanteras, för att stärka legitimiteten hos demokratiskt valda regeringar i befolkningens ögon. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet, inbegripet EU, att öka samarbetet och stödet för att ta itu med alla dessa utmaningar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet erkänner och lovordar de religiösa och traditionella ledarna i Burkina Faso, som har spelat en viktig medlarroll och varit engagerade aktörer när det gäller att avvisa användning av våld och hat under landets olika kriser. Parlamentet uppmanar Burkina Fasos ledning att öka skyddet för minoriteter, däribland religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, myndigheterna i Burkina Faso, sekretariatet för G5 Sahel, medordförandena för den gemensamma parlamentariska AKS-EU-församlingen, Panafrikanska parlamentet, Västafrikanska staters ekonomiska gemenskap, FN:s generalsekreterare, FN:s generalförsamling samt Afrikanska unionen och dess institutioner. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 45.

(2)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 24.

(3)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 290.

(4)  EUT L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 18 oktober 2022

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/60

---

P9_TA(2022)0357

Utnämning av en ledamot av revisionsrätten – Laima Liucija Andrikienė

Europaparlamentets beslut av den 18 oktober 2022 om utnämningen av Laima Liucija Andrikienė till ledamot av revisionsrätten. (C9-0301/2022 – 2022/0807(NLE))

(Samråd)

(2023/C 149/08)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0301/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 286.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C9-0301/2022),

| — | med beaktande av artikel 129 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 129 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0239/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0239/2022), och av följande skäl:

| A. | I en skrivelse av den 24 augusti 2022 uppmanade rådet Europaparlamentet att yttra sig över förslaget till utnämning av Laima Liucija Andrikienė till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

A.

I en skrivelse av den 24 augusti 2022 uppmanade rådet Europaparlamentet att yttra sig över förslaget till utnämning av Laima Liucija Andrikienė till ledamot av revisionsrätten.

| B. | Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan Laima Liucija Andrikienės kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till henne. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets budgetkontrollutskott granskade sedan Laima Liucija Andrikienės kvalifikationer, särskilt i förhållande till de villkor som anges i artikel 286.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. I samband med denna utvärdering har utskottet tagit del av kandidatens meritförteckning och svaren på de skriftliga frågor som utskottet ställt till henne.

| C. | Utskottet höll den 6 oktober 2022 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade hon utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

C.

Utskottet höll den 6 oktober 2022 en utfrågning med den nominerade kandidaten. Under denna utfrågning höll kandidaten först ett inledande anförande, och därefter besvarade hon utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets förslag till utnämning av Laima Liucija Andrikienė till ledamot av revisionsrätten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och, för kännedom, till revisionsrätten samt till Europeiska unionens övriga institutioner och medlemsstaternas revisionsorgan. |
| --- | --- |

2.

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/61 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/61

---

P9_TA(2022)0358

Anpassning till artikel 290 i EUF-fördraget av ett antal rättsakter på området rättsliga frågor (kommissionens delegerade akter) ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 oktober 2022 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 805/2004 vad gäller tillämpning av det föreskrivande förfarandet med kontroll för att anpassa den till artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (09279/1/2022 – C9-0282/2022 – 2016/0399(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2023/C 149/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09279/1/2022 – C9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (09279/1/2022 – C9-0282/2022),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0798), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0798),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A9-0237/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A9-0237/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 158, 30.4.2021, s. 832.

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/62 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/62

---

P9_TA(2022)0359

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 oktober 2022 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2022)0241 – C9-0199/2022 – 2022/0165(NLE))

(Samråd)

(2023/C 149/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0241), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2022)0241),

| — | med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0199/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0199/2022),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0243/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0243/2022).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om uppdaterade riktlinjer för sysselsättning för medlemsstaterna, särskilt dess starka fokus på situationen efter covid-19-pandemin, på säkerställande av att den gröna och den digitala omställningen är socialt rättvis och ekonomiskt hållbar, och på den senaste tidens politiska initiativ som svar på Rysslands invasion av Ukraina. För att stärka det demokratiska beslutsfattandet upprepar parlamentet dock sin uppmaning om att involveras i inrättandet av integrerade riktlinjer på samma villkor som rådet, i linje med sin lagstiftningsresolution av den 10 juli 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

6.

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl - 1 (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (-1) | För att skapa synergieffekter och stimulera en ambitiös politik på medlemsstatsnivå är det viktigt att anpassa de riktlinjer för sysselsättning som anges i bilagan till detta beslut till unionens överordnade mål om sysselsättning, kompetens och minskning av fattigdom för 2030, som unionens ledare och institutioner samt företrädare för arbetsmarknadens parter och det civila samhället kom överens om vid toppmötet i Porto 2021. |

Kommissionens förslag

Ändring

(-1)

För att skapa synergieffekter och stimulera en ambitiös politik på medlemsstatsnivå är det viktigt att anpassa de riktlinjer för sysselsättning som anges i bilagan till detta beslut till unionens överordnade mål om sysselsättning, kompetens och minskning av fattigdom för 2030, som unionens ledare och institutioner samt företrädare för arbetsmarknadens parter och det civila samhället kom överens om vid toppmötet i Porto 2021.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Medlemsstaterna och
  unionen bör arbeta för att utveckla en samordnad
  sysselsättningsstrategi
  och särskilt för att främja
  kvalificerad
  ,
  utbildad
  och
  anpassningsbar arbetskraft
  och en arbetsmarknad som är framtidsorienterad
  och kan reagera snabbt på ekonomiska
  förändringar i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg
  , balanserad tillväxt,
  hög miljöskyddsnivå och bättre miljö, enligt de mål som fastställs i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Medlemsstaterna bör betrakta främjande av sysselsättningen som en fråga av gemensamt intresse och inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadsparternas ansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Medlemsstaterna och
  unionen bör arbeta för att utveckla en samordnad
  sysselsättningsstrategi
  och särskilt för att främja
  kvalificerad
  ,
  utbildad
  och
  anpassningsbar arbetskraft
  och en arbetsmarknad som är framtidsorienterad
  och kan reagera snabbt på ekonomiska
  förändringar i syfte att uppnå full sysselsättning och sociala framsteg
  , balanserad tillväxt,
  hög miljöskyddsnivå och bättre miljö, enligt de mål som fastställs i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Medlemsstaterna bör betrakta främjande av sysselsättningen som en fråga av gemensamt intresse och inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadsparternas ansvar.

| (1) | Unionen bör arbeta för att utveckla en samordnad
  strategi för en hög nivå av sysselsättning
  och särskilt för att främja
  uppåtgående ekonomisk och social konvergens, sysselsättning av god kvalitet och förbättrade arbetsvillkor
  ,
  genom att stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet,
  och en arbetsmarknad som är framtidsorienterad
  , lyhörd för
  förändringar
  , inkluderande, motståndskraftig och stabil och som erbjuder möjligheter till rörlighet och yrkesmässig utveckling,
  i syfte att uppnå
  en hållbar utveckling av unionen, som bygger på en balanserad ekonomisk tillväxt och prisstabilitet, en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft med sikte på
  full sysselsättning och sociala framsteg
  samt en
  hög miljöskyddsnivå och bättre miljö, enligt de mål som fastställs i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget)
  och artikel 151 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), samtidigt som målen i den europeiska gröna given att uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050 respekteras
  . Medlemsstaterna bör betrakta främjande av sysselsättningen som en fråga av gemensamt intresse och inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadsparternas ansvar. |
| --- | --- |

(1)

Unionen bör arbeta för att utveckla en samordnad
  strategi för en hög nivå av sysselsättning
  och särskilt för att främja
  uppåtgående ekonomisk och social konvergens, sysselsättning av god kvalitet och förbättrade arbetsvillkor
  ,
  genom att stödja och komplettera medlemsstaternas verksamhet,
  och en arbetsmarknad som är framtidsorienterad
  , lyhörd för
  förändringar
  , inkluderande, motståndskraftig och stabil och som erbjuder möjligheter till rörlighet och yrkesmässig utveckling,
  i syfte att uppnå
  en hållbar utveckling av unionen, som bygger på en balanserad ekonomisk tillväxt och prisstabilitet, en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft med sikte på
  full sysselsättning och sociala framsteg
  samt en
  hög miljöskyddsnivå och bättre miljö, enligt de mål som fastställs i artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget)
  och artikel 151 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), samtidigt som målen i den europeiska gröna given att uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050 respekteras
  . Medlemsstaterna bör betrakta främjande av sysselsättningen som en fråga av gemensamt intresse och inom rådet samordna sina åtgärder i detta hänseende, med beaktande av nationell praxis i fråga om arbetsmarknadsparternas ansvar.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | I enlighet med EUF-fördraget har unionen utarbetat och genomfört instrument för samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken. Ett av dem är riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (riktlinjerna) i bilagan till detta beslut, vilka tillsammans med de allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik som fastställs i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 (5) utgör de integrerade riktlinjerna. De bör fungera som vägledning vid genomförandet av politiken i medlemsstaterna och i unionen och avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. De samordnade strategier och reformer på europeisk
  och
  nationell nivå som blir resultatet bör utgöra en lämplig övergripande och hållbar blandning av ekonomisk politik
  och
  sysselsättningspolitik som bör få positiva spridningseffekter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

I enlighet med EUF-fördraget har unionen utarbetat och genomfört instrument för samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken. Ett av dem är riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (riktlinjerna) i bilagan till detta beslut, vilka tillsammans med de allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik som fastställs i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 (5) utgör de integrerade riktlinjerna. De bör fungera som vägledning vid genomförandet av politiken i medlemsstaterna och i unionen och avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. De samordnade strategier och reformer på europeisk
  och
  nationell nivå som blir resultatet bör utgöra en lämplig övergripande och hållbar blandning av ekonomisk politik
  och
  sysselsättningspolitik som bör få positiva spridningseffekter.

| (3) | I enlighet med EUF-fördraget har unionen utarbetat och genomfört instrument för samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken. Ett av dem är riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (riktlinjerna) i bilagan till detta beslut, vilka tillsammans med de allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik som fastställs i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 (5) utgör de integrerade riktlinjerna. De bör fungera som vägledning vid genomförandet av politiken i medlemsstaterna och i unionen och avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. De samordnade strategier och reformer på europeisk, nationell
  och regional
  nivå som blir resultatet bör utgöra en lämplig övergripande och hållbar blandning av ekonomisk politik, sysselsättningspolitik
  och socialpolitik
  som bör få positiva spridningseffekter
  för samhället, arbetsmarknaden och arbetskraften, samtidigt som man strävar efter att undvika negativa sociala eller ekonomiska konsekvenser, och effektivt reagera på effekterna av covid-19-pandemin, den ryska invasionen av Ukraina och de stigande levnadskostnaderna
  . |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med EUF-fördraget har unionen utarbetat och genomfört instrument för samordning av den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken. Ett av dem är riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (riktlinjerna) i bilagan till detta beslut, vilka tillsammans med de allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och unionens ekonomiska politik som fastställs i rådets rekommendation (EU) 2015/1184 (5) utgör de integrerade riktlinjerna. De bör fungera som vägledning vid genomförandet av politiken i medlemsstaterna och i unionen och avspeglar det ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna. De samordnade strategier och reformer på europeisk, nationell
  och regional
  nivå som blir resultatet bör utgöra en lämplig övergripande och hållbar blandning av ekonomisk politik, sysselsättningspolitik
  och socialpolitik
  som bör få positiva spridningseffekter
  för samhället, arbetsmarknaden och arbetskraften, samtidigt som man strävar efter att undvika negativa sociala eller ekonomiska konsekvenser, och effektivt reagera på effekterna av covid-19-pandemin, den ryska invasionen av Ukraina och de stigande levnadskostnaderna
  .

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | För att ytterligare förbättra unionens sociala modell bör medlemsstaterna främja anständiga löner, stärka kollektivförhandlingarna och säkerställa att arbetsmarknaderna är inkluderande. I detta avseende bör särskild tonvikt läggas på kvinnor och missgynnade grupper, närmare bestämt barn, ungdomar, äldre, personer med funktionsnedsättning, ensamstående föräldrar, etniska minoriteter, exempelvis romer och personer med invandrarbakgrund, hbtqia+-personer och personer som bor i missgynnade regioner, däribland avlägsna områden och landsbygdsområden, missgynnade områden, öar och de yttersta randområdena. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

För att ytterligare förbättra unionens sociala modell bör medlemsstaterna främja anständiga löner, stärka kollektivförhandlingarna och säkerställa att arbetsmarknaderna är inkluderande. I detta avseende bör särskild tonvikt läggas på kvinnor och missgynnade grupper, närmare bestämt barn, ungdomar, äldre, personer med funktionsnedsättning, ensamstående föräldrar, etniska minoriteter, exempelvis romer och personer med invandrarbakgrund, hbtqia+-personer och personer som bor i missgynnade regioner, däribland avlägsna områden och landsbygdsområden, missgynnade områden, öar och de yttersta randområdena.

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | För att öka de ekonomiska och sociala framstegen, underlätta den dubbla omställningen och uppnå inkluderande, konkurrenskraftiga och motståndskraftiga arbetsmarknader i unionen bör medlemsstaterna främja högkvalitativ utbildning, kompetenshöjning och omskolning samt livslångt lärande, framtidsorienterad varvad utbildning och förbättrade karriärmöjligheter genom att stärka kopplingarna mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden och erkänna färdigheter, kunskaper och kompetens som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3b)

För att öka de ekonomiska och sociala framstegen, underlätta den dubbla omställningen och uppnå inkluderande, konkurrenskraftiga och motståndskraftiga arbetsmarknader i unionen bör medlemsstaterna främja högkvalitativ utbildning, kompetenshöjning och omskolning samt livslångt lärande, framtidsorienterad varvad utbildning och förbättrade karriärmöjligheter genom att stärka kopplingarna mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden och erkänna färdigheter, kunskaper och kompetens som förvärvats genom icke-formellt och informellt lärande.

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Riktlinjerna överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, med befintlig unionslagstiftning och med olika unionsinitiativ, inklusive rådets direktiv av den 20 juli 2001 (6), rådets rekommendationer av den 10 mars 2014 (7), den 15 februari 2016 (8), den 19 december 2016 (9), 15 mars 2018 (10), 22 maj 2018 (11), 22 maj 2019 (12), 8 november 2019 (13), den 30 oktober 2020 (14), den 24 november 2020 (15) och den 29 november 2021 (16), kommissionens rekommendation av den 4 mars 2021 (17), rådets rekommendation av den 14 juni 2021 (18), rådets resolution av den 26 februari 2021 (19), kommissionens meddelande av den 9 december 2021 (20), Europaparlamentets och rådets beslut av den 22 december 2021 (21),
  [förslag till
  Europaparlamentets och rådets direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (22), förslag till rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet (23), förslag till rådets rekommendation om en europeisk strategi för mikromeriter för livslångt lärande och anställbarhet (24) , förslag till rådets rekommendation om individuella utbildningskonton (25), förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer (26), förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete (27) och förslag till rådets rekommendation om lärande för miljömässig hållbarhet] (28). |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Riktlinjerna överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, med befintlig unionslagstiftning och med olika unionsinitiativ, inklusive rådets direktiv av den 20 juli 2001 (6), rådets rekommendationer av den 10 mars 2014 (7), den 15 februari 2016 (8), den 19 december 2016 (9), 15 mars 2018 (10), 22 maj 2018 (11), 22 maj 2019 (12), 8 november 2019 (13), den 30 oktober 2020 (14), den 24 november 2020 (15) och den 29 november 2021 (16), kommissionens rekommendation av den 4 mars 2021 (17), rådets rekommendation av den 14 juni 2021 (18), rådets resolution av den 26 februari 2021 (19), kommissionens meddelande av den 9 december 2021 (20), Europaparlamentets och rådets beslut av den 22 december 2021 (21),
  [förslag till
  Europaparlamentets och rådets direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (22), förslag till rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet (23), förslag till rådets rekommendation om en europeisk strategi för mikromeriter för livslångt lärande och anställbarhet (24) , förslag till rådets rekommendation om individuella utbildningskonton (25), förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer (26), förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete (27) och förslag till rådets rekommendation om lärande för miljömässig hållbarhet] (28).

| (4) | Riktlinjerna överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, med
  de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, med
  befintlig unionslagstiftning och med olika unionsinitiativ, inklusive rådets direktiv av den 20 juli 2001 (6)

  (direktivet om tillfälligt skydd)
  , rådets rekommendationer av den 10 mars 2014 (7), den
  14 juli 2015

   (7a)

  , den
  15 februari 2016 (8), den 19 december 2016 (9),
  den
  15 mars 2018 (10),
  den
  22 maj 2018 (11),
  den
  22 maj 2019 (12),
  den
  8 november 2019 (13), den 30 oktober 2020 (14), den 24 november 2020 (15) och den 29 november 2021 (16), kommissionens rekommendation av den 4 mars 2021 (17), rådets rekommendation av den 14 juni 2021 (18), rådets resolution av den 26 februari 2021 (19), kommissionens meddelande av den 9 december 2021 (20), Europaparlamentets och rådets beslut av den 22 december 2021 (21), Europaparlamentets och rådets direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (22), förslag till rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet (23), förslag till rådets rekommendation om en europeisk strategi för mikromeriter för livslångt lärande och anställbarhet (24), förslag till rådets rekommendation om individuella utbildningskonton (25), förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer (26),
  Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder

   (26a)

  ,
  förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete (27)

  , förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en social klimatfond

   (27a) och förslag till rådets rekommendation om lärande för miljömässig hållbarhet (28)]. |
| --- | --- |

(4)

Riktlinjerna överensstämmer med stabilitets- och tillväxtpakten, med
  de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, med
  befintlig unionslagstiftning och med olika unionsinitiativ, inklusive rådets direktiv av den 20 juli 2001 (6)

  (direktivet om tillfälligt skydd)
  , rådets rekommendationer av den 10 mars 2014 (7), den
  14 juli 2015

   (7a)

  , den
  15 februari 2016 (8), den 19 december 2016 (9),
  den
  15 mars 2018 (10),
  den
  22 maj 2018 (11),
  den
  22 maj 2019 (12),
  den
  8 november 2019 (13), den 30 oktober 2020 (14), den 24 november 2020 (15) och den 29 november 2021 (16), kommissionens rekommendation av den 4 mars 2021 (17), rådets rekommendation av den 14 juni 2021 (18), rådets resolution av den 26 februari 2021 (19), kommissionens meddelande av den 9 december 2021 (20), Europaparlamentets och rådets beslut av den 22 december 2021 (21), Europaparlamentets och rådets direktiv om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen (22), förslag till rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet (23), förslag till rådets rekommendation om en europeisk strategi för mikromeriter för livslångt lärande och anställbarhet (24), förslag till rådets rekommendation om individuella utbildningskonton (25), förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om stärkt tillämpning av principen om lika lön för kvinnor och män för lika eller likvärdigt arbete tack vare insyn i lönesättningen och efterlevnadsmekanismer (26),
  Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder

   (26a)

  ,
  förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre arbetsvillkor för plattformsarbete (27)

  , förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en social klimatfond

   (27a) och förslag till rådets rekommendation om lärande för miljömässig hållbarhet (28)].

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral samordning och övervakning av ekonomisk politik
  och
  sysselsättningspolitik. I planeringsterminen
  införlivas
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess övervakningsverktyg, den sociala resultattavlan, inbegripet starka förbindelser med arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra berörda parter, samtidigt som miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och stabilitet är riktmärken. Planeringsterminen
  främjar
  arbetet med att nå målen för hållbar utveckling. Unionens och medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik bör samordnas med Europas rättvisa omställning till en klimatneutral, miljömässigt hållbar och digital ekonomi, förbättra konkurrenskraften, säkerställa
  skäliga
  arbetsvillkor, främja innovation, social rättvisa och lika möjligheter för alla samt bekämpa ojämlikheter och regionala skillnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral samordning och övervakning av ekonomisk politik
  och
  sysselsättningspolitik. I planeringsterminen
  införlivas
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess övervakningsverktyg, den sociala resultattavlan, inbegripet starka förbindelser med arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra berörda parter, samtidigt som miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och stabilitet är riktmärken. Planeringsterminen
  främjar
  arbetet med att nå målen för hållbar utveckling. Unionens och medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik bör samordnas med Europas rättvisa omställning till en klimatneutral, miljömässigt hållbar och digital ekonomi, förbättra konkurrenskraften, säkerställa
  skäliga
  arbetsvillkor, främja innovation, social rättvisa och lika möjligheter för alla samt bekämpa ojämlikheter och regionala skillnader.

| (5) | I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral samordning och övervakning av ekonomisk politik, sysselsättningspolitik
  , socialpolitik och miljöpolitik
  . I planeringsterminen
  bör
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  (pelaren), däribland princip nr 11 om barnomsorg och stöd för barn,
  och dess övervakningsverktyg, den sociala resultattavlan, inbegripet starka förbindelser med arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra berörda parter,
  ytterligare införlivas,
  samtidigt som miljömässig hållbarhet, produktivitet
  , inkludering
  , rättvisa och stabilitet är riktmärken. Planeringsterminen
  bör främja
  arbetet med att nå
  FN:s mål
  för hållbar utveckling
  , inbegripet mål 1 (ingen fattigdom), mål 4 (god utbildning för alla), mål 5 (jämställdhet), mål 7 (hållbar energi för alla), mål 8 (anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt) och mål 10 (minskad ojämlikhet). Inkluderande och rättvis utbildning av god kvalitet och möjligheter till livslångt lärande för alla bör säkerställas och förankras i sysselsättnings- och socialpolitiken. Jämställdhet bör integreras i all unionspolitik. Jämställdhetsindexet skulle kunna bli ett av planeringsterminens verktyg för att övervaka framstegen med sysselsättningsmål och sociala mål och för mätning av sysselsättnings- och socialpolitikens konsekvenser för jämställdheten
  . Unionens och medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik bör samordnas med Europas rättvisa omställning till en klimatneutral, miljömässigt hållbar
  , socialt inkluderande
  och digital ekonomi,
  genom att säkerställa en uppåtgående social konvergens,
  förbättra konkurrenskraften
  på ett hållbart sätt, stödja små och medelstora företag, inbegripet mikroföretag
  , säkerställa
  anständiga
  arbetsvillkor
  och motståndskraftiga sociala skyddssystem
  , främja innovation, social rättvisa och lika möjligheter för alla
  , utrota fattigdom, stötta och investera i barn och ungdomar
  samt bekämpa
  social utestängning,
  ojämlikheter
  , diskriminering på flera grunder
  och regionala skillnader
  , särskilt avseende avlägsna områden och de yttersta randområdena. Hållbar sysselsättning av god kvalitet behöver säkerställas i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, på grundval av lagstiftningsinitiativ eller vid behov en översyn av befintlig lagstiftning, särskilt med avseende på distansarbete, föräldraledighet och ledighet


  för att ta hand om andra anhöriga, arbetsmiljö, artificiell intelligens (AI) på arbetsplatsen, en europeisk strategi mot fattigdom samt ett allmänt regelverk om underentreprenad, med ökad insyn och rekommendationer om skadeståndsansvar. En unionsrättsakt om rätten att inte vara uppkopplad diskuteras för närvarande av de europeiska arbetsmarknadsparterna inom ramen för deras ramavtal om digitalisering. Denna diskussion bör leda till ett direktiv om miniminormer och minimivillkor i syfte att säkerställa att arbetstagarna verkligen kan utöva sin rätt att inte vara uppkopplad samt att reglera användningen av befintliga och nya digitala verktyg för arbetsändamål. En gemensam rättslig ram för att säkerställa skälig ersättning för praktik och lärlingsutbildning bör införas på unionsnivå för att förhindra att unga arbetstagare utnyttjas och deras rättigheter kränks. Medlemsstaterna bör säkerställa anständiga arbetsvillkor och tillgång till socialt skydd för praktikanter och lärlingar. |
| --- | --- |

(5)

I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral samordning och övervakning av ekonomisk politik, sysselsättningspolitik
  , socialpolitik och miljöpolitik
  . I planeringsterminen
  bör
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  (pelaren), däribland princip nr 11 om barnomsorg och stöd för barn,
  och dess övervakningsverktyg, den sociala resultattavlan, inbegripet starka förbindelser med arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra berörda parter,
  ytterligare införlivas,
  samtidigt som miljömässig hållbarhet, produktivitet
  , inkludering
  , rättvisa och stabilitet är riktmärken. Planeringsterminen
  bör främja
  arbetet med att nå
  FN:s mål
  för hållbar utveckling
  , inbegripet mål 1 (ingen fattigdom), mål 4 (god utbildning för alla), mål 5 (jämställdhet), mål 7 (hållbar energi för alla), mål 8 (anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt) och mål 10 (minskad ojämlikhet). Inkluderande och rättvis utbildning av god kvalitet och möjligheter till livslångt lärande för alla bör säkerställas och förankras i sysselsättnings- och socialpolitiken. Jämställdhet bör integreras i all unionspolitik. Jämställdhetsindexet skulle kunna bli ett av planeringsterminens verktyg för att övervaka framstegen med sysselsättningsmål och sociala mål och för mätning av sysselsättnings- och socialpolitikens konsekvenser för jämställdheten
  . Unionens och medlemsstaternas ekonomiska politik och sysselsättningspolitik bör samordnas med Europas rättvisa omställning till en klimatneutral, miljömässigt hållbar
  , socialt inkluderande
  och digital ekonomi,
  genom att säkerställa en uppåtgående social konvergens,
  förbättra konkurrenskraften
  på ett hållbart sätt, stödja små och medelstora företag, inbegripet mikroföretag
  , säkerställa
  anständiga
  arbetsvillkor
  och motståndskraftiga sociala skyddssystem
  , främja innovation, social rättvisa och lika möjligheter för alla
  , utrota fattigdom, stötta och investera i barn och ungdomar
  samt bekämpa
  social utestängning,
  ojämlikheter
  , diskriminering på flera grunder
  och regionala skillnader
  , särskilt avseende avlägsna områden och de yttersta randområdena. Hållbar sysselsättning av god kvalitet behöver säkerställas i nära samarbete med arbetsmarknadens parter, på grundval av lagstiftningsinitiativ eller vid behov en översyn av befintlig lagstiftning, särskilt med avseende på distansarbete, föräldraledighet och ledighet


  för att ta hand om andra anhöriga, arbetsmiljö, artificiell intelligens (AI) på arbetsplatsen, en europeisk strategi mot fattigdom samt ett allmänt regelverk om underentreprenad, med ökad insyn och rekommendationer om skadeståndsansvar. En unionsrättsakt om rätten att inte vara uppkopplad diskuteras för närvarande av de europeiska arbetsmarknadsparterna inom ramen för deras ramavtal om digitalisering. Denna diskussion bör leda till ett direktiv om miniminormer och minimivillkor i syfte att säkerställa att arbetstagarna verkligen kan utöva sin rätt att inte vara uppkopplad samt att reglera användningen av befintliga och nya digitala verktyg för arbetsändamål. En gemensam rättslig ram för att säkerställa skälig ersättning för praktik och lärlingsutbildning bör införas på unionsnivå för att förhindra att unga arbetstagare utnyttjas och deras rättigheter kränks. Medlemsstaterna bör säkerställa anständiga arbetsvillkor och tillgång till socialt skydd för praktikanter och lärlingar.

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | För att effektivt ta itu med risker på arbetsplatsen bör såväl den psykiska som den fysiska hälsan skyddas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt arbetstagarnas exponering för skadliga ämnen, men även långa arbetstider, psykosocial belastning, dålig arbetsställning, repetitiva rörelser och tunga lyft. Bättre hälsa och säkerhet på arbetsplatsen är avgörande för att säkerställa anständiga arbetsvillkor, särskilt mot bakgrund av demografiska förändringar och den redan befintliga bristen på kvalificerad arbetskraft. Det finns därför ett akut behov av säker och hållbar sysselsättning av god kvalitet i linje med Europaparlamentets resolutioner av den 10 mars 2022 om en ny strategisk EU-ram för arbetsmiljö efter 2020 och av den 5 juli 2022 om psykisk hälsa i det digitala arbetslivet. Företagshälsovården, inbegripet psykosocialt stöd och regelbundna, frivilliga läkarundersökningar för alla arbetstagare, bör därför stärkas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

För att effektivt ta itu med risker på arbetsplatsen bör såväl den psykiska som den fysiska hälsan skyddas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt arbetstagarnas exponering för skadliga ämnen, men även långa arbetstider, psykosocial belastning, dålig arbetsställning, repetitiva rörelser och tunga lyft. Bättre hälsa och säkerhet på arbetsplatsen är avgörande för att säkerställa anständiga arbetsvillkor, särskilt mot bakgrund av demografiska förändringar och den redan befintliga bristen på kvalificerad arbetskraft. Det finns därför ett akut behov av säker och hållbar sysselsättning av god kvalitet i linje med Europaparlamentets resolutioner av den 10 mars 2022 om en ny strategisk EU-ram för arbetsmiljö efter 2020 och av den 5 juli 2022 om psykisk hälsa i det digitala arbetslivet. Företagshälsovården, inbegripet psykosocialt stöd och regelbundna, frivilliga läkarundersökningar för alla arbetstagare, bör därför stärkas.

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Europas ekonomier och samhällen genomgår en förändring på grund av klimatförändringarna och de miljörelaterade utmaningarna, behovet att
  snabbare bli
  energioberoende och säkerställa Europas öppna strategiska oberoende, globaliseringen, digitaliseringen, artificiell intelligens, ökat distansarbete, plattformsekonomin
  och
  demografiska förändringar. Unionen och dess medlemsstater måste arbeta tillsammans och proaktivt hantera denna strukturella utveckling på ett ändamålsenligt sätt och anpassa befintliga system efter behov, med beaktande av det nära ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader och tillhörande politik. Detta kräver en samordnad, ambitiös och verkningsfull politik
  både
  på
  unions-
  och
  medlemsstatsnivå
  , i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens regler om ekonomisk styrning
  samtidigt som man genomför den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  . Dessa politiska insatser bör omfatta ökade hållbara investeringar, förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd som
  ökar den ekonomiska tillväxten
  , skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet, ökad produktivitet,
  skäliga
  arbetsvillkor, social och territoriell sammanhållning, uppåtgående konvergens, resiliens och finanspolitiskt ansvar. Detta ska ske med stöd från EU:s befintliga finansieringsprogram, framför allt faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska fonderna (inbegripet Europeiska socialfonden+ och Europeiska regionala utvecklingsfonden) men också Fonden för en rättvis omställning. De bör omfatta åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, samtidigt som åtgärdernas miljörelaterade, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Europas ekonomier och samhällen genomgår en förändring på grund av klimatförändringarna och de miljörelaterade utmaningarna, behovet att
  snabbare bli
  energioberoende och säkerställa Europas öppna strategiska oberoende, globaliseringen, digitaliseringen, artificiell intelligens, ökat distansarbete, plattformsekonomin
  och
  demografiska förändringar. Unionen och dess medlemsstater måste arbeta tillsammans och proaktivt hantera denna strukturella utveckling på ett ändamålsenligt sätt och anpassa befintliga system efter behov, med beaktande av det nära ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader och tillhörande politik. Detta kräver en samordnad, ambitiös och verkningsfull politik
  både
  på
  unions-
  och
  medlemsstatsnivå
  , i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens regler om ekonomisk styrning
  samtidigt som man genomför den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  . Dessa politiska insatser bör omfatta ökade hållbara investeringar, förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd som
  ökar den ekonomiska tillväxten
  , skapande av arbetstillfällen av hög kvalitet, ökad produktivitet,
  skäliga
  arbetsvillkor, social och territoriell sammanhållning, uppåtgående konvergens, resiliens och finanspolitiskt ansvar. Detta ska ske med stöd från EU:s befintliga finansieringsprogram, framför allt faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska fonderna (inbegripet Europeiska socialfonden+ och Europeiska regionala utvecklingsfonden) men också Fonden för en rättvis omställning. De bör omfatta åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, samtidigt som åtgärdernas miljörelaterade, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas.

| (6) | Europas ekonomier och samhällen genomgår en
  djupgående
  förändring på grund av klimatförändringarna och de miljörelaterade utmaningarna, behovet att
  uppnå
  energioberoende
  och en socialt rättvis grön omställning
  och säkerställa Europas öppna strategiska oberoende, globaliseringen, digitaliseringen, artificiell intelligens, ökat distansarbete, plattformsekonomin, demografiska förändringar
  och effekterna av den ryska invasionen av Ukraina
  . Unionen och dess medlemsstater måste arbeta tillsammans och proaktivt hantera denna strukturella utveckling
  och inflationsökningarna
  på ett ändamålsenligt sätt och anpassa befintliga system efter behov, med beaktande av det nära ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader och tillhörande politik. Detta kräver en samordnad,
  intersektionell,
  ambitiös och verkningsfull politik på
  såväl unionsnivå som nationell
  och
  regional nivå med deltagande av arbetsmarknadens parter
  , i överensstämmelse med EUF-fördraget och
  subsidiaritetsprincipen, pelaren och målen i kommissionens handlingsplan av den 4 mars 2021 för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (handlingsplanen) samt
  unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör omfatta ökade hållbara
  offentliga och privata
  investeringar,
  konkurrenskraft och infrastruktur,
  förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd som
  främjar en hållbar ekonomisk tillväxt för alla
  , skapande av
  fler
  arbetstillfällen av hög kvalitet, ökad produktivitet,
  anständiga
  arbetsvillkor, social och territoriell sammanhållning, uppåtgående
  social
  konvergens
  och ekonomiskt välstånd, social rättvisa, lika möjligheter och inkludering, rättvis


  arbetskraftsrörlighet
  , resiliens och finanspolitiskt
  och socialt
  ansvar. Detta ska ske med stöd från EU:s befintliga finansieringsprogram, framför allt faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska fonderna (inbegripet Europeiska socialfonden+ och Europeiska regionala utvecklingsfonden) men också Fonden för en rättvis omställning. De bör omfatta åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, samtidigt som åtgärdernas miljörelaterade, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas.
  Aktiveringen av stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul mot bakgrund av covid-19-krisen i mars 2020 gjorde det möjligt för medlemsstaterna att reagera snabbt och vidta nödåtgärder för att mildra pandemins ekonomiska och sociala konsekvenser. Den makroekonomiska chockens särskilda karaktär till följd av Rysslands invasion av Ukraina och den rådande levnadskostnadskrisen kräver ett fortsatt finanspolitiskt utrymme för medlemsstaterna. I linje med kommissionens yttrande motiverar den nuvarande situationen därför att den allmänna undantagsklausulen förlängs till slutet av 2023 och att den avaktiveras från och med 2024. Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja den potential som erbjuds genom den allmänna undantagsklausulen för att stödja företag som befinner sig i svårigheter eller saknar likviditet, särskilt små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, anta riktade åtgärder för att skydda arbetstillfällen, löner och arbetsvillkor samt investera i människor och system för social välfärd. Den potentiella risken för de offentliga finanserna av en förlängning och de potentiella negativa sociala konsekvenserna bör utvärderas i förväg. En översyn av stabilitets- och tillväxtpakten bör därför genomföras. |
| --- | --- |

(6)

Europas ekonomier och samhällen genomgår en
  djupgående
  förändring på grund av klimatförändringarna och de miljörelaterade utmaningarna, behovet att
  uppnå
  energioberoende
  och en socialt rättvis grön omställning
  och säkerställa Europas öppna strategiska oberoende, globaliseringen, digitaliseringen, artificiell intelligens, ökat distansarbete, plattformsekonomin, demografiska förändringar
  och effekterna av den ryska invasionen av Ukraina
  . Unionen och dess medlemsstater måste arbeta tillsammans och proaktivt hantera denna strukturella utveckling
  och inflationsökningarna
  på ett ändamålsenligt sätt och anpassa befintliga system efter behov, med beaktande av det nära ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader och tillhörande politik. Detta kräver en samordnad,
  intersektionell,
  ambitiös och verkningsfull politik på
  såväl unionsnivå som nationell
  och
  regional nivå med deltagande av arbetsmarknadens parter
  , i överensstämmelse med EUF-fördraget och
  subsidiaritetsprincipen, pelaren och målen i kommissionens handlingsplan av den 4 mars 2021 för genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (handlingsplanen) samt
  unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör omfatta ökade hållbara
  offentliga och privata
  investeringar,
  konkurrenskraft och infrastruktur,
  förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd som
  främjar en hållbar ekonomisk tillväxt för alla
  , skapande av
  fler
  arbetstillfällen av hög kvalitet, ökad produktivitet,
  anständiga
  arbetsvillkor, social och territoriell sammanhållning, uppåtgående
  social
  konvergens
  och ekonomiskt välstånd, social rättvisa, lika möjligheter och inkludering, rättvis


  arbetskraftsrörlighet
  , resiliens och finanspolitiskt
  och socialt
  ansvar. Detta ska ske med stöd från EU:s befintliga finansieringsprogram, framför allt faciliteten för återhämtning och resiliens och de sammanhållningspolitiska fonderna (inbegripet Europeiska socialfonden+ och Europeiska regionala utvecklingsfonden) men också Fonden för en rättvis omställning. De bör omfatta åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, samtidigt som åtgärdernas miljörelaterade, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas.
  Aktiveringen av stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul mot bakgrund av covid-19-krisen i mars 2020 gjorde det möjligt för medlemsstaterna att reagera snabbt och vidta nödåtgärder för att mildra pandemins ekonomiska och sociala konsekvenser. Den makroekonomiska chockens särskilda karaktär till följd av Rysslands invasion av Ukraina och den rådande levnadskostnadskrisen kräver ett fortsatt finanspolitiskt utrymme för medlemsstaterna. I linje med kommissionens yttrande motiverar den nuvarande situationen därför att den allmänna undantagsklausulen förlängs till slutet av 2023 och att den avaktiveras från och med 2024. Medlemsstaterna bör fullt ut utnyttja den potential som erbjuds genom den allmänna undantagsklausulen för att stödja företag som befinner sig i svårigheter eller saknar likviditet, särskilt små och medelstora företag, inklusive mikroföretag, anta riktade åtgärder för att skydda arbetstillfällen, löner och arbetsvillkor samt investera i människor och system för social välfärd. Den potentiella risken för de offentliga finanserna av en förlängning och de potentiella negativa sociala konsekvenserna bör utvärderas i förväg. En översyn av stabilitets- och tillväxtpakten bör därför genomföras.

Ändring 10

Förslag till beslut

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Distansarbete har potentialen att förbättra balansen mellan arbete och privatliv, minska förbrukningen av fossila bränslen, förbättra luftkvaliteten, undanröja geografiska hinder och göra det möjligt för tidigare exkluderade grupper av arbetstagare att ta sig in på arbetsmarknaden, men riskerar samtidigt att luckra upp gränsen mellan arbete och privatliv med eventuella negativa konsekvenser för arbetstagarnas grundläggande rättigheter och deras fysiska och psykiska hälsa. På samma sätt har AI-lösningar potential att förbättra arbetsvillkoren och livskvaliteten, underlätta tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning och förutsäga utvecklingen på arbetsmarknaden. De medför dock potentiella farhågor när det gäller integritet, kontroll över personuppgifter, arbetsmiljö, diskriminering vid rekrytering samt den ökade ras- och könsprofileringen, som måste adresseras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Distansarbete har potentialen att förbättra balansen mellan arbete och privatliv, minska förbrukningen av fossila bränslen, förbättra luftkvaliteten, undanröja geografiska hinder och göra det möjligt för tidigare exkluderade grupper av arbetstagare att ta sig in på arbetsmarknaden, men riskerar samtidigt att luckra upp gränsen mellan arbete och privatliv med eventuella negativa konsekvenser för arbetstagarnas grundläggande rättigheter och deras fysiska och psykiska hälsa. På samma sätt har AI-lösningar potential att förbättra arbetsvillkoren och livskvaliteten, underlätta tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning och förutsäga utvecklingen på arbetsmarknaden. De medför dock potentiella farhågor när det gäller integritet, kontroll över personuppgifter, arbetsmiljö, diskriminering vid rekrytering samt den ökade ras- och könsprofileringen, som måste adresseras.

Ändring 11

Förslag till beslut

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Europaparlamentet, rådet och kommissionen har proklamerat
  den europeiska
  pelaren
  för sociala rättigheter

   (29). Pelaren omfattar 20 principer och rättigheter som behövs för att arbetsmarknader och välfärdssystem ska bli rättvisa och välfungerande. Principerna är strukturerade i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt socialt skydd och social delaktighet. Principerna och rättigheterna ger unionen en strategisk inriktning som säkerställer att omställningarna till klimatneutralitet, miljömässig hållbarhet, digitalisering och demografisk förändring blir socialt rättvisa.
  Den europeiska
  pelaren
  för sociala rättigheter
  och den åtföljande sociala resultattavlan utgör en referensram för övervakning av medlemsstaternas resultat inom områdena sysselsättning och socialpolitik, för att driva på reformer på nationell, regional och lokal nivå och för att förena det ”sociala” med ”marknaden” i dagens
  moderna
  ekonomi, bland annat genom att främja den sociala ekonomin.
  Den 4 mars 2021 lade kommissionen fram en handlingsplan för genomförandet av
  den
  europeiska pelaren för sociala rättigheter (
  handlingsplanen
  ), med
  ambitiösa men ändå realistiska överordnade mål och kompletterande delmål för 2030 på områdena sysselsättning, kompetens, utbildning och fattigdomsbekämpning samt den reviderade sociala resultattavlan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Europaparlamentet, rådet och kommissionen har proklamerat
  den europeiska
  pelaren
  för sociala rättigheter

   (29). Pelaren omfattar 20 principer och rättigheter som behövs för att arbetsmarknader och välfärdssystem ska bli rättvisa och välfungerande. Principerna är strukturerade i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt socialt skydd och social delaktighet. Principerna och rättigheterna ger unionen en strategisk inriktning som säkerställer att omställningarna till klimatneutralitet, miljömässig hållbarhet, digitalisering och demografisk förändring blir socialt rättvisa.
  Den europeiska
  pelaren
  för sociala rättigheter
  och den åtföljande sociala resultattavlan utgör en referensram för övervakning av medlemsstaternas resultat inom områdena sysselsättning och socialpolitik, för att driva på reformer på nationell, regional och lokal nivå och för att förena det ”sociala” med ”marknaden” i dagens
  moderna
  ekonomi, bland annat genom att främja den sociala ekonomin.
  Den 4 mars 2021 lade kommissionen fram en handlingsplan för genomförandet av
  den
  europeiska pelaren för sociala rättigheter (
  handlingsplanen
  ), med
  ambitiösa men ändå realistiska överordnade mål och kompletterande delmål för 2030 på områdena sysselsättning, kompetens, utbildning och fattigdomsbekämpning samt den reviderade sociala resultattavlan.

| (7) | Europaparlamentet, rådet och kommissionen har proklamerat pelaren. Pelaren omfattar 20 principer och rättigheter som behövs för att arbetsmarknader och välfärdssystem ska bli rättvisa och välfungerande. Principerna är strukturerade i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt socialt skydd och social delaktighet. Principerna och rättigheterna ger unionen en strategisk inriktning som säkerställer att omställningarna till klimatneutralitet, miljömässig hållbarhet, digitalisering och demografisk förändring blir socialt
  och geografiskt
  rättvisa. Pelaren och den åtföljande sociala resultattavlan utgör en referensram för övervakning av medlemsstaternas resultat inom områdena sysselsättning och socialpolitik, för att driva på reformer på nationell, regional och lokal nivå och för att förena det ”sociala” med ”marknaden” i dagens ekonomi, bland annat genom att främja den sociala
  såväl som den gröna, digitala och cirkulära
  ekonomin. Handlingsplanen
  innehåller
  ambitiösa men ändå realistiska överordnade mål och kompletterande delmål för 2030 på områdena sysselsättning, kompetens, utbildning och fattigdomsbekämpning samt den reviderade sociala resultattavlan.
  I detta avseende bör rättvis arbetskraftsrörlighet och möjligheten att överföra rättigheter och sociala förmåner genom bättre skydd av mobila arbetstagare, inklusive gräns- och säsongsarbetare, effektivare arbetsinspektioner och införande av effektiva digitala lösningar säkerställas på unions- och medlemsstatsnivå samt regional nivå. |
| --- | --- |

(7)

Europaparlamentet, rådet och kommissionen har proklamerat pelaren. Pelaren omfattar 20 principer och rättigheter som behövs för att arbetsmarknader och välfärdssystem ska bli rättvisa och välfungerande. Principerna är strukturerade i tre kategorier: lika möjligheter och tillgång till arbetsmarknaden, rättvisa arbetsvillkor samt socialt skydd och social delaktighet. Principerna och rättigheterna ger unionen en strategisk inriktning som säkerställer att omställningarna till klimatneutralitet, miljömässig hållbarhet, digitalisering och demografisk förändring blir socialt
  och geografiskt
  rättvisa. Pelaren och den åtföljande sociala resultattavlan utgör en referensram för övervakning av medlemsstaternas resultat inom områdena sysselsättning och socialpolitik, för att driva på reformer på nationell, regional och lokal nivå och för att förena det ”sociala” med ”marknaden” i dagens ekonomi, bland annat genom att främja den sociala
  såväl som den gröna, digitala och cirkulära
  ekonomin. Handlingsplanen
  innehåller
  ambitiösa men ändå realistiska överordnade mål och kompletterande delmål för 2030 på områdena sysselsättning, kompetens, utbildning och fattigdomsbekämpning samt den reviderade sociala resultattavlan.
  I detta avseende bör rättvis arbetskraftsrörlighet och möjligheten att överföra rättigheter och sociala förmåner genom bättre skydd av mobila arbetstagare, inklusive gräns- och säsongsarbetare, effektivare arbetsinspektioner och införande av effektiva digitala lösningar säkerställas på unions- och medlemsstatsnivå samt regional nivå.

Ändring 12

Förslag till beslut

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Familjevänlig politik och sociala investeringar i barnen, som skyddar barn mot fattigdom och hjälper alla barn att få tillgång till sina rättigheter, såsom tillgång till barnomsorg och förskoleverksamhet av god kvalitet, är avgörande för barnens framtid, en hållbar utveckling av samhället och en positiv demografisk utveckling så att de kan växa upp i en hälsosam miljö och ett säkert klimat. Medlemsstaterna bör utrota barnfattigdomen och fokusera på ett effektivt genomförande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti

   (1a)

  och de nationella handlingsplaner som antagits i enlighet med denna, för att säkerställa kostnadsfri tillgång till tjänster av god kvalitet för alla behövande barn och därigenom säkerställa barns lika och faktiska tillgång till kostnadsfri hälso- och sjukvård, utbildning och barnomsorg samt adekvata bostäder och hälsosam kost. Därför bör finansieringen av den europeiska barngarantin omgående ökas med en särskild budget på minst 20 miljarder EUR, vilket Europaparlamentet upprepade gånger begärt. Den europeiska barngarantin bör utan dröjsmål integreras i alla politiska sektorer, och finansieringen av barns rättigheter bör ökas genom att befintlig unionspolitik och befintliga unionsmedel används fullt ut. Medlemsstaterna bör ge extra stimulans åt investeringar i hållbara arbetstillfällen av god kvalitet och anta en övergripande strategi för att stödja föräldrar till behövande barn. Kommissionens förslag till rådets rekommendation om tillräckliga minimiinkomster som säkerställer aktiv inkludering skulle kunna bidra till målet att minska fattigdomen med minst hälften i alla medlemsstater senast 2030. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Familjevänlig politik och sociala investeringar i barnen, som skyddar barn mot fattigdom och hjälper alla barn att få tillgång till sina rättigheter, såsom tillgång till barnomsorg och förskoleverksamhet av god kvalitet, är avgörande för barnens framtid, en hållbar utveckling av samhället och en positiv demografisk utveckling så att de kan växa upp i en hälsosam miljö och ett säkert klimat. Medlemsstaterna bör utrota barnfattigdomen och fokusera på ett effektivt genomförande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti

   (1a)

  och de nationella handlingsplaner som antagits i enlighet med denna, för att säkerställa kostnadsfri tillgång till tjänster av god kvalitet för alla behövande barn och därigenom säkerställa barns lika och faktiska tillgång till kostnadsfri hälso- och sjukvård, utbildning och barnomsorg samt adekvata bostäder och hälsosam kost. Därför bör finansieringen av den europeiska barngarantin omgående ökas med en särskild budget på minst 20 miljarder EUR, vilket Europaparlamentet upprepade gånger begärt. Den europeiska barngarantin bör utan dröjsmål integreras i alla politiska sektorer, och finansieringen av barns rättigheter bör ökas genom att befintlig unionspolitik och befintliga unionsmedel används fullt ut. Medlemsstaterna bör ge extra stimulans åt investeringar i hållbara arbetstillfällen av god kvalitet och anta en övergripande strategi för att stödja föräldrar till behövande barn. Kommissionens förslag till rådets rekommendation om tillräckliga minimiinkomster som säkerställer aktiv inkludering skulle kunna bidra till målet att minska fattigdomen med minst hälften i alla medlemsstater senast 2030.

Ändring 13

Förslag till beslut

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | Hemlöshet är en av de extremaste formerna av social utestängning med negativa konsekvenser för människors fysiska och psykiska hälsa, välbefinnande och livskvalitet och för deras tillgång till sysselsättning och andra ekonomiska och sociala tjänster. Europaparlamentet, kommissionen, nationella, regionala och lokala myndigheter samt civilsamhällesorganisationer på unionsnivå har enats om att dra igång den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet. Med slutmålet att hemlösheten ska vara borta senast 2030 har de förbundit sig att genomföra ”bostad först”-principen, satsa på förebyggande av hemlöshet och ge tillgång till fullgoda, säkra och ekonomiskt överkomliga bostäder och stödtjänster för hemlösa och att samtidigt införa nödvändiga politiska åtgärder med hjälp av adekvat nationell finansiering och unionsfinansiering. Medlemsstaterna bör även arbeta för att säkerställa tillgång till anständiga och överkomliga bostäder för alla genom nationella planer för rimligt prissatt boende som bör ingå i deras nationella reformprogram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

Hemlöshet är en av de extremaste formerna av social utestängning med negativa konsekvenser för människors fysiska och psykiska hälsa, välbefinnande och livskvalitet och för deras tillgång till sysselsättning och andra ekonomiska och sociala tjänster. Europaparlamentet, kommissionen, nationella, regionala och lokala myndigheter samt civilsamhällesorganisationer på unionsnivå har enats om att dra igång den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet. Med slutmålet att hemlösheten ska vara borta senast 2030 har de förbundit sig att genomföra ”bostad först”-principen, satsa på förebyggande av hemlöshet och ge tillgång till fullgoda, säkra och ekonomiskt överkomliga bostäder och stödtjänster för hemlösa och att samtidigt införa nödvändiga politiska åtgärder med hjälp av adekvat nationell finansiering och unionsfinansiering. Medlemsstaterna bör även arbeta för att säkerställa tillgång till anständiga och överkomliga bostäder för alla genom nationella planer för rimligt prissatt boende som bör ingå i deras nationella reformprogram.

Ändring 14

Förslag till beslut

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Efter den ryska invasionen av Ukraina fördömde Europeiska rådet i sina slutsatser den 24 februari 2022 Rysslands handlingar, vars syfte är att undergräva den europeiska och globala säkerheten och stabiliteten, och uttryckte sin solidaritet med det ukrainska folket och framhöll brottet mot internationell rätt och principerna i FN-stadgan. Genom rådets beslut av den 4 mars 2022 (30) aktiverades direktivet om tillfälligt skydd (31) som ger det tillfälliga skydd som i den rådande situationen krävs med tanke på den omfattande tillströmningen av flyktingar och fördrivna personer. Det innebär att ukrainska flyktingar i hela EU kan åtnjuta samma rättigheter som ger en lämplig skyddsnivå, inbegripet uppehållsrätt, tillträde till och integrering på arbetsmarknaden, tillgång till skola och utbildning, tillgång till bostäder och till sociala trygghetssystem, sjukvård, sociala välfärdssystem och annat stöd samt medel för sitt uppehälle. Genom att delta på arbetsmarknaden kan de ukrainska flyktingarna bidra till att stärka EU:s ekonomi och hjälpa till att stödja sitt land och sitt folk hemma. I framtiden kan den erfarenhet och de färdigheter som de förvärvar bidra till att återuppbygga Ukraina. När det gäller ensamkommande barn och ungdomar ger det tillfälliga skyddet dem rätt till förmyndarskap och tillgång till skola och barnomsorg. Medlemsstaterna bör ta hjälp av arbetsmarknadens parter vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av de politiska åtgärder som syftar till att hantera utmaningar vad gäller sysselsättning och kompetens som uppstår till följd av den ryska invasionen av Ukraina. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll med att begränsa krigets påverkan och bevara sysselsättning och produktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Efter den ryska invasionen av Ukraina fördömde Europeiska rådet i sina slutsatser den 24 februari 2022 Rysslands handlingar, vars syfte är att undergräva den europeiska och globala säkerheten och stabiliteten, och uttryckte sin solidaritet med det ukrainska folket och framhöll brottet mot internationell rätt och principerna i FN-stadgan. Genom rådets beslut av den 4 mars 2022 (30) aktiverades direktivet om tillfälligt skydd (31) som ger det tillfälliga skydd som i den rådande situationen krävs med tanke på den omfattande tillströmningen av flyktingar och fördrivna personer. Det innebär att ukrainska flyktingar i hela EU kan åtnjuta samma rättigheter som ger en lämplig skyddsnivå, inbegripet uppehållsrätt, tillträde till och integrering på arbetsmarknaden, tillgång till skola och utbildning, tillgång till bostäder och till sociala trygghetssystem, sjukvård, sociala välfärdssystem och annat stöd samt medel för sitt uppehälle. Genom att delta på arbetsmarknaden kan de ukrainska flyktingarna bidra till att stärka EU:s ekonomi och hjälpa till att stödja sitt land och sitt folk hemma. I framtiden kan den erfarenhet och de färdigheter som de förvärvar bidra till att återuppbygga Ukraina. När det gäller ensamkommande barn och ungdomar ger det tillfälliga skyddet dem rätt till förmyndarskap och tillgång till skola och barnomsorg. Medlemsstaterna bör ta hjälp av arbetsmarknadens parter vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av de politiska åtgärder som syftar till att hantera utmaningar vad gäller sysselsättning och kompetens som uppstår till följd av den ryska invasionen av Ukraina. Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll med att begränsa krigets påverkan och bevara sysselsättning och produktion.

| (9) | Efter den ryska invasionen av Ukraina fördömde Europeiska rådet i sina slutsatser den 24 februari 2022 Rysslands handlingar, vars syfte är att undergräva den europeiska och globala säkerheten och stabiliteten, och uttryckte sin solidaritet med det ukrainska folket och framhöll brottet mot internationell rätt och principerna i FN-stadgan. Genom rådets beslut av den 4 mars 2022 aktiverades direktivet om tillfälligt skydd (31) som ger det tillfälliga skydd som i den rådande situationen krävs med tanke på den omfattande tillströmningen av flyktingar och fördrivna personer. Det innebär att ukrainska flyktingar i hela EU kan åtnjuta samma rättigheter som ger en lämplig skyddsnivå, inbegripet uppehållsrätt, tillträde till och integrering på arbetsmarknaden, tillgång till skola och utbildning, tillgång till bostäder och till sociala trygghetssystem, sjukvård, sociala välfärdssystem och annat stöd samt medel för sitt uppehälle.
  Särskild uppmärksamhet bör i detta sammanhang ägnas åt personer med funktionsnedsättning.
  Genom att delta på arbetsmarknaden kan de ukrainska flyktingarna bidra till att stärka EU:s ekonomi och hjälpa till att stödja sitt land och sitt folk hemma.
  Eftersom de flesta ukrainska flyktingar är kvinnor och barn bör medlemsstaterna säkerställa tillräckligt stöd till bostäder och barnomsorg för att underlätta deras integration. Medlemsstaterna bör också vid genomförandet av den europeiska barngarantin säkerställa att barn som flyr från Ukraina har tillgång till kostnadsfria tjänster av hög kvalitet på samma villkor som sina jämlikar i värdländerna.
  I framtiden kan den erfarenhet och de färdigheter som de förvärvar bidra till att återuppbygga Ukraina. När det gäller ensamkommande barn och ungdomar ger det tillfälliga skyddet dem rätt till förmyndarskap och tillgång till skola och barnomsorg. Medlemsstaterna bör ta hjälp av arbetsmarknadens parter vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av de politiska åtgärder som syftar till att hantera utmaningar vad gäller sysselsättning och kompetens som uppstår till följd av den ryska invasionen av Ukraina
  samt erkännandet av kvalifikationer
  . Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll med att begränsa krigets påverkan och bevara sysselsättning och produktion.
  Medlemsstaterna bör överväga att utvidga det skydd som erbjuds genom direktivet om tillfälligt skydd till alla flyktingar och bemöta arbetsgivarnas farhågor om att anställa personer med endast tillfällig status. |
| --- | --- |

(9)

Efter den ryska invasionen av Ukraina fördömde Europeiska rådet i sina slutsatser den 24 februari 2022 Rysslands handlingar, vars syfte är att undergräva den europeiska och globala säkerheten och stabiliteten, och uttryckte sin solidaritet med det ukrainska folket och framhöll brottet mot internationell rätt och principerna i FN-stadgan. Genom rådets beslut av den 4 mars 2022 aktiverades direktivet om tillfälligt skydd (31) som ger det tillfälliga skydd som i den rådande situationen krävs med tanke på den omfattande tillströmningen av flyktingar och fördrivna personer. Det innebär att ukrainska flyktingar i hela EU kan åtnjuta samma rättigheter som ger en lämplig skyddsnivå, inbegripet uppehållsrätt, tillträde till och integrering på arbetsmarknaden, tillgång till skola och utbildning, tillgång till bostäder och till sociala trygghetssystem, sjukvård, sociala välfärdssystem och annat stöd samt medel för sitt uppehälle.
  Särskild uppmärksamhet bör i detta sammanhang ägnas åt personer med funktionsnedsättning.
  Genom att delta på arbetsmarknaden kan de ukrainska flyktingarna bidra till att stärka EU:s ekonomi och hjälpa till att stödja sitt land och sitt folk hemma.
  Eftersom de flesta ukrainska flyktingar är kvinnor och barn bör medlemsstaterna säkerställa tillräckligt stöd till bostäder och barnomsorg för att underlätta deras integration. Medlemsstaterna bör också vid genomförandet av den europeiska barngarantin säkerställa att barn som flyr från Ukraina har tillgång till kostnadsfria tjänster av hög kvalitet på samma villkor som sina jämlikar i värdländerna.
  I framtiden kan den erfarenhet och de färdigheter som de förvärvar bidra till att återuppbygga Ukraina. När det gäller ensamkommande barn och ungdomar ger det tillfälliga skyddet dem rätt till förmyndarskap och tillgång till skola och barnomsorg. Medlemsstaterna bör ta hjälp av arbetsmarknadens parter vid utformningen, genomförandet och utvärderingen av de politiska åtgärder som syftar till att hantera utmaningar vad gäller sysselsättning och kompetens som uppstår till följd av den ryska invasionen av Ukraina
  samt erkännandet av kvalifikationer
  . Arbetsmarknadens parter spelar en viktig roll med att begränsa krigets påverkan och bevara sysselsättning och produktion.
  Medlemsstaterna bör överväga att utvidga det skydd som erbjuds genom direktivet om tillfälligt skydd till alla flyktingar och bemöta arbetsgivarnas farhågor om att anställa personer med endast tillfällig status.

Ändring 15

Förslag till beslut

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Reformer på arbetsmarknaden, inklusive nationella lönesättningsmekanismer, bör följa nationell praxis beträffande den sociala dialogen, för att lönerna ska vara rättvisa och möjliggöra en rimlig levnadsstandard
  och
  hållbar tillväxt. De bör ge tillräckliga möjligheter att övergripande beakta socioekonomiska faktorer, inklusive förbättringar vad gäller hållbarhet, konkurrenskraft, innovation, skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet, arbetsvillkor, fattigdom bland förvärvsarbetande, utbildning
  och
  kompetens, folkhälsa och inkludering samt reallöner. I detta avseende får medlemsstaterna stöd genom faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder vid genomförandet av reformer och investeringar som är i linje med EU:s prioriteringar och som gör de europeiska ekonomierna och samhällena hållbarare, mer resilienta och bättre förberedda för den gröna och den digitala omställningen. Rysslands invasion av Ukraina har ytterligare förvärrat de befintliga socioekonomiska utmaningarna till följd av covid-19-krisen. Medlemsstaterna och unionen bör även fortsättningsvis säkerställa att de sociala, sysselsättningsrelaterade och ekonomiska effekterna begränsas och att omställningarna blir socialt rättvisa, även med tanke på att ett ökat öppet strategiskt oberoende och en påskyndad grön omställning kommer att bidra till att minska importberoendet av energi och andra strategiska produkter/tekniker, särskilt från Ryssland.
  Det är också väsentligt
  att stärka resiliensen och eftersträva ett inkluderande och resilient samhälle där människor är skyddade och kan förutse och hantera förändringar och aktivt delta i samhällslivet och ekonomin. Enhetliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utgörs av
  tillfälliga anställnings- och
  övergångsincitament ,
  kompetensåtgärder
  och förbättrade arbetsförmedlingar krävs för att stödja övergångar på arbetsmarknaden, även med tanke på den gröna och den digitala omställningen, i enlighet med rekommendation (EU) 2021/402 [och rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Reformer på arbetsmarknaden, inklusive nationella lönesättningsmekanismer, bör följa nationell praxis beträffande den sociala dialogen, för att lönerna ska vara rättvisa och möjliggöra en rimlig levnadsstandard
  och
  hållbar tillväxt. De bör ge tillräckliga möjligheter att övergripande beakta socioekonomiska faktorer, inklusive förbättringar vad gäller hållbarhet, konkurrenskraft, innovation, skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet, arbetsvillkor, fattigdom bland förvärvsarbetande, utbildning
  och
  kompetens, folkhälsa och inkludering samt reallöner. I detta avseende får medlemsstaterna stöd genom faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder vid genomförandet av reformer och investeringar som är i linje med EU:s prioriteringar och som gör de europeiska ekonomierna och samhällena hållbarare, mer resilienta och bättre förberedda för den gröna och den digitala omställningen. Rysslands invasion av Ukraina har ytterligare förvärrat de befintliga socioekonomiska utmaningarna till följd av covid-19-krisen. Medlemsstaterna och unionen bör även fortsättningsvis säkerställa att de sociala, sysselsättningsrelaterade och ekonomiska effekterna begränsas och att omställningarna blir socialt rättvisa, även med tanke på att ett ökat öppet strategiskt oberoende och en påskyndad grön omställning kommer att bidra till att minska importberoendet av energi och andra strategiska produkter/tekniker, särskilt från Ryssland.
  Det är också väsentligt
  att stärka resiliensen och eftersträva ett inkluderande och resilient samhälle där människor är skyddade och kan förutse och hantera förändringar och aktivt delta i samhällslivet och ekonomin. Enhetliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utgörs av
  tillfälliga anställnings- och
  övergångsincitament ,
  kompetensåtgärder
  och förbättrade arbetsförmedlingar krävs för att stödja övergångar på arbetsmarknaden, även med tanke på den gröna och den digitala omställningen, i enlighet med rekommendation (EU) 2021/402 [och rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet].

| (10) | Reformer på arbetsmarknaden, inklusive nationella lönesättningsmekanismer, bör följa nationell praxis beträffande den sociala dialogen, för att lönerna ska vara rättvisa och möjliggöra en rimlig levnadsstandard, hållbar tillväxt
  och uppåtgående social och territoriell konvergens
  . De bör ge tillräckliga möjligheter att övergripande beakta socioekonomiska faktorer, inklusive förbättringar vad gäller hållbarhet, konkurrenskraft, innovation, skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet,
  anständiga
  arbetsvillkor, fattigdom bland förvärvsarbetande,
  jämställdhet,
  utbildning, kompetens
  och kvalifikationer
  , folkhälsa och
  social
  inkludering samt reallöner
  och köpkraft. Medlemsstaterna bör därför respektera rätten till kollektiva förhandlingar och åtgärder samt mötes- och föreningsfriheten i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och relevanta internationella konventioner. Medlemsstaterna bör dessutom stärka arbetsmarknadsparternas roll, främja företagsråd och arbetstagarrepresentation liksom kollektivförhandlingar, och stödja en hög grad av anslutning till fack- och arbetsgivarföreningar för att säkerställa en inkluderande och socialt rättvis återhämtning
  . I detta avseende får medlemsstaterna stöd genom faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder vid genomförandet av reformer och investeringar som är i linje med EU:s prioriteringar och som gör de europeiska ekonomierna och samhällena hållbarare, mer resilienta och bättre förberedda för den gröna och den digitala omställningen. Rysslands invasion av Ukraina har ytterligare förvärrat de befintliga socioekonomiska utmaningarna till följd av covid-19-krisen. Medlemsstaterna och unionen bör även fortsättningsvis säkerställa att de sociala, sysselsättningsrelaterade och ekonomiska effekterna begränsas och att omställningarna blir socialt rättvisa, även med tanke på att ett ökat öppet strategiskt oberoende och en påskyndad grön omställning kommer att bidra till att minska importberoendet av energi och andra strategiska produkter/tekniker, särskilt från Ryssland.
  I syfte
  att stärka resiliensen och eftersträva ett inkluderande och resilient samhälle där människor är skyddade och kan förutse och hantera förändringar och aktivt delta i samhällslivet och ekonomin
  , bör det inrättas ett tillfälligt europeiskt paket för social resiliens, som samordnar en uppsättning åtgärder och medel för att stärka de sociala välfärds- och trygghetssystemen i unionen, inbegripet en fortsättning och refinansiering av Sure så länge de socioekonomiska konsekvenserna av Rysslands invasion av Ukraina fortsätter att ha en negativ inverkan på arbetsmarknaden, i linje med Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga, och en social räddningsfacilitet med ökat offentligt stöd för de fattigaste i samhället
  . Enhetliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utgörs av övergångsincitament,
  erhållande av kvalifikationer, validering och förvärvande av kompetenser samt framtidsinriktad utbildning
  ,
  livslångt lärande, yrkesutbildning, kompetensutveckling och omskolning,
  och förbättrade arbetsförmedlingar krävs för att stödja övergångar på arbetsmarknaden, även med tanke på den gröna och den digitala omställningen, i enlighet med rekommendation (EU) 2021/402 [och rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet].
  En grundlig utvärdering av nationella åtgärder och stödordningar som har satts in för att lindra effekterna av covid-19-pandemin behövs för att fastställa bästa praxis och instrument för framtida bruk. |
| --- | --- |

(10)

Reformer på arbetsmarknaden, inklusive nationella lönesättningsmekanismer, bör följa nationell praxis beträffande den sociala dialogen, för att lönerna ska vara rättvisa och möjliggöra en rimlig levnadsstandard, hållbar tillväxt
  och uppåtgående social och territoriell konvergens
  . De bör ge tillräckliga möjligheter att övergripande beakta socioekonomiska faktorer, inklusive förbättringar vad gäller hållbarhet, konkurrenskraft, innovation, skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet,
  anständiga
  arbetsvillkor, fattigdom bland förvärvsarbetande,
  jämställdhet,
  utbildning, kompetens
  och kvalifikationer
  , folkhälsa och
  social
  inkludering samt reallöner
  och köpkraft. Medlemsstaterna bör därför respektera rätten till kollektiva förhandlingar och åtgärder samt mötes- och föreningsfriheten i enlighet med Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och relevanta internationella konventioner. Medlemsstaterna bör dessutom stärka arbetsmarknadsparternas roll, främja företagsråd och arbetstagarrepresentation liksom kollektivförhandlingar, och stödja en hög grad av anslutning till fack- och arbetsgivarföreningar för att säkerställa en inkluderande och socialt rättvis återhämtning
  . I detta avseende får medlemsstaterna stöd genom faciliteten för återhämtning och resiliens och andra EU-fonder vid genomförandet av reformer och investeringar som är i linje med EU:s prioriteringar och som gör de europeiska ekonomierna och samhällena hållbarare, mer resilienta och bättre förberedda för den gröna och den digitala omställningen. Rysslands invasion av Ukraina har ytterligare förvärrat de befintliga socioekonomiska utmaningarna till följd av covid-19-krisen. Medlemsstaterna och unionen bör även fortsättningsvis säkerställa att de sociala, sysselsättningsrelaterade och ekonomiska effekterna begränsas och att omställningarna blir socialt rättvisa, även med tanke på att ett ökat öppet strategiskt oberoende och en påskyndad grön omställning kommer att bidra till att minska importberoendet av energi och andra strategiska produkter/tekniker, särskilt från Ryssland.
  I syfte
  att stärka resiliensen och eftersträva ett inkluderande och resilient samhälle där människor är skyddade och kan förutse och hantera förändringar och aktivt delta i samhällslivet och ekonomin
  , bör det inrättas ett tillfälligt europeiskt paket för social resiliens, som samordnar en uppsättning åtgärder och medel för att stärka de sociala välfärds- och trygghetssystemen i unionen, inbegripet en fortsättning och refinansiering av Sure så länge de socioekonomiska konsekvenserna av Rysslands invasion av Ukraina fortsätter att ha en negativ inverkan på arbetsmarknaden, i linje med Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga, och en social räddningsfacilitet med ökat offentligt stöd för de fattigaste i samhället
  . Enhetliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utgörs av övergångsincitament,
  erhållande av kvalifikationer, validering och förvärvande av kompetenser samt framtidsinriktad utbildning
  ,
  livslångt lärande, yrkesutbildning, kompetensutveckling och omskolning,
  och förbättrade arbetsförmedlingar krävs för att stödja övergångar på arbetsmarknaden, även med tanke på den gröna och den digitala omställningen, i enlighet med rekommendation (EU) 2021/402 [och rådets rekommendation om säkerställande av en rättvis omställning till klimatneutralitet].
  En grundlig utvärdering av nationella åtgärder och stödordningar som har satts in för att lindra effekterna av covid-19-pandemin behövs för att fastställa bästa praxis och instrument för framtida bruk.

Ändring 16

Förslag till beslut

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Diskriminering i alla former bör
  åtgärdas
  , jämställdhet mellan könen bör säkerställas och sysselsättning bland unga bör
  stödjas
  . Tillgång och möjligheter för alla bör säkerställas och fattigdom och social utestängning bör
  minskas
  , även bland barn och romer, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och adekvata och inkluderande sociala trygghetssystem (32), och genom att hindren för inkluderande och framtidsorienterad utbildning och deltagande på arbetsmarknaden undanröjs, bland annat genom investeringar i förskoleverksamhet och barnomsorg samt i digitala och gröna färdigheter. Mot bakgrund av covid-19-pandemin
  som inleddes 2020
  och med tanke på den åldrande befolkningen
  är
  det särskilt
  viktigt med
  jämlik tillgång i rätt tid till
  ekonomiskt överkomlig
  långvarig vård och omsorg och hälso- och sjukvård, inklusive förebyggande och
  hälsofrämjande åtgärder
  . Möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling bör i högre utsträckning tillvaratas. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på arbetsplatser i hela unionen förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör
  se till att
  den europeiska sociala modellen
  bibehålls
  och
  stärks
  av de anställningsförhållanden som följer av nya arbetsformer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Diskriminering i alla former bör
  åtgärdas
  , jämställdhet mellan könen bör säkerställas och sysselsättning bland unga bör
  stödjas
  . Tillgång och möjligheter för alla bör säkerställas och fattigdom och social utestängning bör
  minskas
  , även bland barn och romer, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och adekvata och inkluderande sociala trygghetssystem (32), och genom att hindren för inkluderande och framtidsorienterad utbildning och deltagande på arbetsmarknaden undanröjs, bland annat genom investeringar i förskoleverksamhet och barnomsorg samt i digitala och gröna färdigheter. Mot bakgrund av covid-19-pandemin
  som inleddes 2020
  och med tanke på den åldrande befolkningen
  är
  det särskilt
  viktigt med
  jämlik tillgång i rätt tid till
  ekonomiskt överkomlig
  långvarig vård och omsorg och hälso- och sjukvård, inklusive förebyggande och
  hälsofrämjande åtgärder
  . Möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling bör i högre utsträckning tillvaratas. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på arbetsplatser i hela unionen förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör
  se till att
  den europeiska sociala modellen
  bibehålls
  och
  stärks
  av de anställningsförhållanden som följer av nya arbetsformer.

| (11) | Diskriminering i alla former bör
  avskaffas
  , jämställdhet mellan könen bör säkerställas och sysselsättning bland unga
  , särskilt från mindre gynnade förhållanden,
  bör
  aktivt främjas
  .
  Lika
   tillgång och möjligheter för alla bör säkerställas och fattigdom och social utestängning bör
  utrotas
  , även bland barn
  , äldre, personer med funktionsnedsättning
  och romer, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och adekvata och inkluderande sociala trygghetssystem (32), och genom att hindren för inkluderande och framtidsorienterad utbildning
  , livslångt lärande och yrkesutbildning
  och deltagande på arbetsmarknaden undanröjs, bland annat genom investeringar i förskoleverksamhet och barnomsorg samt i digitala och gröna färdigheter. Mot bakgrund av covid-19-pandemin och
  även
  med tanke på den åldrande befolkningen
  finns
  det
  ett
  särskilt
  behov av allmän, effektiv och
  jämlik tillgång i rätt tid till långvarig vård och omsorg och hälso- och sjukvård,
  i linje med Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om gemensamma europeiska åtgärder för omsorg,
  inklusive förebyggande
  , inte minst av psykiska hälsoproblem på arbetsplatsen, i linje med Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om psykisk hälsa i det digitala arbetslivet
  och
  främjande av hälso- och sjukvård. Att säkerställa hälsa och säkerhet på arbetsplatsen liksom en sund balans mellan arbete och privatliv för arbetstagare under hela deras yrkesliv är en förutsättning för ett anständigt arbetsliv och ett aktivt och hälsosamt åldrande
  . Möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling bör i högre utsträckning tillvaratas
  , bland annat genom rimliga anpassningsåtgärder på arbetsplatsen, i enlighet med rådets direktiv 2000/78/EG

   (32a)

  och i linje med FN:s konvention om rättigheter för


  personer med funktionsnedsättning
  . När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på arbetsplatser i hela unionen förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör
  ytterligare stärka
  den europeiska sociala modellen
  genom att säkerställa att alla arbetstagare har samma rättigheter, anständiga arbets- och anställningsvillkor samt anständiga löner. Alla har rätt till rättvisa, hälsosamma och säkra arbetsförhållanden och lämpligt skydd i den digitala miljön såväl som på den fysiska arbetsplatsen, oavsett anställningsstatus, arbetsform, anställningens varaktighet eller arbetsgivarens storlek. Medlemsstaterna bör dessutom bekämpa exploatering
  av
  arbetstagare och alla former av otrygg anställning, däribland falskt egenföretagande, odeklarerat arbete, missbruk av atypiska anställningsavtal och nolltidskontrakt och se till att
  de anställningsförhållanden som följer av nya arbetsformer
  överensstämmer med unionsrätten och nationell rätt. Medlemsstaterna bör också få bukt med den informella ekonomin genom att överföra informella arbetstagare till den formella ekonomin. Entreprenörskap bör uppmuntras och yrkesmässig rörlighet underlättas, bland annat genom överföring av sociala trygghetsförmåner och införande av effektiva digitala lösningar
  . |
| --- | --- |

(11)

Diskriminering i alla former bör
  avskaffas
  , jämställdhet mellan könen bör säkerställas och sysselsättning bland unga
  , särskilt från mindre gynnade förhållanden,
  bör
  aktivt främjas
  .
  Lika
   tillgång och möjligheter för alla bör säkerställas och fattigdom och social utestängning bör
  utrotas
  , även bland barn
  , äldre, personer med funktionsnedsättning
  och romer, framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader och adekvata och inkluderande sociala trygghetssystem (32), och genom att hindren för inkluderande och framtidsorienterad utbildning
  , livslångt lärande och yrkesutbildning
  och deltagande på arbetsmarknaden undanröjs, bland annat genom investeringar i förskoleverksamhet och barnomsorg samt i digitala och gröna färdigheter. Mot bakgrund av covid-19-pandemin och
  även
  med tanke på den åldrande befolkningen
  finns
  det
  ett
  särskilt
  behov av allmän, effektiv och
  jämlik tillgång i rätt tid till långvarig vård och omsorg och hälso- och sjukvård,
  i linje med Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om gemensamma europeiska åtgärder för omsorg,
  inklusive förebyggande
  , inte minst av psykiska hälsoproblem på arbetsplatsen, i linje med Europaparlamentets resolution av den 5 juli 2022 om psykisk hälsa i det digitala arbetslivet
  och
  främjande av hälso- och sjukvård. Att säkerställa hälsa och säkerhet på arbetsplatsen liksom en sund balans mellan arbete och privatliv för arbetstagare under hela deras yrkesliv är en förutsättning för ett anständigt arbetsliv och ett aktivt och hälsosamt åldrande
  . Möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling bör i högre utsträckning tillvaratas
  , bland annat genom rimliga anpassningsåtgärder på arbetsplatsen, i enlighet med rådets direktiv 2000/78/EG

   (32a)

  och i linje med FN:s konvention om rättigheter för


  personer med funktionsnedsättning
  . När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på arbetsplatser i hela unionen förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör
  ytterligare stärka
  den europeiska sociala modellen
  genom att säkerställa att alla arbetstagare har samma rättigheter, anständiga arbets- och anställningsvillkor samt anständiga löner. Alla har rätt till rättvisa, hälsosamma och säkra arbetsförhållanden och lämpligt skydd i den digitala miljön såväl som på den fysiska arbetsplatsen, oavsett anställningsstatus, arbetsform, anställningens varaktighet eller arbetsgivarens storlek. Medlemsstaterna bör dessutom bekämpa exploatering
  av
  arbetstagare och alla former av otrygg anställning, däribland falskt egenföretagande, odeklarerat arbete, missbruk av atypiska anställningsavtal och nolltidskontrakt och se till att
  de anställningsförhållanden som följer av nya arbetsformer
  överensstämmer med unionsrätten och nationell rätt. Medlemsstaterna bör också få bukt med den informella ekonomin genom att överföra informella arbetstagare till den formella ekonomin. Entreprenörskap bör uppmuntras och yrkesmässig rörlighet underlättas, bland annat genom överföring av sociala trygghetsförmåner och införande av effektiva digitala lösningar
  .

Ändring 17

Förslag till beslut

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | De integrerade riktlinjerna bör tjäna som underlag för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska till fullo utnyttja React-EU, inrättad genom förordning (EU) 2020/2221 (33), som förstärker de sammanhållningspolitiska fonderna 2014–2020 och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) fram till 2023, och som på grund av den pågående krisen i Ukraina har förstärkts ytterligare genom förordningen om sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) (34), och en ytterligare ändring av förordningen om gemensamma bestämmelser (35) om ökad förfinansiering för React-EU och en ny enhetskostnad för att påskynda integrationen av människor som lämnar Ukraina och kommer till EU (36). För programperioden 2021–2027 bör medlemsstaterna till fullo utnyttja Europeiska socialfonden+, inrättad genom förordning (EU) 2021/1057 (37), Europeiska regionala utvecklingsfonden, inrättad genom förordning (EU) 2021/1058 (38), faciliteten för återhämtning och resiliens, inrättad genom förordning (EU) 2021/241 (39) och andra EU-fonder, däribland Fonden för en rättvis omställning, inrättad genom förordning (EU) 2021/1056 (40) och InvestEU, inrättat genom förordning (EU) 2021/523 (41), för att främja sysselsättning, sociala investeringar,
  social inkludering
  och tillgänglighet samt främja kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften, livslångt lärande och högkvalitativ utbildning för alla
  samt
  digital kompetens och digitala färdigheter. Medlemsstaterna ska också fullt ut utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare, inrättad genom förordning (EU) 2021/691 (42), för att stödja arbetstagare som har sagts upp till följd av omfattande omstruktureringar, såsom covid-19-pandemin, och socioekonomiska omvandlingar som uppstår till följd av globala trender
  och
  tekniska
  och miljömässiga
  förändringar. De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten och med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

De integrerade riktlinjerna bör tjäna som underlag för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska till fullo utnyttja React-EU, inrättad genom förordning (EU) 2020/2221 (33), som förstärker de sammanhållningspolitiska fonderna 2014–2020 och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) fram till 2023, och som på grund av den pågående krisen i Ukraina har förstärkts ytterligare genom förordningen om sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) (34), och en ytterligare ändring av förordningen om gemensamma bestämmelser (35) om ökad förfinansiering för React-EU och en ny enhetskostnad för att påskynda integrationen av människor som lämnar Ukraina och kommer till EU (36). För programperioden 2021–2027 bör medlemsstaterna till fullo utnyttja Europeiska socialfonden+, inrättad genom förordning (EU) 2021/1057 (37), Europeiska regionala utvecklingsfonden, inrättad genom förordning (EU) 2021/1058 (38), faciliteten för återhämtning och resiliens, inrättad genom förordning (EU) 2021/241 (39) och andra EU-fonder, däribland Fonden för en rättvis omställning, inrättad genom förordning (EU) 2021/1056 (40) och InvestEU, inrättat genom förordning (EU) 2021/523 (41), för att främja sysselsättning, sociala investeringar,
  social inkludering
  och tillgänglighet samt främja kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften, livslångt lärande och högkvalitativ utbildning för alla
  samt
  digital kompetens och digitala färdigheter. Medlemsstaterna ska också fullt ut utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare, inrättad genom förordning (EU) 2021/691 (42), för att stödja arbetstagare som har sagts upp till följd av omfattande omstruktureringar, såsom covid-19-pandemin, och socioekonomiska omvandlingar som uppstår till följd av globala trender
  och
  tekniska
  och miljömässiga
  förändringar. De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten och med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

| (12) | De integrerade riktlinjerna bör tjäna som underlag för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska till fullo utnyttja React-EU, inrättad genom förordning (EU) 2020/2221 (33), som förstärker de sammanhållningspolitiska fonderna 2014–2020 och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) fram till 2023, och som på grund av den pågående krisen i Ukraina har förstärkts ytterligare genom förordningen om sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) (34), och en ytterligare ändring av förordningen om gemensamma bestämmelser (35) om ökad förfinansiering för React-EU och en ny enhetskostnad för att påskynda integrationen av människor som lämnar Ukraina och kommer till EU (36). För programperioden 2021–2027 bör medlemsstaterna till fullo utnyttja Europeiska socialfonden+, inrättad genom förordning (EU) 2021/1057 (37), Europeiska regionala utvecklingsfonden, inrättad genom förordning (EU) 2021/1058 (38), faciliteten för återhämtning och resiliens, inrättad genom förordning (EU) 2021/241 (39) och andra EU-fonder, däribland Fonden för en rättvis omställning, inrättad genom förordning (EU) 2021/1056 (40) och InvestEU, inrättat genom förordning (EU) 2021/523 (41), för att främja
  hållbarhet och
  sysselsättning
  av god kvalitet och
  sociala investeringar,
  för att utrota fattigdom, diskriminering
  och
  socialt utanförskap, för att säkerställa
  tillgänglighet samt främja kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften, livslångt lärande och högkvalitativ utbildning för alla
  , särskilt
  digital kompetens och digitala färdigheter
  , för att förse dem med de kunskaper och färdigheter som krävs för en digital, grönare och mer cirkulär ekonomi
  . Medlemsstaterna ska också fullt ut utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare, inrättad genom förordning (EU) 2021/691 (42), för att stödja arbetstagare som har sagts upp till följd av omfattande omstruktureringar, såsom covid-19-pandemin, och socioekonomiska omvandlingar som uppstår till följd av globala trender
  , nya globala, finansiella och ekonomiska kriser samt
  tekniska förändringar
  och miljöutmaningar
  . De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras
  och granskas
  i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i 
  ett
  nära
  och aktivt
  samarbete med parlamenten
  på respektive nivå,
  och med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

(12)

De integrerade riktlinjerna bör tjäna som underlag för eventuella landsspecifika rekommendationer som rådet kan ge medlemsstaterna. Medlemsstaterna ska till fullo utnyttja React-EU, inrättad genom förordning (EU) 2020/2221 (33), som förstärker de sammanhållningspolitiska fonderna 2014–2020 och fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (Fead) fram till 2023, och som på grund av den pågående krisen i Ukraina har förstärkts ytterligare genom förordningen om sammanhållningsinsatser för flyktingar i Europa (Care) (34), och en ytterligare ändring av förordningen om gemensamma bestämmelser (35) om ökad förfinansiering för React-EU och en ny enhetskostnad för att påskynda integrationen av människor som lämnar Ukraina och kommer till EU (36). För programperioden 2021–2027 bör medlemsstaterna till fullo utnyttja Europeiska socialfonden+, inrättad genom förordning (EU) 2021/1057 (37), Europeiska regionala utvecklingsfonden, inrättad genom förordning (EU) 2021/1058 (38), faciliteten för återhämtning och resiliens, inrättad genom förordning (EU) 2021/241 (39) och andra EU-fonder, däribland Fonden för en rättvis omställning, inrättad genom förordning (EU) 2021/1056 (40) och InvestEU, inrättat genom förordning (EU) 2021/523 (41), för att främja
  hållbarhet och
  sysselsättning
  av god kvalitet och
  sociala investeringar,
  för att utrota fattigdom, diskriminering
  och
  socialt utanförskap, för att säkerställa
  tillgänglighet samt främja kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften, livslångt lärande och högkvalitativ utbildning för alla
  , särskilt
  digital kompetens och digitala färdigheter
  , för att förse dem med de kunskaper och färdigheter som krävs för en digital, grönare och mer cirkulär ekonomi
  . Medlemsstaterna ska också fullt ut utnyttja Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare, inrättad genom förordning (EU) 2021/691 (42), för att stödja arbetstagare som har sagts upp till följd av omfattande omstruktureringar, såsom covid-19-pandemin, och socioekonomiska omvandlingar som uppstår till följd av globala trender
  , nya globala, finansiella och ekonomiska kriser samt
  tekniska förändringar
  och miljöutmaningar
  . De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras
  och granskas
  i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i 
  ett
  nära
  och aktivt
  samarbete med parlamenten
  på respektive nivå,
  och med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

Ändring 18

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör aktivt främja en hållbar social marknadsekonomi
  och underlätta
  och stödja investeringar i skapandet av jobb av hög kvalitet, och
  även
  dra fördel av potentialen kopplad till den digitala och den gröna omställningen
  , mot bakgrund av
  EU:s överordnade mål för 2030 om sysselsättning.
  I detta syfte
  bör
  de undanröja hinder för företag
  att nyanställa, främja ansvarsfullt entreprenörskap och verkligt egenföretagande och framför allt stödja
  att
  små och medelstora företag
  startas och växer
  , bland annat genom tillgång till finansiering. Medlemsstaterna bör aktivt främja utvecklingen och utnyttja den fulla potentialen hos den sociala ekonomin, främja social innovation och sociala företag, och uppmuntra
  dessa
  affärsmodeller som skapar sysselsättningsmöjligheter och
  social
  på lokal nivå, särskilt inom den cirkulära ekonomin och på de områden som
  på grund av sin sektorsspecifika specialisering påverkas mest av
  omställningen till en grön ekonomi. | Medlemsstaterna bör aktivt främja
  full sysselsättning på grundval av
  en
  konkurrenskraftig, innovativ och
  hållbar social marknadsekonomi och stödja investeringar i skapandet av jobb av hög kvalitet
  . Medlemsstaterna bör föra en smart
  ,
  ambitiös
  och
  inkluderande arbetsmarknadspolitik som förutser brist på arbetskraft, för att
  dra fördel av potentialen kopplad till den digitala och den gröna omställningen
  och nå
  EU:s överordnade mål för 2030 om sysselsättning.
  Medlemsstaterna
  bör
  stödja företag när det gäller
  att nyanställa
  , och
  främja
  yrkesutbildning,
  ansvarsfullt entreprenörskap och verkligt egenföretagande
  , även bland kvinnor, ungdomar, äldre
  och
  andra missgynnade grupper. De bör
  framför allt stödja
  skapandet av och tillväxten hos
  små och medelstora företag, bland annat genom tillgång till finansiering
  , kapacitetsuppbyggnad och vägledning samt riktade åtgärder för att anställa ny och behålla befintlig personal
  . Medlemsstaterna bör
  fullt ut genomföra handlingsplanen för den sociala ekonomin och den europeiska gröna given och
  aktivt främja utvecklingen och utnyttja den fulla potentialen hos den sociala
  , gröna och digitala
  ekonomin, främja social innovation och
  stärka
  sociala företag, och uppmuntra affärsmodeller som skapar
  hållbara och kvalitativa
  sysselsättningsmöjligheter
  , särskilt för missgynnande grupper,
  och
  leder till sociala vinster
  på lokal nivå, särskilt inom den cirkulära ekonomin och
  inom de sektorer och
  på de områden som
  behöver mer stöd för
  omställningen till en grön
  och digital
  ekonomi. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör aktivt främja en hållbar social marknadsekonomi
  och underlätta
  och stödja investeringar i skapandet av jobb av hög kvalitet, och
  även
  dra fördel av potentialen kopplad till den digitala och den gröna omställningen
  , mot bakgrund av
  EU:s överordnade mål för 2030 om sysselsättning.
  I detta syfte
  bör
  de undanröja hinder för företag
  att nyanställa, främja ansvarsfullt entreprenörskap och verkligt egenföretagande och framför allt stödja
  att
  små och medelstora företag
  startas och växer
  , bland annat genom tillgång till finansiering. Medlemsstaterna bör aktivt främja utvecklingen och utnyttja den fulla potentialen hos den sociala ekonomin, främja social innovation och sociala företag, och uppmuntra
  dessa
  affärsmodeller som skapar sysselsättningsmöjligheter och
  social
  på lokal nivå, särskilt inom den cirkulära ekonomin och på de områden som
  på grund av sin sektorsspecifika specialisering påverkas mest av
  omställningen till en grön ekonomi.

Medlemsstaterna bör aktivt främja
  full sysselsättning på grundval av
  en
  konkurrenskraftig, innovativ och
  hållbar social marknadsekonomi och stödja investeringar i skapandet av jobb av hög kvalitet
  . Medlemsstaterna bör föra en smart
  ,
  ambitiös
  och
  inkluderande arbetsmarknadspolitik som förutser brist på arbetskraft, för att
  dra fördel av potentialen kopplad till den digitala och den gröna omställningen
  och nå
  EU:s överordnade mål för 2030 om sysselsättning.
  Medlemsstaterna
  bör
  stödja företag när det gäller
  att nyanställa
  , och
  främja
  yrkesutbildning,
  ansvarsfullt entreprenörskap och verkligt egenföretagande
  , även bland kvinnor, ungdomar, äldre
  och
  andra missgynnade grupper. De bör
  framför allt stödja
  skapandet av och tillväxten hos
  små och medelstora företag, bland annat genom tillgång till finansiering
  , kapacitetsuppbyggnad och vägledning samt riktade åtgärder för att anställa ny och behålla befintlig personal
  . Medlemsstaterna bör
  fullt ut genomföra handlingsplanen för den sociala ekonomin och den europeiska gröna given och
  aktivt främja utvecklingen och utnyttja den fulla potentialen hos den sociala
  , gröna och digitala
  ekonomin, främja social innovation och
  stärka
  sociala företag, och uppmuntra affärsmodeller som skapar
  hållbara och kvalitativa
  sysselsättningsmöjligheter
  , särskilt för missgynnande grupper,
  och
  leder till sociala vinster
  på lokal nivå, särskilt inom den cirkulära ekonomin och
  inom de sektorer och
  på de områden som
  behöver mer stöd för
  omställningen till en grön
  och digital
  ekonomi.

Ändring 19

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Efter covid-19-krisen bör omstruktureringsprocesser också underlättas och stödjas av väl utformade system för korttidsarbete och liknande arrangemang,
  utöver att bevara sysselsättningen när så är lämpligt och bidra
  till
  moderniseringen av ekonomin
  , inbegripet med hjälp av tillhörande kompetensutveckling. Väl utformade incitament för anställning och övergångar och åtgärder för kompetensutveckling och omskolning bör övervägas för att stödja jobbskapande och övergångar
  och
  åtgärda brist på arbetskraft och kompetens,
  även
  med tanke på den digitala och
  den
  gröna omställningen och effekterna av den ryska invasionen av Ukraina. | Efter covid-19-krisen bör
  sysselsättningen om möjligt upprätthållas och
  omstruktureringsprocesser också underlättas och stödjas av väl utformade system för korttidsarbete och liknande arrangemang,
  som hjälper och stärker arbetstagare i övergången
  till
  en hållbar ekonomi
  , inbegripet med hjälp av tillhörande kompetensutveckling. Väl utformade incitament för anställning och övergångar
  , livslångt lärande, yrkesutbildning
  och åtgärder för kompetensutveckling och omskolning bör övervägas för att stödja jobbskapande och
  hantera
  övergångar
  såväl som
  åtgärda
  och förutse
  brist på arbetskraft och kompetens
  samt överbrygga klyftan mellan utbildning och arbetsmarknad
  , med tanke på den
  nödvändiga
  digitala och gröna omställningen och effekterna av den ryska invasionen av Ukraina
  och de ökade levnadskostnaderna i Europa. Medlemsstaterna bör anpassa sin arbetsmarknadspolitik och samordna genomförandet av bästa praxis på unionsnivå avseende tillfälliga åtgärder som skyddar arbetstagare och arbetsmarknader i kristider, och i detta hänseende involvera arbetsmarknadens parter. Dessa åtgärder kan innefatta lönesubventioner, inkomststöd, utökade arbetslöshetsförmåner och utökade arrangemang för betald sjukledighet, ledighet för vård av anhörig och distansarbete. Medlemsstaterna bör stödja omställningen av viktiga ekonomiska sektorer för att åstadkomma självförsörjning och strategiskt oberoende. För att underlätta rättvis rörlighet för arbetskraften bör skyddet av mobila arbetstagares rättigheter och jobb, erkännandet av examensbevis och ett ökat antal gränsöverskridande utbildnings- och utbytesprogram ges särskild uppmärksamhet. Europeiska arbetsmyndigheten fyller en viktig funktion när det gäller att hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att se till att unionens regler om arbetskraftens rörlighet och om samordning av de sociala trygghetssystemen efterlevs på ett rättvist, enkelt och effektivt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

Efter covid-19-krisen bör omstruktureringsprocesser också underlättas och stödjas av väl utformade system för korttidsarbete och liknande arrangemang,
  utöver att bevara sysselsättningen när så är lämpligt och bidra
  till
  moderniseringen av ekonomin
  , inbegripet med hjälp av tillhörande kompetensutveckling. Väl utformade incitament för anställning och övergångar och åtgärder för kompetensutveckling och omskolning bör övervägas för att stödja jobbskapande och övergångar
  och
  åtgärda brist på arbetskraft och kompetens,
  även
  med tanke på den digitala och
  den
  gröna omställningen och effekterna av den ryska invasionen av Ukraina.

Efter covid-19-krisen bör
  sysselsättningen om möjligt upprätthållas och
  omstruktureringsprocesser också underlättas och stödjas av väl utformade system för korttidsarbete och liknande arrangemang,
  som hjälper och stärker arbetstagare i övergången
  till
  en hållbar ekonomi
  , inbegripet med hjälp av tillhörande kompetensutveckling. Väl utformade incitament för anställning och övergångar
  , livslångt lärande, yrkesutbildning
  och åtgärder för kompetensutveckling och omskolning bör övervägas för att stödja jobbskapande och
  hantera
  övergångar
  såväl som
  åtgärda
  och förutse
  brist på arbetskraft och kompetens
  samt överbrygga klyftan mellan utbildning och arbetsmarknad
  , med tanke på den
  nödvändiga
  digitala och gröna omställningen och effekterna av den ryska invasionen av Ukraina
  och de ökade levnadskostnaderna i Europa. Medlemsstaterna bör anpassa sin arbetsmarknadspolitik och samordna genomförandet av bästa praxis på unionsnivå avseende tillfälliga åtgärder som skyddar arbetstagare och arbetsmarknader i kristider, och i detta hänseende involvera arbetsmarknadens parter. Dessa åtgärder kan innefatta lönesubventioner, inkomststöd, utökade arbetslöshetsförmåner och utökade arrangemang för betald sjukledighet, ledighet för vård av anhörig och distansarbete. Medlemsstaterna bör stödja omställningen av viktiga ekonomiska sektorer för att åstadkomma självförsörjning och strategiskt oberoende. För att underlätta rättvis rörlighet för arbetskraften bör skyddet av mobila arbetstagares rättigheter och jobb, erkännandet av examensbevis och ett ökat antal gränsöverskridande utbildnings- och utbytesprogram ges särskild uppmärksamhet. Europeiska arbetsmyndigheten fyller en viktig funktion när det gäller att hjälpa medlemsstaterna och kommissionen att se till att unionens regler om arbetskraftens rörlighet och om samordning av de sociala trygghetssystemen efterlevs på ett rättvist, enkelt och effektivt sätt.

Ändring 20

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En skatteväxling
  bör
  göras från beskattning av arbete till andra former av beskattning som är gynnsammare för sysselsättningen och för
  en tillväxt för alla
  , och anpassad till
  klimat- och miljömålen
  , med
  hänsyn till
  skattesystemets
  fördelningspolitiska effekt
  . Samtidigt ska de inkomster som behövs för ett tillräckligt
  socialt skydd och
  tillväxtfrämjande
  utgifter
  tryggas
  . | Nationell beskattning
  bör
  stödja sysselsättning och
  en tillväxt för alla
  , i linje med de politiska mål som anges i artikel 3 i EU-fördraget samt målen för hållbar utveckling, Parisavtalet och
  klimat- och miljömålen
  i den europeiska gröna given. Skattereformer bör ta
  hänsyn till
  deras
  fördelningspolitiska effekt
  på skattesystemet och skydda intäkterna för offentliga investeringar, särskilt offentliga tjänster av hög kvalitet,
  socialt skydd och utgifter
  som främjar hållbar tillväxt
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

En skatteväxling
  bör
  göras från beskattning av arbete till andra former av beskattning som är gynnsammare för sysselsättningen och för
  en tillväxt för alla
  , och anpassad till
  klimat- och miljömålen
  , med
  hänsyn till
  skattesystemets
  fördelningspolitiska effekt
  . Samtidigt ska de inkomster som behövs för ett tillräckligt
  socialt skydd och
  tillväxtfrämjande
  utgifter
  tryggas
  .

Nationell beskattning
  bör
  stödja sysselsättning och
  en tillväxt för alla
  , i linje med de politiska mål som anges i artikel 3 i EU-fördraget samt målen för hållbar utveckling, Parisavtalet och
  klimat- och miljömålen
  i den europeiska gröna given. Skattereformer bör ta
  hänsyn till
  deras
  fördelningspolitiska effekt
  på skattesystemet och skydda intäkterna för offentliga investeringar, särskilt offentliga tjänster av hög kvalitet,
  socialt skydd och utgifter
  som främjar hållbar tillväxt
  .

Ändring 21

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 5 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna, inbegripet dem som har lagstadgade minimilöner, bör främja kollektivförhandlingar med tanke på lönebildning och de bör säkerställa att arbetsmarknadens parter verkligen medverkar på ett transparent och förutsägbart sätt. Det möjliggör att lönerna kan följa produktivitetsutvecklingen, och säkerställer att de blir rättvisa och räcker till en rimlig levnadsstandard. Särskild hänsyn bör tas till låg- och medelinkomsttagare för att stärka en socioekonomisk konvergens uppåt. Lönebildningsmekanismer bör ta hänsyn till socioekonomiska förhållanden, däribland regional och sektorsspecifik utveckling. Med respekt för nationell praxis och arbetsmarknadsparternas autonomi bör medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter säkerställa att alla arbetstagare har rättvisa löner, genom att de direkt eller indirekt drar nytta av kollektivavtal eller skäliga lagstadgade minimilöner, med beaktande av hur lönerna påverkar konkurrenskraften, sysselsättningen och fattigdomen bland förvärvsarbetande. | Politiska åtgärder för att säkerställa att lönerna ger en rimlig levnadsstandard, även för missgynnade grupper, är fortfarande viktiga för att komma åt fattigdomen bland förvärvsarbetande.
  Medlemsstaterna, inbegripet dem som har lagstadgade minimilöner, bör främja kollektivförhandlingar med tanke på lönebildning och de bör säkerställa att arbetsmarknadens parter verkligen medverkar på ett transparent och förutsägbart sätt. Det möjliggör att lönerna kan följa
  den långsiktiga
  produktivitetsutvecklingen, och säkerställer att de blir rättvisa och räcker till en rimlig levnadsstandard
  för alla arbetstagare
  . Särskild hänsyn bör tas till låg- och medelinkomsttagare
  och deras köpkraft
  för att stärka en socioekonomisk konvergens uppåt. Lönebildningsmekanismer bör ta hänsyn till socioekonomiska förhållanden, däribland regional och sektorsspecifik utveckling
  , med hjälp av exempelvis en korg av varor och tjänster
  till
  verkliga priser som fastställs på nationell nivå eller med internationella eller nationella referensvärden
  . Med respekt för nationell praxis och arbetsmarknadsparternas autonomi
  , i enlighet med fördragen,
  bör medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter säkerställa att alla arbetstagare har rättvisa löner, genom att de direkt eller indirekt drar nytta av
  antingen
  kollektivavtal eller skäliga lagstadgade minimilöner, med beaktande av hur lönerna påverkar konkurrenskraften, sysselsättningen
  , jämställdheten
  och fattigdomen bland förvärvsarbetande.
  Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet att fastställa den lagstadgade minimilönen och tillåta variationer och avdrag är det viktigt att undvika en alltför stor användning av avdrag och variationer, eftersom det riskerar att inverka negativt på lönernas tillräcklighet. De ska säkerställa att dessa variationer och avdrag respekterar principerna om icke-diskriminering och proportionalitet och eftersträvar ett legitimt mål i enlighet med direktivet om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna, inbegripet dem som har lagstadgade minimilöner, bör främja kollektivförhandlingar med tanke på lönebildning och de bör säkerställa att arbetsmarknadens parter verkligen medverkar på ett transparent och förutsägbart sätt. Det möjliggör att lönerna kan följa produktivitetsutvecklingen, och säkerställer att de blir rättvisa och räcker till en rimlig levnadsstandard. Särskild hänsyn bör tas till låg- och medelinkomsttagare för att stärka en socioekonomisk konvergens uppåt. Lönebildningsmekanismer bör ta hänsyn till socioekonomiska förhållanden, däribland regional och sektorsspecifik utveckling. Med respekt för nationell praxis och arbetsmarknadsparternas autonomi bör medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter säkerställa att alla arbetstagare har rättvisa löner, genom att de direkt eller indirekt drar nytta av kollektivavtal eller skäliga lagstadgade minimilöner, med beaktande av hur lönerna påverkar konkurrenskraften, sysselsättningen och fattigdomen bland förvärvsarbetande.

Politiska åtgärder för att säkerställa att lönerna ger en rimlig levnadsstandard, även för missgynnade grupper, är fortfarande viktiga för att komma åt fattigdomen bland förvärvsarbetande.
  Medlemsstaterna, inbegripet dem som har lagstadgade minimilöner, bör främja kollektivförhandlingar med tanke på lönebildning och de bör säkerställa att arbetsmarknadens parter verkligen medverkar på ett transparent och förutsägbart sätt. Det möjliggör att lönerna kan följa
  den långsiktiga
  produktivitetsutvecklingen, och säkerställer att de blir rättvisa och räcker till en rimlig levnadsstandard
  för alla arbetstagare
  . Särskild hänsyn bör tas till låg- och medelinkomsttagare
  och deras köpkraft
  för att stärka en socioekonomisk konvergens uppåt. Lönebildningsmekanismer bör ta hänsyn till socioekonomiska förhållanden, däribland regional och sektorsspecifik utveckling
  , med hjälp av exempelvis en korg av varor och tjänster
  till
  verkliga priser som fastställs på nationell nivå eller med internationella eller nationella referensvärden
  . Med respekt för nationell praxis och arbetsmarknadsparternas autonomi
  , i enlighet med fördragen,
  bör medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter säkerställa att alla arbetstagare har rättvisa löner, genom att de direkt eller indirekt drar nytta av
  antingen
  kollektivavtal eller skäliga lagstadgade minimilöner, med beaktande av hur lönerna påverkar konkurrenskraften, sysselsättningen
  , jämställdheten
  och fattigdomen bland förvärvsarbetande.
  Utan att det påverkar medlemsstaternas behörighet att fastställa den lagstadgade minimilönen och tillåta variationer och avdrag är det viktigt att undvika en alltför stor användning av avdrag och variationer, eftersom det riskerar att inverka negativt på lönernas tillräcklighet. De ska säkerställa att dessa variationer och avdrag respekterar principerna om icke-diskriminering och proportionalitet och eftersträvar ett legitimt mål i enlighet med direktivet om tillräckliga minimilöner i Europeiska unionen

   (1a)

  .

Ändring 22

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 5 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Mottagare av unionsmedel ska respektera tillämplig unionsrätt och nationell rätt om sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter samt på skatteområdet. Medlemsstaterna bör se till att det offentliga finansiella stöd som ges till företag för att bekämpa de ekonomiska effekterna av pandemin och Rysslands invasion av Ukraina betalas ut under förutsättning att medlen används till förmån för arbetstagarna, och att de mottagande företagen avstår från att betala ut bonusar till ledningen, aktieutdelningar och erbjuda aktieåterköpsprogram under den tid de tar emot stöd. |

Kommissionens förslag

Ändring

Mottagare av unionsmedel ska respektera tillämplig unionsrätt och nationell rätt om sociala rättigheter och arbetstagares rättigheter samt på skatteområdet. Medlemsstaterna bör se till att det offentliga finansiella stöd som ges till företag för att bekämpa de ekonomiska effekterna av pandemin och Rysslands invasion av Ukraina betalas ut under förutsättning att medlen används till förmån för arbetstagarna, och att de mottagande företagen avstår från att betala ut bonusar till ledningen, aktieutdelningar och erbjuda aktieåterköpsprogram under den tid de tar emot stöd.

Ändring 23

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I samband med den gröna och den digitala omställningen, de demografiska förändringarna och
  kriget i
  Ukraina bör medlemsstaterna främja hållbarhet, produktivitet, anställbarhet och
  humankapital,
  verka för att människor förvärvar färdigheter och kompetens livet ut och för att tillgodose de nuvarande och framtida arbetsmarknadsbehoven, mot bakgrund av EU:s överordnade mål för 2030 om kompetens. Medlemsstaterna bör också anpassa sina utbildningssystem och investera i dem för att kunna erbjuda högkvalitativ och inkluderande utbildning,
  inklusive
  yrkesutbildning,
  samt
  tillgång till digitalt lärande och språkundervisning (t.ex. när det gäller flyktingar, inbegripet dem från Ukraina). Medlemsstaterna bör arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare, företag och andra aktörer för att åtgärda strukturella brister i utbildningssystemen och förbättra kvaliteten och arbetsmarknadsrelevansen,
  även
  för att
  möjliggöra
  den gröna och den digitala omställningen, hantera befintliga kompetensglapp och förhindra att nya brister uppstår, särskilt när det gäller verksamhet med koppling till REPowerEU, såsom utbyggnad av förnybar energi
  eller renovering
  av byggnader. Särskild uppmärksamhet bör ägnas läraryrkets utmaningar, bland annat genom investering i lärarnas och utbildarnas digitala färdigheter. Utbildningssystemen bör ge alla studerande nyckelkompetenser, bland annat grundläggande generella och digitala färdigheter, som en grund för anpassningsbarhet och resiliens livet igenom.
  Medlemsstaterna
  bör försöka förstärka bestämmelserna om individuella utbildningsrättigheter och säkerställa att dessa kan följa med vid övergångar på arbetsmarknaden, inbegripet när så är lämpligt, genom individuella utbildningskonton och ett tillförlitligt system för bedömning av utbildningars kvalitet. Medlemsstaterna bör utnyttja mikromeriternas potential att stödja livslångt lärande och anställbarhet. De bör
  göra det möjligt
  för alla att förutse och bättre anpassa sig till arbetsmarknadens behov
  , framför allt genom kontinuerlig kompetenshöjning och omskolning och genom integrerad vägledning och rådgivning, i syfte att främja rättvisa omställningar för alla
  , stärka de
  sociala resultaten, hantera brist på arbetskraft
  och
  kompetensglapp, öka ekonomins allmänna resiliens mot chocker och underlätta eventuella anpassningar
  . | I samband med den gröna och den digitala omställningen, de demografiska förändringarna och
  den ryska invasionen av
  Ukraina
  såväl som de ökade levnadskostnaderna
  bör medlemsstaterna främja
  sociala rättigheter,
  hållbarhet, produktivitet, anställbarhet och
  investeringar i arbetstagare och människor genom att
  verka för att människor förvärvar färdigheter och kompetens livet ut och för att tillgodose de nuvarande och framtida arbetsmarknadsbehoven, mot bakgrund av EU:s överordnade mål för 2030 om kompetens
  , särskilt digital kompetens
  . Medlemsstaterna bör också anpassa
  och modernisera
  sina utbildningssystem och investera i dem för att kunna erbjuda högkvalitativ och inkluderande utbildning,
  särskilt
  yrkesutbildning,
  entreprenörskunskap, däribland socialt entreprenörskap,
  tillgång till digitalt lärande och språkundervisning (t.ex. när det gäller
  alla
  flyktingar, inbegripet dem från Ukraina)
  , samt formellt och informellt livslångt lärande
  . Medlemsstaterna bör arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter,
  regionala och lokala myndigheter,
  utbildningsanordnare, företag och andra aktörer för att åtgärda strukturella
  och nya
  brister i utbildningssystemen och förbättra kvaliteten och arbetsmarknadsrelevansen, för att
  ytterligare stödja och påskynda
  den gröna och den digitala omställningen, hantera befintliga kompetensglapp
  , inaktuell kompetens
  och förhindra att nya brister uppstår, särskilt när det gäller verksamhet med koppling till REPowerEU, såsom utbyggnad av förnybar energi
  , energieffektivitet och totalrenovering
  av byggnader.
  Medlemsstaterna bör tillgodose behoven inom sektorer och regioner med strukturell brist på arbetskraft och kompetensbrist, bland annat för att samtidigt möjliggöra den gröna, tekniska och digitala omställningen. Medlemsstaterna bör stödja och uppmuntra företag att investera i kompetensutveckling för sin personal och tillhandahålla anständiga arbets- och anställningsvillkor för att locka till sig kvalificerad arbetskraft. Dessutom bör medlemsstaterna använda alla tillgängliga resurser från programmet ESF+ och unionens andra program och instrument, såsom Next Generation EU, för att stärka de ungas kvalifikationer och främja system med varvad utbildning.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas läraryrkets utmaningar, bland annat genom investering i lärarnas och utbildarnas digitala färdigheter
  samt i deras kunskaper om klimatförändringar och hållbar utveckling
  . Utbildningssystemen bör ge alla studerande nyckelkompetenser, bland annat grundläggande generella och digitala färdigheter
  liksom övergripande formella och informella kompetenser, såsom förmåga att kommunicera och tänka kritiskt
  , som en grund för anpassningsbarhet och resiliens livet igenom
  , och bör förbereda lärarna på ett sätt som gör att de kan ge de studerande dessa färdigheter
  .
  För att främja den studerandes utveckling och rörlighet mot bakgrund av målet för 2030 att öka antalet vuxna som deltar i utbildning varje år till 60 %
  bör
  medlemsstaterna
  försöka förstärka bestämmelserna om individuella utbildningsrättigheter och säkerställa att dessa kan följa med vid övergångar på arbetsmarknaden, inbegripet när så är lämpligt, genom individuella utbildningskonton och ett tillförlitligt system för bedömning av utbildningars kvalitet. Medlemsstaterna bör utnyttja mikromeriternas potential att stödja livslångt lärande och anställbarhet. De bör
  parallellt säkerställa att den humanistiska delen av utbildningen bevaras och att individens strävanden respekteras. I syfte att främja rättvisa omställningar
  för alla
  samt för
  att förutse och bättre anpassa sig till arbetsmarknadens behov
  är det mycket viktigt att medlemsstaterna ökar ekonomins allmänna resiliens. De bör främja anständiga arbetsvillkor och eventuella anpassningar genom kontinuerlig kompetensutveckling och omskolning
  ,
  genom att
  stärka de
  sociala trygghetssystemen och tjänsterna och genom att tillhandahålla integrerad vägledning
  och
  rådgivning samt aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, även med tanke på framtida ekonomiska chocker
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

I samband med den gröna och den digitala omställningen, de demografiska förändringarna och
  kriget i
  Ukraina bör medlemsstaterna främja hållbarhet, produktivitet, anställbarhet och
  humankapital,
  verka för att människor förvärvar färdigheter och kompetens livet ut och för att tillgodose de nuvarande och framtida arbetsmarknadsbehoven, mot bakgrund av EU:s överordnade mål för 2030 om kompetens. Medlemsstaterna bör också anpassa sina utbildningssystem och investera i dem för att kunna erbjuda högkvalitativ och inkluderande utbildning,
  inklusive
  yrkesutbildning,
  samt
  tillgång till digitalt lärande och språkundervisning (t.ex. när det gäller flyktingar, inbegripet dem från Ukraina). Medlemsstaterna bör arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter, utbildningsanordnare, företag och andra aktörer för att åtgärda strukturella brister i utbildningssystemen och förbättra kvaliteten och arbetsmarknadsrelevansen,
  även
  för att
  möjliggöra
  den gröna och den digitala omställningen, hantera befintliga kompetensglapp och förhindra att nya brister uppstår, särskilt när det gäller verksamhet med koppling till REPowerEU, såsom utbyggnad av förnybar energi
  eller renovering
  av byggnader. Särskild uppmärksamhet bör ägnas läraryrkets utmaningar, bland annat genom investering i lärarnas och utbildarnas digitala färdigheter. Utbildningssystemen bör ge alla studerande nyckelkompetenser, bland annat grundläggande generella och digitala färdigheter, som en grund för anpassningsbarhet och resiliens livet igenom.
  Medlemsstaterna
  bör försöka förstärka bestämmelserna om individuella utbildningsrättigheter och säkerställa att dessa kan följa med vid övergångar på arbetsmarknaden, inbegripet när så är lämpligt, genom individuella utbildningskonton och ett tillförlitligt system för bedömning av utbildningars kvalitet. Medlemsstaterna bör utnyttja mikromeriternas potential att stödja livslångt lärande och anställbarhet. De bör
  göra det möjligt
  för alla att förutse och bättre anpassa sig till arbetsmarknadens behov
  , framför allt genom kontinuerlig kompetenshöjning och omskolning och genom integrerad vägledning och rådgivning, i syfte att främja rättvisa omställningar för alla
  , stärka de
  sociala resultaten, hantera brist på arbetskraft
  och
  kompetensglapp, öka ekonomins allmänna resiliens mot chocker och underlätta eventuella anpassningar
  .

I samband med den gröna och den digitala omställningen, de demografiska förändringarna och
  den ryska invasionen av
  Ukraina
  såväl som de ökade levnadskostnaderna
  bör medlemsstaterna främja
  sociala rättigheter,
  hållbarhet, produktivitet, anställbarhet och
  investeringar i arbetstagare och människor genom att
  verka för att människor förvärvar färdigheter och kompetens livet ut och för att tillgodose de nuvarande och framtida arbetsmarknadsbehoven, mot bakgrund av EU:s överordnade mål för 2030 om kompetens
  , särskilt digital kompetens
  . Medlemsstaterna bör också anpassa
  och modernisera
  sina utbildningssystem och investera i dem för att kunna erbjuda högkvalitativ och inkluderande utbildning,
  särskilt
  yrkesutbildning,
  entreprenörskunskap, däribland socialt entreprenörskap,
  tillgång till digitalt lärande och språkundervisning (t.ex. när det gäller
  alla
  flyktingar, inbegripet dem från Ukraina)
  , samt formellt och informellt livslångt lärande
  . Medlemsstaterna bör arbeta tillsammans med arbetsmarknadens parter,
  regionala och lokala myndigheter,
  utbildningsanordnare, företag och andra aktörer för att åtgärda strukturella
  och nya
  brister i utbildningssystemen och förbättra kvaliteten och arbetsmarknadsrelevansen, för att
  ytterligare stödja och påskynda
  den gröna och den digitala omställningen, hantera befintliga kompetensglapp
  , inaktuell kompetens
  och förhindra att nya brister uppstår, särskilt när det gäller verksamhet med koppling till REPowerEU, såsom utbyggnad av förnybar energi
  , energieffektivitet och totalrenovering
  av byggnader.
  Medlemsstaterna bör tillgodose behoven inom sektorer och regioner med strukturell brist på arbetskraft och kompetensbrist, bland annat för att samtidigt möjliggöra den gröna, tekniska och digitala omställningen. Medlemsstaterna bör stödja och uppmuntra företag att investera i kompetensutveckling för sin personal och tillhandahålla anständiga arbets- och anställningsvillkor för att locka till sig kvalificerad arbetskraft. Dessutom bör medlemsstaterna använda alla tillgängliga resurser från programmet ESF+ och unionens andra program och instrument, såsom Next Generation EU, för att stärka de ungas kvalifikationer och främja system med varvad utbildning.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas läraryrkets utmaningar, bland annat genom investering i lärarnas och utbildarnas digitala färdigheter
  samt i deras kunskaper om klimatförändringar och hållbar utveckling
  . Utbildningssystemen bör ge alla studerande nyckelkompetenser, bland annat grundläggande generella och digitala färdigheter
  liksom övergripande formella och informella kompetenser, såsom förmåga att kommunicera och tänka kritiskt
  , som en grund för anpassningsbarhet och resiliens livet igenom
  , och bör förbereda lärarna på ett sätt som gör att de kan ge de studerande dessa färdigheter
  .
  För att främja den studerandes utveckling och rörlighet mot bakgrund av målet för 2030 att öka antalet vuxna som deltar i utbildning varje år till 60 %
  bör
  medlemsstaterna
  försöka förstärka bestämmelserna om individuella utbildningsrättigheter och säkerställa att dessa kan följa med vid övergångar på arbetsmarknaden, inbegripet när så är lämpligt, genom individuella utbildningskonton och ett tillförlitligt system för bedömning av utbildningars kvalitet. Medlemsstaterna bör utnyttja mikromeriternas potential att stödja livslångt lärande och anställbarhet. De bör
  parallellt säkerställa att den humanistiska delen av utbildningen bevaras och att individens strävanden respekteras. I syfte att främja rättvisa omställningar
  för alla
  samt för
  att förutse och bättre anpassa sig till arbetsmarknadens behov
  är det mycket viktigt att medlemsstaterna ökar ekonomins allmänna resiliens. De bör främja anständiga arbetsvillkor och eventuella anpassningar genom kontinuerlig kompetensutveckling och omskolning
  ,
  genom att
  stärka de
  sociala trygghetssystemen och tjänsterna och genom att tillhandahålla integrerad vägledning
  och
  rådgivning samt aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, även med tanke på framtida ekonomiska chocker
  .

Ändring 24

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 6 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör främja lika möjligheter för alla genom att
  åtgärda
  ojämlikheter i utbildningssystemen. Framför allt bör barn få tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg
  av god kvalitet
  , i linje med den europeiska barngarantin. Medlemsstaterna bör höja den generella utbildningsnivån, minska antalet unga med högst grundskoleutbildning, främja tillgången till utbildning för barn från
  avlägsna områden
  , göra yrkesutbildning till ett mer attraktivt val,
  öka
  tillgången till och antalet personer som avslutar tertiär utbildning, underlätta övergången från utbildning till anställning för unga människor genom praktik och lärlingsutbildningar av god kvalitet samt öka antalet vuxna som deltar i vidareutbildning, särskilt bland personer från mindre gynnade förhållanden och bland dem som har lägst utbildning. Med hänsyn till de nya behoven i digitala, gröna och åldrande samhällen bör medlemsstaterna stärka arbetsplatsförlagt lärande i sina yrkesutbildningssystem, bland annat genom ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet, och öka antalet personer med en examen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap
  och
  matematik både från yrkesutbildningar och tertiär utbildning, särskilt antalet kvinnor. Vidare bör medlemsstaterna se till att tertiär utbildning och, när så är lämpligt, forskning ges större vikt på arbetsmarknaden, förbättra kompetensbevakningen och kompetensprognoserna, göra färdigheter mer synliga och
  kompetensen mer jämförbar
  , inbegripet
  det
  som förvärvats utomlands, samt öka möjligheterna till erkännande och validering av färdigheter och kompetens som förvärvats på annat sätt än genom formell utbildning. Medlemsstaterna bör uppgradera och öka utbudet och användningen av flexibel
  fortbildning inom
  yrkesutbildning.
  De
  bör
  också
  stödja lågutbildade vuxna så att de kan behålla eller utveckla sin långsiktiga anställbarhet. Det kan ske genom rekommendationen om kompetenshöjningsvägar med bedömning av kompetens, ett utbildningsutbud som motsvarar behoven på arbetsmarknaden
  samt validering
  och
  erkännande av förvärvade färdigheter
  . | Medlemsstaterna bör främja lika möjligheter för alla genom att
  avskaffa
  ojämlikheter i utbildningssystemen. Framför allt bör barn få
  lika
  tillgång till
  högkvalitativ
  förskoleverksamhet och barnomsorg, i linje med den europeiska barngarantin
  och Barcelonamålen
  . Medlemsstaterna bör höja den generella utbildningsnivån, minska antalet unga med högst grundskoleutbildning, främja tillgången till utbildning för barn från
  missgynnade grupper och regioner
  , göra yrkesutbildning till ett mer attraktivt val,
  främja
  tillgången till och antalet personer som avslutar tertiär utbildning, underlätta övergången från utbildning till anställning för unga människor genom
  betald inkluderande
  praktik och lärlingsutbildningar av god kvalitet samt öka antalet vuxna som deltar i vidareutbildning, särskilt bland personer från mindre gynnade förhållanden och bland dem som har lägst utbildning. Med hänsyn till de nya behoven i digitala, gröna och åldrande samhällen bör medlemsstaterna stärka arbetsplatsförlagt lärande i sina yrkesutbildningssystem, bland annat genom
  betalda och inkluderande
  ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet, och
  säkerställa löpande investeringar i livslångt lärande,
  öka antalet personer med en examen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap
  eller
  matematik både från yrkesutbildningar och tertiär utbildning, särskilt antalet kvinnor. Vidare bör medlemsstaterna se till att tertiär utbildning och, när så är lämpligt, forskning ges större vikt på arbetsmarknaden,
  stärka systemen med varvad utbildning,
  förbättra kompetensbevakningen och kompetensprognoserna, göra färdigheter mer synliga och
  göra det enklare att jämföra och erkänna kompetenser
  , inbegripet
  de
  som förvärvats utomlands, samt öka möjligheterna till erkännande och validering av färdigheter och kompetens som förvärvats på annat sätt än genom formell utbildning
  , även för medborgare från länder utanför EU
  . Medlemsstaterna bör uppgradera och öka
  det kontinuerliga
  utbudet och
  den kontinuerliga
  användningen av
  mer
  flexibel
  och inkluderande
  yrkesutbildning.
  Medlemsstaterna
  bör
  stödja jobbskapande och investera i sociala


  trygghetssystem, inbegripet för personer med funktionsnedsättning och arbetstagare med svårigheter när det gäller kompetensutveckling och omskolning, och även
  stödja lågutbildade vuxna så att de kan
  få tillträde till arbetsmarknaden och en stabil sysselsättning av god kvalitet. I detta sammanhang är det viktigt att de kan
  behålla eller utveckla sin långsiktiga anställbarhet
  genom en förbättrad tillgång till och ett bättre utnyttjande av utbildningsmöjligheter av god kvalitet
  . Det kan ske genom rekommendationen om kompetenshöjningsvägar med bedömning av kompetens, ett utbildningsutbud som motsvarar behoven på arbetsmarknaden
  . Rätten till betald studieledighet för yrkesändamål bör uppmuntras, i linje med Internationella arbetsorganisationens relevanta konventioner, enligt vilka arbetstagare har rätt att delta i utbildningsprogram på arbetstid. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att främja allmän, ändamålsenlig och lika tillgång till distansundervisning och distansutbildning, där hänsyn tas till behoven hos personer med funktionsnedsättning, personer som bor i avlägsna områden och föräldrar, särskilt ensamstående föräldrar. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör främja lika möjligheter för alla genom att
  åtgärda
  ojämlikheter i utbildningssystemen. Framför allt bör barn få tillgång till förskoleverksamhet och barnomsorg
  av god kvalitet
  , i linje med den europeiska barngarantin. Medlemsstaterna bör höja den generella utbildningsnivån, minska antalet unga med högst grundskoleutbildning, främja tillgången till utbildning för barn från
  avlägsna områden
  , göra yrkesutbildning till ett mer attraktivt val,
  öka
  tillgången till och antalet personer som avslutar tertiär utbildning, underlätta övergången från utbildning till anställning för unga människor genom praktik och lärlingsutbildningar av god kvalitet samt öka antalet vuxna som deltar i vidareutbildning, särskilt bland personer från mindre gynnade förhållanden och bland dem som har lägst utbildning. Med hänsyn till de nya behoven i digitala, gröna och åldrande samhällen bör medlemsstaterna stärka arbetsplatsförlagt lärande i sina yrkesutbildningssystem, bland annat genom ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet, och öka antalet personer med en examen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap
  och
  matematik både från yrkesutbildningar och tertiär utbildning, särskilt antalet kvinnor. Vidare bör medlemsstaterna se till att tertiär utbildning och, när så är lämpligt, forskning ges större vikt på arbetsmarknaden, förbättra kompetensbevakningen och kompetensprognoserna, göra färdigheter mer synliga och
  kompetensen mer jämförbar
  , inbegripet
  det
  som förvärvats utomlands, samt öka möjligheterna till erkännande och validering av färdigheter och kompetens som förvärvats på annat sätt än genom formell utbildning. Medlemsstaterna bör uppgradera och öka utbudet och användningen av flexibel
  fortbildning inom
  yrkesutbildning.
  De
  bör
  också
  stödja lågutbildade vuxna så att de kan behålla eller utveckla sin långsiktiga anställbarhet. Det kan ske genom rekommendationen om kompetenshöjningsvägar med bedömning av kompetens, ett utbildningsutbud som motsvarar behoven på arbetsmarknaden
  samt validering
  och
  erkännande av förvärvade färdigheter
  .

Medlemsstaterna bör främja lika möjligheter för alla genom att
  avskaffa
  ojämlikheter i utbildningssystemen. Framför allt bör barn få
  lika
  tillgång till
  högkvalitativ
  förskoleverksamhet och barnomsorg, i linje med den europeiska barngarantin
  och Barcelonamålen
  . Medlemsstaterna bör höja den generella utbildningsnivån, minska antalet unga med högst grundskoleutbildning, främja tillgången till utbildning för barn från
  missgynnade grupper och regioner
  , göra yrkesutbildning till ett mer attraktivt val,
  främja
  tillgången till och antalet personer som avslutar tertiär utbildning, underlätta övergången från utbildning till anställning för unga människor genom
  betald inkluderande
  praktik och lärlingsutbildningar av god kvalitet samt öka antalet vuxna som deltar i vidareutbildning, särskilt bland personer från mindre gynnade förhållanden och bland dem som har lägst utbildning. Med hänsyn till de nya behoven i digitala, gröna och åldrande samhällen bör medlemsstaterna stärka arbetsplatsförlagt lärande i sina yrkesutbildningssystem, bland annat genom
  betalda och inkluderande
  ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet, och
  säkerställa löpande investeringar i livslångt lärande,
  öka antalet personer med en examen inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap
  eller
  matematik både från yrkesutbildningar och tertiär utbildning, särskilt antalet kvinnor. Vidare bör medlemsstaterna se till att tertiär utbildning och, när så är lämpligt, forskning ges större vikt på arbetsmarknaden,
  stärka systemen med varvad utbildning,
  förbättra kompetensbevakningen och kompetensprognoserna, göra färdigheter mer synliga och
  göra det enklare att jämföra och erkänna kompetenser
  , inbegripet
  de
  som förvärvats utomlands, samt öka möjligheterna till erkännande och validering av färdigheter och kompetens som förvärvats på annat sätt än genom formell utbildning
  , även för medborgare från länder utanför EU
  . Medlemsstaterna bör uppgradera och öka
  det kontinuerliga
  utbudet och
  den kontinuerliga
  användningen av
  mer
  flexibel
  och inkluderande
  yrkesutbildning.
  Medlemsstaterna
  bör
  stödja jobbskapande och investera i sociala


  trygghetssystem, inbegripet för personer med funktionsnedsättning och arbetstagare med svårigheter när det gäller kompetensutveckling och omskolning, och även
  stödja lågutbildade vuxna så att de kan
  få tillträde till arbetsmarknaden och en stabil sysselsättning av god kvalitet. I detta sammanhang är det viktigt att de kan
  behålla eller utveckla sin långsiktiga anställbarhet
  genom en förbättrad tillgång till och ett bättre utnyttjande av utbildningsmöjligheter av god kvalitet
  . Det kan ske genom rekommendationen om kompetenshöjningsvägar med bedömning av kompetens, ett utbildningsutbud som motsvarar behoven på arbetsmarknaden
  . Rätten till betald studieledighet för yrkesändamål bör uppmuntras, i linje med Internationella arbetsorganisationens relevanta konventioner, enligt vilka arbetstagare har rätt att delta i utbildningsprogram på arbetstid. Medlemsstaterna bör vidta nödvändiga åtgärder för att främja allmän, ändamålsenlig och lika tillgång till distansundervisning och distansutbildning, där hänsyn tas till behoven hos personer med funktionsnedsättning, personer som bor i avlägsna områden och föräldrar, särskilt ensamstående föräldrar.

Ändring 25

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 6 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör erbjuda arbetslösa och personer som står utanför arbetsmarknaden ändamålsenligt, samordnat och individanpassat stöd i rimlig tid bestående av hjälp med att söka jobb, utbildning, omskolning och tillgång till andra stödtjänster, med särskild hänsyn till
  utsatta
  grupper och människor
  som är särskilt påverkade
  av den gröna och den digitala omställningen. De bör sträva efter att ha omfattande strategier med djupgående individuella bedömningar av arbetslösa som utförs så tidigt som möjligt, senast 18 månader efter det att personen blivit arbetslös, i syfte att avsevärt minska
  och förebygga
  långtidsarbetslösheten och den strukturella arbetslösheten. Man bör fortsätta att
  hantera
  ungdomsarbetslösheten och problemet med unga som varken arbetar eller studerar genom att förebygga att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att den förstärkta ungdomsgarantin genomförs fullt ut och
  i hög grad stödjer arbetstillfällen
  av hög kvalitet för ungdomar i återhämtningen efter pandemin. Mot bakgrund av Europaåret för ungdomar 2022 bör medlemsstaterna öka satsningarna
  framför allt
  på att framhålla hur den gröna och den digitala omställningen erbjuder ett förnyat framtidsperspektiv och möjligheter att motverka pandemins negativa effekter för ungdomar. | Medlemsstaterna bör erbjuda arbetslösa och personer
  i arbetsför ålder
  som står utanför arbetsmarknaden
  , särskilt långtidsarbetslösa,
  ändamålsenligt, samordnat och individanpassat stöd i rimlig tid
  för att förbättra deras möjligheter på arbetsmarknaden,
  bestående av hjälp med att söka jobb, utbildning, omskolning och tillgång till andra stödtjänster,
  även på hälso- och bostadsområdet,
  med särskild hänsyn till
  missgynnade
  grupper och människor
  i behov av extra hjälp för att klara
  av den gröna och den digitala omställningen. De bör sträva efter att ha omfattande strategier med djupgående individuella bedömningar av arbetslösa som utförs så tidigt som möjligt, senast 18 månader efter det att personen blivit arbetslös, i syfte att avsevärt minska långtidsarbetslösheten och den strukturella arbetslösheten
  , och senast efter åtta månader för personer som nyligen blivit arbetslösa för att minska risken för långtidsarbetslöshet, med särskild tonvikt vid personer med funktionsnedsättning och andra missgynnade grupper. Medlemsstaterna bör, tillsammans med arbetsmarknadens parter, underlätta byte av arbete, med stöd från ESF+, fonden för en rättvis omställning och initiativ som RePowerEU
  . Man bör fortsätta att
  prioritera åtgärder mot
  ungdomsarbetslösheten
  , otrygga anställningar bland unga
  och problemet med unga som varken arbetar eller studerar genom att förebygga att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning
  , inbegripet betalda inkluderande lärlingsplatser
  och genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att den förstärkta ungdomsgarantin genomförs fullt ut och
  effektivt, och relevanta unionsmedel används, såsom ESF+ och faciliteten för återhämtning och resiliens, som också bör stödja sysselsättning
  av hög kvalitet för ungdomar i återhämtningen efter pandemin.
  Medlemsstaterna bör dessutom säkerställa anständiga arbetsvillkor och tillgång till socialt skydd för praktikanter och lärlingar.
  Mot bakgrund av Europaåret för ungdomar 2022 bör medlemsstaterna öka satsningarna på att framhålla hur den gröna och den digitala omställningen erbjuder ett förnyat framtidsperspektiv och möjligheter att motverka pandemins negativa effekter för ungdomar.
  Medlemsstaterna bör överväga att införa en ungdomsklausul för att bedöma vilka konsekvenser nya initiativ inom alla politikområden har för ungdomar. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör erbjuda arbetslösa och personer som står utanför arbetsmarknaden ändamålsenligt, samordnat och individanpassat stöd i rimlig tid bestående av hjälp med att söka jobb, utbildning, omskolning och tillgång till andra stödtjänster, med särskild hänsyn till
  utsatta
  grupper och människor
  som är särskilt påverkade
  av den gröna och den digitala omställningen. De bör sträva efter att ha omfattande strategier med djupgående individuella bedömningar av arbetslösa som utförs så tidigt som möjligt, senast 18 månader efter det att personen blivit arbetslös, i syfte att avsevärt minska
  och förebygga
  långtidsarbetslösheten och den strukturella arbetslösheten. Man bör fortsätta att
  hantera
  ungdomsarbetslösheten och problemet med unga som varken arbetar eller studerar genom att förebygga att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att den förstärkta ungdomsgarantin genomförs fullt ut och
  i hög grad stödjer arbetstillfällen
  av hög kvalitet för ungdomar i återhämtningen efter pandemin. Mot bakgrund av Europaåret för ungdomar 2022 bör medlemsstaterna öka satsningarna
  framför allt
  på att framhålla hur den gröna och den digitala omställningen erbjuder ett förnyat framtidsperspektiv och möjligheter att motverka pandemins negativa effekter för ungdomar.

Medlemsstaterna bör erbjuda arbetslösa och personer
  i arbetsför ålder
  som står utanför arbetsmarknaden
  , särskilt långtidsarbetslösa,
  ändamålsenligt, samordnat och individanpassat stöd i rimlig tid
  för att förbättra deras möjligheter på arbetsmarknaden,
  bestående av hjälp med att söka jobb, utbildning, omskolning och tillgång till andra stödtjänster,
  även på hälso- och bostadsområdet,
  med särskild hänsyn till
  missgynnade
  grupper och människor
  i behov av extra hjälp för att klara
  av den gröna och den digitala omställningen. De bör sträva efter att ha omfattande strategier med djupgående individuella bedömningar av arbetslösa som utförs så tidigt som möjligt, senast 18 månader efter det att personen blivit arbetslös, i syfte att avsevärt minska långtidsarbetslösheten och den strukturella arbetslösheten
  , och senast efter åtta månader för personer som nyligen blivit arbetslösa för att minska risken för långtidsarbetslöshet, med särskild tonvikt vid personer med funktionsnedsättning och andra missgynnade grupper. Medlemsstaterna bör, tillsammans med arbetsmarknadens parter, underlätta byte av arbete, med stöd från ESF+, fonden för en rättvis omställning och initiativ som RePowerEU
  . Man bör fortsätta att
  prioritera åtgärder mot
  ungdomsarbetslösheten
  , otrygga anställningar bland unga
  och problemet med unga som varken arbetar eller studerar genom att förebygga att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning
  , inbegripet betalda inkluderande lärlingsplatser
  och genom strukturella förbättringar av övergången från skola till arbete, bland annat genom att den förstärkta ungdomsgarantin genomförs fullt ut och
  effektivt, och relevanta unionsmedel används, såsom ESF+ och faciliteten för återhämtning och resiliens, som också bör stödja sysselsättning
  av hög kvalitet för ungdomar i återhämtningen efter pandemin.
  Medlemsstaterna bör dessutom säkerställa anständiga arbetsvillkor och tillgång till socialt skydd för praktikanter och lärlingar.
  Mot bakgrund av Europaåret för ungdomar 2022 bör medlemsstaterna öka satsningarna på att framhålla hur den gröna och den digitala omställningen erbjuder ett förnyat framtidsperspektiv och möjligheter att motverka pandemins negativa effekter för ungdomar.
  Medlemsstaterna bör överväga att införa en ungdomsklausul för att bedöma vilka konsekvenser nya initiativ inom alla politikområden har för ungdomar.

Ändring 26

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 6 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör sträva efter att undanröja hinder och negativa incitament och införa positiva incitament för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för
  låginkomsttagare, andrainkomsttagare
  och dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, inbegripet personer med invandrarbakgrund och marginaliserade romer. Med tanke på den stora arbetskraftsbristen inom vissa yrken och sektorer bör medlemsstaterna bidra till att främja arbetskraftsutbudet, framför allt genom att verka för
  tillräckliga
  löner och
  anständiga
  arbetsvillkor, liksom en ändamålsenlig aktiv arbetsmarknadspolitik. Medlemsstaterna bör också stödja en
  anpassning av arbetsmiljön
  för personer med funktionsnedsättningar, bland annat genom riktat finansiellt stöd
  och
  tjänster som gör det möjligt för dem att delta på arbetsmarknaden och i samhället. | Medlemsstaterna bör sträva efter att undanröja hinder och negativa incitament och införa positiva incitament för
  tillträde till och
  deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för
  missgynnade grupper
  och dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, inbegripet
  personer med funktionsnedsättning,
  personer med invandrarbakgrund och marginaliserade romer. Med tanke på den stora arbetskraftsbristen inom vissa yrken och sektorer bör medlemsstaterna bidra till att främja arbetskraftsutbudet, framför allt genom att verka för
  anständiga
  löner och arbetsvillkor, liksom en ändamålsenlig aktiv arbetsmarknadspolitik. Medlemsstaterna bör också stödja en
  tillgänglig arbetsmiljö
  för personer med funktionsnedsättningar
  och skälig anpassning på arbetsplatsen
  , bland annat genom riktat finansiellt stöd
  , produkter,
  tjänster
  och en miljö
  som gör det möjligt för dem att delta på arbetsmarknaden och i samhället.
  Reglerat distansarbete och ny teknik kan erbjuda möjligheter, särskilt för missgynnade grupper, så länge det finns nödvändig digital infrastruktur som är överkomlig och tillgänglig för alla. Distansarbete bör dock inte befria arbetsgivarna från skyldigheten att tillhandahålla skälig anpassning på arbetsplatsen och att skapa en inkluderande arbetsplatskultur för arbetstagare med funktionsnedsättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör sträva efter att undanröja hinder och negativa incitament och införa positiva incitament för deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för
  låginkomsttagare, andrainkomsttagare
  och dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, inbegripet personer med invandrarbakgrund och marginaliserade romer. Med tanke på den stora arbetskraftsbristen inom vissa yrken och sektorer bör medlemsstaterna bidra till att främja arbetskraftsutbudet, framför allt genom att verka för
  tillräckliga
  löner och
  anständiga
  arbetsvillkor, liksom en ändamålsenlig aktiv arbetsmarknadspolitik. Medlemsstaterna bör också stödja en
  anpassning av arbetsmiljön
  för personer med funktionsnedsättningar, bland annat genom riktat finansiellt stöd
  och
  tjänster som gör det möjligt för dem att delta på arbetsmarknaden och i samhället.

Medlemsstaterna bör sträva efter att undanröja hinder och negativa incitament och införa positiva incitament för
  tillträde till och
  deltagande på arbetsmarknaden, särskilt för
  missgynnade grupper
  och dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, inbegripet
  personer med funktionsnedsättning,
  personer med invandrarbakgrund och marginaliserade romer. Med tanke på den stora arbetskraftsbristen inom vissa yrken och sektorer bör medlemsstaterna bidra till att främja arbetskraftsutbudet, framför allt genom att verka för
  anständiga
  löner och arbetsvillkor, liksom en ändamålsenlig aktiv arbetsmarknadspolitik. Medlemsstaterna bör också stödja en
  tillgänglig arbetsmiljö
  för personer med funktionsnedsättningar
  och skälig anpassning på arbetsplatsen
  , bland annat genom riktat finansiellt stöd
  , produkter,
  tjänster
  och en miljö
  som gör det möjligt för dem att delta på arbetsmarknaden och i samhället.
  Reglerat distansarbete och ny teknik kan erbjuda möjligheter, särskilt för missgynnade grupper, så länge det finns nödvändig digital infrastruktur som är överkomlig och tillgänglig för alla. Distansarbete bör dock inte befria arbetsgivarna från skyldigheten att tillhandahålla skälig anpassning på arbetsplatsen och att skapa en inkluderande arbetsplatskultur för arbetstagare med funktionsnedsättning.

Ändring 27

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 6 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Skillnaderna i sysselsättningsgrad
  och
  löner mellan kvinnor och män bör
  åtgärdas
  . Medlemsstaterna bör säkerställa jämställdhet och ökat deltagande av kvinnor på arbetsmarknaden, bland annat genom att säkerställa lika möjligheter och karriärutveckling och undanröja hinder för att nå ledarskapspositioner på alla beslutsfattande nivåer. Lika lön för lika eller likvärdigt arbete och lönetransparens bör säkerställas. Möjligheten att förena arbete, familj och privatliv för både kvinnor och män bör främjas, i synnerhet genom tillgång till
  ekonomiskt överkomlig
  långvarig vård och omsorg, förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet. Medlemsstaterna bör säkerställa att föräldrar och andra med omsorgsansvar har tillgång till lämpliga former av ledighet av familjeskäl och till flexibla arbetsformer för att kunna förena arbete, familj och privatliv samt främja balansen mellan kvinnors och mäns utnyttjande av dessa möjligheter. | De befintliga
  skillnaderna i sysselsättningsgrad, löner
  och pension
  mellan kvinnor och män bör
  överbryggas
  . Medlemsstaterna bör säkerställa jämställdhet och ökat deltagande av kvinnor på arbetsmarknaden, bland annat genom att säkerställa lika möjligheter och
  utbildnings- och
  karriärutveckling och undanröja hinder för att nå ledarskapspositioner på alla beslutsfattande nivåer.
  Medlemsstaterna bör skyndsamt genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder

   (1a)

  . Medlemsstaterna bör säkerställa att mamma- och föräldraledighet värdesätts tillräckligt i fråga om både inbetalda avgifter och pensionsrättigheter för att spegla betydelsen av att fostra framtida generationer, särskilt mot bakgrund av ett åldrande samhälle.
  Lika lön för lika eller likvärdigt arbete och lönetransparens bör säkerställas
  på ett verkningsfullt sätt i överensstämmelse med fördragen, t.ex. genom att det fastställs nationella likalöneindex med jämförelser av män och kvinnor i all deras mångfald
  . Möjligheten att förena arbete, familj och privatliv för både kvinnor och män bör främjas, i synnerhet genom
  allmän och ändamålsenlig
  tillgång till långvarig vård och omsorg, förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet
  och genom lika fördelning av omsorgs- och hushållsansvar
  . Medlemsstaterna bör säkerställa att föräldrar och andra med omsorgsansvar har tillgång till lämpliga former av ledighet av familjeskäl och till flexibla arbetsformer för att kunna förena arbete, familj och privatliv samt främja balansen mellan kvinnors och mäns utnyttjande av dessa möjligheter.
  Vidare bör de säkerställa tillgång till yrkesutbildning av god kvalitet för vård- och omsorgsgivare, erkännande av deras kvalifikationer och hjälp till arbetsgivare i vård- och omsorgssektorn med att hitta och behålla kvalificerad personal, med särskilt fokus på anständiga arbetsvillkor. Medlemsstaterna bör successivt gå i riktning mot fullt betald och lika lång mamma- och pappaledighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Skillnaderna i sysselsättningsgrad
  och
  löner mellan kvinnor och män bör
  åtgärdas
  . Medlemsstaterna bör säkerställa jämställdhet och ökat deltagande av kvinnor på arbetsmarknaden, bland annat genom att säkerställa lika möjligheter och karriärutveckling och undanröja hinder för att nå ledarskapspositioner på alla beslutsfattande nivåer. Lika lön för lika eller likvärdigt arbete och lönetransparens bör säkerställas. Möjligheten att förena arbete, familj och privatliv för både kvinnor och män bör främjas, i synnerhet genom tillgång till
  ekonomiskt överkomlig
  långvarig vård och omsorg, förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet. Medlemsstaterna bör säkerställa att föräldrar och andra med omsorgsansvar har tillgång till lämpliga former av ledighet av familjeskäl och till flexibla arbetsformer för att kunna förena arbete, familj och privatliv samt främja balansen mellan kvinnors och mäns utnyttjande av dessa möjligheter.

De befintliga
  skillnaderna i sysselsättningsgrad, löner
  och pension
  mellan kvinnor och män bör
  överbryggas
  . Medlemsstaterna bör säkerställa jämställdhet och ökat deltagande av kvinnor på arbetsmarknaden, bland annat genom att säkerställa lika möjligheter och
  utbildnings- och
  karriärutveckling och undanröja hinder för att nå ledarskapspositioner på alla beslutsfattande nivåer.
  Medlemsstaterna bör skyndsamt genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder

   (1a)

  . Medlemsstaterna bör säkerställa att mamma- och föräldraledighet värdesätts tillräckligt i fråga om både inbetalda avgifter och pensionsrättigheter för att spegla betydelsen av att fostra framtida generationer, särskilt mot bakgrund av ett åldrande samhälle.
  Lika lön för lika eller likvärdigt arbete och lönetransparens bör säkerställas
  på ett verkningsfullt sätt i överensstämmelse med fördragen, t.ex. genom att det fastställs nationella likalöneindex med jämförelser av män och kvinnor i all deras mångfald
  . Möjligheten att förena arbete, familj och privatliv för både kvinnor och män bör främjas, i synnerhet genom
  allmän och ändamålsenlig
  tillgång till långvarig vård och omsorg, förskoleverksamhet och barnomsorg av god kvalitet
  och genom lika fördelning av omsorgs- och hushållsansvar
  . Medlemsstaterna bör säkerställa att föräldrar och andra med omsorgsansvar har tillgång till lämpliga former av ledighet av familjeskäl och till flexibla arbetsformer för att kunna förena arbete, familj och privatliv samt främja balansen mellan kvinnors och mäns utnyttjande av dessa möjligheter.
  Vidare bör de säkerställa tillgång till yrkesutbildning av god kvalitet för vård- och omsorgsgivare, erkännande av deras kvalifikationer och hjälp till arbetsgivare i vård- och omsorgssektorn med att hitta och behålla kvalificerad personal, med särskilt fokus på anständiga arbetsvillkor. Medlemsstaterna bör successivt gå i riktning mot fullt betald och lika lång mamma- och pappaledighet.

Ändring 28

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 7 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att kunna dra nytta av dynamisk och produktiv arbetskraft och nya arbetsmönster och affärsmodeller bör medlemsstaterna samarbeta med arbetsmarknadens parter om rättvisa, transparenta och förutsägbara arbetsvillkor med balans mellan rättigheter och skyldigheter. De bör minska och förebygga segmentering av arbetsmarknaden, bekämpa odeklarerat arbete och falskt egenföretagande samt främja en övergång till olika former av tillsvidareanställningar. Regler om anställningsskydd, arbetsrätt och institutioner bör
  ge såväl goda förutsättningar för rekrytering som den flexibilitet som arbetsgivare behöver för att snabbt kunna anpassa sig till ändrade ekonomiska förhållanden, samtidigt som de skyddar arbetstagarnas rättigheter och säkerställer
  socialt skydd
  , en lämplig säkerhetsnivå
  och
  hälsosamma, säkra
  och väl anpassade arbetsmiljöer för alla arbetstagare. Möjligheten att använda flexibla arbetsformer
  som
  distansarbete kan bidra till högre sysselsättningsnivåer och mer inkluderande arbetsmarknader efter pandemin. Samtidigt är det viktigt att respektera arbetstagarnas rättigheter i fråga om arbetstid, arbetsvillkor och balans mellan arbete och privatliv. Anställningsförhållanden som leder till otrygga arbetsvillkor bör
  förhindras
  , även för arbetstagare vid digitala plattformar
  och
  genom
  att bekämpa
  missbruk av atypiska anställningsavtal. Man måste också säkerställa att det finns tillgång till ändamålsenlig, opartisk tvistlösning och rätt till rättslig prövning, inbegripet lämplig kompensation, i händelse av omotiverade uppsägningar. | För att kunna dra nytta av dynamisk och produktiv arbetskraft och nya arbetsmönster och affärsmodeller bör medlemsstaterna samarbeta med arbetsmarknadens parter om rättvisa, transparenta och förutsägbara arbetsvillkor med balans mellan rättigheter och skyldigheter
  för arbetstagare och arbetsgivare
  .
  Kommissionen och medlemsstaterna bör vidta konkreta åtgärder för att främja och stärka kollektiva förhandlingar och social dialog i detta avseende.
  De bör minska och förebygga segmentering av arbetsmarknaden, bekämpa odeklarerat arbete och falskt egenföretagande samt främja en övergång till olika former av tillsvidareanställningar. Regler om anställningsskydd, arbetsrätt och institutioner bör
  erbjuda skydd för arbetstagarnas rättigheter, en hög nivå av
  socialt skydd och
  trygg anställning, inkluderande rekrytering, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen
  och väl anpassade arbetsmiljöer för alla arbetstagare.
  Samtidigt bör medlemsstaterna säkerställa en lämplig miljö för att företag ska blomstra och flexibilitet för arbetsgivare att anpassa sig till förändringar.
  Möjligheten att använda flexibla arbetsformer
  som arbetsgivare och arbetstagare eller deras representanter kommer överens om, såsom
  distansarbete, kan bidra till högre sysselsättningsnivåer och mer inkluderande arbetsmarknader efter pandemin
  , särskilt för ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning och personer som bor på landsbygden och i avlägsna regioner
  . Samtidigt är det viktigt att respektera arbetstagarnas rättigheter i fråga om arbetstid, arbetsvillkor,
  bland annat hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, samt socialt skydd
  och balans mellan arbete och privatliv. Anställningsförhållanden som leder till otrygga arbetsvillkor
  och illojal konkurrens
  bör
  motverkas i brådskande ordning
  , även för arbetstagare vid digitala plattformar, genom
  bekämpande av
  missbruk av atypiska anställningsavtal.
  Medlemsstaterna bör säkerställa att alla arbetstagare åtnjuter anständiga arbetsvillkor, sociala rättigheter och tillgång till fullgott socialt skydd. I detta avseende bör medlemsstaterna fullt ut genomföra ILO:s konvention nr 81 om yrkesinspektion och investera i effektiva yrkesinspektioner genom att stärka behöriga myndigheter och samordna deras insatser för att bekämpa gränsöverskridande missbruk inom ramen för Europeiska arbetsmyndigheten.
  Man måste också säkerställa att det finns tillgång till ändamålsenlig, opartisk tvistlösning och rätt till rättslig prövning, inbegripet lämplig kompensation, i händelse av omotiverade uppsägningar.
  Medlemsstaterna bör dra nytta av EU:s byråer och det unionsomfattande nätverket för offentliga arbetsförmedlingar (PES) för att identifiera evidensbaserad bästa praxis, uppmuntra benchlearning och främja ökad samordning av sysselsättningspolitiken. |

Kommissionens förslag

Ändring

För att kunna dra nytta av dynamisk och produktiv arbetskraft och nya arbetsmönster och affärsmodeller bör medlemsstaterna samarbeta med arbetsmarknadens parter om rättvisa, transparenta och förutsägbara arbetsvillkor med balans mellan rättigheter och skyldigheter. De bör minska och förebygga segmentering av arbetsmarknaden, bekämpa odeklarerat arbete och falskt egenföretagande samt främja en övergång till olika former av tillsvidareanställningar. Regler om anställningsskydd, arbetsrätt och institutioner bör
  ge såväl goda förutsättningar för rekrytering som den flexibilitet som arbetsgivare behöver för att snabbt kunna anpassa sig till ändrade ekonomiska förhållanden, samtidigt som de skyddar arbetstagarnas rättigheter och säkerställer
  socialt skydd
  , en lämplig säkerhetsnivå
  och
  hälsosamma, säkra
  och väl anpassade arbetsmiljöer för alla arbetstagare. Möjligheten att använda flexibla arbetsformer
  som
  distansarbete kan bidra till högre sysselsättningsnivåer och mer inkluderande arbetsmarknader efter pandemin. Samtidigt är det viktigt att respektera arbetstagarnas rättigheter i fråga om arbetstid, arbetsvillkor och balans mellan arbete och privatliv. Anställningsförhållanden som leder till otrygga arbetsvillkor bör
  förhindras
  , även för arbetstagare vid digitala plattformar
  och
  genom
  att bekämpa
  missbruk av atypiska anställningsavtal. Man måste också säkerställa att det finns tillgång till ändamålsenlig, opartisk tvistlösning och rätt till rättslig prövning, inbegripet lämplig kompensation, i händelse av omotiverade uppsägningar.

För att kunna dra nytta av dynamisk och produktiv arbetskraft och nya arbetsmönster och affärsmodeller bör medlemsstaterna samarbeta med arbetsmarknadens parter om rättvisa, transparenta och förutsägbara arbetsvillkor med balans mellan rättigheter och skyldigheter
  för arbetstagare och arbetsgivare
  .
  Kommissionen och medlemsstaterna bör vidta konkreta åtgärder för att främja och stärka kollektiva förhandlingar och social dialog i detta avseende.
  De bör minska och förebygga segmentering av arbetsmarknaden, bekämpa odeklarerat arbete och falskt egenföretagande samt främja en övergång till olika former av tillsvidareanställningar. Regler om anställningsskydd, arbetsrätt och institutioner bör
  erbjuda skydd för arbetstagarnas rättigheter, en hög nivå av
  socialt skydd och
  trygg anställning, inkluderande rekrytering, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen
  och väl anpassade arbetsmiljöer för alla arbetstagare.
  Samtidigt bör medlemsstaterna säkerställa en lämplig miljö för att företag ska blomstra och flexibilitet för arbetsgivare att anpassa sig till förändringar.
  Möjligheten att använda flexibla arbetsformer
  som arbetsgivare och arbetstagare eller deras representanter kommer överens om, såsom
  distansarbete, kan bidra till högre sysselsättningsnivåer och mer inkluderande arbetsmarknader efter pandemin
  , särskilt för ensamstående föräldrar, personer med funktionsnedsättning och personer som bor på landsbygden och i avlägsna regioner
  . Samtidigt är det viktigt att respektera arbetstagarnas rättigheter i fråga om arbetstid, arbetsvillkor,
  bland annat hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, samt socialt skydd
  och balans mellan arbete och privatliv. Anställningsförhållanden som leder till otrygga arbetsvillkor
  och illojal konkurrens
  bör
  motverkas i brådskande ordning
  , även för arbetstagare vid digitala plattformar, genom
  bekämpande av
  missbruk av atypiska anställningsavtal.
  Medlemsstaterna bör säkerställa att alla arbetstagare åtnjuter anständiga arbetsvillkor, sociala rättigheter och tillgång till fullgott socialt skydd. I detta avseende bör medlemsstaterna fullt ut genomföra ILO:s konvention nr 81 om yrkesinspektion och investera i effektiva yrkesinspektioner genom att stärka behöriga myndigheter och samordna deras insatser för att bekämpa gränsöverskridande missbruk inom ramen för Europeiska arbetsmyndigheten.
  Man måste också säkerställa att det finns tillgång till ändamålsenlig, opartisk tvistlösning och rätt till rättslig prövning, inbegripet lämplig kompensation, i händelse av omotiverade uppsägningar.
  Medlemsstaterna bör dra nytta av EU:s byråer och det unionsomfattande nätverket för offentliga arbetsförmedlingar (PES) för att identifiera evidensbaserad bästa praxis, uppmuntra benchlearning och främja ökad samordning av sysselsättningspolitiken.

Ändring 29

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 7 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Politiken bör ha som målsättning att förbättra och stödja deltagande, matchning och övergångar på arbetsmarknaden, även i mindre gynnade regioner. Medlemsstaterna bör på ett effektivt sätt
  aktivera och
  ge möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden, särskilt
  utsatta
  grupper som lågutbildade personer, personer med invandrarbakgrund, däribland personer med tillfällig skyddsstatus, och marginaliserade romer. Medlemsstaterna bör stärka omfattningen och ändamålsenligheten för den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom en bättre inriktning på målgrupper och ökad uppsökande verksamhet så att fler omfattas av åtgärderna, och genom en närmare koppling till sociala tjänster, utbildning och inkomststöd för arbetslösa medan de söker arbete, baserat på deras rättigheter och skyldigheter. Medlemsstaterna bör förbättra de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet att i god tid tillhandahålla individanpassat stöd till de arbetssökande, reagera på nuvarande och framtida arbetsmarknadsbehov och genomföra resultatbaserad förvaltning, också underbyggt av digitaliseringen. | Politiken bör ha som målsättning att förbättra och stödja deltagande, matchning och övergångar på arbetsmarknaden
  , särskilt den gröna och den digitala omställningen
  , även i mindre gynnade regioner
  och områden, däribland avlägsna regioner och landsbygdsregioner, öar och de yttersta randområdena
  . Medlemsstaterna bör på ett effektivt sätt ge möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden
  att hitta sysselsättning av god kvalitet
  , särskilt
  missgynnade
  grupper som
  unga och äldre,
  lågutbildade personer,
  informella arbetstagare, personer med funktionsnedsättning,
  personer med invandrarbakgrund, däribland personer med tillfällig skyddsstatus, och marginaliserade romer. Medlemsstaterna bör stärka omfattningen och ändamålsenligheten för den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom en bättre inriktning på målgrupper och ökad uppsökande verksamhet så att fler omfattas av åtgärderna, och genom en närmare koppling till sociala tjänster, utbildning och
  anständigt
  inkomststöd för arbetslösa medan de söker
  sysselsättning av god kvalitet
  , baserat på deras rättigheter och skyldigheter. Medlemsstaterna bör förbättra de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet att i god tid tillhandahålla individanpassat stöd till de arbetssökande, reagera på nuvarande och framtida arbetsmarknadsbehov
  och de arbetssökandes förväntningar
  och genomföra resultatbaserad förvaltning, också underbyggt av digitaliseringen.
  Medlemsstaterna bör säkerställa att dessa tjänster och detta stöd erbjuds både på och utanför nätet för att vara tillgängliga för alla, även för äldre och personer med funktionsnedsättning, så att ingen lämnas utanför. |

Kommissionens förslag

Ändring

Politiken bör ha som målsättning att förbättra och stödja deltagande, matchning och övergångar på arbetsmarknaden, även i mindre gynnade regioner. Medlemsstaterna bör på ett effektivt sätt
  aktivera och
  ge möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden, särskilt
  utsatta
  grupper som lågutbildade personer, personer med invandrarbakgrund, däribland personer med tillfällig skyddsstatus, och marginaliserade romer. Medlemsstaterna bör stärka omfattningen och ändamålsenligheten för den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom en bättre inriktning på målgrupper och ökad uppsökande verksamhet så att fler omfattas av åtgärderna, och genom en närmare koppling till sociala tjänster, utbildning och inkomststöd för arbetslösa medan de söker arbete, baserat på deras rättigheter och skyldigheter. Medlemsstaterna bör förbättra de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet att i god tid tillhandahålla individanpassat stöd till de arbetssökande, reagera på nuvarande och framtida arbetsmarknadsbehov och genomföra resultatbaserad förvaltning, också underbyggt av digitaliseringen.

Politiken bör ha som målsättning att förbättra och stödja deltagande, matchning och övergångar på arbetsmarknaden
  , särskilt den gröna och den digitala omställningen
  , även i mindre gynnade regioner
  och områden, däribland avlägsna regioner och landsbygdsregioner, öar och de yttersta randområdena
  . Medlemsstaterna bör på ett effektivt sätt ge möjligheter åt dem som kan delta på arbetsmarknaden
  att hitta sysselsättning av god kvalitet
  , särskilt
  missgynnade
  grupper som
  unga och äldre,
  lågutbildade personer,
  informella arbetstagare, personer med funktionsnedsättning,
  personer med invandrarbakgrund, däribland personer med tillfällig skyddsstatus, och marginaliserade romer. Medlemsstaterna bör stärka omfattningen och ändamålsenligheten för den aktiva arbetsmarknadspolitiken genom en bättre inriktning på målgrupper och ökad uppsökande verksamhet så att fler omfattas av åtgärderna, och genom en närmare koppling till sociala tjänster, utbildning och
  anständigt
  inkomststöd för arbetslösa medan de söker
  sysselsättning av god kvalitet
  , baserat på deras rättigheter och skyldigheter. Medlemsstaterna bör förbättra de offentliga arbetsförmedlingarnas kapacitet att i god tid tillhandahålla individanpassat stöd till de arbetssökande, reagera på nuvarande och framtida arbetsmarknadsbehov
  och de arbetssökandes förväntningar
  och genomföra resultatbaserad förvaltning, också underbyggt av digitaliseringen.
  Medlemsstaterna bör säkerställa att dessa tjänster och detta stöd erbjuds både på och utanför nätet för att vara tillgängliga för alla, även för äldre och personer med funktionsnedsättning, så att ingen lämnas utanför.

Ändring 30

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 7 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör se till att de arbetslösa får tillräckliga arbetslöshetsförmåner under en rimlig tidsperiod, i överensstämmelse med deras inbetalade avgifter och med nationella regler för stödberättigande.
  Arbetslöshetsförmåner bör
  inte
  motverka
  en snabb återgång till sysselsättning och bör åtföljas av en aktiv arbetsmarknadspolitik. | Medlemsstaterna bör se till att de arbetslösa får tillräckliga arbetslöshetsförmåner under en rimlig tidsperiod, i överensstämmelse med deras inbetalade avgifter och med nationella regler för stödberättigande.
  Sådana förmåner ska
  inte
  utgöra ett negativt incitament för
  en snabb återgång till sysselsättning
  i enlighet med vad som anges i princip nr 13 i pelaren
  och bör åtföljas av en aktiv arbetsmarknadspolitik. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör se till att de arbetslösa får tillräckliga arbetslöshetsförmåner under en rimlig tidsperiod, i överensstämmelse med deras inbetalade avgifter och med nationella regler för stödberättigande.
  Arbetslöshetsförmåner bör
  inte
  motverka
  en snabb återgång till sysselsättning och bör åtföljas av en aktiv arbetsmarknadspolitik.

Medlemsstaterna bör se till att de arbetslösa får tillräckliga arbetslöshetsförmåner under en rimlig tidsperiod, i överensstämmelse med deras inbetalade avgifter och med nationella regler för stödberättigande.
  Sådana förmåner ska
  inte
  utgöra ett negativt incitament för
  en snabb återgång till sysselsättning
  i enlighet med vad som anges i princip nr 13 i pelaren
  och bör åtföljas av en aktiv arbetsmarknadspolitik.

Ändring 31

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 7 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Studenters och arbetstagares rörlighet
  bör få rimligt stöd i syfte
  att öka deras kompetens och anställbarhet
  och utnyttja den europeiska arbetsmarknadens fulla potential, samtidigt som rättvisa villkor
  för alla som är verksamma över gränser
  bör säkerställas och det administrativa samarbetet
  mellan nationella myndigheter gällande mobila arbetstagare
  bör stärkas
  , med stöd från den Europeiska arbetsmyndigheten.
  Rörlighet
  för arbetstagare inom kritiska yrken och för gränsarbetare, säsongsarbetare och utstationerade arbetstagare bör stödjas vid tillfälliga gränsstängningar
  av hänsyn till folkhälsan
  . | Medlemsstaterna bör stödja arbetskraftens rörlighet i hela unionen för att komma till rätta med regional och sektorsspecifik arbetskraftsbrist och utnyttja unionsarbetsmarknadens fulla potential, samtidigt som man effektivt bekämpar de negativa konsekvenserna av kompetensflykt i vissa regioner. Samtidigt bör man stödja
  studenters och arbetstagares rörlighet
  för
  att öka deras
  kunskap,
  kompetens och anställbarhet
  , särskilt genom att ytterligare stärka Erasmus+. Medlemsstaterna bör säkerställa rättigheterna och anständiga arbets- och anställningsvillkor
  för alla som är verksamma över gränser
  , samt möjligheten att föra över socialförsäkringsrelaterade rättigheter och förmåner genom förbättrat administrativt samarbete
  mellan nationella myndigheter gällande mobila arbetstagare, med stöd
  även
  från den Europeiska arbetsmyndigheten.
  Rättvis arbetskraftsrörlighet
  för arbetstagare inom kritiska yrken och för
  gränsöverskridande arbetstagare, däribland
  gränsarbetare, säsongsarbetare och utstationerade arbetstagare, bör stödjas
  och deras rättigheter bör respekteras även
  vid tillfälliga gränsstängningar
  , exempelvis när det gäller hälsa och säkerhet, skattehemvist och samordning av de sociala trygghetssystemen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Studenters och arbetstagares rörlighet
  bör få rimligt stöd i syfte
  att öka deras kompetens och anställbarhet
  och utnyttja den europeiska arbetsmarknadens fulla potential, samtidigt som rättvisa villkor
  för alla som är verksamma över gränser
  bör säkerställas och det administrativa samarbetet
  mellan nationella myndigheter gällande mobila arbetstagare
  bör stärkas
  , med stöd från den Europeiska arbetsmyndigheten.
  Rörlighet
  för arbetstagare inom kritiska yrken och för gränsarbetare, säsongsarbetare och utstationerade arbetstagare bör stödjas vid tillfälliga gränsstängningar
  av hänsyn till folkhälsan
  .

Medlemsstaterna bör stödja arbetskraftens rörlighet i hela unionen för att komma till rätta med regional och sektorsspecifik arbetskraftsbrist och utnyttja unionsarbetsmarknadens fulla potential, samtidigt som man effektivt bekämpar de negativa konsekvenserna av kompetensflykt i vissa regioner. Samtidigt bör man stödja
  studenters och arbetstagares rörlighet
  för
  att öka deras
  kunskap,
  kompetens och anställbarhet
  , särskilt genom att ytterligare stärka Erasmus+. Medlemsstaterna bör säkerställa rättigheterna och anständiga arbets- och anställningsvillkor
  för alla som är verksamma över gränser
  , samt möjligheten att föra över socialförsäkringsrelaterade rättigheter och förmåner genom förbättrat administrativt samarbete
  mellan nationella myndigheter gällande mobila arbetstagare, med stöd
  även
  från den Europeiska arbetsmyndigheten.
  Rättvis arbetskraftsrörlighet
  för arbetstagare inom kritiska yrken och för
  gränsöverskridande arbetstagare, däribland
  gränsarbetare, säsongsarbetare och utstationerade arbetstagare, bör stödjas
  och deras rättigheter bör respekteras även
  vid tillfälliga gränsstängningar
  , exempelvis när det gäller hälsa och säkerhet, skattehemvist och samordning av de sociala trygghetssystemen
  .

Ändring 32

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 7 – stycke 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna bör samarbeta för att samordna de sociala trygghetssystemen för mobila arbetstagare, inklusive egenföretagare som arbetar i en annan medlemsstat. Samordningen av de sociala trygghetssystemen bör följa principerna för unionens arbetsmarknad, där det föreskrivs att de nationella sociala trygghetssystemen ska vara hållbara och heltäckande och i slutändan säkerställa att arbetskraften blir produktiv. I detta syfte bör medlemsstaterna, via sina planer inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsinstrument, stärka digitaliseringen av offentliga tjänster för att förbättra kvaliteten på deras arbete, särskilt genom att till fullo genomföra systemet för elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter. Medlemsstaterna bör utöka gränsöverskridande partnerskap och bättre främja och använda andra relevanta europeiska verktyg, såsom det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar (Eures) och PES-nätverket, för att stödja mobila arbetstagare, särskilt genom att förse dem med omfattande information om arbetsmöjligheter och socialt skydd. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör samarbeta för att samordna de sociala trygghetssystemen för mobila arbetstagare, inklusive egenföretagare som arbetar i en annan medlemsstat. Samordningen av de sociala trygghetssystemen bör följa principerna för unionens arbetsmarknad, där det föreskrivs att de nationella sociala trygghetssystemen ska vara hållbara och heltäckande och i slutändan säkerställa att arbetskraften blir produktiv. I detta syfte bör medlemsstaterna, via sina planer inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens och andra unionsinstrument, stärka digitaliseringen av offentliga tjänster för att förbättra kvaliteten på deras arbete, särskilt genom att till fullo genomföra systemet för elektroniskt utbyte av socialförsäkringsuppgifter. Medlemsstaterna bör utöka gränsöverskridande partnerskap och bättre främja och använda andra relevanta europeiska verktyg, såsom det europeiska nätverket för arbetsförmedlingar (Eures) och PES-nätverket, för att stödja mobila arbetstagare, särskilt genom att förse dem med omfattande information om arbetsmöjligheter och socialt skydd.

Ändring 33

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 7 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör också sträva efter att skapa lämpliga förutsättningar för nya arbetsformer, utnyttja sin potential att skapa arbetstillfällen samtidigt som man ser till att dessa är förenliga med befintliga sociala rättigheter. Medlemsstaterna bör därmed
  ge råd och vägledning om
  rättigheter och skyldigheter som gäller i samband med atypiska anställningsformer och nya arbetsformer, såsom arbete via digitala plattformar. I detta avseende kan arbetsmarknadens parter spela en viktig roll och medlemsstaterna bör stödja dem när det gäller att nå ut till och företräda människor i atypiska anställningar och plattformsarbete. Medlemsstaterna ska också ge stöd till tillsyn
  – såsom
  riktlinjer eller särskild utbildning för yrkesinspektioner – beträffande utmaningar som uppstår till följd av nya sätt att organisera arbete, såsom algoritmisk verksamhetsledning, dataövervakning och permanent eller halvpermanent distansarbete. | Medlemsstaterna bör också sträva efter att skapa lämpliga förutsättningar för nya arbetsformer
  och
  utnyttja sin potential att skapa arbetstillfällen, samtidigt som man ser till att dessa är förenliga med
  befintlig arbetsrätt och
  befintliga sociala rättigheter. Medlemsstaterna bör därmed
  säkerställa de
  rättigheter och skyldigheter som gäller i samband med atypiska anställningsformer och nya arbetsformer, såsom arbete via digitala plattformar
  , och ge råd och vägledning vid behov
  .
  Samtidigt bör medlemsstaterna främja övergången till olika tillsvidareanställningar i överensstämmelse med pelaren.
  I detta avseende kan arbetsmarknadens parter spela en viktig roll och medlemsstaterna bör stödja dem när det gäller att nå ut till och företräda människor i atypiska anställningar och plattformsarbete
  och samtidigt underlätta kollektiv representation och kollektiva åtgärder för verkliga egenföretagare
  . Medlemsstaterna ska också ge stöd till tillsyn
  , bland annat genom att tillhandahålla adekvata mänskliga och ekonomiska resurser,
  riktlinjer eller särskild utbildning för yrkesinspektioner beträffande utmaningar som uppstår till följd av nya sätt att organisera arbete, såsom algoritmisk verksamhetsledning, dataövervakning och permanent eller halvpermanent distansarbete
  , samt effektiva, proportionella och avskräckande påföljder
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör också sträva efter att skapa lämpliga förutsättningar för nya arbetsformer, utnyttja sin potential att skapa arbetstillfällen samtidigt som man ser till att dessa är förenliga med befintliga sociala rättigheter. Medlemsstaterna bör därmed
  ge råd och vägledning om
  rättigheter och skyldigheter som gäller i samband med atypiska anställningsformer och nya arbetsformer, såsom arbete via digitala plattformar. I detta avseende kan arbetsmarknadens parter spela en viktig roll och medlemsstaterna bör stödja dem när det gäller att nå ut till och företräda människor i atypiska anställningar och plattformsarbete. Medlemsstaterna ska också ge stöd till tillsyn
  – såsom
  riktlinjer eller särskild utbildning för yrkesinspektioner – beträffande utmaningar som uppstår till följd av nya sätt att organisera arbete, såsom algoritmisk verksamhetsledning, dataövervakning och permanent eller halvpermanent distansarbete.

Medlemsstaterna bör också sträva efter att skapa lämpliga förutsättningar för nya arbetsformer
  och
  utnyttja sin potential att skapa arbetstillfällen, samtidigt som man ser till att dessa är förenliga med
  befintlig arbetsrätt och
  befintliga sociala rättigheter. Medlemsstaterna bör därmed
  säkerställa de
  rättigheter och skyldigheter som gäller i samband med atypiska anställningsformer och nya arbetsformer, såsom arbete via digitala plattformar
  , och ge råd och vägledning vid behov
  .
  Samtidigt bör medlemsstaterna främja övergången till olika tillsvidareanställningar i överensstämmelse med pelaren.
  I detta avseende kan arbetsmarknadens parter spela en viktig roll och medlemsstaterna bör stödja dem när det gäller att nå ut till och företräda människor i atypiska anställningar och plattformsarbete
  och samtidigt underlätta kollektiv representation och kollektiva åtgärder för verkliga egenföretagare
  . Medlemsstaterna ska också ge stöd till tillsyn
  , bland annat genom att tillhandahålla adekvata mänskliga och ekonomiska resurser,
  riktlinjer eller särskild utbildning för yrkesinspektioner beträffande utmaningar som uppstår till följd av nya sätt att organisera arbete, såsom algoritmisk verksamhetsledning, dataövervakning och permanent eller halvpermanent distansarbete
  , samt effektiva, proportionella och avskräckande påföljder
  .

Ändring 34

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 7 – stycke 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Med utgångspunkt i befintlig nationell praxis och för att få till stånd en mer ändamålsenlig social dialog och bättre socioekonomiska resultat, även i kristider som
  med kriget i
  Ukraina, bör medlemsstaterna
  säkerställa att
  arbetsmarknadens parter i rätt tid och på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen och genomförandet av reformer och politik på områdena sysselsättning, sociala frågor och, när så är lämpligt, ekonomi
  , bland annat genom stöd för ökad kapacitet för arbetsmarknadens parter
  . Medlemsstaterna bör främja social dialog och kollektiva förhandlingar. Arbetsmarknadens parter bör uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätt till kollektiva åtgärder respekteras fullt ut. | Med utgångspunkt i befintlig nationell praxis och för att
  främja och
  få till stånd en mer ändamålsenlig
  och intensiv
  social dialog och bättre socioekonomiska resultat, även i kristider som
  den ryska invasionen av
  Ukraina,
  de stigande levnadskostnaderna och de tilltagande klimatförändringarna,
  bör medlemsstaterna
  stödja en förstärkning av
  arbetsmarknadens parter
  på alla nivåer och säkerställa att de
  i rätt tid och på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen och genomförandet av reformer och politik på områdena sysselsättning, sociala frågor och, när så är lämpligt, ekonomi
  och miljö
  . Medlemsstaterna bör främja
  och verka för
  social dialog och
  utökad täckningsgrad för
  kollektiva förhandlingar. Arbetsmarknadens parter bör uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätt till kollektiva åtgärder respekteras fullt ut. |

Kommissionens förslag

Ändring

Med utgångspunkt i befintlig nationell praxis och för att få till stånd en mer ändamålsenlig social dialog och bättre socioekonomiska resultat, även i kristider som
  med kriget i
  Ukraina, bör medlemsstaterna
  säkerställa att
  arbetsmarknadens parter i rätt tid och på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen och genomförandet av reformer och politik på områdena sysselsättning, sociala frågor och, när så är lämpligt, ekonomi
  , bland annat genom stöd för ökad kapacitet för arbetsmarknadens parter
  . Medlemsstaterna bör främja social dialog och kollektiva förhandlingar. Arbetsmarknadens parter bör uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätt till kollektiva åtgärder respekteras fullt ut.

Med utgångspunkt i befintlig nationell praxis och för att
  främja och
  få till stånd en mer ändamålsenlig
  och intensiv
  social dialog och bättre socioekonomiska resultat, även i kristider som
  den ryska invasionen av
  Ukraina,
  de stigande levnadskostnaderna och de tilltagande klimatförändringarna,
  bör medlemsstaterna
  stödja en förstärkning av
  arbetsmarknadens parter
  på alla nivåer och säkerställa att de
  i rätt tid och på ett meningsfullt sätt deltar i utformningen och genomförandet av reformer och politik på områdena sysselsättning, sociala frågor och, när så är lämpligt, ekonomi
  och miljö
  . Medlemsstaterna bör främja
  och verka för
  social dialog och
  utökad täckningsgrad för
  kollektiva förhandlingar. Arbetsmarknadens parter bör uppmuntras att förhandla och sluta kollektivavtal i frågor som är relevanta för dem, samtidigt som deras oberoende och rätt till kollektiva åtgärder respekteras fullt ut.

Ändring 35

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 7 – stycke 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När så är lämpligt och med utgångspunkt i befintlig nationell praxis bör medlemsstaterna ta hänsyn till den erfarenhet
  av
  sysselsättningsfrågor
  och
  sociala frågor som finns inom relevanta organisationer i det civila samhället. | När så är lämpligt och med utgångspunkt i befintlig nationell praxis bör medlemsstaterna ta hänsyn till den
  expertis och
  erfarenhet
  inom
  sysselsättningsfrågor, sociala frågor
  och miljöfrågor
  som finns inom relevanta organisationer i det civila samhället
  , bland annat sådana som företräder och arbetar nära missgynnade grupper som möts av hinder i tillgången till arbetsmarknaden och sysselsättning av god kvalitet
  .
  Vidare bör medlemsstaterna stödja civilsamhällesorganisationer som tillhandahåller sociala tjänster och arbetsförmedlingstjänster utan vinstsyfte. |

Kommissionens förslag

Ändring

När så är lämpligt och med utgångspunkt i befintlig nationell praxis bör medlemsstaterna ta hänsyn till den erfarenhet
  av
  sysselsättningsfrågor
  och
  sociala frågor som finns inom relevanta organisationer i det civila samhället.

När så är lämpligt och med utgångspunkt i befintlig nationell praxis bör medlemsstaterna ta hänsyn till den
  expertis och
  erfarenhet
  inom
  sysselsättningsfrågor, sociala frågor
  och miljöfrågor
  som finns inom relevanta organisationer i det civila samhället
  , bland annat sådana som företräder och arbetar nära missgynnade grupper som möts av hinder i tillgången till arbetsmarknaden och sysselsättning av god kvalitet
  .
  Vidare bör medlemsstaterna stödja civilsamhällesorganisationer som tillhandahåller sociala tjänster och arbetsförmedlingstjänster utan vinstsyfte.

Ändring 36

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 7 – stycke 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | En hälsosam och trygg arbetsplats är av vital betydelse. Medlemsstaterna bör stödja arbetsgivarna och säkerställa att de efterlever arbetsmiljöbestämmelserna och förser arbetstagarna och deras representanter med adekvat information, gör riskbedömningar och vidtar förebyggande åtgärder. Detta bör inbegripa att man minskar antalet dödsolyckor i arbetet och antalet fall med arbetsrelaterad cancer till noll genom att fastställa bland annat bindande gränsvärden för exponering för farliga ämnen på arbetsplatsen. I detta avseende bör medlemsstaterna beakta hur arbetsrelaterade psykosociala risker, arbetssjukdomar och risker med anknytning till klimatförändringar, såsom värmeböljor, torka eller skogsbränder, påverkar hälsan och säkerheten för arbetstagare, särskilt inom byggindustrin, jordbrukssektorn och offentliga tjänster. Medlemsstaterna bör ta itu med och föregripa konsekvenserna för arbetsmarknaden av den rådande krisen och framtida kriser, bland annat inom ramen för klimatnödläget och Europas öppna strategiska oberoende, genom att stödja arbetstagare som är tillfälligt arbetslösa eller omfattas av korttidsarbete på grund av att arbetsgivarna tvingats ställa in verksamhet eller tjänster och genom att stödja egenföretagare och småföretag så att de kan behålla personal och fortsätta med sin verksamhet eller sina tjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

En hälsosam och trygg arbetsplats är av vital betydelse. Medlemsstaterna bör stödja arbetsgivarna och säkerställa att de efterlever arbetsmiljöbestämmelserna och förser arbetstagarna och deras representanter med adekvat information, gör riskbedömningar och vidtar förebyggande åtgärder. Detta bör inbegripa att man minskar antalet dödsolyckor i arbetet och antalet fall med arbetsrelaterad cancer till noll genom att fastställa bland annat bindande gränsvärden för exponering för farliga ämnen på arbetsplatsen. I detta avseende bör medlemsstaterna beakta hur arbetsrelaterade psykosociala risker, arbetssjukdomar och risker med anknytning till klimatförändringar, såsom värmeböljor, torka eller skogsbränder, påverkar hälsan och säkerheten för arbetstagare, särskilt inom byggindustrin, jordbrukssektorn och offentliga tjänster. Medlemsstaterna bör ta itu med och föregripa konsekvenserna för arbetsmarknaden av den rådande krisen och framtida kriser, bland annat inom ramen för klimatnödläget och Europas öppna strategiska oberoende, genom att stödja arbetstagare som är tillfälligt arbetslösa eller omfattas av korttidsarbete på grund av att arbetsgivarna tvingats ställa in verksamhet eller tjänster och genom att stödja egenföretagare och småföretag så att de kan behålla personal och fortsätta med sin verksamhet eller sina tjänster.

Ändring 37

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör främja inkluderande arbetsmarknader som är
  öppna
  för alla genom att införa ändamålsenliga åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering och främja lika möjligheter för alla – särskilt för grupper som är underrepresenterade på arbetsmarknaden – med tillbörligt beaktande av de regionala och territoriella dimensionerna. De bör säkerställa
  att alla behandlas lika
  när det gäller anställning, socialt skydd, hälso- och sjukvård
  och
  långvarig vård och omsorg, utbildning och tillgång till varor och tjänster, oberoende av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. | Medlemsstaterna bör främja
  sociala rättigheter och
  inkluderande arbetsmarknader som är
  tillgängliga
  för alla genom att införa ändamålsenliga åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering
  och stereotyper
  och främja lika möjligheter för alla – särskilt för grupper som är underrepresenterade
  eller missgynnade
  på arbetsmarknaden – med tillbörligt beaktande av de regionala och territoriella dimensionerna. De bör säkerställa
  lika lön för lika eller likvärdigt arbete, individanpassat stöd för arbetssökande samt likabehandling och lika rättigheter
  när det gäller anställning, socialt skydd, hälso- och sjukvård
  , barnomsorg,
  långvarig vård och omsorg, utbildning och tillgång till
  bostad och till
  varor och tjänster, oberoende av kön, ras, etniskt ursprung,
  social bakgrund,
  religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör främja inkluderande arbetsmarknader som är
  öppna
  för alla genom att införa ändamålsenliga åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering och främja lika möjligheter för alla – särskilt för grupper som är underrepresenterade på arbetsmarknaden – med tillbörligt beaktande av de regionala och territoriella dimensionerna. De bör säkerställa
  att alla behandlas lika
  när det gäller anställning, socialt skydd, hälso- och sjukvård
  och
  långvarig vård och omsorg, utbildning och tillgång till varor och tjänster, oberoende av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning.

Medlemsstaterna bör främja
  sociala rättigheter och
  inkluderande arbetsmarknader som är
  tillgängliga
  för alla genom att införa ändamålsenliga åtgärder för att bekämpa alla former av diskriminering
  och stereotyper
  och främja lika möjligheter för alla – särskilt för grupper som är underrepresenterade
  eller missgynnade
  på arbetsmarknaden – med tillbörligt beaktande av de regionala och territoriella dimensionerna. De bör säkerställa
  lika lön för lika eller likvärdigt arbete, individanpassat stöd för arbetssökande samt likabehandling och lika rättigheter
  när det gäller anställning, socialt skydd, hälso- och sjukvård
  , barnomsorg,
  långvarig vård och omsorg, utbildning och tillgång till
  bostad och till
  varor och tjänster, oberoende av kön, ras, etniskt ursprung,
  social bakgrund,
  religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning.

Ändring 38

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 8 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör modernisera de sociala trygghetssystemen för att ge ett tillräckligt, ändamålsenligt, effektivt och hållbart socialt skydd för alla under alla skeden av livet och därmed verka för social inkludering och social rörlighet uppåt, stimulera
  till
  deltagande på arbetsmarknaden, stödja sociala investeringar,
  bekämpa
  fattigdom och motverka ojämlikheter, bland annat genom skatte- och
  förmånssystemens utformning
  och genom bedömningar av politikens fördelningseffekter. Om övergripande strategier kompletteras med selektiva strategier
  förbättras de sociala trygghetssystemens ändamålsenlighet
  .
  En modernisering av de
  sociala
  trygghetssystemen bör också syfta till att förbättra deras
  motståndskraft
  mot
  mångfasetterade utmaningar. | Medlemsstaterna bör modernisera
  och investera i
  de sociala trygghetssystemen för att ge ett tillräckligt, ändamålsenligt, effektivt och hållbart socialt skydd för alla under alla skeden av livet och därmed verka för social inkludering och social
  konvergens och
  rörlighet uppåt,
  stödja och
  stimulera deltagande på arbetsmarknaden
  och tillgång till sysselsättning av god kvalitet
  , stödja sociala investeringar,
  utrota
  fattigdom
  , inklusive fattigdom bland förvärvsarbetande,
  och motverka ojämlikheter, bland annat genom
  en progressiv utformning av
  skatte- och
  förmånssystemen
  och genom bedömningar av politikens fördelningseffekter. Om övergripande strategier kompletteras med
  riktade
  strategier
  blir det sociala skyddet mer ändamålsenligt
  .
  Medlemsstaterna bör förbättra sina
  sociala
  trygghetssystems
  motståndskraft
  och hållbarhet gentemot olika
  mångfasetterade utmaningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör modernisera de sociala trygghetssystemen för att ge ett tillräckligt, ändamålsenligt, effektivt och hållbart socialt skydd för alla under alla skeden av livet och därmed verka för social inkludering och social rörlighet uppåt, stimulera
  till
  deltagande på arbetsmarknaden, stödja sociala investeringar,
  bekämpa
  fattigdom och motverka ojämlikheter, bland annat genom skatte- och
  förmånssystemens utformning
  och genom bedömningar av politikens fördelningseffekter. Om övergripande strategier kompletteras med selektiva strategier
  förbättras de sociala trygghetssystemens ändamålsenlighet
  .
  En modernisering av de
  sociala
  trygghetssystemen bör också syfta till att förbättra deras
  motståndskraft
  mot
  mångfasetterade utmaningar.

Medlemsstaterna bör modernisera
  och investera i
  de sociala trygghetssystemen för att ge ett tillräckligt, ändamålsenligt, effektivt och hållbart socialt skydd för alla under alla skeden av livet och därmed verka för social inkludering och social
  konvergens och
  rörlighet uppåt,
  stödja och
  stimulera deltagande på arbetsmarknaden
  och tillgång till sysselsättning av god kvalitet
  , stödja sociala investeringar,
  utrota
  fattigdom
  , inklusive fattigdom bland förvärvsarbetande,
  och motverka ojämlikheter, bland annat genom
  en progressiv utformning av
  skatte- och
  förmånssystemen
  och genom bedömningar av politikens fördelningseffekter. Om övergripande strategier kompletteras med
  riktade
  strategier
  blir det sociala skyddet mer ändamålsenligt
  .
  Medlemsstaterna bör förbättra sina
  sociala
  trygghetssystems
  motståndskraft
  och hållbarhet gentemot olika
  mångfasetterade utmaningar.

Ändring 39

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 8 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör utveckla och integrera de tre delarna av strategin för aktiv inkludering: tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till
  stödtjänster
  av god kvalitet som uppfyller individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör säkerställa tillräckliga minimiinkomstförmåner för alla som saknar tillräckliga resurser och främja social inkludering genom att uppmuntra
  människor
  att delta aktivt på arbetsmarknaden och i samhället, bland annat genom ett riktat tillhandahållande av sociala tjänster. | Medlemsstaterna bör utveckla och integrera de tre delarna av strategin för aktiv inkludering: tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till
  tjänster
  av god kvalitet som uppfyller individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör säkerställa tillräckliga minimiinkomstförmåner (1a)

  som är tillgängliga
  för alla som saknar tillräckliga resurser
  i syfte att säkerställa ett värdigt liv
  och främja social inkludering genom att
  stödja människor och
  uppmuntra
  dem
  att delta aktivt
  och återintegreras
  på arbetsmarknaden och i samhället, bland annat genom ett riktat tillhandahållande av
  och tillgång till produkter och
  sociala tjänster
  som skapar möjligheter
  .
  Tillgången till de sociala trygghetssystemen bör övervakas och utvärderas utifrån ett rättighetsbaserat förhållningssätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör utveckla och integrera de tre delarna av strategin för aktiv inkludering: tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till
  stödtjänster
  av god kvalitet som uppfyller individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör säkerställa tillräckliga minimiinkomstförmåner för alla som saknar tillräckliga resurser och främja social inkludering genom att uppmuntra
  människor
  att delta aktivt på arbetsmarknaden och i samhället, bland annat genom ett riktat tillhandahållande av sociala tjänster.

Medlemsstaterna bör utveckla och integrera de tre delarna av strategin för aktiv inkludering: tillräckligt inkomststöd, inkluderande arbetsmarknader och tillgång till
  tjänster
  av god kvalitet som uppfyller individuella behov. De sociala trygghetssystemen bör säkerställa tillräckliga minimiinkomstförmåner (1a)

  som är tillgängliga
  för alla som saknar tillräckliga resurser
  i syfte att säkerställa ett värdigt liv
  och främja social inkludering genom att
  stödja människor och
  uppmuntra
  dem
  att delta aktivt
  och återintegreras
  på arbetsmarknaden och i samhället, bland annat genom ett riktat tillhandahållande av
  och tillgång till produkter och
  sociala tjänster
  som skapar möjligheter
  .
  Tillgången till de sociala trygghetssystemen bör övervakas och utvärderas utifrån ett rättighetsbaserat förhållningssätt.

Ändring 40

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 8 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Tillgång till ekonomiskt överkomliga och tillgängliga tjänster av god kvalitet, till exempel förskoleverksamhet och barnomsorg, fritidsverksamhet, utbildning, bostäder samt hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg, är nödvändig för att garantera lika möjligheter.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas
  kampen mot fattigdom och socialt utanförskap, inbegripet fattigdom bland förvärvsarbetande, i enlighet med EU:s överordnade mål för 2030 om fattigdomsminskning
  . I synnerhet barnfattigdom bör hanteras med omfattande och integrerade åtgärder, särskilt genom fullt genomförande av den europeiska barngarantin. | Med tanke på de fortsatta alarmerande fattigdomsnivåerna, covid-19-krisens återverkningar, den ryska invasionen av Ukraina, de stigande levnadskostnaderna och de tilltagande klimatförändringarna är ytterligare insatser nödvändiga för att bekämpa fattigdom och social utestängning genom en övergripande strategi mot fattigdom bland förvärvsarbetande, energi- och mobilitetsfattigdom, livsmedelsfattigdom och hemlöshet.
  Särskild uppmärksamhet bör
  i detta sammanhang
  ägnas
  åt barn, äldre, ensamstående föräldrar, särskilt ensamstående mammor, etniska minoriteter, migranter och personer med funktionsnedsättning
  . I synnerhet barnfattigdom bör hanteras med omfattande och integrerade åtgärder, särskilt genom fullt genomförande av den europeiska barngarantin
  och en ökning av den öronmärkta budgeten till minst 20 miljarder euro i överensstämmelse med Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga
  .
  Medlemsstaterna bör lämna in sina nationella handlingsplaner inom ramen för den europeiska barngarantin för att bekämpa barnfattigdom och främja lika möjligheter genom att garantera behövande barn faktisk och fri tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och skolbaserade aktiviteter, förskoleverksamhet och annan barnomsorg samt faktisk tillgång till adekvata bostäder och näringsrik mat i överensstämmelse med EU:s överordnade mål för 2030 om att minska antalet människor som riskerar fattigdom och social utestängning med minst 15 miljoner, däribland minst 5 miljoner barn. Alla medlemsstater bör lägga mer än 5 % av sina anslagna medel inom ramen för ESF+ på att bekämpa barnfattigdom och främja barns välbefinnande. |

Kommissionens förslag

Ändring

Tillgång till ekonomiskt överkomliga och tillgängliga tjänster av god kvalitet, till exempel förskoleverksamhet och barnomsorg, fritidsverksamhet, utbildning, bostäder samt hälso- och sjukvård och långvarig vård och omsorg, är nödvändig för att garantera lika möjligheter.
  Särskild uppmärksamhet bör ägnas
  kampen mot fattigdom och socialt utanförskap, inbegripet fattigdom bland förvärvsarbetande, i enlighet med EU:s överordnade mål för 2030 om fattigdomsminskning
  . I synnerhet barnfattigdom bör hanteras med omfattande och integrerade åtgärder, särskilt genom fullt genomförande av den europeiska barngarantin.

Med tanke på de fortsatta alarmerande fattigdomsnivåerna, covid-19-krisens återverkningar, den ryska invasionen av Ukraina, de stigande levnadskostnaderna och de tilltagande klimatförändringarna är ytterligare insatser nödvändiga för att bekämpa fattigdom och social utestängning genom en övergripande strategi mot fattigdom bland förvärvsarbetande, energi- och mobilitetsfattigdom, livsmedelsfattigdom och hemlöshet.
  Särskild uppmärksamhet bör
  i detta sammanhang
  ägnas
  åt barn, äldre, ensamstående föräldrar, särskilt ensamstående mammor, etniska minoriteter, migranter och personer med funktionsnedsättning
  . I synnerhet barnfattigdom bör hanteras med omfattande och integrerade åtgärder, särskilt genom fullt genomförande av den europeiska barngarantin
  och en ökning av den öronmärkta budgeten till minst 20 miljarder euro i överensstämmelse med Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga
  .
  Medlemsstaterna bör lämna in sina nationella handlingsplaner inom ramen för den europeiska barngarantin för att bekämpa barnfattigdom och främja lika möjligheter genom att garantera behövande barn faktisk och fri tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och skolbaserade aktiviteter, förskoleverksamhet och annan barnomsorg samt faktisk tillgång till adekvata bostäder och näringsrik mat i överensstämmelse med EU:s överordnade mål för 2030 om att minska antalet människor som riskerar fattigdom och social utestängning med minst 15 miljoner, däribland minst 5 miljoner barn. Alla medlemsstater bör lägga mer än 5 % av sina anslagna medel inom ramen för ESF+ på att bekämpa barnfattigdom och främja barns välbefinnande.

Ändring 41

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 8 – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna bör säkerställa att alla, även barn, har tillgång till grundläggande tjänster. Medlemsstaterna bör säkerställa tillgång till
  lämpligt
  subventionerat boende eller
  annat
  bostadsstöd för behövande
  och
  utsatta människor. De bör säkerställa en ren och rättvis energiomställning och hantera energifattigdom som en ökande viktig form av fattigdom på grund av ökande energipriser,
  delvis kopplat till kriget i Ukraina,
  där så är lämpligt via riktade tillfälliga inkomststödåtgärder. En inkluderande boenderenoveringspolitik bör också genomföras. De specifika behoven hos personer med funktionsnedsättning, inbegripet tillgänglighet, bör beaktas i samband med dessa tjänster. Specifika åtgärder bör vidtas mot hemlöshet. Medlemsstaterna bör säkerställa
  tillgången
  till
  ekonomiskt överkomlig
  förebyggande vård, medicinsk behandling och långvarig vård och omsorg av
  god
  kvalitet
  i rätt tid, på ett sätt som är långsiktigt hållbart
  . | Medlemsstaterna bör säkerställa att alla, även barn, har tillgång till grundläggande tjänster
  av god kvalitet
  . Medlemsstaterna bör säkerställa tillgång till
  anständigt
  subventionerat boende eller bostadsstöd för behövande, utsatta
  och missgynnade
  människor
  , ta itu med avhysningar och deras konsekvenser, investera i tillgängliga bostäder för personer med nedsatt rörlighet och vidta åtgärder för att säkerställa en rättvis och inkluderande omställning när det gäller att förbättra energieffektiviteten i det befintliga bostadsbeståndet
  . De bör säkerställa en ren och rättvis energiomställning och hantera energifattigdom som en ökande viktig form av fattigdom på grund av ökande energipriser, där så är lämpligt via riktade tillfälliga inkomststödåtgärder
  och strukturella investeringar
  . En inkluderande boenderenoveringspolitik
  för att säkerställa tillgängliga, överkomliga och hälsosam bostäder
  bör också genomföras
  för att förhindra att de boendes levnadskostnader ökar oproportionerligt
  . De specifika behoven hos personer med funktionsnedsättning, inbegripet tillgänglighet, bör beaktas i samband med dessa tjänster. Hemlöshet
  bör utrotas senast till 2030 i överensstämmelse med Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om åtgärder mot andelen hemlösa i Europeiska unionen, med utgångspunkt i ”bostad först”-metoden
  .
  Covid-19-krisen visar att det behövs ökade offentliga investeringar för att säkerställa tillräckligt med välutbildad vård- och omsorgspersonal och tillgång till hälso- och sjukvård för alla, även missgynnade grupper.
  Medlemsstaterna bör
  därför
  säkerställa
  faktisk och lika tillgång
  till
  hållbar
  förebyggande vård
  och
  medicinsk behandling
  i det offentligas regi, särskilt psykisk hälso- och sjukvård
  och långvarig vård och omsorg av
  hög
  kvalitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna bör säkerställa att alla, även barn, har tillgång till grundläggande tjänster. Medlemsstaterna bör säkerställa tillgång till
  lämpligt
  subventionerat boende eller
  annat
  bostadsstöd för behövande
  och
  utsatta människor. De bör säkerställa en ren och rättvis energiomställning och hantera energifattigdom som en ökande viktig form av fattigdom på grund av ökande energipriser,
  delvis kopplat till kriget i Ukraina,
  där så är lämpligt via riktade tillfälliga inkomststödåtgärder. En inkluderande boenderenoveringspolitik bör också genomföras. De specifika behoven hos personer med funktionsnedsättning, inbegripet tillgänglighet, bör beaktas i samband med dessa tjänster. Specifika åtgärder bör vidtas mot hemlöshet. Medlemsstaterna bör säkerställa
  tillgången
  till
  ekonomiskt överkomlig
  förebyggande vård, medicinsk behandling och långvarig vård och omsorg av
  god
  kvalitet
  i rätt tid, på ett sätt som är långsiktigt hållbart
  .

Medlemsstaterna bör säkerställa att alla, även barn, har tillgång till grundläggande tjänster
  av god kvalitet
  . Medlemsstaterna bör säkerställa tillgång till
  anständigt
  subventionerat boende eller bostadsstöd för behövande, utsatta
  och missgynnade
  människor
  , ta itu med avhysningar och deras konsekvenser, investera i tillgängliga bostäder för personer med nedsatt rörlighet och vidta åtgärder för att säkerställa en rättvis och inkluderande omställning när det gäller att förbättra energieffektiviteten i det befintliga bostadsbeståndet
  . De bör säkerställa en ren och rättvis energiomställning och hantera energifattigdom som en ökande viktig form av fattigdom på grund av ökande energipriser, där så är lämpligt via riktade tillfälliga inkomststödåtgärder
  och strukturella investeringar
  . En inkluderande boenderenoveringspolitik
  för att säkerställa tillgängliga, överkomliga och hälsosam bostäder
  bör också genomföras
  för att förhindra att de boendes levnadskostnader ökar oproportionerligt
  . De specifika behoven hos personer med funktionsnedsättning, inbegripet tillgänglighet, bör beaktas i samband med dessa tjänster. Hemlöshet
  bör utrotas senast till 2030 i överensstämmelse med Europaparlamentets resolution av den 24 november 2020 om åtgärder mot andelen hemlösa i Europeiska unionen, med utgångspunkt i ”bostad först”-metoden
  .
  Covid-19-krisen visar att det behövs ökade offentliga investeringar för att säkerställa tillräckligt med välutbildad vård- och omsorgspersonal och tillgång till hälso- och sjukvård för alla, även missgynnade grupper.
  Medlemsstaterna bör
  därför
  säkerställa
  faktisk och lika tillgång
  till
  hållbar
  förebyggande vård
  och
  medicinsk behandling
  i det offentligas regi, särskilt psykisk hälso- och sjukvård
  och långvarig vård och omsorg av
  hög
  kvalitet.

Ändring 42

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 8 – stycke 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I enlighet med aktiveringen av direktivet om tillfälligt skydd (43) bör medlemsstaterna erbjuda en lämplig skyddsnivå för flyktingar från Ukraina, inbegripet uppehållsrätt, tillgång till och integrering på arbetsmarknaden, tillgång till utbildning och bostäder samt tillgång till sociala trygghetssystem, sjukvård, social välfärd och annat stöd samt medel för
  sitt uppehälle
  . Barn bör garanteras tillgång till förskoleverksamhet, barnomsorg och grundläggande tjänster i enlighet Europeiska barngarantin. För ensamkommande barn och tonåringar bör medlemsstaterna införa rätten till förmyndarskap. | I enlighet med aktiveringen av direktivet om tillfälligt skydd (43) bör medlemsstaterna erbjuda en lämplig skyddsnivå för flyktingar från Ukraina, inbegripet
  romer och
  tredjelandsmedborgare som
  är lagligen bosatta i Ukraina och flyr till Europa till följd av den ryska invasionen av Ukraina.
  Uppehållsrätt, tillgång till och integrering på arbetsmarknaden, tillgång till
  allmän
  utbildning
  , språkstöd, yrkesinriktad utbildning
  och bostäder samt tillgång till sociala trygghetssystem, sjukvård,
  psykosocial vård och omsorg,
  social välfärd och annat stöd samt medel för
  uppehället bör erbjudas i detta avseende
  . Barn bör garanteras tillgång till förskoleverksamhet, barnomsorg och grundläggande tjänster
  av hög kvalitet, utan kostnad och på samma villkor som barn i värdmedlemsstaten
  i enlighet Europeiska barngarantin. För ensamkommande barn och tonåringar bör medlemsstaterna införa rätten till förmyndarskap.
  Medlemsstaterna bör överväga att utvidga det skydd som erbjuds genom direktivet om tillfälligt skydd till alla flyktingar och bemöta arbetsgivarnas farhågor när det gäller att anställa personer med endast tillfällig status. |

Kommissionens förslag

Ändring

I enlighet med aktiveringen av direktivet om tillfälligt skydd (43) bör medlemsstaterna erbjuda en lämplig skyddsnivå för flyktingar från Ukraina, inbegripet uppehållsrätt, tillgång till och integrering på arbetsmarknaden, tillgång till utbildning och bostäder samt tillgång till sociala trygghetssystem, sjukvård, social välfärd och annat stöd samt medel för
  sitt uppehälle
  . Barn bör garanteras tillgång till förskoleverksamhet, barnomsorg och grundläggande tjänster i enlighet Europeiska barngarantin. För ensamkommande barn och tonåringar bör medlemsstaterna införa rätten till förmyndarskap.

I enlighet med aktiveringen av direktivet om tillfälligt skydd (43) bör medlemsstaterna erbjuda en lämplig skyddsnivå för flyktingar från Ukraina, inbegripet
  romer och
  tredjelandsmedborgare som
  är lagligen bosatta i Ukraina och flyr till Europa till följd av den ryska invasionen av Ukraina.
  Uppehållsrätt, tillgång till och integrering på arbetsmarknaden, tillgång till
  allmän
  utbildning
  , språkstöd, yrkesinriktad utbildning
  och bostäder samt tillgång till sociala trygghetssystem, sjukvård,
  psykosocial vård och omsorg,
  social välfärd och annat stöd samt medel för
  uppehället bör erbjudas i detta avseende
  . Barn bör garanteras tillgång till förskoleverksamhet, barnomsorg och grundläggande tjänster
  av hög kvalitet, utan kostnad och på samma villkor som barn i värdmedlemsstaten
  i enlighet Europeiska barngarantin. För ensamkommande barn och tonåringar bör medlemsstaterna införa rätten till förmyndarskap.
  Medlemsstaterna bör överväga att utvidga det skydd som erbjuds genom direktivet om tillfälligt skydd till alla flyktingar och bemöta arbetsgivarnas farhågor när det gäller att anställa personer med endast tillfällig status.

Ändring 43

Förslag till beslut

Bilaga I – Riktlinje 8 – stycke 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Med tanke på den ökande livslängden och de demografiska förändringarna bör medlemsstaterna säkra tillräckliga och hållbara pensionssystem för arbetstagare och egenföretagare, med lika möjligheter för
  kvinnor och män
  att förvärva och samla pensionsrättigheter,
  bland annat genom
  kompletterande pensionssystem för att säkerställa
  att äldre har en tillräcklig inkomst
  .
  Pensionsreformer bör stödjas av politik som syftar till att minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män och genom
  åtgärder
  för att förlänga yrkeslivet, till exempel en höjning av den faktiska pensionsåldern, bland annat genom att underlätta för äldre personer att delta på arbetsmarknaden, och bör ingå i strategier för aktivt åldrande
  . Medlemsstaterna bör inleda en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter och andra relevanta aktörer och möjliggöra en lämplig infasning av reformerna. | Med tanke på den ökande livslängden och de demografiska förändringarna bör medlemsstaterna säkra tillräckliga och hållbara pensionssystem för arbetstagare och egenföretagare, med lika möjligheter för
  personer
  att förvärva och samla pensionsrättigheter
  inom allmänna pensionssystem eller tjänstepensionssystem
  ,
  eller en blandning, tillsammans med
  kompletterande pensionssystem för att säkerställa
  en anständig pensionsinkomst över fattigdomsgränsen
  . Pensionsreformer bör
  grunda sig på aktivt åldrande genom att optimera möjligheterna för arbetstagare i alla åldrar att arbeta under högkvalitativa, produktiva och hälsosamma villkor fram till den lagstadgade pensionsåldern. Samtidigt bör arbetstagare som önskar förbli aktiva efter att de uppnått pensionsåldern ha möjlighet till detta. Särskilda
  åtgärder
  bör identifieras när det gäller arbetskraftens demografi, arbetsmiljö, utbildning, färdighets- och kompetenshantering och arbetsupplägg för ett hälsosamt och produktivt yrkesliv, med tillämpning av ett generationsövergripande angreppssätt
  .
  Medlemsstaterna bör underlätta ungdomssysselsättning och ett övergångsupplägg inför pensioneringen, tillsammans med kunskaps- och erfarenhetsöverföring mellan generationerna.
  Medlemsstaterna bör inleda en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter
  , civilsamhällets organisationer
  och andra relevanta aktörer och möjliggöra en lämplig infasning av reformerna
  samt ett förändrat synsätt på äldre arbetstagare och deras anställbarhet
  .
  Vidare bör medlemsstaterna utarbeta planer för hälsosamt åldrande som omfattar tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster samt strategier för hälsofrämjande och förebyggande åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

Med tanke på den ökande livslängden och de demografiska förändringarna bör medlemsstaterna säkra tillräckliga och hållbara pensionssystem för arbetstagare och egenföretagare, med lika möjligheter för
  kvinnor och män
  att förvärva och samla pensionsrättigheter,
  bland annat genom
  kompletterande pensionssystem för att säkerställa
  att äldre har en tillräcklig inkomst
  .
  Pensionsreformer bör stödjas av politik som syftar till att minska pensionsklyftan mellan kvinnor och män och genom
  åtgärder
  för att förlänga yrkeslivet, till exempel en höjning av den faktiska pensionsåldern, bland annat genom att underlätta för äldre personer att delta på arbetsmarknaden, och bör ingå i strategier för aktivt åldrande
  . Medlemsstaterna bör inleda en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter och andra relevanta aktörer och möjliggöra en lämplig infasning av reformerna.

Med tanke på den ökande livslängden och de demografiska förändringarna bör medlemsstaterna säkra tillräckliga och hållbara pensionssystem för arbetstagare och egenföretagare, med lika möjligheter för
  personer
  att förvärva och samla pensionsrättigheter
  inom allmänna pensionssystem eller tjänstepensionssystem
  ,
  eller en blandning, tillsammans med
  kompletterande pensionssystem för att säkerställa
  en anständig pensionsinkomst över fattigdomsgränsen
  . Pensionsreformer bör
  grunda sig på aktivt åldrande genom att optimera möjligheterna för arbetstagare i alla åldrar att arbeta under högkvalitativa, produktiva och hälsosamma villkor fram till den lagstadgade pensionsåldern. Samtidigt bör arbetstagare som önskar förbli aktiva efter att de uppnått pensionsåldern ha möjlighet till detta. Särskilda
  åtgärder
  bör identifieras när det gäller arbetskraftens demografi, arbetsmiljö, utbildning, färdighets- och kompetenshantering och arbetsupplägg för ett hälsosamt och produktivt yrkesliv, med tillämpning av ett generationsövergripande angreppssätt
  .
  Medlemsstaterna bör underlätta ungdomssysselsättning och ett övergångsupplägg inför pensioneringen, tillsammans med kunskaps- och erfarenhetsöverföring mellan generationerna.
  Medlemsstaterna bör inleda en konstruktiv dialog med arbetsmarknadens parter
  , civilsamhällets organisationer
  och andra relevanta aktörer och möjliggöra en lämplig infasning av reformerna
  samt ett förändrat synsätt på äldre arbetstagare och deras anställbarhet
  .
  Vidare bör medlemsstaterna utarbeta planer för hälsosamt åldrande som omfattar tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster samt strategier för hälsofrämjande och förebyggande åtgärder.

---

(5)  Rådets rekommendation (EU) 2015/1184 av den 14 juli 2015 om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och Europeiska unionens ekonomiska politik (EUT L 192, 18.7.2015, s. 27).

(5)  Rådets rekommendation (EU) 2015/1184 av den 14 juli 2015 om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och Europeiska unionens ekonomiska politik (EUT L 192, 18.7.2015, s. 27).

(6)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

(7)  Rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram (EUT C 88, 27.3.2014, s. 1).

(8)  Rådets rekommendation av den 15 februari 2016 om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (EUT C 67, 20.2.2016, s. 1).

(9)  Rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (EUT C 484, 24.12.2016, s. 1).

(10)  Rådets rekommendation av den 15 mars 2018 om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (EUT C 153, 2.5.2018, s. 1).

(11)  Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

(12)  Rådets rekommendation av den 22 maj 2019 om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (EUT C 189, 5.6.2019, s. 4).

(13)  Rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (EUT C 387, 15.11.2019, s. 1).

(14)  Rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 372, 4.11.2020, s. 1).

(15)  Rådets rekommendation av den 24 november 2020 om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (EUT C 417, 2.12.2020, s. 1)

(16)  Rådets rekommendation av den 29 november 2021 om strategier för blandat lärande för högkvalitativ och inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning (EUT C 66, 26.2.2021, s. 1)

(17)  Kommissionens rekommendation (EU) 2021/402 av den 4 mars 2021 om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder) (EUT L 80, 8.3.2021, s. 1).

(18)  Rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (EUT L 223, 22.6.2021, s. 14).

(19)  Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (EUT C 66, 26.2.2021, s. 1).

(20)  Meddelande från kommissionen COM(2021)0778 av den 9 december 2021, Bygga upp en ekonomi som fungerar för människor: en handlingsplan för den sociala ekonomin

(21)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (EUT L 462, 28.12.2021, s. 1).

(22)  
  COM/2020/682 final

(23)  COM/2021/801 final

(24)  COM/2021/770 final

(25)  COM/2021/773 final

(26)  COM/2021/93 final

(27)  COM/2021/762 final

(28)  COM/2022/11 final

(6)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

(7)  Rådets rekommendation av den 10 mars 2014 om kvalitetskriterier för praktikprogram (EUT C 88, 27.3.2014, s. 1).

(7a)  
  Rådets rekommendation (EU) 2015/1184 av den 14 juli 2015 om allmänna riktlinjer för medlemsstaternas och Europeiska unionens ekonomiska politik (EUT L 192, 18.7.2015, s. 27).

(8)  Rådets rekommendation av den 15 februari 2016 om långtidsarbetslösas återinträde på arbetsmarknaden (EUT C 67, 20.2.2016, s. 1).

(9)  Rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kvalitetskriterier för praktikprogram (EUT C 484, 24.12.2016, s. 1).

(10)  Rådets rekommendation av den 15 mars 2018 om en europeisk ram för ändamålsenliga lärlingsutbildningar av god kvalitet (EUT C 153, 2.5.2018, s. 1).

(11)  Rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (EUT C 189, 4.6.2018, s. 1).

(12)  Rådets rekommendation av den 22 maj 2019 om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (EUT C 189, 5.6.2019, s. 4).

(13)  Rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (EUT C 387, 15.11.2019, s. 1).

(14)  Rådets rekommendation av den 30 oktober 2020 om en väg till jobb – en förstärkt ungdomsgaranti och om ersättande av rådets rekommendation av den 22 april 2013 om att inrätta en ungdomsgaranti (EUT C 372, 4.11.2020, s. 1).

(15)  Rådets rekommendation av den 24 november 2020 om yrkesutbildning för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft (EUT C 417, 2.12.2020, s. 1)

(16)  Rådets rekommendation av den 29 november 2021 om strategier för blandat lärande för högkvalitativ och inkluderande grundskole- och gymnasieutbildning (EUT C 66, 26.2.2021, s. 1)

(17)  Kommissionens rekommendation (EU) 2021/402 av den 4 mars 2021 om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder) (EUT L 80, 8.3.2021, s. 1).

(18)  Rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (EUT L 223, 22.6.2021, s. 14).

(19)  Rådets resolution om en strategisk ram för det europeiska utbildningssamarbetet inför och bortom ett europeiskt område för utbildning (2021–2030) (EUT C 66, 26.2.2021, s. 1).

(20)  Meddelande från kommissionen COM(2021)0778 av den 9 december 2021, Bygga upp en ekonomi som fungerar för människor: en handlingsplan för den sociala ekonomin

(21)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2021/2316 av den 22 december 2021 om ett Europaår för ungdomar (2022) (EUT L 462, 28.12.2021, s. 1).

(22)  
  Ännu ej offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning.

(23)  COM(2021)0801.

(24)  COM(2021)0770.

(25)  COM(2021)0773.

(26)  COM(2021)0093.

(26a)  
  Ännu ej offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning.

(27)  COM(2021)0762.

(27a)  
  COM(2021)0568

(28)  COM(2022)0011.

(29)  
  Interinstitutionell proklamation av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (EUT C 428, 13.12.2017, s. 10).

(1a)  
  Rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (EUT L 223, 22.6.2021, s. 14).

(30)  
  Rådets genomförandebeslut (EU) 2022/382 av den 4 mars 2022 om fastställande av att det föreligger massiv tillströmning av fördrivna personer från Ukraina i den mening som avses i artikel 5 i direktiv 2001/55/EG, med följden att tillfälligt skydd införs.

(31)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta

(31)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EUT L 212, 7.8.2001, s. 12).

(32)  Rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare, 2019/C 387/01.

(32)  Rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare, 2019/C 387/01 (EUT C 387, 15.11.2019, s. 1).

(32a)  
  Rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (EGT L 303, 2.12.2000, s. 16).

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2221 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller ytterligare medel och genomförandebestämmelser för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och dess sociala konsekvenser och för förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (EUT L 437, 28.12.2020, s. 30).

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/562 av den 6 april 2022 om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa.

(35)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

(36)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/613 av den 12 april 2022 om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller ökad förfinansiering med React-EU-medel och fastställandet av en enhetskostnad.

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

(39)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens, EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1056 av den 24 juni 2021 om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (EUT L 231, 30.6.2021, s. 1).

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

(42)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om inrättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (EUT L 153, 3.5.2021, s. 48).

(33)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2221 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller ytterligare medel och genomförandebestämmelser för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och dess sociala konsekvenser och för förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (EUT L 437, 28.12.2020, s. 30).

(34)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/562 av den 6 april 2022 om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller sammanhållningspolitiska insatser för flyktingar i Europa (EUT L 109, 8.4.2022, s. 1).

(35)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT L 231, 30.6.2021, s. 159).

(36)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/613 av den 12 april 2022 om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 223/2014 vad gäller ökad förfinansiering med React-EU-medel och fastställandet av en enhetskostnad (EUT L 115, 13.4.2022, s. 38.

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1057 av den 24 juni 2021 om inrättande av Europeiska socialfonden+ (ESF+) och om upphävande av förordning (EU) nr 1296/2013 (EUT L 231, 30.6.2021, s. 21).

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

(39)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens, EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1056 av den 24 juni 2021 om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (EUT L 231, 30.6.2021, s. 1).

(41)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/523 av den 24 mars 2021 om inrättande av InvestEU-programmet och om ändring av förordning (EU) 2015/1017 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 30).

(42)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om inrättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (EUT L 153, 3.5.2021, s. 48).

(1a)  
  Ännu inte offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning.

(1a)  
  Ännu ej offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning.

(1a)  
  Kommissionens förslag till rådets rekommendation om tillräckliga minimiinkomster i EU som säkerställer aktiv inkludering [ännu ej översatt till svenska], 28 september 2022. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=sv&catId=89&furtherNews=yes&newsId=10417.

(43)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta

(43)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EUT L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

Onsdagen, 19 oktober 2022

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/107 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/107

---

P9_TA(2022)0365

Förslag till ändringsbudget 4/2022: Uppdatering av inkomster (egna medel) och andra tekniska justeringar

Europaparlamentets resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2022 för budgetåret 2022: uppdatering av inkomster (egna medel) och andra tekniska justeringar (12623/2022 – C9-0317/2022 – 2022/0211(BUD))

(2023/C 149/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022, slutgiltigt antagen den 24 november 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2022, slutgiltigt antagen den 24 november 2021 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2022 som kommissionen antog den 1 juli 2022 (COM(2022)0350), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2022 som kommissionen antog den 1 juli 2022 (COM(2022)0350),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2022 som rådet antog den 20 september 2022 och översände till Europaparlamentet samma dag (12623/2022 – C9-0317/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2022 som rådet antog den 20 september 2022 och översände till Europaparlamentet samma dag (12623/2022 – C9-0317/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0240/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0240/2022), och av följande skäl:

| A. | Huvudsyftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2022 är att uppdatera budgetens inkomstsida för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen, nämligen de uppdaterade prognoserna för egna medel för 2022 års budget, som godkändes av rådgivande kommittén för egna medel den 23 maj 2022, och att uppdatera andra inkomster såsom Förenade kungarikets bidrag, böter och övrigt. |
| --- | --- |

A.

Huvudsyftet med förslaget till ändringsbudget nr 4/2022 är att uppdatera budgetens inkomstsida för att ta hänsyn till den senaste utvecklingen, nämligen de uppdaterade prognoserna för egna medel för 2022 års budget, som godkändes av rådgivande kommittén för egna medel den 23 maj 2022, och att uppdatera andra inkomster såsom Förenade kungarikets bidrag, böter och övrigt.

| B. | Förslaget till ändringsbudget nr 4/2022 innehåller också två specifika utgiftsjusteringar, som motsvarar en justering av kontoplanen till följd av kommissionens förslag om REPowerEU den 18 maj 2022 (6) och en förlängning av Eurojusts mandat att samla in och bevara bevis rörande krigsförbrytelser (7). Inga ytterligare åtagande- och betalningsbemyndiganden begärs. |
| --- | --- |

B.

Förslaget till ändringsbudget nr 4/2022 innehåller också två specifika utgiftsjusteringar, som motsvarar en justering av kontoplanen till följd av kommissionens förslag om REPowerEU den 18 maj 2022 (6) och en förlängning av Eurojusts mandat att samla in och bevara bevis rörande krigsförbrytelser (7). Inga ytterligare åtagande- och betalningsbemyndiganden begärs.

| C. | Parlamentet har upprepade gånger förklarat att ett förslag till ändringsbudget endast bör ha ett enda syfte. |
| --- | --- |

C.

Parlamentet har upprepade gånger förklarat att ett förslag till ändringsbudget endast bör ha ett enda syfte.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 4/2022, som lagts fram av kommissionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar särskilt ökningen av genuint egna medel med 3 573,9 miljoner EUR. Parlamentet påminner om behovet av att påskynda införandet av nya egna medel i linje med färdplanen i det interinstitutionella avtalet, nämligen att de ytterligare inkomsterna från de nya egna medlen kommer att vara tillräckliga för att åtminstone täcka återbetalningen av kostnaderna för återhämtningsinstrumentet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det ännu inte har fastställt sin ståndpunkt om förslaget avseende REPowerEU-kapitel i faciliteten för återhämtning och resiliens (RRF). Parlamentet betonar därför att den föreslagna ändringen av kontoplanen inte påverkar det lagstiftningsmässiga resultatet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen, trots parlamentets insisterande, beslutade att lägga fram delar som rör uppdateringen av inkomsterna tillsammans med andra delar som rör pågående förhandlingar. Parlamentet upprepar att kommissionen, för att bättre respektera budgetmyndighetens befogenheter, bör lägga fram ett förslag till ändringsbudget endast för ett enda syfte och avstå från att kombinera flera syften i ett förslag till ändringsbudget. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet lovordar det snabba antagandet av förordning (EU) 2022/838 som utvidgar Eurojusts mandat att stödja Ukraina med insamling, bevarande och analys av bevis rörande krigsförbrytelser till följd av den brutala och omotiverade ryska aggressionen. Parlamentet motsätter sig dock den avsedda användningen av interna omfördelningar inom samma politikområde senare under året för att finansiera de poster som föreslås i detta förslag till ändringsbudget. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det finns tillräckliga marginaler under rubrik 2b. Parlamentet bekräftar dessutom sin långvariga ståndpunkt att ökade uppgifter och ansvarsområden för byråerna måste åtföljas av motsvarande nya resurser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2022. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 4/2022 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 45, 24.2.2022, s. 1.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(6)  COM(2022)0231, 18.5.2022.

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/838 av den 30 maj 2022 om ändring av förordning (EU) 2018/1727 vad gäller bevarande, analys och lagring vid Eurojust av bevis rörande folkmord, brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och brott som hör samman med sådan brottslighet (EUT L 148, 31.5.2022, s. 1).

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/109 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/109

---

P9_TA(2022)0366

Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 – alla avsnitt

Europaparlamentets resolution av den 19 oktober 2022 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 (12108/2022 – C9-0306/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 149/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3) och de gemensamma förklaringar som parlamentet, rådet och kommissionen enats om i detta sammanhang (4), samt de därmed sammanhängande ensidiga förklaringarna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3) och de gemensamma förklaringar som parlamentet, rådet och kommissionen enats om i detta sammanhang (4), samt de därmed sammanhängande ensidiga förklaringarna (5),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och sin resolution av den 15 januari 2020 om detta meddelande (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och sin resolution av den 15 januari 2020 om detta meddelande (9),

| — | med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken, och dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om global uppvärmning på 1,5 oC, dess särskilda rapport om klimatförändringarna och marken, och dess särskilda rapport om havet och kryosfären i ett förändrat klimat,

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen inom ramen för UNFCCC (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen inom ramen för UNFCCC (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 22/2021 Hållbar finansiering: EU måste vidta mer konsekventa åtgärder för att styra om finansiering mot hållbara investeringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 22/2021 Hållbar finansiering: EU måste vidta mer konsekventa åtgärder för att styra om finansiering mot hållbara investeringar,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 09/2022 Klimatutgifterna i EU:s budget för 2014–2020: inte lika stora som rapporterat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 09/2022 Klimatutgifterna i EU:s budget för 2014–2020: inte lika stora som rapporterat,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 10/2021 Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport 10/2021 Jämställdhetsintegrering i EU:s budget: dags att gå från ord till handling,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (10),

| — | med beaktande av förslaget av den 22 april 2022 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 om finansiella regler för unionens allmänna budget (COM(2022)0184), och betänkandet A9–0230/2022 om detta, som antogs den 8 september 2022 av budgetutskottet och budgetkontrollutskottet och godkändes vid parlamentets sammanträdesperiod den 12–15 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 22 april 2022 till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU, Euratom) 2018/1046 om finansiella regler för unionens allmänna budget (COM(2022)0184), och betänkandet A9–0230/2022 om detta, som antogs den 8 september 2022 av budgetutskottet och budgetkontrollutskottet och godkändes vid parlamentets sammanträdesperiod den 12–15 september 2022,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och parlamentets resolution av den 19 januari 2017 om denna (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och parlamentets resolution av den 19 januari 2017 om denna (11),

| — | med beaktande av EU:s jämställdhetsstrategi 2020–2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s jämställdhetsstrategi 2020–2025,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2022 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2023, avsnitt III – kommissionen (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2022 om allmänna riktlinjer för utarbetandet av budgeten för 2023, avsnitt III – kommissionen (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2023 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2023 (14),

| — | med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som kommissionen antog den 1 juli 2022 (COM(2022)0400), och av ändringsskrivelse nr 1 till detta (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som kommissionen antog den 1 juli 2022 (COM(2022)0400), och av ändringsskrivelse nr 1 till detta (COM(2022)0670),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som rådet antog den 6 september 2022 och översände till Europaparlamentet den 9 september 2022 (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2023 som rådet antog den 6 september 2022 och översände till Europaparlamentet den 9 september 2022 (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | med beaktande av artikel 94 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 94 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från övriga berörda utskott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från övriga berörda utskott,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0241/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0241/2022).

Allmän översikt över avsnitt III

| 1. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet i sin resolution av den 5 april 2022 om de allmänna riktlinjerna för utarbetandet av 2023 års budget fastställde tydliga politiska prioriteringar för 2023 års budget. Parlamentet bekräftar sitt starka engagemang för dessa prioriteringar och lägger fram följande ståndpunkt för att säkerställa att det finns tillräckliga medel för att genomföra dem. Parlamentet anser att unionen måste förses med alla tillgängliga budgetmedel för att hantera den rådande krisen och fokusera på människors behov. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europeiska unionens budget bör främja offentliga investeringar genom stöd till produktiva och strategiska sektorer, offentliga tjänster, skapandet av arbetstillfällen med rättigheter, kampen mot fattigdom, social utestängning och ojämlikhet, miljöskyddet och ett fullt utnyttjande av varje lands och regions potential, samt till externa förbindelser som grundar sig på solidaritet, samarbete, ömsesidig respekt och främjande och bevarande av fred. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att unionen står inför extremt komplexa utmaningar, bland annat de direkta och indirekta återverkningarna av kriget i Ukraina, hög inflation, ökande fattigdom, höga energipriser och risker för försörjningstryggheten, försämrade ekonomiska utsikter, särskilt för små och medelstora företag och de mest utsatta hushållen, behovet av att säkra en rättvis, inkluderande och hållbar återhämtning från pandemin, kriser i många andra delar av världen, tekniska förändringar, inbegripet ökad digitalisering, ojämlikhet mellan könen, samt det ökande behovet att hantera klimatförändringar och krisen när det gäller den biologiska mångfalden och deras konsekvenser samt behovet att skynda på den rättvisa omställningen, bland annat genom investeringar i energieffektivitet. Parlamentet anser att unionens budget bör bidra till att ta itu med dessa utmaningar och ge lämpligt stöd till alla, samtidigt som man uttrycker oro över de exceptionellt begränsade marginalerna, som är omkring en tredjedel av förra årets, eller, när det gäller rubrik 6, bristen på marginal och den begränsade flexibiliteten och krishanteringsförmågan i budgeten. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt, särskilt i krigstid, att främja investeringar och ta itu med arbetslösheten och lägga grunden för en mer motståndskraftig och hållbar union, samtidigt som man även fokuserar på konkreta åtgärder för att hantera krigets konsekvenser i världen. Parlamentet beklagar att budgetförslaget är ett otillräckligt svar på de aktuella utmaningarna. Parlamentet påminner om att den fleråriga budgetramen inte inrättades för att hantera en pandemi, ett krig, hög inflation, höga energipriser, ett stort antal flyktingar, nya anslutningar, osäker livsmedelsförsörjning och en humanitär kris. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar rådets ståndpunkt om budgetförslaget, som innebär nedskärningar av åtagandebemyndigandena med 1,64 miljarder EUR och av betalningsbemyndigandena med 530 miljoner EUR för rubrikerna i den fleråriga budgetramen jämfört med kommissionens förslag. Parlamentet anser att de nedskärningar som rådet föreslår varken återspeglar allvaret i de ovannämnda utmaningar som unionen och dess medborgare står inför eller drivs av en objektiv bedömning av antingen genomförandetrender eller absorptionsförmåga och strider mot centrala gemensamma politiska prioriteringar, vilket äventyrar unionens förmåga att framgångsrikt genomföra sina viktigaste politiska mål och prioriteringar. Parlamentet anser att rådet inte bör inrikta sig på program som omfattas av den justering som föreskrivs i artikel 5 i förordningen om den fleråriga budgetramen för ”ombalansering och stabilisering”, eftersom detta skulle strida mot målet för den artikeln, nämligen att stärka specifika politiska prioriteringar. Parlamentet påminner särskilt om att den artikeln inte tillhandahåller några tilläggsanslag, såsom föreslagits av rådet. Parlamentet drar slutsatsen att rådets ståndpunkt är långt ifrån parlamentets förväntningar. Parlamentet beslutar därför att generellt återinföra anslagen för alla budgetposter som rådet har minskat till nivån i budgetförslaget, både när det gäller driftsutgifter och administrativa utgifter, och att använda budgetförslaget som utgångspunkt för parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet bibehåller anslagen i budgetförslaget för de tematiska särskilda instrumenten, det vill säga reserven för solidaritet och katastrofbistånd, Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare och brexitjusteringsreserven. Parlamentet anser, med tanke på de oförutsedda, exceptionella och aldrig tidigare skådade utmaningar som unionen står inför, att hela beloppet för flexibilitetsmekanismen bör användas. Parlamentet anser, med tanke på den nuvarande allvarliga sammanlänkade krisen, att det är nödvändigt att utnyttja marginalerna för 2021 inom ramen för del a i det samlade marginalinstrumentet och ytterligare anslag inom ramen för del c i detta instrument. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt sedan länge att nya politiska prioriteringar eller uppgifter bör åtföljas av nya resurser. Parlamentet har för avsikt att följa denna strategi för förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en ram med åtgärder för att stärka Europas halvledarekosystem (förordning om halvledare) (COM(2022)0046) och förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av unionens program för säker konnektivitet för perioden 2023-2027 (COM(2022)0057. Parlamentet välkomnar i detta hänseende att förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för förstärkning av den europeiska försvarsindustrin genom gemensam upphandling (COM(2022)0349) inte kräver några omfördelningar från eller någon öronmärkning inom andra program. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att unionens budget, på grund av sin storlek, sin struktur och sina regler, har en mycket begränsad kapacitet att på lämpligt sätt reagera på de utmaningar som unionen står inför eller att i tillräcklig utsträckning finansiera och genomföra nya gemensamma politiska ambitioner eller initiativ för unionen som tillkännagavs i kommissionsordförandens tal om tillståndet i unionen 2022. Parlamentet påminner särskilt om att stats- och regeringscheferna har beskrivit Rysslands anfallskrig mot Ukraina som en ”omvälvande förändring i Europas historia” och att kommissionen har förklarat att de oförutsedda behov som kriget i Europa skapar går långt utöver de medel som finns tillgängliga i den nuvarande fleråriga budgetramen, och kräver nya finansieringskällor. Parlamentet understryker att unionen bör inta en ledande roll när det gäller att tillhandahålla tillräckligt och tillförlitligt stöd i rätt tid till Ukraina tillsammans med internationella partner. Parlamentet anser att detta är ytterligare ett bevis på det akuta behovet av en djupgående revidering av den fleråriga budgetramen, som ska läggas fram så snart som möjligt och senast under det första kvartalet 2023, bland annat för att göra den mer flexibel, vid behov höja taken för att återspegla framväxande behov och nya prioriteringar och ta itu med de problem som uppstår genom att inkludera finansieringskostnaderna för Europeiska unionens återhämtningsinstrument i rubrik 2b. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att verkliga framsteg när det gäller nya egna medel är avgörande både för återbetalningar av återhämtningsinstrumentet för genomförandet av NextGenerationEU samt för den finansiella stabiliteten och genomförandet av den nuvarande och framtida fleråriga budgetramar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att nya egna medel införs i tid, i linje med färdplanen i det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020, och att påskynda förslaget om den andra korgen. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att respektera den överenskomna tidsplanen och att göra nödvändiga framsteg när det gäller de egna medel som ingår i den första korg som kommissionen föreslog den 22 december 2021, så att de snabbt kan genomföras. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet av att hantera konsekvenserna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och covid-19-pandemin, den stigande inflationen och det alltmer osäkra läget vad gäller energi- och livsmedelsförsörjningen på unionsnivå. Parlamentet betonar särskilt behovet av tillräckliga gröna investeringar för att stärka unionens energioberoende och genomföra den gröna given. Parlamentet påminner om att sammanhållnings- och jordbrukspolitiken inte kan vara den främsta källan till finansiering av brådskande prioriteringar, vilket äventyrar genomförandet av långsiktiga mål, och framhåller behovet av stöd till regioner som drabbats hårt av pandemin och energikrisen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, mot bakgrund av de begränsade resurserna från unionens budget för att reagera på höga energipriser, analysera potentiell flexibilitet och ytterligare resurser, inbegripet eventuella outnyttjade medel, även från den fleråriga budgetramen för 2014–2020, för att stödja små och medelstora företag och utsatta hushåll. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att unionen bör vidta samordnade åtgärder för att hantera energikrisen och föreslår mycket betydande ytterligare investeringar på detta område. Parlamentet påminner om att det kommer att behövas ytterligare ekonomiska resurser utöver 2023 års budget för att uppnå detta mål. Parlamentet påminner därför om vikten av att tillhandahålla ytterligare ekonomiskt stöd genom REPowerEU. Parlamentet efterlyser en snabb överenskommelse om och ett snabbt genomförande av REPowerEU så att medel kan frigöras så snart som möjligt i syfte att snabbt öka unionens energioberoende genom strategiska investeringar, inbegripet stöd till små och medelstora företag och utsatta hushåll. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete med en ny klassificering för att mäta hur unionens utgifter påverkar jämställdheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att denna klassificering fokuserar på en korrekt och heltäckande bild av programmens inverkan på jämställdheten, i syfte att få bästa möjliga effekt på jämställdheten från program som för närvarande kategoriseras som noll (stjärna) och dra lärdomar för utformningen av programmen. Parlamentet vill dessutom se en utvidgning av klassificeringen till att omfatta alla program inom den fleråriga budgetramen för att visa resultat för 2023 års budget. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av en systematisk insamling och analys av könsuppdelade uppgifter. Parlamentet förväntar sig att all jämställdhetsrelaterad rapportering ska göras på grundval av volymer och inte antalet åtgärder. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att kommissionen nyligen har finansierat eller medfinansierat kampanjer för att främja hijab, till exempel genom att påstå att ”friheten ligger i hijab”. Parlamentet betonar att unionens budget inte bör finansiera framtida kampanjer som kan främja hijab. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet förväntar sig att målen för integrering av klimatfrågor och biologisk mångfald ska uppnås. Parlamentet välkomnar i detta avseende insatserna för att uppnå en mer transparent och heltäckande rapportering och betonar behovet av att genomföra tillräckliga efterhandsutvärderingar och att arbeta med detaljnivån i de tillgängliga uppgifterna. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att ta itu med revisionsrättens slutsatser om överskattade klimatutgifter. Parlamentet välkomnar även rapporteringen om utgifter som rör biologisk mångfald. Parlamentet uttrycker emellertid oro över att målen för 2026 och 2027 kanske inte uppnås och uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att uppnå målen. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra de belopp och den andel av utgifterna som bidrar till båda målen per program när de årliga budgetarna läggs fram. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet av principen om att inte orsaka betydande skada och att vidta nödvändiga korrigerande åtgärder om och när det är nödvändigt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar att budgeten för 2023 måste återspegla genomförandet av de rekommendationer som godkänts av konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fastställer därför den totala anslagsnivån för 2023 års budget (alla avsnitt) till 187 293 119 206 EUR i åtagandebemyndiganden, vilket utgör en ökning med 1 702 055 778 EUR jämfört med budgetförslaget. Parlamentet beslutar dessutom att anslå ett belopp på 836 090 000 EUR i åtagandebemyndiganden motsvarande de tillbakadraganden som gjorts enligt artikel 15.3 i budgetförordningen. Parlamentet fastställer den totala anslagsnivån för 2023 års budget (alla avsnitt) till 167 612 834 087 EUR i betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

15.

Rubrik 1 – Inre marknaden, innovation och digitalisering

| 16. | Europaparlamentet understryker det betydande bidraget från rubrik 1 till hanteringen av konsekvenserna av kriget i Ukraina och uppnåendet av unionens klimat- och energimål, bland annat för att minska unionens beroende av fossila bränslen, inbegripet från Ryssland, genom att stödja forskning och investeringar i hållbara energi- och transportsektorer. Parlamentet upprepar att programmen under denna rubrik har potential att förankra Ukraina på den inre marknaden, i infrastrukturnät och på forskningsområdet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet stöder förslaget i budgetförslaget att göra 78,8 miljoner EUR i tillbakadraganden tillgängliga för de tre kluster som avses i det relevanta gemensamma politiska uttalande som bifogas förordningen om Horisont Europa (15). Parlamentet noterar dock att de återstående tillbakadragandena av forskningsanslag under 2021 och 2020 uppgår till 836,09 miljoner EUR. Parlamentet insisterar, mot bakgrund av de begränsade tillgängliga resurserna och de avsevärda behoven, på att detta oväntat höga belopp för forskningsmedel som dragits tillbaka, något som kommissionen inte förutsåg under förhandlingarna om den fleråriga budgetramen, bör göras tillgängligt i sin helhet för Horisont Europa, i enlighet med artikel 15.3 i budgetförordningen. Parlamentet påminner om det mycket höga mervärdet för unionen och den utmärkta genomförandegraden för detta program. Parlamentet är därför fast övertygat om att de återstående beloppen bör användas för att i betydande utsträckning öka medlen till centrala forskningsprioriteringar såsom hälsa (bland annat långvarig covid-19 och postcovid, såsom för kliniska prövningar), klimat, mobilitet och energi, kultur och kreativitet, även till vidareutvecklingen av det nya europeiska Bauhaus, samt livsmedel, bioekonomi, naturresurser och miljön, för att ta itu med de akuta utmaningar som unionen står inför och ge ytterligare stöd till forskare genom Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, även forskare från Ukraina, med särskilt fokus på den europeiska gröna given, den digitala agendan och ett starkare Europa i världen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker sin djupa oro över den föreslagna förvaltningsmetoden för Europeiska innovationsrådets fond och uppmanar kommissionen att inleda en öppen dialog med parlamentet om fondens förvaltningsmetod för att säkerställa ett korrekt budgetgenomförande. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upphäver de omfördelningar som kommissionen föreslagit för att finansiera rättsakten om halvledare och programmet för säker konnektivitet, i linje med kommissionens ståndpunkt att nya initiativ bör finansieras med nya pengar, och stryker rådets motsvarande reserver, vilket säkerställer en lämplig finansieringsnivå för prioriteringarna i Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa och unionens rymdprogram. Parlamentet gör tillbakadraganden av forskningsanslag tillgängliga igen för att kompensera för öronmärkning inom ramen för Horisont Europa för rättsakten om halvledare och programmet för säker konnektivitet, så att dessa nya förslag inte inkräktar på befintliga forskningsprioriteringar. Parlamentet betonar att utnyttjandet av medel från NextGenerationEU inte kan användas för att motivera att artikel 15.3 i budgetförordningen inte genomförs och att betydande belopp som dragits tillbaka inte används i kristider. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) är avgörande för att stimulera investeringar i utvecklingen av högpresterande och hållbara transeuropeiska nät. Parlamentet betonar att FSE måste spela en avgörande roll för utfasningen av fossila bränslen i unionens ekonomi genom att stödja infrastruktur för alternativa bränslen och förnybar energi, vilket påskyndar den gröna omställningen och ökar unionens energioberoende, och främjar sammanlänkning inom hela unionens territorium, även med Iberiska halvön och med avlägsna, glesbefolkade regioner. Parlamentet understryker att Rysslands exempellösa och oprovocerade militära angrepp på Ukraina kräver brådskande stöd till transportinfrastruktur i och till Ukraina (så kallade solidaritetskorridorer) för att möjliggöra transport av kritiska varor i båda riktningarna. Parlamentet föreslår därför att anslagen till transport- och energidelarna av FSE ökas med totalt 90 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att en välfungerande inre marknad är central för unionens återhämtning och långsiktiga konkurrenskraft. Parlamentet understryker vikten av att bevara och anpassa den mot bakgrund av de många utmaningarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram nödvändiga förslag, bland annat inom ramen för ändringsskrivelsen, för att överbrygga eventuella tidsluckor mellan ikraftträdandet av rättsakten om digitala tjänster och indrivningen av övervakningsavgifterna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att företag, och särskilt små och medelstora företag, som utgör ryggraden i den europeiska ekonomin, har drabbats hårt av de nuvarande kriserna, däribland företag inom turismsektorn och de kulturella och kreativa sektorerna, som har drabbats av en kraftig nedgång, och av konsekvenserna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, särskilt höga energipriser. Parlamentet stöder en ökning med 10 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget för delen för små och medelstora företag i klustret för den inre marknaden. Parlamentet föreslår också en ökning med 1 miljon EUR över nivån i budgetförslaget för att stödja det pågående arbetet i European Financial Reporting Advisory Group (Efrag) när det gäller att utforma rapporteringsstandarder av hög kvalitet, under förutsättning att Efrag antar en arbetsplan med åtgärder för att säkerställa ett korrekt och transparent förfarande och offentlig tillsyn samt en balanserad representation av berörda parter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet ökar därför nivån på åtagandebemyndigandena för rubrik 1 med 663 650 000 EUR över budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras med hjälp av tillgängliga marginaler och genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. Parlamentet ställer dessutom ett totalt belopp på 836 090 000 EUR i åtagandebemyndiganden till förfogande för rubriken som motsvarar tillbakadraganden som gjorts enligt artikel 15.3 i budgetförordningen, vilket innebär en ökning med 677 278 157 EUR av de tillbakadragna anslag som gjorts disponibla på nytt jämfört med budgetförslaget. |
| --- | --- |

23.

Underrubrik 2a – Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning

| 24. | Europaparlamentet understryker sammanhållningspolitikens centrala roll som ett viktigt instrument för unionens investeringspolitik och konvergens för att främja hållbar tillväxt och stödja en övergripande harmonisk utveckling i medlemsstaterna och deras regioner, även mellan och inom regioner. Parlamentet förväntar sig att genomförandet efter en försenad start av programplaneringsprocessen under de första två åren av den fleråriga budgetramen 2021–2027 bör ta fart under 2022. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att påskynda programplaneringsprocessen för att göra det möjligt att under 2023 inleda genomförandet av sammanhållningsfonderna, vilket kommer att bidra till att hantera sociala, ekonomiska och territoriella ojämlikheter och främja unionens ekonomi och hjälpa den offentliga och privata sektorn, små och medelstora företag och medborgarna i dessa svåra tider. Parlamentet understryker risken för att projekt försenas på grund av pandemin och kriget i Ukraina. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma och, i förekommande fall, föreslå nödvändiga politiska justeringar och stödåtgärder för att säkerställa att alla projekt fortsätter och genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att unionens program måste inriktas på projekt som främjar och stärker skapandet av arbetstillfällen med rättigheter samt stabila och reglerade löner och arbetsmarknadsrelationer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet godtar rådets ståndpunkt när det gäller underrubrik 2a. |
| --- | --- |

26.

Underrubrik 2b – Resiliens och värden

| 27. | Europaparlamentet upprepar att refinansieringskostnaderna, trots parlamentets krav på att återhämtningsinstrumentet ska finansieras utöver taken, betalas från underrubrik 2b. Parlamentet noterar att mot bakgrund av den oförutsedda situationen på finansmarknaderna på grund av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, som fortsätter att inverka negativt på unionens ekonomi och föra in den på en väg mot lägre tillväxt, högre inflation och stigande räntor, kommer den budgetpost som avsatts för finansieringskostnaderna för återhämtningsinstrumentet sannolikt att behövas fullt ut och behoven kan mycket väl överstiga det budgeterade beloppet. Parlamentet beklagar att detta i praktiken påverkar programmen under samma rubrik eftersom det begränsar kommissionens möjligheter att föreslå ökningar utöver budgetplaneringen där detta behövs. Parlamentet noterar att finansieringskostnaderna för återhämtningsinstrumentet inte bör tas från särskilda instrument som är avsedda att hantera oförutsedda utmaningar, såsom konsekvenserna av kriget i Ukraina och energikrisen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet föreslår därför 200 miljoner EUR över budgetförslaget för flaggskeppsprogrammet Erasmus+ – som är inriktat på rörlighet i utbildningssyfte – i linje med det behov som konstaterats av kommissionen för att ge stöd till ukrainska studenter och lärare och till alla andra studenter så att de kan klara av den höga inflationen. Parlamentet understryker att dessa anslag också kommer att bidra till att jämna ut den kraftigt senarelagda finansiella profilen för Erasmus+, och tillhandahålla en mer konsekvent årlig finansiering för ett program där efterfrågan är stabil från år till år. Parlamentet betonar vidare att ökade resurser kommer att bidra till de pågående insatserna för att göra programmet grönare och mer inkluderande och möjliggöra uppföljningsarbetet efter Europaåret för ungdomar 2022. Parlamentet pekar på ordförande Ursula von der Leyens uttalande i sitt tal om tillståndet i unionen att 2023 bör vara Europaåret för kompetens, vilket skulle kräva stöd i 2023 års budget. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att inom idrottsdelen stöder Erasmus+ ideella idrottsevenemang som syftar till att ytterligare utveckla den europeiska dimensionen av idrotten och främja frågor av betydelse för amatöridrotten. Parlamentet understryker den viktiga roll som idrotten spelar för att bekämpa diskriminering och främja social delaktighet. Parlamentet stöder därför en nödvändig och riktad förstärkning med 10 miljoner EUR för budgetposten ”idrott” för att göra det möjligt för programmet att stödja Special Olympics i Berlin 2023. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att Europeiska solidaritetskåren hjälper ungdomar att få praktisk erfarenhet i en annan medlemsstat och ökar därigenom deras anställbarhet och chanser i livet. Parlamentet betonar vidare att Europeiska solidaritetskåren finansierar frivilligt humanitärt arbete som utförs genom kåren för humanitärt bistånd, som kan tillhandahålla viktigt humanitärt bistånd utanför konfliktområden. Parlamentet beslutar därför att öka anslagen till Europeiska solidaritetskåren med 8 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin ännu inte är över och betonar behovet av att upprätthålla stödet till hälso- och sjukvårdssystemen för att förbättra deras resiliens och stärka beredskapen genom programmet EU för hälsa. Parlamentet understryker vidare den nyckelroll som programmet spelar för att stödja planen mot cancer, läkemedelsstrategin för Europa och den nyligen inrättade myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser och nödsituationer. Parlamentet upphäver därför den oproportionerliga och omotiverade nedskärning som föreslagits av rådet och ökar anslagen till programmet med 25 miljoner EUR över budgetförslaget, bland annat för att stödja åtgärder för att uppnå allmän hälso- och sjukvård i hela unionen, inbegripet tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa av god kvalitet. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet framhåller de allt fler och allt allvarligare naturkatastroferna i Europa – det senaste beviset för dessa är de rekordstora skogsbränderna under sommaren 2022. Parlamentet beklagar att klimatförändringarna gör att sådana extrema väderhändelser som ofta leder till nödsituationer kommer att intensifieras och mångfaldigas. Parlamentet beslutar därför, och i linje med kommissionens ordförandes löfte i sitt tal om tillståndet i unionen 2022, att öka anslagen till unionens civilskyddsmekanism med 20 miljoner EUR för att stärka unionens insatskapacitet och bättre skydda sina medborgare, inbegripet kapacitet för mobilisering av medicinska enheter i nödsituationer, och understryker behovet av att investera i begränsning av och anpassning till klimatförändringarna för särskilt utsatta regioner. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om att de kulturella och kreativa sektorerna, ofta små företag, enskilda konstnärer och icke vinstdrivande lokala samhällsorganisationer, har drabbats hårt av covid-19-pandemin och de därmed sammanhängande folkhälsoåtgärderna. Parlamentet betonar den nyckelroll som Kreativa Europa spelar för att stödja europeiska verk och unionens värden samt återhämtningen i de kulturella och kreativa sektorerna, främja mediekompetens och bekämpa desinformation. Parlamentet beslutar därför att öka programmets anslag för 2023 med 12 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker behovet av att främja respekten för rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar den avgörande roll som programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden spelar för att stärka unionens värden, unionsmedborgarskapet och demokratin, jämlikheten och jämställdheten och rättsstatsprincipen i unionen och för att stödja offer för könsrelaterat våld. Parlamentet upphäver därför rådets nedskärningar av programmet. Parlamentet beslutar vidare att öka Daphne-delen med 2 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget för att ta itu med könsrelaterat våld, som har förvärrats sedan pandemin, samt alla former av våld mot flyktingar, barn, ungdomar och andra riskgrupper, såsom hbtqi+-personer och personer med funktionsnedsättning, och att öka delen ”medborgarnas engagemang och deltagande” med 1,5 miljoner EUR över budgetförslaget, särskilt för att säkerställa en ordentlig uppföljning av konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet är djupt oroat över de många rapporter som belyser finansieringen av föreningar med kopplingar till radikala religiösa och politiska organisationer, såsom Muslimska brödraskapet. Parlamentet uppmanar kommissionen att garantera att EU-medel endast finansierar organisationer som strikt respekterar alla europeiska värden, inbegripet tankefrihet, yttrandefrihet och jämställdhet mellan kvinnor och män, särskilt genom programmet Medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att kräva att de stödmottagande organisationerna undertecknar en stadga som förpliktar dem att respektera dessa värden innan medel görs tillgängliga. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om vikten av att stödja den sociala dialogen och arbetstagarnas utbildning och säkerställa stabil finansiering. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa ett gott utnyttjande av de tillhörande budgetarna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att det bör finnas tillräckliga anslag för budgetposten för den turkcypriotiska befolkningsgruppen för att på ett avgörande sätt bidra till en fortsättning och intensifiering av uppdraget för kommittén för saknade personer i Cypern och för att stödja den tekniska kommittén för kulturarvsfrågor som består av representanter för Cyperns båda befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar att många dokument och meddelanden från unionens institutioner, organ och byråer endast finns tillgängliga på engelska. Parlamentet noterar även att det hålls arbetsmöten utan möjlighet till tolkning. Parlamentet kräver respekt för de principer, rättigheter och skyldigheter som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och i förordning (EG) nr 1/1958 samt i interna riktlinjer och beslut, såsom kodexen för god förvaltningssed. Parlamentet uppmanar därför unionens institutioner, organ och byråer att tillhandahålla de personalresurser som krävs för att säkerställa att flerspråkigheten respekteras, genom att öka antalet anställda som ansvarar för översättning och tolkning |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker vikten av att skydda unionens budget mot bedrägerier, korruption och annat förbjudet beteende som inverkar negativt på unionens och medlemsstaternas budgetar. Parlamentet betonar i detta avseende den centrala roll som Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) spelar för att skydda unionens ekonomiska intressen, bland annat när det gäller användningen av medel från NextGenerationEU, och för att säkerställa efterlevnad av rättsstatsprincipen. Parlamentet beslutar därför att tillämpa riktade förstärkningar av Eppo och att öka dess personalstyrka för att organet ska kunna fullgöra sitt uppdrag och därigenom stärka insatserna mot bedrägeri, korruption, penningtvätt och organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att ansluta sig till Eppo och säkerställa ett bättre skydd av unionens ekonomiska intressen. Parlamentet påminner om vikten av efterlevnad av det allmänna villkorlighetssystemet för skydd av unionens budget. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att säkerställa tillräcklig och stabil finansiering för institutionell kommunikation, för att göra det möjligt för unionen att samarbeta med medborgarna, även på lokal nivå, motverka desinformation och underlätta medborgarnas deltagande i det demokratiska livet, vilket är ännu mer brådskande mot bakgrund av Rysslands krig mot Ukraina. Parlamentet återinför därför nivån i budgetförslaget för de relevanta budgetposterna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet ökar nivån på åtagandebemyndigandena för underrubrik 2b med 272 821 707 EUR över budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras med hjälp av tillgängliga marginaler och genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. |
| --- | --- |

41.

Rubrik 3 – Naturresurser och miljö

| 42. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över effekterna av Rysslands krig mot Ukraina och dess ekonomiska konsekvenser samt de extrema väderförhållandena, inbegripet allvarlig och långvarig torka, för produktion och distribution inom jordbrukssektorn och livsmedelsmarknaderna. Parlamentet understryker den strategiska roll som jordbruket spelar för att undvika en livsmedelskris genom att tillhandahålla säkra livsmedel av hög kvalitet till överkomliga priser i hela Europa. Parlamentet påminner om att 2023 är det första året för den nya gemensamma jordbrukspolitiken som kommer att stödja unionens jordbrukare, som spelar en grundläggande roll för att bevara landsbygdsområdenas ekonomiska motståndskraft, genom att minska skuldbördan för unga jordbrukare och hjälpa dem med stigande låneräntor och högre insatskostnader. Parlamentet anser att krissituationen motiverar ett partiellt utnyttjande av den nya jordbruksreserven med minst 10 miljoner EUR för unga jordbrukare. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta relevanta undantagsåtgärder i linje med bestämmelserna i den grundläggande rättsakten och att i förekommande fall öka det belopp som ska mobiliseras. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet upprepar Life-programmets betydelse för att stödja klimatåtgärder och miljöskydd och dess centrala roll för att utforma föredömliga insatser och driva på åtgärder för begränsning av och anpassning till klimatförändringarna samt för att stoppa förlusten av biologisk mångfald. Parlamentet vill se att nivån på budgetstödet till Life ökas inom de olika programområdena. Parlamentet framhåller att varje årlig förstärkning av Life-programmet kommer att innebära framsteg mot integreringsmålen och ambitionerna på områdena klimat och biologisk mångfald. Parlamentet anser att de nuvarande omständigheterna motiverar en särskild tonvikt på den artikel som omfattar omställningen till ren energi. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar behovet av att avsevärt öka budgeten för Europeiska miljöbyrån för att tillhandahålla tillräckliga finansiella resurser och personalresurser för att möjliggöra ett fullständigt genomförande av den europeiska gröna given och den därmed sammanhängande politiken som en av huvudpelarna för att omvandla unionens ekonomi till en rättvis, inkluderande, hållbar, resilient och koldioxidneutral ekonomi. Parlamentet anser att kommissionen till varje pris bör undvika att äventyra genomförandet och verkställandet av miljöpolitik och miljölagstiftning. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som planerna för en rättvis omställning spelar och behovet av att de godkänns i tid i den nuvarande ekonomiska och geopolitiska situationen för att säkerställa nödvändiga investeringar och tillväxt i unionen. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa ett smidigt genomförande av Fonden för en rättvis omställning som ett viktigt verktyg för att öka unionens energioberoende och innovativa kapacitet och ta itu med socioekonomiska utmaningar och energiomställningen som svar på klimatmålen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet ökar anslagen till rubrik 3 med 61 240 000 EUR i åtagandebemyndiganden över nivån i budgetförslaget (exklusive pilotprojekt och förberedande åtgärder), vilket ska finansieras genom utnyttjande av en del av den tillgängliga marginalen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påminner om att en ändringsskrivelse av tradition fortfarande kommer att komplettera bilden när det gäller tillgängliga medel för EGFJ och att tillvägagångssättet för ändringar i rubrik 3 kan anpassas i enlighet med detta under förlikningen. |
| --- | --- |

47.

Rubrik 4 – Migration och gränsförvaltning

| 48. | Europaparlamentet noterar att det till följd av kriget mot Ukraina 2022 var nödvändigt att tillhandahålla ytterligare finansiering på 150 miljoner EUR till asyl-, migrations- och integrationsfonden (Amif) för att stödja medlemsstater som tar emot människor som flyr från konflikten. Parlamentet välkomnar beslutet att tillämpa direktivet om tillfälligt skydd (16), som på grund av konfliktens karaktär och medlemsstaternas insatser för att skydda kvinnor och barn mot människohandel, inbegripet människohandel som syftar till sexuellt utnyttjande, kommer att medföra ett långsiktigt finansiellt åtagande och kräva fortsatt budgetstöd till medlemsstaterna. Parlamentet beslutar därför att öka anslagen till Amif med 100 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget 2023. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att det under 2022 också var nödvändigt att tillhandahålla tilläggsfinansiering till instrumentet för gränsförvaltning och visering för att möjliggöra ytterligare stöd till medlemsstater som ligger i frontlinjen i samband med kriget samt att stödja Rumäniens, Bulgariens och Kroatiens integration i Schengenområdet. Parlamentet beklagar vidare att kommissionen upprepade gånger har föreslagit en urholkning av den överenskomna finansieringsramen för instrumentet för gränsförvaltning och visering för att hitta resurser för byråer för rättsliga och inrikes frågor som har fått utökade mandat, inbegripet Europol, i budgetförslaget. På grundval av ovanstående överväganden beslutar parlamentet att öka instrumentet för gränsförvaltning och visering med 25 miljoner EUR över nivån i budgetförslaget för 2023. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som Europeiska unionens asylbyrå spelar när det gäller att stödja medlemsstaterna i samband med asylförfaranden och förfaranden för internationellt skydd, och noterar att byråns arbetsbörda har ökat både till följd av kriget mot Ukraina och till följd av de nya uppgifter som den tilldelats inom ramen för sitt utökade mandat. Parlamentet beslutar därför att öka byråns personal. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet framhåller behovet av en ytterligare ökning av åtagandebemyndigandena och personalen för eu-Lisa i linje med byråns identifierade behov, vilket gör det möjligt för byrån att fortsätta att genomföra ett antal kritiska unionsprojekt för inre säkerhet och gränsförvaltning under 2023. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet framhåller vikten av en effektiv europeisk gräns- och kustbevakningsbyrå (Frontex) som kan bistå medlemsstaterna i förvaltningen av unionens gemensamma yttre gränser och säkerställa en integrerad gränsförvaltning i full överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna. Parlamentet noterar att Frontex fortfarande har svårt att utnyttja den kraftiga ökningen av anslagen jämfört med föregående år och rekrytera den ytterligare operativa personal som krävs. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en djupgående analys av problemet för att förbättra genomförandet under parlamentets kontroll. Parlamentet beslutar därför att stödja rådets föreslagna nedskärning på 50 miljoner EUR för Frontex under 2023. Parlamentet understryker dock behovet av att säkerställa att Frontex har de budgetmedel som behövs för att fullgöra sitt mandat och sina skyldigheter. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet ökar rubrik 4 med totalt 130 430 664 EUR över rådets ståndpunkt och 80 430 664 EUR över budgetförslaget, vilket ska finansieras genom att en del av den tillgängliga marginalen används. |
| --- | --- |

53.

Rubrik 5 – Säkerhet och försvar

| 54. | Europaparlamentet understryker vikten av att stärka det europeiska samarbetet i försvarsfrågor med beaktande av Rysslands anfallskrig mot Ukraina och den mycket instabila internationella miljön. Parlamentet anser att ett sådant samarbete inte bara gör Europa och dess medborgare säkrare utan också leder till större effektivitet och potentiella besparingar. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ökad finansiering av den del av Europeiska försvarsfondens kapacitetsutveckling som syftar till att främja en innovativ och konkurrenskraftig försvarsindustriell bas som kommer att bidra till unionens strategiska oberoende. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet föreslår också ökade anslag till militär mobilitet, i syfte att hjälpa medlemsstaterna att agera snabbare och mer effektivt. Parlamentet noterar att tillräckliga medel behövs för att stödja uppdrag och insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, bland annat genom åtgärder såsom finansiering av transportinfrastruktur med dubbla användningsområden och förenklade diplomatiska godkännanden och tullbestämmelser. Parlamentet noterar att militär rörlighet också skulle kunna främjas genom att Rumänien, Bulgarien och Kroatien utan dröjsmål ansluter sig till Schengenområdet. Parlamentet påminner om att underlåtenheten att lösa denna fråga har en skadlig ekonomisk och geostrategisk inverkan. Parlamentet understryker behovet av att återinföra nivån i budgetförslaget för fonden för inre säkerhet för att säkerställa tillräcklig finansiering för kampen mot grov och organiserad brottslighet med en gränsöverskridande dimension och it-brottslighet. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet ökar anslagen till rubrik 5 med 81 192 700 EUR över budgetförslaget, vilket ska finansieras med hjälp av tillgängliga marginaler och genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. |
| --- | --- |

56.

Rubrik 6 – Grannskapet och omvärlden

| 57. | Europaparlamentet noterar med djup oro att Rysslands angrepp mot Ukraina och dess globala effekter har lett till ett dramatiskt ökat behov av humanitärt bistånd, och att detta behov redan var satt under press på grund av finansieringsunderskott och det stora antalet kriser och konflikter i världen. Parlamentet efterlyser en betydande ökning av det humanitära biståndet för att ta itu med den extremt stora klyftan mellan behov och tillgängliga resurser. Parlamentet beklagar att rubrik 6 inte har någon marginal och därför inte lämpar sig för den nuvarande situationen eller för att hantera eventuella nya nödsituationer. Parlamentet anser att taket för rubrik 6 bör höjas så skyndsamt som möjligt. Parlamentet beklagar att budgetförslaget inte ens kan upprätthålla den nuvarande insatsnivån samtidigt som de humanitära behoven och nödsituationerna ökar kraftigt runt om i världen, särskilt den allt svårare livsmedelsförsörjningen på grund av effekterna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, de allt större effekterna av klimatförändringarna och allt allvarligare klimatrelaterade katastrofer och nya konflikter. Parlamentet är djupt oroat över att det även med de ökningar som parlamentet föreslagit inte skulle finnas tillräckliga resurser för att tillgodose behoven av humanitärt bistånd under 2023. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet efterlyser fortsatt och betydande stöd till det östra grannskapet, särskilt till länder som hjälper flyktingar som flyr från Ukraina och som står inför inflation och höga energi- och livsmedelspriser. Parlamentet anser att det är nödvändigt att stödja politiska, ekonomiska och sociala reformer och aktörer i det civila samhället, särskilt människorätts- och demokratiaktivister, organisationer i det civila samhället som försvarar kvinnors rättigheter och hbtqi+-personers rättigheter eller ger stöd till förföljda personer och politiska fångar, tillsammans med ukrainska och moldaviska organisationer som har tvingats omstrukturera sin verksamhet till följd av Rysslands anfallskrig, organisationer som bidrar till kampen mot korruption och oberoende medier som bidrar till att avslöja desinformation och propaganda. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet begär att ytterligare resurser anslås till det södra grannskapet för att stödja politiska, ekonomiska och sociala reformer. Parlamentet välkomnar det senaste tillkännagivandet av unionens fortsatta engagemang för flerårig finansiering av UNRWA. Parlamentet understryker att ökningen av anslagen till det södra grannskapet särskilt är avsedd att tillhandahålla förutsägbar finansiering till UNRWA, mot bakgrund av den avgörande roll UNRWA spelar för att skydda och tillgodose de palestinska flyktingarnas grundläggande behov samt bidra till deras mänskliga utveckling. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet ökar anslagen till tematiska program och snabbinsatsåtgärder inom NDICI – Europa i världen, särskilt genom programmet Människor, för att hantera konsekvenserna av kriget i Ukraina, utveckla mer robusta hälso- och sjukvårdssystem och täppa till luckor i tillgången till grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster samt finansiera åtgärder för anpassning till och begränsning av klimatförändringar genom programmet Planet, och genom att använda budgetposten för resiliens för att främja synergier mellan humanitära insatser, utvecklingsåtgärder, offentliga investeringar och fredsåtgärder, särskilt i länder som är kandidatländer för anslutning men som ännu inte omfattas av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA). |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar behovet av att öka finansieringen till länderna på västra Balkan inom ramen för IPA för att stödja ekonomisk tillväxt och sysselsättning, och även som en geopolitisk prioritering, särskilt mot bakgrund till Rysslands oprovocerade anfallskrig mot Ukraina som har haft en betydande inverkan i hela regionen, men insisterar på villkorligheten i fråga om rättsstatsprincipen för varje euro som anslagits i budgeten för 2023. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att använda en viss del av den extra finansieringen för programplaneringen för Erasmus+ för ökad finansiering till institutioner för högre utbildning för ett nytt stipendieprogram för studenter från länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet vill se att Ukraina och Republiken Moldavien så snart som möjligt inkluderas i IPA och att finansieringsramen för detta program ökas på motsvarande sätt. Parlamentet anser att det är nödvändigt att ge stöd till Ukraina och Moldavien, som nya kandidatländer till unionen, samt till det blivande kandidatlandet Georgien, på deras väg mot unionsmedlemskap. Parlamentet begär ytterligare finansiellt stöd via IPA III i syfte att genomföra den internationella dimensionen av programmet Erasmus+. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet beslutar att öka stödet för strategisk kommunikation, särskilt åtgärder för att motverka global desinformation genom systematisk spårning och exponering av desinformation som sprids av stater och andra aktörer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet understryker den nyckelroll som EU:s makroekonomiska stöd till Moldavien, Albanien, Bosnien och Hercegovina, Georgien, Kosovo, Montenegro, Nordmakedonien och Ukraina spelar när det gäller att främja investeringar och stödja återhämtningen från covid-19-krisen och konsekvenserna av kriget. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet ökar anslagen till rubrik 5 med 465 000 000 EUR över budgetförslaget, vilket ska finansieras med hjälp av tillgängliga marginaler och genom utnyttjande av de särskilda instrumenten. |
| --- | --- |

65.

Rubrik 7 – Europeisk offentlig förvaltning

| 66. | Europaparlamentet anser att rådets nedskärningar i denna rubrik – som syftar till att undvika att flexibilitetsmekanismen utnyttjas, såsom föreslås i budgetförslaget – är omotiverade och inte skulle göra det möjligt för kommissionen att fullgöra sina uppgifter. Parlamentet återinför därför budgetförslaget för kommissionens administrativa utgifter, även med avseende på dess kontor. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet framhåller riskerna för unionens inre säkerhet till följd av Rysslands invasion av Ukraina. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang inrättandet av stödcentrumet för inre säkerhet och gränsförvaltning i Moldavien och uppmanar kommissionen att underlätta och påskynda stödcentrumets fulla driftsduglighet genom att tillhandahålla logistiskt och ekonomiskt stöd genom samarbete med GD HOME och GD JUST samt med unionens experter från relevanta unions-RIF-byråer i Moldavien. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa att kommissionen har tillräckligt med personal för att kunna utföra sina uppgifter, inbegripet uppgifter som rör nya initiativ och nyligen antagen lagstiftning. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa att den har den extra personal som krävs för ett effektivt och ändamålsenligt genomförande. Parlamentet framhåller i detta sammanhang hur lagstiftningsförslagen inom ramen för den europeiska gröna given, rättsakten om den digitala marknaden och rättsakten om digitala tjänster, och de ökade unionsutgifterna på grund av NextGenerationEU och faciliteten för återhämtning och resiliens, påverkar personalbehoven inom vissa tjänster, särskilt kommissionens generaldirektorat för miljö (GD ENV), generaldirektoratet för konkurrens (GD COMP), generaldirektoratet för kommunikationsnät, innehåll och teknik (GD CNECT) och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf). Parlamentet uttrycker oro över att kommissionen inte har den personal som krävs för det arbete som behöver utföras. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till dessa personalbehov, utan att personalstyrkan i andra delar av institutionen undergrävs. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt antagande av den riktade översyn av budgetförordningen som föreslagits av kommissionen när det gäller hanteringen av dröjsmålsränta vid sen återbetalning av annullerade eller nedsatta konkurrensböter, för att undvika trycket på utgifterna under rubrik 7. |
| --- | --- |

69.

Pilotprojekt och förberedande åtgärder

| 70. | Europaparlamentet påminner om hur viktiga pilotprojekt och förberedande åtgärder är som verktyg för att fastställa politiska prioriteringar och införa nya initiativ som kan komma att omvandlas till unionens ordinarie verksamhet och program. Efter att ha gjort en noggrann analys av alla inlämnade förslag och till fullo beaktat kommissionens bedömning av huruvida förslagen uppfyller lagstadgade krav och är genomförbara, antar parlamentet ett väl avvägt paket med pilotprojekt och förberedande åtgärder som återspeglar parlamentets politiska prioriteringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att snabbt genomföra pilotprojekt och förberedande åtgärder och att ge återkoppling om de resultat som uppnåtts på plats. |
| --- | --- |

70.

Betalningar

| 71. | Europaparlamentet understryker behovet av att tillhandahålla en tillräcklig nivå på betalningsbemyndigandena i 2023 års budget och beslutar att generellt återställa rådets nedskärningar och att öka betalningsbemyndigandena för de budgetposter där ändringar har gjorts av åtagandebemyndigandena. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att påskynda programgenomförandet för att undvika eftersläpningar i betalningarna under den andra hälften av den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

71.

Övriga avsnitt

Avsnitt I – Europaparlamentet

| 72. | Europaparlamentet bibehåller den totala nivån på sin budget för 2023 på 2 268 777 642 EUR, i linje med den beräkning av inkomster och utgifter som antogs av kammaren den 7 april 2022 och uppdaterades den 3 maj 2022 på begäran av kommissionen på grund av en ändring av den uppskattade indexeringstakten. Parlamentet beslutar att på ett konstlat och budgetneutralt sätt inkludera 98 tjänster i sin tjänsteförteckning för endast ett år för att göra det möjligt att integrera godkända sökande i ett internt uttagningsprov mot bakgrund av tillämpningen av artikel 29.4 i tjänsteföreskrifterna, i likhet med vad som har gjorts i 2020 års budget. Parlamentet uppdaterar kommentarerna om fem budgetposter, även för att lägga till möjligheten att ersätta kostnaderna för framställarnas deltagande, inbegripet utgifter för resor, uppehälle och tillfälliga utgifter, i officiella tjänsteresor som görs av utskottet för framställningar utanför parlamentets lokaler. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser spelar för transparens, sund ekonomisk förvaltning och mångfald i det politiska systemet genom att se till att myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser tillämpar gemensamma regler. Parlamentet noterar att även om myndighetens budget ingår i avsnitt I – Europaparlamentet, är den ett oberoende unionsorgan. Parlamentet beslutar därför att inrätta en separat post för löner och ersättningar till personal som arbetar för myndigheten och en separat post i parlamentets tjänsteförteckning som täcker dess tjänster, utan ytterligare anslag i budgetförslaget. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar presidiet att anslå tillräckliga medel till artikel 3 2 3 – Stöd till demokrati och kapacitetsuppbyggnad för parlament i tredjeländer, så att parlamentet på ett effektivt sätt kan bidra till anordnandet av den tredje upplagan av högnivåkonferensen inom Global Campus of Human Rights, om det behövs och är möjligt, bland annat genom en begäran om överföring från parlamentets administration under budgetgenomförandeåret. |
| --- | --- |

74.

| 75. | I enlighet med sin ovannämnda resolution av den 7 april 2022 om beräkningen av inkomster och utgifter för budgetåret 2023 och med beaktande av generalsekreterarens svar av den 20 juli 2022:






  a) | Europaparlamentet påminner om att brister i kampen mot it-säkerhet och hybridsäkerhet i en institution kan påverka samtliga institutioner. Parlamentet upprepar därför vikten av att parlamentets budget är tillräckligt utrustad för att stärka dess kapacitet mot cyber- och hybridhot till nytta för alla institutioner, särskilt mot bakgrund av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, det ökande antalet attacker under de senaste åren och det kommande valet till Europaparlamentet 2024. |
| --- | --- | --- |

75.

a)

Europaparlamentet påminner om att brister i kampen mot it-säkerhet och hybridsäkerhet i en institution kan påverka samtliga institutioner. Parlamentet upprepar därför vikten av att parlamentets budget är tillräckligt utrustad för att stärka dess kapacitet mot cyber- och hybridhot till nytta för alla institutioner, särskilt mot bakgrund av Rysslands anfallskrig mot Ukraina, det ökande antalet attacker under de senaste åren och det kommande valet till Europaparlamentet 2024.

| b) | Parlamentet noterar de pågående åtgärder som vidtagits av administrationen för att motverka desinformation eller alla åtgärder som syftar till att förvränga ledamöternas ståndpunkter, särskilt med tanke på valet till Europaparlamentet 2024. Parlamentet upprepar sitt krav på ökat samarbete mellan alla berörda aktörer på interinstitutionell nivå. |
| --- | --- |

b)

Parlamentet noterar de pågående åtgärder som vidtagits av administrationen för att motverka desinformation eller alla åtgärder som syftar till att förvränga ledamöternas ståndpunkter, särskilt med tanke på valet till Europaparlamentet 2024. Parlamentet upprepar sitt krav på ökat samarbete mellan alla berörda aktörer på interinstitutionell nivå.

| c) | Parlamentet noterar stödet till gruppen för demokratistöd och samordning och dess ledande medlemmar i genomförandet av demokratistödjande verksamhet. Parlamentet välkomnar den utökade verksamheten och efterlyser fortsatt stöd till kommunikation med medborgarna genom att tillhandahålla information även på språk som talas av språkliga minoriteter, regioner och samhällen när så är lämpligt och bekämpa desinformation, med särskild tonvikt på de nya prioriterade länderna. |
| --- | --- |

c)

Parlamentet noterar stödet till gruppen för demokratistöd och samordning och dess ledande medlemmar i genomförandet av demokratistödjande verksamhet. Parlamentet välkomnar den utökade verksamheten och efterlyser fortsatt stöd till kommunikation med medborgarna genom att tillhandahålla information även på språk som talas av språkliga minoriteter, regioner och samhällen när så är lämpligt och bekämpa desinformation, med särskild tonvikt på de nya prioriterade länderna.

| d) | Europaparlamentet upprepar, i samband med den pågående revideringen av de allmänna genomförandebestämmelserna för ersättning av kostnader för tjänsteresor och av resekostnader och de interna bestämmelserna för tjänsteresor för tjänstemän och övriga anställda vid Europaparlamentet, att plenarförsamlingen vid flera tillfällen uttryckt sin vilja att presidiet ska se till att ackrediterade assistenter får samma ersättning för tjänsteresor som de gör mellan parlamentets tre arbetsorter som den som tjänstemän och övriga anställda får. |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentet upprepar, i samband med den pågående revideringen av de allmänna genomförandebestämmelserna för ersättning av kostnader för tjänsteresor och av resekostnader och de interna bestämmelserna för tjänsteresor för tjänstemän och övriga anställda vid Europaparlamentet, att plenarförsamlingen vid flera tillfällen uttryckt sin vilja att presidiet ska se till att ackrediterade assistenter får samma ersättning för tjänsteresor som de gör mellan parlamentets tre arbetsorter som den som tjänstemän och övriga anställda får.

| e) | Europaparlamentet uppmanar på nytt talmanskonferensen och presidiet att revidera genomförandebestämmelserna för delegationernas arbete och tjänsteresor utanför unionen och beslutet om utskottens tjänsteresor utanför de tre arbetsorterna. Parlamentet understryker att man vid en sådan revidering bör överväga möjligheten för ackrediterade assistenter att, på vissa villkor, följa med ledamöter på parlamentets officiella delegationsresor och tjänsteresor, varvid rätt balans måste hittas mellan det stora mervärdet för ledamöterna och de miljömässiga, logistiska och budgetmässiga begränsningarna. |
| --- | --- |

e)

Europaparlamentet uppmanar på nytt talmanskonferensen och presidiet att revidera genomförandebestämmelserna för delegationernas arbete och tjänsteresor utanför unionen och beslutet om utskottens tjänsteresor utanför de tre arbetsorterna. Parlamentet understryker att man vid en sådan revidering bör överväga möjligheten för ackrediterade assistenter att, på vissa villkor, följa med ledamöter på parlamentets officiella delegationsresor och tjänsteresor, varvid rätt balans måste hittas mellan det stora mervärdet för ledamöterna och de miljömässiga, logistiska och budgetmässiga begränsningarna.

| f) | Parlamentet understryker att dess budgetutskott måste få all relevant information om parlamentets budget i god tid och på ett begripligt sätt för att kunna fatta välgrundade beslut. Parlamentet erkänner vikten av att inrätta Europa Experience-centrum i alla medlemsstater som ett sätt att föra unionen närmare medborgarna, men begär en uppdatering av driftskostnaderna för Europa Experience-centrumen, med tanke på den höga inflationen. Parlamentet begär också en uppdatering av det lån på 37,9 miljoner EUR som föreslås för att finansiera förvärvet av byggnaden med Europa Experience-centrumet i Dublin i enlighet med artikel 266.6 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

f)

Parlamentet understryker att dess budgetutskott måste få all relevant information om parlamentets budget i god tid och på ett begripligt sätt för att kunna fatta välgrundade beslut. Parlamentet erkänner vikten av att inrätta Europa Experience-centrum i alla medlemsstater som ett sätt att föra unionen närmare medborgarna, men begär en uppdatering av driftskostnaderna för Europa Experience-centrumen, med tanke på den höga inflationen. Parlamentet begär också en uppdatering av det lån på 37,9 miljoner EUR som föreslås för att finansiera förvärvet av byggnaden med Europa Experience-centrumet i Dublin i enlighet med artikel 266.6 i budgetförordningen.

| g) | Parlamentet påminner om vikten av en transparent och rättvis beslutsprocess när det gäller parlamentets fastighetspolitik, med vederbörlig hänsyn till artikel 266 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

g)

Parlamentet påminner om vikten av en transparent och rättvis beslutsprocess när det gäller parlamentets fastighetspolitik, med vederbörlig hänsyn till artikel 266 i budgetförordningen.

| h) | Parlamentet påminner presidiet om att det behövs ordentlig information och samråd med budgetutskottet innan något viktigt beslut fattas om fastighetsrelaterade frågor på grund av deras betydande budgetkonsekvenser. Parlamentet anmodar presidiet att undersöka möjligheterna till besparingar och att helt ompröva projektet i fråga om framtiden för Spaak-byggnaden i Bryssel. |
| --- | --- |

h)

Parlamentet påminner presidiet om att det behövs ordentlig information och samråd med budgetutskottet innan något viktigt beslut fattas om fastighetsrelaterade frågor på grund av deras betydande budgetkonsekvenser. Parlamentet anmodar presidiet att undersöka möjligheterna till besparingar och att helt ompröva projektet i fråga om framtiden för Spaak-byggnaden i Bryssel.

| i) | Parlamentet anser att i tider då unionsmedborgarna ställs inför dramatiska ökningar av sina dagliga levnadskostnader bör unionens institutioner, utan undantag, visa solidaritet och föregå med gott exempel, särskilt när det gäller en minskning av energiförbrukningen. Parlamentet anser att inflationen och de stigande energipriserna har satt ett enormt tryck på parlamentets budget. Parlamentet noterar presidiets beslut av den 2 maj 2022 och den 3 oktober 2022 om kortsiktiga åtgärder som syftar till att minska parlamentets energiförbrukning. Parlamentet begär att användarna själva ska kunna justera temperaturen i kontor och sammanträdeslokaler, samtidigt som den överenskomna ramen för att göra besparingar respekteras. Parlamentet uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att minska energiförbrukningen på medellång och lång sikt i syfte att minska energiräkningarna i den kommande översynen av den nuvarande strategin för energibesparingsåtgärder. Med tanke på energikrisen och det geopolitiska sammanhanget välkomnar och uppmuntrar parlamentet investeringar i förnybar energi och utfasning av fossila bränslen och i synnerhet installation av värmepumpar. Parlamentet begär att man ökar produktionen på plats av energi, särskilt genom att så snart som möjligt installera avancerade taksolceller för att uppnå största möjliga potential i Bryssel och Strasbourg, och välkomnar den nya pågående studien om de mer kostnadseffektiva solcellspanelerna. Parlamentet välkomnar det energiledningssystem för byggnader som inrättats genom Emas och begär att den årliga revisionen ska ingå i det förslag till budgetberäkning som avdelningarna lägger fram. Parlamentet uppmanar presidiet att inleda ett utbyte av god praxis mellan EU-institutionernas styrande organ avseende översynen av deras fleråriga utgiftsstrategier för att hitta sätt att göra ytterligare besparingar. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare diskussioner om bästa praxis för energikonsumtionspolitiken utanför unionens institutioner, till exempel med lokala myndigheter. |
| --- | --- |

i)

Parlamentet anser att i tider då unionsmedborgarna ställs inför dramatiska ökningar av sina dagliga levnadskostnader bör unionens institutioner, utan undantag, visa solidaritet och föregå med gott exempel, särskilt när det gäller en minskning av energiförbrukningen. Parlamentet anser att inflationen och de stigande energipriserna har satt ett enormt tryck på parlamentets budget. Parlamentet noterar presidiets beslut av den 2 maj 2022 och den 3 oktober 2022 om kortsiktiga åtgärder som syftar till att minska parlamentets energiförbrukning. Parlamentet begär att användarna själva ska kunna justera temperaturen i kontor och sammanträdeslokaler, samtidigt som den överenskomna ramen för att göra besparingar respekteras. Parlamentet uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att minska energiförbrukningen på medellång och lång sikt i syfte att minska energiräkningarna i den kommande översynen av den nuvarande strategin för energibesparingsåtgärder. Med tanke på energikrisen och det geopolitiska sammanhanget välkomnar och uppmuntrar parlamentet investeringar i förnybar energi och utfasning av fossila bränslen och i synnerhet installation av värmepumpar. Parlamentet begär att man ökar produktionen på plats av energi, särskilt genom att så snart som möjligt installera avancerade taksolceller för att uppnå största möjliga potential i Bryssel och Strasbourg, och välkomnar den nya pågående studien om de mer kostnadseffektiva solcellspanelerna. Parlamentet välkomnar det energiledningssystem för byggnader som inrättats genom Emas och begär att den årliga revisionen ska ingå i det förslag till budgetberäkning som avdelningarna lägger fram. Parlamentet uppmanar presidiet att inleda ett utbyte av god praxis mellan EU-institutionernas styrande organ avseende översynen av deras fleråriga utgiftsstrategier för att hitta sätt att göra ytterligare besparingar. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare diskussioner om bästa praxis för energikonsumtionspolitiken utanför unionens institutioner, till exempel med lokala myndigheter.

| j) | Parlamentet välkomnar de preliminära åtgärder som vidtagits för att formulera ett koldioxidneutralitetsmål. Parlamentet påminner och uppmanar ledamöterna och de politiska grupperna att bidra till den pågående minskningen av antalet transportlådor som skickas mellan Bryssel och Strasbourg under plenarsammanträdena, i enlighet med presidiets åtagande. Parlamentet begär att relevanta investeringar planeras i de kommande budgetarna för återvinning och återanvändning av regnvatten och en mer rationell vattenanvändning. |
| --- | --- |

j)

Parlamentet välkomnar de preliminära åtgärder som vidtagits för att formulera ett koldioxidneutralitetsmål. Parlamentet påminner och uppmanar ledamöterna och de politiska grupperna att bidra till den pågående minskningen av antalet transportlådor som skickas mellan Bryssel och Strasbourg under plenarsammanträdena, i enlighet med presidiets åtagande. Parlamentet begär att relevanta investeringar planeras i de kommande budgetarna för återvinning och återanvändning av regnvatten och en mer rationell vattenanvändning.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar parlamentet att fortsätta att regelbundet utvärdera organisationen av sina personalbehov, att omfördela tjänster mellan direktoraten i enlighet med föränderliga prioriteringar för att utföra nya uppgifter i så hög grad som möjligt med konstant bemanning och att bedöma riskerna med att anställa ett ökande antal kontraktsanställda, bland annat faran för att en tudelad personalstruktur skapas inom parlamentet. Med tanke på parlamentets rättsliga skyldigheter, understryker parlamentet att omprioritering av resurser blir allt viktigare under inflationsförhållanden. |
| --- | --- |

76.

Övriga avsnitt (avsnitt IV–X)

| 77. | Europaparlamentet betonar det tryck som den höga inflationen har på de övriga institutionernas utgifter. Parlamentet betonar att den största delen av deras budgetar fastställs genom lagstadgade eller avtalsenliga skyldigheter som påverkas av inflationen och att de inte har någon kontroll över inflationstakten och de stigande energipriserna. Parlamentet påpekar att institutionerna måste ha tillräckligt med personal för att kunna fullgöra sina uppdrag. Parlamentet välkomnar institutionernas kontinuerliga insatser för att omfördela personal och hitta ytterligare effektivitetsvinster, men erkänner begränsningarna med denna strategi i den nuvarande situationen när den kombineras med ett ökat ansvar. Parlamentet beklagar att kommissionen inte beviljade någon av de ytterligare tjänster som begärts av de andra institutionerna, oberoende av deras nya uppgifter. Parlamentet fördömer rådets övergripande strategi att öka schablonavdraget med 1,8 procentenheter i varje institution och anser att det inte är motiverat. Parlamentet påminner om att en ökning av schablonavdraget skulle tvinga de andra institutionerna att lämna ett större antal tjänster otillsatta och därmed minska sin personalstyrka och sin förmåga att bemöta medborgarnas farhågor och fullgöra sitt uppdrag. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet beslutar därför att återinföra nivån i budgetförslaget för Europeiska regionkommittén. I enlighet med den informella överenskommelse som ingåtts ändrar parlamentet inte resultatet av rådets behandling när det gäller rådet och Europeiska rådet. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet ökar, i följande vederbörligen motiverade fall, anslagsnivån eller personalnivån över nivån i budgetförslaget för att ge institutionerna tillräckliga resurser för att på ett adekvat, effektivt och ändamålsenligt sätt utföra det ökande antalet uppgifter inom ramen för sitt mandat och vara rustade för de kommande utmaningarna, särskilt när det gäller cybersäkerhet. Parlamentet understryker i detta avseende att unionen inte är tillräckligt förberedd för att bekämpa cyberhot, som under årens lopp blir allt vanligare och mer komplexa. Parlamentet anser att lämpliga medel och tillräcklig personal bör beviljas alla EU-institutioner för att hantera dessa hot, både internt och inom ramen för det interinstitutionella samarbetet. Parlamentet föreslår därför att






  a) | anslagsnivån återställs i linje med EU-domstolens och Europeiska ombudsmannens beräkningar genom att anslagsnivån för budgetposter som täcker anslagen för ny personal ökas över nivån i budgetförslaget, samt en ökning av antalet tjänster i deras tjänsteförteckningar, |
| --- | --- | --- |

79.

a)

anslagsnivån återställs i linje med EU-domstolens och Europeiska ombudsmannens beräkningar genom att anslagsnivån för budgetposter som täcker anslagen för ny personal ökas över nivån i budgetförslaget, samt en ökning av antalet tjänster i deras tjänsteförteckningar,

| b) | anslagsnivån delvis återställs i linje med beräkningarna från Europeiska revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten genom att anslagen ökas över nivån i budgetförslaget för budgetposter som täcker anslag för ny personal, samt en ökning av antalet tjänster i deras tjänsteförteckningar, |
| --- | --- |

b)

anslagsnivån delvis återställs i linje med beräkningarna från Europeiska revisionsrätten, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Europeiska datatillsynsmannen och Europeiska utrikestjänsten genom att anslagen ökas över nivån i budgetförslaget för budgetposter som täcker anslag för ny personal, samt en ökning av antalet tjänster i deras tjänsteförteckningar,

| c) | anslagen till flera operativa budgetposter ökas i linje med Europeiska datatillsynsmannens begäran, så att 2023 års budget återspeglar de oväntat höga levnadskostnader som inte beaktades vid utarbetandet av beräkningen. |
| --- | --- |

c)

anslagen till flera operativa budgetposter ökas i linje med Europeiska datatillsynsmannens begäran, så att 2023 års budget återspeglar de oväntat höga levnadskostnader som inte beaktades vid utarbetandet av beräkningen.

Bedömning av ändringsskrivelsen

| 80. | Europaparlamentet noterar att ändringsskrivelse nr 1 till förslaget till allmän budget för 2023 har en total nettoeffekt på utgifterna på ytterligare 758,3 miljoner EUR i åtagandebemyndiganden och 2 394,9 miljoner EUR i betalningsbemyndiganden, inbegripet en mycket betydande ökning av betalningsbemyndigandena till följd av FAST-CARE. Parlamentet noterar också att kommissionen totalt sett föreslår att flexibilitetsmekanismen utnyttjas till ett belopp på 822,1 miljoner EUR för rubrikerna 2b, 5 och 6. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet noterar att ändringsskrivelsen endast tar upp några av parlamentets farhågor och prioriteringar enligt denna resolution, såsom förstärkningen av humanitärt bistånd, unionens civilskyddsmekanism och Erasmus+ samt ökat stöd till försvaret. Parlamentet uttrycker dock oro över att de föreslagna förstärkningarna är otillräckliga och att vissa av dem innebär en tidigareläggning snarare än ytterligare anslag. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet noterar de åtgärder som hittills vidtagits för att stödja Ukraina sedan kriget inleddes, och uppmanar kommissionen att föreslå ytterligare åtgärder. Parlamentet beklagar att kommissionens budgetförslag för 2023 inte utgör ett lämpligt svar på de omfattande konsekvenserna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet anser att behoven för 2023 är mycket högre än vad som föreslås i ändringsskrivelsen. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet noterar förslaget att utnyttja det samlade marginalinstrumentet till ett belopp på 450 miljoner EUR för att täcka finansieringskostnaderna för Europeiska unionens återhämtningsinstrument. Parlamentet betonar att de faktiska belopp som krävs för finansieringskostnader för återhämtningsinstrumentet i en viss årlig budget beror på låneräntorna, vilket medför en betydande nivå av osäkerhet i de årliga budgetförhandlingarna. Parlamentet betonar att dessa kostnader aldrig får ske på bekostnad av finansieringen av programmen. Parlamentet betonar att användningen av det samlade marginalinstrumentet för finansieringskostnader för återhämtningsinstrumentet också begränsar budgetens redan mycket begränsade flexibilitet och snäva marginaler och därmed förmågan att tillgodose nuvarande och nya behov. Parlamentet påminner om att det brådskande behövs en omfattande översyn av den fleråriga budgetramen och att parlamentet begär att återhämtningsinstrumentet ska räknas utöver taken i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet noterar den justerade anslagsnivån för de övriga avsnitten med beaktande av den nuvarande uppskattningen av lönejusteringen för 2022, som är lägre än prognosen i budgetförslaget för 2023, och överföringen av anslag från de övriga institutionerna till CERT-EU för att förbättra unionens cybersäkerhetskapacitet, vilket innebär att de övriga institutionernas anslagsnivå minskas med 45 miljoner EUR. |
| --- | --- |

84.

o

o o

| 85. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, tillsammans med ändringarna av förslaget till allmän budget, till rådet, kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

85.

---

(1)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(2)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT C 444 I, 22.12.2020.

(5)  Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 december 2020 om utkastet till rådets förordning om den fleråriga budgetramen 2021–2027, Bilaga 2: Förklaringar (Antagna texter, P9_TA(2020)0357).

(6)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(7)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2022)0219.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(10)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 158.

(11)  Antagna texter, P8_TA(2017)0010.

(12)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2022)0106.

(14)  Antagna texter, P9_TA(2022)0127.

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/695 av den 28 april 2021 om inrättande av Horisont Europa – ramprogrammet för forskning och innovation, om fastställande av dess regler för deltagande och spridning och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1290/2013 och (EU) nr 1291/2013 (EUT L 170, 12.5.2021, s. 1).

(16)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/125 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/125

---

P9_TA(2022)0367

Hållbara bränslen för sjötransport (FuelEU-initiativet) ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 19 oktober 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransport och om ändring av direktiv 2009/16/EG (COM(2021)0562 – C9-0333/2021 – 2021/0210(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 149/13)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Sjötransporter står för omkring 75 % av EU:s utrikeshandel och 31 % av EU:s interna handel sett till volym.
  Samtidigt står fartygstrafiken till och från hamnar i EES för cirka 11 % av alla koldioxidutsläpp från transporter i EU och 3–4 % av de totala koldioxidutsläppen i EU.
  400 miljoner passagerare går ombord eller stiger i land varje år i medlemsstaternas hamnar, varav cirka 14 miljoner på kryssningsfartyg. Sjötransporter är därför en viktig del av Europas transportsystem och spelar en avgörande roll för den europeiska ekonomin. Marknaden för sjötransporter är utsatt för hård konkurrens mellan ekonomiska aktörer i unionen och utanför den, och för dessa är lika villkor absolut nödvändigt. Stabiliteten och välståndet på marknaden för sjötransporter och dess ekonomiska aktörer är beroende av en tydlig och harmoniserad politisk ram där sjötransportoperatörer, hamnar och andra aktörer inom sektorn kan verka på grundval av lika möjligheter. Om marknaden snedvrids riskerar detta att missgynna fartygsoperatörer eller hamnar jämfört med konkurrenter inom sjötransportsektorn eller inom andra transportsektorer. Detta kan i sin tur leda till minskad konkurrenskraft för sjötransportindustrin och sämre konnektivitet för människor och företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Sjötransporter står för omkring 75 % av EU:s utrikeshandel och 31 % av EU:s interna handel sett till volym.
  Samtidigt står fartygstrafiken till och från hamnar i EES för cirka 11 % av alla koldioxidutsläpp från transporter i EU och 3–4 % av de totala koldioxidutsläppen i EU.
  400 miljoner passagerare går ombord eller stiger i land varje år i medlemsstaternas hamnar, varav cirka 14 miljoner på kryssningsfartyg. Sjötransporter är därför en viktig del av Europas transportsystem och spelar en avgörande roll för den europeiska ekonomin. Marknaden för sjötransporter är utsatt för hård konkurrens mellan ekonomiska aktörer i unionen och utanför den, och för dessa är lika villkor absolut nödvändigt. Stabiliteten och välståndet på marknaden för sjötransporter och dess ekonomiska aktörer är beroende av en tydlig och harmoniserad politisk ram där sjötransportoperatörer, hamnar och andra aktörer inom sektorn kan verka på grundval av lika möjligheter. Om marknaden snedvrids riskerar detta att missgynna fartygsoperatörer eller hamnar jämfört med konkurrenter inom sjötransportsektorn eller inom andra transportsektorer. Detta kan i sin tur leda till minskad konkurrenskraft för sjötransportindustrin och sämre konnektivitet för människor och företag.

| (1) | Sjötransporter står för omkring 75 % av EU:s utrikeshandel och 31 % av EU:s interna handel sett till volym. 400 miljoner passagerare går ombord eller stiger i land varje år i medlemsstaternas hamnar, varav cirka 14 miljoner på kryssningsfartyg. Sjötransporter är därför en viktig del av Europas transportsystem och spelar en avgörande roll för den europeiska ekonomin. Marknaden för sjötransporter är utsatt för hård konkurrens mellan ekonomiska aktörer i unionen och utanför den, och för dessa är lika villkor
  på global nivå
  absolut nödvändigt. Stabiliteten och välståndet på marknaden för sjötransporter och dess ekonomiska aktörer är beroende av en tydlig och harmoniserad politisk ram där sjötransportoperatörer, hamnar och andra aktörer inom sektorn kan verka på grundval av lika möjligheter. Om marknaden snedvrids riskerar detta att missgynna fartygsoperatörer eller hamnar jämfört med konkurrenter inom sjötransportsektorn eller inom andra transportsektorer. Detta kan i sin tur leda till minskad konkurrenskraft för sjötransportindustrin
  , färre arbetstillfällen
  och sämre konnektivitet för människor och företag. |
| --- | --- |

(1)

Sjötransporter står för omkring 75 % av EU:s utrikeshandel och 31 % av EU:s interna handel sett till volym. 400 miljoner passagerare går ombord eller stiger i land varje år i medlemsstaternas hamnar, varav cirka 14 miljoner på kryssningsfartyg. Sjötransporter är därför en viktig del av Europas transportsystem och spelar en avgörande roll för den europeiska ekonomin. Marknaden för sjötransporter är utsatt för hård konkurrens mellan ekonomiska aktörer i unionen och utanför den, och för dessa är lika villkor
  på global nivå
  absolut nödvändigt. Stabiliteten och välståndet på marknaden för sjötransporter och dess ekonomiska aktörer är beroende av en tydlig och harmoniserad politisk ram där sjötransportoperatörer, hamnar och andra aktörer inom sektorn kan verka på grundval av lika möjligheter. Om marknaden snedvrids riskerar detta att missgynna fartygsoperatörer eller hamnar jämfört med konkurrenter inom sjötransportsektorn eller inom andra transportsektorer. Detta kan i sin tur leda till minskad konkurrenskraft för sjötransportindustrin
  , färre arbetstillfällen
  och sämre konnektivitet för människor och företag.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Sjöfartssektorn sysselsätter 2 miljoner européer och bidrar med 149 miljarder euro till ekonomin. För varje miljon euro som genereras inom sjöfartsindustrin genereras 1,8  miljoner euro någon annanstans i EU-ekonomin

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Sjöfartssektorn sysselsätter 2 miljoner européer och bidrar med 149 miljarder euro till ekonomin. För varje miljon euro som genereras inom sjöfartsindustrin genereras 1,8  miljoner euro någon annanstans i EU-ekonomin

   (1a)

  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Sjötransporter är det miljövänligaste transportsättet, med betydligt lägre växthusgasutsläpp per ton transporterat gods jämfört med andra transportsätt

   (1a)

  .Samtidigt står fartygstrafiken till och från hamnar i EES för cirka 11 % av alla koldioxidutsläpp från transporter i EU och 3–4 % av de totala koldioxidutsläppen i EU. Om inte ytterligare åtgärder vidtas förväntas koldioxidutsläppen från sjötransporter öka. Alla sektorer inom ekonomin måste bidra till en snabb minskning av växthusgasutsläppen till nollnettoutsläpp av växthusgaser senast 2050, vilket fastslås i förordning (EU) 2021/1119. Det är därför viktigt att unionen fastställer en ambitiös plan för en snabb ekologisk omställning av sjöfartssektorn, vilket också skulle bidra till att upprätthålla och ytterligare främja dess globala ledarskap när det gäller grön teknik, gröna tjänster och gröna lösningar samt till att ytterligare stimulera skapandet av arbetstillfällen i därtill kopplade värdekedjor samtidigt som konkurrenskraften bibehålls. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Sjötransporter är det miljövänligaste transportsättet, med betydligt lägre växthusgasutsläpp per ton transporterat gods jämfört med andra transportsätt

   (1a)

  .Samtidigt står fartygstrafiken till och från hamnar i EES för cirka 11 % av alla koldioxidutsläpp från transporter i EU och 3–4 % av de totala koldioxidutsläppen i EU. Om inte ytterligare åtgärder vidtas förväntas koldioxidutsläppen från sjötransporter öka. Alla sektorer inom ekonomin måste bidra till en snabb minskning av växthusgasutsläppen till nollnettoutsläpp av växthusgaser senast 2050, vilket fastslås i förordning (EU) 2021/1119. Det är därför viktigt att unionen fastställer en ambitiös plan för en snabb ekologisk omställning av sjöfartssektorn, vilket också skulle bidra till att upprätthålla och ytterligare främja dess globala ledarskap när det gäller grön teknik, gröna tjänster och gröna lösningar samt till att ytterligare stimulera skapandet av arbetstillfällen i därtill kopplade värdekedjor samtidigt som konkurrenskraften bibehålls.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | För att stärka unionens klimatåtagande enligt Parisavtalet och fastställa de åtgärder som ska vidtas för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och för att omsätta det politiska åtagandet i en rättslig skyldighet, antog kommissionen (det ändrade) förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (19) samt meddelandet Höjning av Europas klimatambitioner för
  2030

   (20). Detta inbegriper också målet att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer fram till 2030. Det behövs därför olika kompletterande politiska instrument för att
  motivera
  användningen av hållbart producerade förnybara och koldioxidsnåla bränslen, även inom sjötransportsektorn. Den nödvändiga utvecklingen och spridning av teknik måste
  ha skett redan
  2030, så att mycket snabbare förändringar kan ske därefter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

För att stärka unionens klimatåtagande enligt Parisavtalet och fastställa de åtgärder som ska vidtas för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och för att omsätta det politiska åtagandet i en rättslig skyldighet, antog kommissionen (det ändrade) förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (19) samt meddelandet Höjning av Europas klimatambitioner för
  2030

   (20). Detta inbegriper också målet att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer fram till 2030. Det behövs därför olika kompletterande politiska instrument för att
  motivera
  användningen av hållbart producerade förnybara och koldioxidsnåla bränslen, även inom sjötransportsektorn. Den nödvändiga utvecklingen och spridning av teknik måste
  ha skett redan
  2030, så att mycket snabbare förändringar kan ske därefter.

| (2) | För att stärka unionens klimatåtagande enligt Parisavtalet och fastställa de åtgärder som ska vidtas för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och för att omsätta det politiska åtagandet i en rättslig skyldighet, antog kommissionen (det ändrade) förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (19) samt meddelandet Höjning av Europas klimatambitioner för (20). Detta inbegriper också målet att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer fram till 2030. Det behövs därför olika kompletterande politiska instrument för att
  främja och påskynda en storskalig produktion och
  användningen av hållbart producerade förnybara och koldioxidsnåla bränslen, även inom sjötransportsektorn
  , samtidigt som principen om teknikneutralitet beaktas
  . Den nödvändiga utvecklingen och spridning av teknik
  bör stödjas så snart som möjligt och
  måste
  vara igång senast
  2030, så att mycket snabbare förändringar kan ske därefter.
  Det är också ytterst viktigt att främja innovation och stödja forskning om nya och kommande innovationer, såsom nya alternativa bränslen, ekodesign, biobaserade material, vindframdrivning och vindassisterad framdrivning. |
| --- | --- |

(2)

För att stärka unionens klimatåtagande enligt Parisavtalet och fastställa de åtgärder som ska vidtas för att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och för att omsätta det politiska åtagandet i en rättslig skyldighet, antog kommissionen (det ändrade) förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (19) samt meddelandet Höjning av Europas klimatambitioner för (20). Detta inbegriper också målet att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % jämfört med 1990 års nivåer fram till 2030. Det behövs därför olika kompletterande politiska instrument för att
  främja och påskynda en storskalig produktion och
  användningen av hållbart producerade förnybara och koldioxidsnåla bränslen, även inom sjötransportsektorn
  , samtidigt som principen om teknikneutralitet beaktas
  . Den nödvändiga utvecklingen och spridning av teknik
  bör stödjas så snart som möjligt och
  måste
  vara igång senast
  2030, så att mycket snabbare förändringar kan ske därefter.
  Det är också ytterst viktigt att främja innovation och stödja forskning om nya och kommande innovationer, såsom nya alternativa bränslen, ekodesign, biobaserade material, vindframdrivning och vindassisterad framdrivning.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | LNG kommer sannolikt att spela en övergångsroll för sjötransporter och möjliggöra en gradvis övergång till utsläppsfria alternativ, i synnerhet där det för närvarande inte finns någon ekonomiskt hållbar utsläppsfri framdrivningsteknik tillgänglig. I meddelandet om strategin för hållbar och smart mobilitet framhålls att havsgående utsläppsfria fartyg kommer att finnas på marknaden senast 2030. Omställningen av flottan bör ske gradvis på grund av fartygens långa livslängd. Drivmedel som LNG måste i allt högre grad fasas ut genom att inblandning av eller ersättning med t.ex. flytande biogas (bio-LNG) eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga e-bränslen (e-gas). |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

LNG kommer sannolikt att spela en övergångsroll för sjötransporter och möjliggöra en gradvis övergång till utsläppsfria alternativ, i synnerhet där det för närvarande inte finns någon ekonomiskt hållbar utsläppsfri framdrivningsteknik tillgänglig. I meddelandet om strategin för hållbar och smart mobilitet framhålls att havsgående utsläppsfria fartyg kommer att finnas på marknaden senast 2030. Omställningen av flottan bör ske gradvis på grund av fartygens långa livslängd. Drivmedel som LNG måste i allt högre grad fasas ut genom att inblandning av eller ersättning med t.ex. flytande biogas (bio-LNG) eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga e-bränslen (e-gas).

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | I samband med övergången till förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi är det viktigt att säkerställa en välfungerande och rättvis konkurrens på EU:s marknad för sjötransporter när det gäller marina bränslen som står för en betydande andel av fartygsoperatörernas kostnader. Skillnader i bränslekrav mellan unionens medlemsstater kan i hög grad påverka fartygsoperatörernas ekonomiska resultat och inverka negativt på konkurrensen på marknaden. På grund av sjöfartens internationella karaktär kan fartygsoperatörer lätt bunkra i tredjeländer och transportera stora mängder bränsle. Detta kan leda till koldioxidläckage och skadliga effekter på sektorns konkurrenskraft om tillgången till förnybara och koldioxidsnåla bränslen i kusthamnar inom en medlemsstats jurisdiktion inte åtföljs av krav på dessa bränslens användning som gäller för alla fartygsoperatörer som ankommer till och avgår från hamnar inom medlemsstaternas jurisdiktion. I denna förordning bör det fastställas åtgärder för att säkerställa att spridningen av förnybara koldioxidsnåla bränslen på marknaden för marina bränslen sker under rättvisa konkurrensvillkor på EU:s marknad för sjötransporter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

I samband med övergången till förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi är det viktigt att säkerställa en välfungerande och rättvis konkurrens på EU:s marknad för sjötransporter när det gäller marina bränslen som står för en betydande andel av fartygsoperatörernas kostnader. Skillnader i bränslekrav mellan unionens medlemsstater kan i hög grad påverka fartygsoperatörernas ekonomiska resultat och inverka negativt på konkurrensen på marknaden. På grund av sjöfartens internationella karaktär kan fartygsoperatörer lätt bunkra i tredjeländer och transportera stora mängder bränsle. Detta kan leda till koldioxidläckage och skadliga effekter på sektorns konkurrenskraft om tillgången till förnybara och koldioxidsnåla bränslen i kusthamnar inom en medlemsstats jurisdiktion inte åtföljs av krav på dessa bränslens användning som gäller för alla fartygsoperatörer som ankommer till och avgår från hamnar inom medlemsstaternas jurisdiktion. I denna förordning bör det fastställas åtgärder för att säkerställa att spridningen av förnybara koldioxidsnåla bränslen på marknaden för marina bränslen sker under rättvisa konkurrensvillkor på EU:s marknad för sjötransporter.

| (3) | I samband med övergången till förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi är det viktigt att säkerställa en välfungerande och rättvis konkurrens på EU:s marknad för sjötransporter när det gäller marina bränslen som står för en betydande andel av fartygsoperatörernas kostnader
  – vanligtvis mellan 35 % och 53 % av fraktsatserna. De politiska åtgärderna måste därför vara kostnadseffektiva och syfta till att åstadkomma största möjliga utfasning av fossila bränslen till lägsta möjliga kostnad
  . Skillnader i bränslekrav mellan unionens medlemsstater kan i hög grad påverka fartygsoperatörernas ekonomiska resultat och inverka negativt på konkurrensen på marknaden. På grund av sjöfartens internationella karaktär kan fartygsoperatörer lätt bunkra i tredjeländer och transportera stora mängder bränsle
  , vilket också skulle kunna bidra till att unionshamnarna förlorar konkurrenskraft gentemot icke-unionshamnar
  . Detta kan leda till koldioxidläckage
  och företagsläckage
  och skadliga effekter på sektorns konkurrenskraft om tillgången till förnybara och koldioxidsnåla bränslen i kusthamnar inom en medlemsstats jurisdiktion inte åtföljs av krav på dessa bränslens användning som gäller för alla fartygsoperatörer som ankommer till och avgår från hamnar inom medlemsstaternas jurisdiktion. I denna förordning bör det fastställas åtgärder för att säkerställa att spridningen av förnybara
  och
  koldioxidsnåla bränslen på marknaden för marina bränslen sker under rättvisa konkurrensvillkor på EU:s marknad för sjötransporter
  , så att sjöfartsoperatörerna erbjuds ett alternativ som innebär lägre kostnader för utsläppsminskningar. Tillgången till ett sådant alternativ är nödvändigt för att säkra de europeiska sjöfartsindustriernas konkurrenskraft och relevansen hos logistikvägarna som knyter samman de europeiska hamnarna och den globala handeln. |
| --- | --- |

(3)

I samband med övergången till förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi är det viktigt att säkerställa en välfungerande och rättvis konkurrens på EU:s marknad för sjötransporter när det gäller marina bränslen som står för en betydande andel av fartygsoperatörernas kostnader
  – vanligtvis mellan 35 % och 53 % av fraktsatserna. De politiska åtgärderna måste därför vara kostnadseffektiva och syfta till att åstadkomma största möjliga utfasning av fossila bränslen till lägsta möjliga kostnad
  . Skillnader i bränslekrav mellan unionens medlemsstater kan i hög grad påverka fartygsoperatörernas ekonomiska resultat och inverka negativt på konkurrensen på marknaden. På grund av sjöfartens internationella karaktär kan fartygsoperatörer lätt bunkra i tredjeländer och transportera stora mängder bränsle
  , vilket också skulle kunna bidra till att unionshamnarna förlorar konkurrenskraft gentemot icke-unionshamnar
  . Detta kan leda till koldioxidläckage
  och företagsläckage
  och skadliga effekter på sektorns konkurrenskraft om tillgången till förnybara och koldioxidsnåla bränslen i kusthamnar inom en medlemsstats jurisdiktion inte åtföljs av krav på dessa bränslens användning som gäller för alla fartygsoperatörer som ankommer till och avgår från hamnar inom medlemsstaternas jurisdiktion. I denna förordning bör det fastställas åtgärder för att säkerställa att spridningen av förnybara
  och
  koldioxidsnåla bränslen på marknaden för marina bränslen sker under rättvisa konkurrensvillkor på EU:s marknad för sjötransporter
  , så att sjöfartsoperatörerna erbjuds ett alternativ som innebär lägre kostnader för utsläppsminskningar. Tillgången till ett sådant alternativ är nödvändigt för att säkra de europeiska sjöfartsindustriernas konkurrenskraft och relevansen hos logistikvägarna som knyter samman de europeiska hamnarna och den globala handeln.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Sjöfartssektorn kännetecknas av hård internationell konkurrens. Stora skillnader i regelbördan mellan flaggstater har förvärrat användningen av oönskade metoder såsom omflaggning av fartyg. Sektorns naturliga globala karaktär understryker vikten av flaggneutralitet och ett gynnsamt regelverk, vilket är en förutsättning för att attrahera nya investeringar och skydda konkurrenskraften för de europeiska hamnarna, fartygsägarna och verksamhetsutövarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Sjöfartssektorn kännetecknas av hård internationell konkurrens. Stora skillnader i regelbördan mellan flaggstater har förvärrat användningen av oönskade metoder såsom omflaggning av fartyg. Sektorns naturliga globala karaktär understryker vikten av flaggneutralitet och ett gynnsamt regelverk, vilket är en förutsättning för att attrahera nya investeringar och skydda konkurrenskraften för de europeiska hamnarna, fartygsägarna och verksamhetsutövarna.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | För att få effekt på all verksamhet inom sjötransportsektorn är det lämpligt att denna förordning omfattar en andel av de resor som genomförs mellan en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion och en hamn inom ett tredjelands jurisdiktion. Denna förordning bör således tillämpas på hälften av den energi som används av ett fartyg som på sina resor ankommer till en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion från en hamn utanför en medlemsstats jurisdiktion, hälften av den energi som används av ett fartyg som på sina resor avgår från en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion och ankommer till en hamn utanför en medlemsstats jurisdiktion, hela den energi som används av ett fartyg som på sina resor ankommer till en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion från en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion samt den energi som används i en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion. Det faktum att en andel av den energi som ett fartyg använder vid både inkommande och utgående resor mellan unionen och tredjeländer omfattas av förordningen säkerställer förordningens effektivitet, bland annat genom att öka de positiva miljöeffekterna av en sådan ram.
  Samtidigt minskar en sådan ram
  risken för hamnanlöp i syfte att kringgå kraven i denna förordning och risken för utflyttning av omlastningsverksamhet utanför unionen. För att säkerställa en välfungerande sjötrafik och lika villkor för sjötransportoperatörer och mellan hamnar, samt för att undvika snedvridningar på den inre marknaden, bör alla resor som ankommer till eller avgår från hamnar inom medlemsstaternas jurisdiktion samt fartygens vistelse i dessa hamnar omfattas av enhetliga regler i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

För att få effekt på all verksamhet inom sjötransportsektorn är det lämpligt att denna förordning omfattar en andel av de resor som genomförs mellan en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion och en hamn inom ett tredjelands jurisdiktion. Denna förordning bör således tillämpas på hälften av den energi som används av ett fartyg som på sina resor ankommer till en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion från en hamn utanför en medlemsstats jurisdiktion, hälften av den energi som används av ett fartyg som på sina resor avgår från en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion och ankommer till en hamn utanför en medlemsstats jurisdiktion, hela den energi som används av ett fartyg som på sina resor ankommer till en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion från en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion samt den energi som används i en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion. Det faktum att en andel av den energi som ett fartyg använder vid både inkommande och utgående resor mellan unionen och tredjeländer omfattas av förordningen säkerställer förordningens effektivitet, bland annat genom att öka de positiva miljöeffekterna av en sådan ram.
  Samtidigt minskar en sådan ram
  risken för hamnanlöp i syfte att kringgå kraven i denna förordning och risken för utflyttning av omlastningsverksamhet utanför unionen. För att säkerställa en välfungerande sjötrafik och lika villkor för sjötransportoperatörer och mellan hamnar, samt för att undvika snedvridningar på den inre marknaden, bör alla resor som ankommer till eller avgår från hamnar inom medlemsstaternas jurisdiktion samt fartygens vistelse i dessa hamnar omfattas av enhetliga regler i denna förordning.

| (4) | För att få effekt på all verksamhet inom sjötransportsektorn är det lämpligt att denna förordning omfattar en andel av de resor som genomförs mellan en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion och en hamn inom ett tredjelands jurisdiktion. Denna förordning bör således tillämpas på hälften av den energi som används av ett fartyg som på sina resor ankommer till en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion från en hamn utanför en medlemsstats jurisdiktion, hälften av den energi som används av ett fartyg som på sina resor avgår från en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion och ankommer till en hamn utanför en medlemsstats jurisdiktion, hela den energi som används av ett fartyg som på sina resor ankommer till en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion från en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion samt den energi som används i en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion. Det faktum att en andel av den energi som ett fartyg använder vid både inkommande och utgående resor mellan unionen och tredjeländer omfattas av förordningen säkerställer förordningens effektivitet, bland annat genom att öka de positiva miljöeffekterna av en sådan ram.
  Ramen bör minska
  risken för hamnanlöp i syfte att kringgå kraven i denna förordning och risken för utflyttning av omlastningsverksamhet utanför unionen. För att säkerställa en välfungerande sjötrafik och lika villkor för sjötransportoperatörer och mellan hamnar, samt för att undvika snedvridningar på den inre marknaden, bör alla resor som ankommer till eller avgår från hamnar inom medlemsstaternas jurisdiktion samt fartygens vistelse i dessa hamnar omfattas av enhetliga regler i denna förordning.
  Kommissionen bör inrätta ett övervakningssystem som särskilt syftar till att bedöma koldioxidläckage och företagsläckage, samt potentiellt undvikande metoder, och utarbeta en förteckning över potentiell affärsverksamhet som inte omfattas av betydande affärsverksamhet som bedrivs vid hamnanlöp som angränsar till EU. När kommissionen gör det bör den, om betydande koldioxidläckage och företagsläckage samt undvikande metoder rapporteras, föreslå åtgärder för att hantera dessa frågor. |
| --- | --- |

(4)

För att få effekt på all verksamhet inom sjötransportsektorn är det lämpligt att denna förordning omfattar en andel av de resor som genomförs mellan en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion och en hamn inom ett tredjelands jurisdiktion. Denna förordning bör således tillämpas på hälften av den energi som används av ett fartyg som på sina resor ankommer till en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion från en hamn utanför en medlemsstats jurisdiktion, hälften av den energi som används av ett fartyg som på sina resor avgår från en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion och ankommer till en hamn utanför en medlemsstats jurisdiktion, hela den energi som används av ett fartyg som på sina resor ankommer till en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion från en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion samt den energi som används i en hamn inom en medlemsstats jurisdiktion. Det faktum att en andel av den energi som ett fartyg använder vid både inkommande och utgående resor mellan unionen och tredjeländer omfattas av förordningen säkerställer förordningens effektivitet, bland annat genom att öka de positiva miljöeffekterna av en sådan ram.
  Ramen bör minska
  risken för hamnanlöp i syfte att kringgå kraven i denna förordning och risken för utflyttning av omlastningsverksamhet utanför unionen. För att säkerställa en välfungerande sjötrafik och lika villkor för sjötransportoperatörer och mellan hamnar, samt för att undvika snedvridningar på den inre marknaden, bör alla resor som ankommer till eller avgår från hamnar inom medlemsstaternas jurisdiktion samt fartygens vistelse i dessa hamnar omfattas av enhetliga regler i denna förordning.
  Kommissionen bör inrätta ett övervakningssystem som särskilt syftar till att bedöma koldioxidläckage och företagsläckage, samt potentiellt undvikande metoder, och utarbeta en förteckning över potentiell affärsverksamhet som inte omfattas av betydande affärsverksamhet som bedrivs vid hamnanlöp som angränsar till EU. När kommissionen gör det bör den, om betydande koldioxidläckage och företagsläckage samt undvikande metoder rapporteras, föreslå åtgärder för att hantera dessa frågor.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Eftersom denna förordning kommer att medföra ytterligare överensstämmelsekostnader för sektorn bör kompensationsåtgärder vidtas för att förhindra att den totala regelbördan ökar. Kommissionen bör därför, innan denna förordning börjar tillämpas, lägga fram förslag för att avräkna de regelbördor som införs genom denna förordning, genom ändring eller upphävande av bestämmelser i andra unionsrättsakter som ger upphov till regelbördor för sjöfartssektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Eftersom denna förordning kommer att medföra ytterligare överensstämmelsekostnader för sektorn bör kompensationsåtgärder vidtas för att förhindra att den totala regelbördan ökar. Kommissionen bör därför, innan denna förordning börjar tillämpas, lägga fram förslag för att avräkna de regelbördor som införs genom denna förordning, genom ändring eller upphävande av bestämmelser i andra unionsrättsakter som ger upphov till regelbördor för sjöfartssektorn.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4b) | I syfte att säkerställa den nödvändiga graden av rättslig säkerhet och investeringssäkerhet bör denna förordning vara nära anpassad till och förenlig med förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen), direktiv 2003/87/EG (EU:s utsläppshandelssystem), direktiv XXXX-XXX (direktivet om förnybar energi) och direktiv 2003/96/EG (energiskattedirektivet). En sådan anpassning bör leda till en sammanhängande rättslig ram för sjöfartssektorn som bidrar till att avsevärt öka produktionen av hållbara alternativa bränslen, säkerställer utbyggnaden av nödvändig infrastruktur och främjar användningen av dessa bränslen i en stadigt ökande andel fartyg. För att säkerställa övergripande samstämmighet med unionens mål på områdena klimat, konkurrenskraft och ”hållbar ekonomisk tillväxt” bör dessa rättsakters övergripande, kombinerade och kumulativa klimateffekter och ekonomiska konsekvenser utvärderas på ett utförligt och kontinuerligt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4b)

I syfte att säkerställa den nödvändiga graden av rättslig säkerhet och investeringssäkerhet bör denna förordning vara nära anpassad till och förenlig med förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen), direktiv 2003/87/EG (EU:s utsläppshandelssystem), direktiv XXXX-XXX (direktivet om förnybar energi) och direktiv 2003/96/EG (energiskattedirektivet). En sådan anpassning bör leda till en sammanhängande rättslig ram för sjöfartssektorn som bidrar till att avsevärt öka produktionen av hållbara alternativa bränslen, säkerställer utbyggnaden av nödvändig infrastruktur och främjar användningen av dessa bränslen i en stadigt ökande andel fartyg. För att säkerställa övergripande samstämmighet med unionens mål på områdena klimat, konkurrenskraft och ”hållbar ekonomisk tillväxt” bör dessa rättsakters övergripande, kombinerade och kumulativa klimateffekter och ekonomiska konsekvenser utvärderas på ett utförligt och kontinuerligt sätt.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 4c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4c) | Hamnarnas skyldighet att tillhandahålla landströmsförsörjning bör kompletteras med motsvarande skyldighet för fartygen att ansluta till den laddningsinfrastruktur som är utformad för att leverera denna strömförsörjning när de ligger i hamn i syfte att säkerställa användning av infrastrukturen och undvika risken för strandade tillgångar. Vidare bör åtgärder vidtas i syfte att minska kostnaderna kopplade till laddning på land genom att el som tillhandahålls fartyg i hamnar permanent undantas från beskattning genom ändringar av direktiv XXXX-XXX (energiskattedirektivet). |

Kommissionens förslag

Ändring

(4c)

Hamnarnas skyldighet att tillhandahålla landströmsförsörjning bör kompletteras med motsvarande skyldighet för fartygen att ansluta till den laddningsinfrastruktur som är utformad för att leverera denna strömförsörjning när de ligger i hamn i syfte att säkerställa användning av infrastrukturen och undvika risken för strandade tillgångar. Vidare bör åtgärder vidtas i syfte att minska kostnaderna kopplade till laddning på land genom att el som tillhandahålls fartyg i hamnar permanent undantas från beskattning genom ändringar av direktiv XXXX-XXX (energiskattedirektivet).

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Med tanke på de ökade transportkostnaderna för fartyg som inte uppfyller kraven i denna förordning bör man ta itu med risken för undvikande beteende och kringgående av bestämmelserna i denna förordning, särskilt när det gäller segmentet för linjesjötransport i containrar. Att göra hamnanlöp i hamnar i unionens närhet i syfte att begränsa kostnaderna för efterlevnad av denna förordning skulle inte bara minska de förväntade miljöfördelarna och avsevärt underminera målen med denna förordning, utan skulle även kunna leda till ytterligare utsläpp på grund av den extra sträcka som tillryggaläggs för att undvika tillämpning av denna förordning. Det är därför lämpligt att från begreppet anlöpshamn utesluta vissa uppehåll i hamnar utanför unionen. Detta undantag bör riktas mot hamnar i unionens närhet där risken för undvikande är störst. En gräns på 300 sjömil utgör ett proportionerligt svar på denna risk och balanserar den ytterligare bördan och risken för undvikande. Dessutom bör undantaget från begreppet anlöpshamn endast avse containerfartyg och hamnar vars huvudsakliga verksamhet är omlastning av containrar. Vid sådana transporter består risken för undvikande också i att man som hamnnav väljer hamnar utanför unionen, vilket förvärrar effekterna av undvikandet. Av denna anledning och i avsaknad av ett obligatoriskt IMO-system för användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen för internationella resor på global nivå med en ambitionsnivå som motsvarar de krav som fastställs i denna förordning, bör uppehåll av containerfartyg i en angränsande containeromlastningshamn inte betraktas som uppehåll i anlöpshamnar i den mening som avses i denna förordning. För att säkerställa att åtgärden står i proportion till de mål som eftersträvas och leder till likabehandling bör åtgärder i tredjeländer som har en effekt som är likvärdig med denna förordning beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Med tanke på de ökade transportkostnaderna för fartyg som inte uppfyller kraven i denna förordning bör man ta itu med risken för undvikande beteende och kringgående av bestämmelserna i denna förordning, särskilt när det gäller segmentet för linjesjötransport i containrar. Att göra hamnanlöp i hamnar i unionens närhet i syfte att begränsa kostnaderna för efterlevnad av denna förordning skulle inte bara minska de förväntade miljöfördelarna och avsevärt underminera målen med denna förordning, utan skulle även kunna leda till ytterligare utsläpp på grund av den extra sträcka som tillryggaläggs för att undvika tillämpning av denna förordning. Det är därför lämpligt att från begreppet anlöpshamn utesluta vissa uppehåll i hamnar utanför unionen. Detta undantag bör riktas mot hamnar i unionens närhet där risken för undvikande är störst. En gräns på 300 sjömil utgör ett proportionerligt svar på denna risk och balanserar den ytterligare bördan och risken för undvikande. Dessutom bör undantaget från begreppet anlöpshamn endast avse containerfartyg och hamnar vars huvudsakliga verksamhet är omlastning av containrar. Vid sådana transporter består risken för undvikande också i att man som hamnnav väljer hamnar utanför unionen, vilket förvärrar effekterna av undvikandet. Av denna anledning och i avsaknad av ett obligatoriskt IMO-system för användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen för internationella resor på global nivå med en ambitionsnivå som motsvarar de krav som fastställs i denna förordning, bör uppehåll av containerfartyg i en angränsande containeromlastningshamn inte betraktas som uppehåll i anlöpshamnar i den mening som avses i denna förordning. För att säkerställa att åtgärden står i proportion till de mål som eftersträvas och leder till likabehandling bör åtgärder i tredjeländer som har en effekt som är likvärdig med denna förordning beaktas.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | I syfte att ta hänsyn till öregionernas särskilda situation, i enlighet med artikel 174 i fördraget, och behovet av att bevara öars och perifera regioners förbindelser med unionens centrala regioner, bör tillfälliga undantag tillåtas för resor som görs av andra passagerarfartyg än kryssningsfartyg mellan en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion och en anlöpshamn inom samma medlemsstats jurisdiktion på en ö med färre än 100 000  fast bosatta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

I syfte att ta hänsyn till öregionernas särskilda situation, i enlighet med artikel 174 i fördraget, och behovet av att bevara öars och perifera regioners förbindelser med unionens centrala regioner, bör tillfälliga undantag tillåtas för resor som görs av andra passagerarfartyg än kryssningsfartyg mellan en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion och en anlöpshamn inom samma medlemsstats jurisdiktion på en ö med färre än 100 000  fast bosatta.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 5c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Med tanke på de särskilda förutsättningarna i unionens yttersta randområden, i synnerhet deras avsides läge och ökaraktär, och de begränsningar som de berörs av, bör särskild hänsyn tas till att bevara deras tillgänglighet och möjligheten att effektivt ansluta sig till dem via sjötransport. Därför bör endast hälften av den energi som används under resor som avgår från eller ankommer till en anlöpshamn i ett yttersta randområde inkluderas i denna förordnings tillämpningsområde. Av samma skäl bör tillfälliga undantag tillåtas för resor mellan en anlöpshamn i ett av de yttersta randområdena och en annan anlöpshamn i ett av de yttersta randområdena, och för den energi som används under vistelsen i anlöpshamnarna i de berörda yttersta randområdena. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5c)

Med tanke på de särskilda förutsättningarna i unionens yttersta randområden, i synnerhet deras avsides läge och ökaraktär, och de begränsningar som de berörs av, bör särskild hänsyn tas till att bevara deras tillgänglighet och möjligheten att effektivt ansluta sig till dem via sjötransport. Därför bör endast hälften av den energi som används under resor som avgår från eller ankommer till en anlöpshamn i ett yttersta randområde inkluderas i denna förordnings tillämpningsområde. Av samma skäl bör tillfälliga undantag tillåtas för resor mellan en anlöpshamn i ett av de yttersta randområdena och en annan anlöpshamn i ett av de yttersta randområdena, och för den energi som används under vistelsen i anlöpshamnarna i de berörda yttersta randområdena.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 5d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5d) | För att säkerställa lika villkor för fartyg, inbegripet de fartyg som konstrueras för att användas på vatten som täcks av is på sin väg till, från eller mellan hamnar i medlemsstaterna, bör specifik information om ett fartygs isklass och dess framförande genom is beaktas vid beräkningen av minskningen av växthusgasutsläpp på fartygsbasis samt de data som övervakas och rapporteras på grundval av förordning (EU) 2015/757. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5d)

För att säkerställa lika villkor för fartyg, inbegripet de fartyg som konstrueras för att användas på vatten som täcks av is på sin väg till, från eller mellan hamnar i medlemsstaterna, bör specifik information om ett fartygs isklass och dess framförande genom is beaktas vid beräkningen av minskningen av växthusgasutsläpp på fartygsbasis samt de data som övervakas och rapporteras på grundval av förordning (EU) 2015/757.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Den person eller organisation som ansvarar för efterlevnaden av denna förordning bör vara rederiet, definierat som fartygsägaren eller någon annan organisation eller person, såsom den driftsansvarige eller den som hyr fartyget utan besättning, som har övertagit fartygsägarens ansvar för fartygets drift och som genom att ta på sig detta ansvar har gått med på att överta alla de skyldigheter och allt ansvar som följer av de internationella organisationsreglerna för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening. Denna definition bygger på definitionen av företag i artikel 3 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 (21) och är i linje med det globala system för insamling av uppgifter som inrättades 2016 av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). I enlighet med principen att förorenaren betalar kan rederiet, genom ett avtal, hålla den enhet som är direkt ansvarig för de beslut som påverkar växthusgasintensiteten i den energi som används av fartyget ansvarig för efterlevnadskostnaderna enligt denna förordning. Denna enhet är normalt den enhet som ansvarar för val av bränsle, rutt och hastighet för fartyget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Den person eller organisation som ansvarar för efterlevnaden av denna förordning bör vara rederiet, definierat som fartygsägaren eller någon annan organisation eller person, såsom den driftsansvarige eller den som hyr fartyget utan besättning, som har övertagit fartygsägarens ansvar för fartygets drift och som genom att ta på sig detta ansvar har gått med på att överta alla de skyldigheter och allt ansvar som följer av de internationella organisationsreglerna för säker drift av fartyg och för förhindrande av förorening. Denna definition bygger på definitionen av företag i artikel 3 d i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 (21) och är i linje med det globala system för insamling av uppgifter som inrättades 2016 av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). I enlighet med principen att förorenaren betalar kan rederiet, genom ett avtal, hålla den enhet som är direkt ansvarig för de beslut som påverkar växthusgasintensiteten i den energi som används av fartyget ansvarig för efterlevnadskostnaderna enligt denna förordning. Denna enhet är normalt den enhet som ansvarar för val av bränsle, rutt och hastighet för fartyget.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | För att begränsa den administrativa bördan, särskilt för mindre operatörer, bör denna förordning inte tillämpas på primitivt konstruerade träfartyg
  eller fartyg som inte har mekanisk framdrivning
  utan fokusera på fartyg med en bruttodräktighet över 5 000 ton. Även om sistnämnda fartyg endast står för omkring 55 % av alla fartyg som anlöper hamnar som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757, står de för 90 % av koldioxidutsläppen från sjöfartssektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

För att begränsa den administrativa bördan, särskilt för mindre operatörer, bör denna förordning inte tillämpas på primitivt konstruerade träfartyg
  eller fartyg som inte har mekanisk framdrivning
  utan fokusera på fartyg med en bruttodräktighet över 5 000 ton. Även om sistnämnda fartyg endast står för omkring 55 % av alla fartyg som anlöper hamnar som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757, står de för 90 % av koldioxidutsläppen från sjöfartssektorn.

| (7) | För att begränsa den administrativa bördan, särskilt för mindre operatörer, bör denna förordning inte tillämpas på primitivt konstruerade träfartyg utan fokusera på fartyg med en bruttodräktighet över 5 000 ton. Även om sistnämnda fartyg endast står för omkring 55 % av alla fartyg som anlöper hamnar som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757, står de för 90 % av koldioxidutsläppen från sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

(7)

För att begränsa den administrativa bördan, särskilt för mindre operatörer, bör denna förordning inte tillämpas på primitivt konstruerade träfartyg utan fokusera på fartyg med en bruttodräktighet över 5 000 ton. Även om sistnämnda fartyg endast står för omkring 55 % av alla fartyg som anlöper hamnar som omfattas av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757, står de för 90 % av koldioxidutsläppen från sjöfartssektorn.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | För att säkerställa denna förordnings fortsatta ändamålsenlighet bör kommissionen övervaka dess tillämpning och genomföra konsekvensbedömningar avseende tröskelvärdet för bruttodräktighet och de fartygstyper som omfattas av förordningen. Kommissionen bör särskilt ta ställning till huruvida det finns betydande skäl att låta mindre fartyg och ytterligare fartygstyper ingå i denna förordnings tillämpningsområde. Kommissionen bör särskilt ta hänsyn till överväganden såsom tillgången till relevanta uppgifter, potentiella minskningar av växthusgasutsläppen och effektiviteten av en utvidgning av tillämpningsområdet när det gäller klimatpåverkan, den administrativa bördans omfattning samt de ekonomiska och sociala konsekvenserna av detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

För att säkerställa denna förordnings fortsatta ändamålsenlighet bör kommissionen övervaka dess tillämpning och genomföra konsekvensbedömningar avseende tröskelvärdet för bruttodräktighet och de fartygstyper som omfattas av förordningen. Kommissionen bör särskilt ta ställning till huruvida det finns betydande skäl att låta mindre fartyg och ytterligare fartygstyper ingå i denna förordnings tillämpningsområde. Kommissionen bör särskilt ta hänsyn till överväganden såsom tillgången till relevanta uppgifter, potentiella minskningar av växthusgasutsläppen och effektiviteten av en utvidgning av tillämpningsområdet när det gäller klimatpåverkan, den administrativa bördans omfattning samt de ekonomiska och sociala konsekvenserna av detta.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Även om instrument som t.ex. koldioxidprissättning eller mål för verksamhetens koldioxidintensitet främjar förbättringar av energieffektiviteten är de inte lämpliga för att åstadkomma en betydande övergång till förnybara och koldioxidsnåla bränslen på kort och medellång sikt. Det behövs därför en särskild regleringsstrategi för användning av förnybara och koldioxidsnåla marina bränslen och ersättningskällor för energi, såsom vindkraft eller el. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Även om instrument som t.ex. koldioxidprissättning eller mål för verksamhetens koldioxidintensitet främjar förbättringar av energieffektiviteten är de inte lämpliga för att åstadkomma en betydande övergång till förnybara och koldioxidsnåla bränslen på kort och medellång sikt. Det behövs därför en särskild regleringsstrategi för användning av förnybara och koldioxidsnåla marina bränslen och ersättningskällor för energi, såsom vindkraft eller el.

| (9) | Även om instrument som t.ex. koldioxidprissättning eller mål för verksamhetens koldioxidintensitet främjar förbättringar av energieffektiviteten är de inte lämpliga för att åstadkomma en betydande övergång till förnybara och koldioxidsnåla bränslen på kort och medellång sikt. Det behövs därför en särskild regleringsstrategi för användning av förnybara och koldioxidsnåla marina bränslen och ersättningskällor för energi, såsom vindkraft eller el.
  Denna strategi bör genomföras på ett målinriktat, teknikneutralt och kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

(9)

Även om instrument som t.ex. koldioxidprissättning eller mål för verksamhetens koldioxidintensitet främjar förbättringar av energieffektiviteten är de inte lämpliga för att åstadkomma en betydande övergång till förnybara och koldioxidsnåla bränslen på kort och medellång sikt. Det behövs därför en särskild regleringsstrategi för användning av förnybara och koldioxidsnåla marina bränslen och ersättningskällor för energi, såsom vindkraft eller el.
  Denna strategi bör genomföras på ett målinriktat, teknikneutralt och kostnadseffektivt sätt.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Politiska åtgärder för att stimulera efterfrågan på förnybara och koldioxidsnåla marina bränslen bör vara målbaserade och respektera principen om teknikneutralitet. Det bör därför fastställas gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av fartyg, utan att det föreskrivs att något visst bränsle eller en viss teknik ska användas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Politiska åtgärder för att stimulera efterfrågan på förnybara och koldioxidsnåla marina bränslen bör vara målbaserade och respektera principen om teknikneutralitet. Det bör därför fastställas gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av fartyg, utan att det föreskrivs att något visst bränsle eller en viss teknik ska användas.

| (10) | Politiska åtgärder för att stimulera efterfrågan på förnybara och koldioxidsnåla marina bränslen bör vara målbaserade och respektera principen om teknikneutralitet. Det bör därför fastställas
  ambitiösa
  gränsvärden
  , i linje med målen i Parisavtalet,
  för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av fartyg, utan att det föreskrivs att något visst bränsle eller en viss teknik ska användas. |
| --- | --- |

(10)

Politiska åtgärder för att stimulera efterfrågan på förnybara och koldioxidsnåla marina bränslen bör vara målbaserade och respektera principen om teknikneutralitet. Det bör därför fastställas
  ambitiösa
  gränsvärden
  , i linje med målen i Parisavtalet,
  för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av fartyg, utan att det föreskrivs att något visst bränsle eller en viss teknik ska användas.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | En särskild havsfond bör inrättas så att intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätter för sjöfart inom utsläppshandelssystemet kanaliseras tillbaka till sjöfartssektorn. Medel som tillhandahålls inom ramen för fonden för sjöfartens omställning bör användas för att stödja projekt och investeringar som rör förbättring av fartygs och hamnars energieffektivitet, innovativ teknik och infrastruktur för minskade koldioxidutsläpp inom sjöfarten, produktion och användning av hållbara alternativa bränslen och utveckling av utsläppsfri framdrivningsteknik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

En särskild havsfond bör inrättas så att intäkterna från auktioneringen av utsläppsrätter för sjöfart inom utsläppshandelssystemet kanaliseras tillbaka till sjöfartssektorn. Medel som tillhandahålls inom ramen för fonden för sjöfartens omställning bör användas för att stödja projekt och investeringar som rör förbättring av fartygs och hamnars energieffektivitet, innovativ teknik och infrastruktur för minskade koldioxidutsläpp inom sjöfarten, produktion och användning av hållbara alternativa bränslen och utveckling av utsläppsfri framdrivningsteknik.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Man bör främja utveckling och spridning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen med stor potential för hållbarhet, kommersiell mognad, innovation och tillväxt för att tillgodose framtida behov. Detta kommer att stödja skapandet av innovativa och konkurrenskraftiga bränslemarknader och säkerställa tillräcklig tillgång till hållbara marina bränslen på kort och lång sikt för att bidra till ambitionerna att minska koldioxidutsläppen från unionens transporter, samtidigt som unionens insatser för en hög miljöskyddsnivå stärks. Därför bör hållbara marina bränslen som produceras från råvaror som förtecknas i delarna A och B i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 samt syntetiska marina bränslen omfattas av bestämmelserna. I synnerhet är hållbara marina bränslen som produceras från råvaror som förtecknas i del B i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 avgörande, eftersom de för närvarande utgör den mest kommersiellt mogna tekniken för att minska koldioxidutsläppen från sjötransporter redan på kort sikt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Man bör främja utveckling och spridning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen med stor potential för hållbarhet, kommersiell mognad, innovation och tillväxt för att tillgodose framtida behov. Detta kommer att stödja skapandet av innovativa och konkurrenskraftiga bränslemarknader och säkerställa tillräcklig tillgång till hållbara marina bränslen på kort och lång sikt för att bidra till ambitionerna att minska koldioxidutsläppen från unionens transporter, samtidigt som unionens insatser för en hög miljöskyddsnivå stärks. Därför bör hållbara marina bränslen som produceras från råvaror som förtecknas i delarna A och B i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 samt syntetiska marina bränslen omfattas av bestämmelserna. I synnerhet är hållbara marina bränslen som produceras från råvaror som förtecknas i del B i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 avgörande, eftersom de för närvarande utgör den mest kommersiellt mogna tekniken för att minska koldioxidutsläppen från sjötransporter redan på kort sikt.

| (11) | Man bör främja utveckling och spridning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen
  och framdrivningstekniker
  med stor potential för hållbarhet, kommersiell mognad, innovation och tillväxt för att tillgodose framtida behov. Detta kommer att stödja skapandet av innovativa och konkurrenskraftiga bränslemarknader och säkerställa tillräcklig tillgång till hållbara marina bränslen på kort och lång sikt för att bidra till ambitionerna att minska koldioxidutsläppen från unionens transporter, samtidigt som unionens insatser för en hög miljöskyddsnivå stärks. Därför bör hållbara marina bränslen som produceras från råvaror som förtecknas i delarna A och B i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 samt syntetiska marina bränslen omfattas av bestämmelserna. I synnerhet är hållbara marina bränslen som produceras från råvaror som förtecknas i del B i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 avgörande, eftersom de för närvarande utgör den mest kommersiellt mogna tekniken för att minska koldioxidutsläppen från sjötransporter redan på kort sikt. |
| --- | --- |

(11)

Man bör främja utveckling och spridning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen
  och framdrivningstekniker
  med stor potential för hållbarhet, kommersiell mognad, innovation och tillväxt för att tillgodose framtida behov. Detta kommer att stödja skapandet av innovativa och konkurrenskraftiga bränslemarknader och säkerställa tillräcklig tillgång till hållbara marina bränslen på kort och lång sikt för att bidra till ambitionerna att minska koldioxidutsläppen från unionens transporter, samtidigt som unionens insatser för en hög miljöskyddsnivå stärks. Därför bör hållbara marina bränslen som produceras från råvaror som förtecknas i delarna A och B i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 samt syntetiska marina bränslen omfattas av bestämmelserna. I synnerhet är hållbara marina bränslen som produceras från råvaror som förtecknas i del B i bilaga IX till direktiv (EU) 2018/2001 avgörande, eftersom de för närvarande utgör den mest kommersiellt mogna tekniken för att minska koldioxidutsläppen från sjötransporter redan på kort sikt.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | För att uppmuntra tidig marknadsutveckling och spridning av de mest hållbara och innovativa bränsleteknikerna med tillväxtpotential för att tillgodose framtida behov krävs ett särskilt incitament för förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung. Denna typ av bränslen har stor potential att kunna bidra till införandet av förnybar energi i den marina bunkerbränslemixen. Med tanke på de betydligt högre produktionskostnaderna kopplade till förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på kort och medellång sikt är det viktigt att säkerställa en efterfrågan som stöder investeringar i denna typ av bränslen. Genom denna förordning införs en kombination av åtgärder för att säkerställa stöd till användningen av hållbara förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung. Dessa omfattar a) en multiplikator fram till 2035 för att belöna företag som väljer dessa bränslen trots det relativt höga priset, och b) en fastställd minimiandel förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung i bränsleenergimixen från och med 2030. I syfte att underlätta efterlevnaden av minimiandelen förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung bör flexibilitetsåtgärderna enligt artiklarna 17 och 18 i denna förordning tillämpas. Företag kan genom avtal hålla bränsleleverantörerna ansvariga för efterlevnadskostnaderna enligt denna förordning i de fall då de förnybara bränslena av icke-biologiskt ursprung inte levererats enligt överenskomna villkor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

För att uppmuntra tidig marknadsutveckling och spridning av de mest hållbara och innovativa bränsleteknikerna med tillväxtpotential för att tillgodose framtida behov krävs ett särskilt incitament för förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung. Denna typ av bränslen har stor potential att kunna bidra till införandet av förnybar energi i den marina bunkerbränslemixen. Med tanke på de betydligt högre produktionskostnaderna kopplade till förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på kort och medellång sikt är det viktigt att säkerställa en efterfrågan som stöder investeringar i denna typ av bränslen. Genom denna förordning införs en kombination av åtgärder för att säkerställa stöd till användningen av hållbara förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung. Dessa omfattar a) en multiplikator fram till 2035 för att belöna företag som väljer dessa bränslen trots det relativt höga priset, och b) en fastställd minimiandel förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung i bränsleenergimixen från och med 2030. I syfte att underlätta efterlevnaden av minimiandelen förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung bör flexibilitetsåtgärderna enligt artiklarna 17 och 18 i denna förordning tillämpas. Företag kan genom avtal hålla bränsleleverantörerna ansvariga för efterlevnadskostnaderna enligt denna förordning i de fall då de förnybara bränslena av icke-biologiskt ursprung inte levererats enligt överenskomna villkor.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Detta tillvägagångssätt måste dock vara mer rigoröst inom sjöfartssektorn. I dagsläget är efterfrågan på biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som baseras på livsmedels- och fodergrödor obetydlig inom sjöfartssektorn, eftersom mer än 99 % av de marina bränslen som för närvarande används är fossila. Därför minimerar det faktum att biodrivmedel baserade på livsmedels- och fodergrödor inte omfattas av denna förordning också risken att bromsa utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn, vilket annars skulle kunna bli följden om användningen av grödobaserade biodrivmedel flyttas från vägtransporter till sjöfartssektorn. Det är viktigt att minimera en sådan omställning, eftersom vägtransporter för närvarande fortfarande är den överlägset mest förorenande transportsektorn och sjötransporterna just nu huvudsakligen använder fossila bränslen. Det är därför lämpligt att undvika att skapa en potentiellt stor efterfrågan på biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor genom att främja deras användning genom denna förordning. De ytterligare utsläpp av växthusgaser och förlust av biologisk mångfald som orsakas av alla typer av bränslen baserade på foder- och livsmedelsgrödor kräver därför att dessa bränslen anses ha samma emissionsfaktorer som den minst gynnsamma produktionskedjan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Detta tillvägagångssätt måste dock vara mer rigoröst inom sjöfartssektorn. I dagsläget är efterfrågan på biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen som baseras på livsmedels- och fodergrödor obetydlig inom sjöfartssektorn, eftersom mer än 99 % av de marina bränslen som för närvarande används är fossila. Därför minimerar det faktum att biodrivmedel baserade på livsmedels- och fodergrödor inte omfattas av denna förordning också risken att bromsa utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn, vilket annars skulle kunna bli följden om användningen av grödobaserade biodrivmedel flyttas från vägtransporter till sjöfartssektorn. Det är viktigt att minimera en sådan omställning, eftersom vägtransporter för närvarande fortfarande är den överlägset mest förorenande transportsektorn och sjötransporterna just nu huvudsakligen använder fossila bränslen. Det är därför lämpligt att undvika att skapa en potentiellt stor efterfrågan på biodrivmedel, flytande biobränslen och biomassabränslen baserade på livsmedels- och fodergrödor genom att främja deras användning genom denna förordning. De ytterligare utsläpp av växthusgaser och förlust av biologisk mångfald som orsakas av alla typer av bränslen baserade på foder- och livsmedelsgrödor kräver därför att dessa bränslen anses ha samma emissionsfaktorer som den minst gynnsamma produktionskedjan.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | De långa ledtiderna
  för
  utveckling och spridning av nya bränslen och energilösningar för sjötransporter kräver snabba åtgärder och inrättande av ett tydligt och förutsägbart regelverk på lång sikt som underlättar planering och investeringar från alla berörda parter. Ett tydligt och stabilt regelverk på lång sikt kommer att underlätta utvecklingen och spridningen av nya bränslen och energilösningar för sjötransporter och uppmuntra till investeringar från berörda parter. Ett sådant regelverk bör fastställa gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av fartyg fram till 2050. Dessa gränsvärden bör med tiden bli mer ambitiösa för att återspegla den förväntade tekniska utvecklingen och den ökade produktionen av marina förnybara och koldioxidsnåla bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

De långa ledtiderna
  för
  utveckling och spridning av nya bränslen och energilösningar för sjötransporter kräver snabba åtgärder och inrättande av ett tydligt och förutsägbart regelverk på lång sikt som underlättar planering och investeringar från alla berörda parter. Ett tydligt och stabilt regelverk på lång sikt kommer att underlätta utvecklingen och spridningen av nya bränslen och energilösningar för sjötransporter och uppmuntra till investeringar från berörda parter. Ett sådant regelverk bör fastställa gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av fartyg fram till 2050. Dessa gränsvärden bör med tiden bli mer ambitiösa för att återspegla den förväntade tekniska utvecklingen och den ökade produktionen av marina förnybara och koldioxidsnåla bränslen.

| (14) | De långa ledtiderna
  kopplade till
  utveckling och spridning av nya bränslen och energilösningar för sjötransporter
  , liksom fartygens långa genomsnittliga livslängd, som vanligtvis sträcker sig mellan 25 och 30 år,
  kräver snabba åtgärder och inrättande av ett tydligt och förutsägbart regelverk på lång sikt som underlättar planering och investeringar från alla berörda parter. Ett tydligt och stabilt regelverk på lång sikt kommer att underlätta utvecklingen och spridningen av nya bränslen och energilösningar för sjötransporter och uppmuntra till investeringar från berörda parter. Ett sådant regelverk bör fastställa gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av fartyg
  , både till sjöss och i hamn,
  fram till 2050. Dessa gränsvärden bör med tiden bli mer ambitiösa för att återspegla den förväntade tekniska utvecklingen och den ökade produktionen av marina förnybara och koldioxidsnåla bränslen.
  För att säkerställa rättssäkerhet och ge sektorn tillräckligt med tid att planera och förbereda sig för situationen på lång sikt, samt för att undvika risken för strandade tillgångar, bör framtida förslag om ändring av denna förordning begränsas i omfattning och avsevärda ändringar av kraven bör undvikas. |
| --- | --- |

(14)

De långa ledtiderna
  kopplade till
  utveckling och spridning av nya bränslen och energilösningar för sjötransporter
  , liksom fartygens långa genomsnittliga livslängd, som vanligtvis sträcker sig mellan 25 och 30 år,
  kräver snabba åtgärder och inrättande av ett tydligt och förutsägbart regelverk på lång sikt som underlättar planering och investeringar från alla berörda parter. Ett tydligt och stabilt regelverk på lång sikt kommer att underlätta utvecklingen och spridningen av nya bränslen och energilösningar för sjötransporter och uppmuntra till investeringar från berörda parter. Ett sådant regelverk bör fastställa gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av fartyg
  , både till sjöss och i hamn,
  fram till 2050. Dessa gränsvärden bör med tiden bli mer ambitiösa för att återspegla den förväntade tekniska utvecklingen och den ökade produktionen av marina förnybara och koldioxidsnåla bränslen.
  För att säkerställa rättssäkerhet och ge sektorn tillräckligt med tid att planera och förbereda sig för situationen på lång sikt, samt för att undvika risken för strandade tillgångar, bör framtida förslag om ändring av denna förordning begränsas i omfattning och avsevärda ändringar av kraven bör undvikas.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Denna förordning bör fastställa den metod och formel som bör tillämpas för att beräkna den årliga genomsnittliga växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av ett fartyg. Denna formel bör baseras på den bränsleförbrukning som rapporterats av fartyg och beakta de relevanta emissionsfaktorerna för dessa bränslen. Användningen av ersättningskällor för energi, såsom
  vindkraft
  eller el, bör också återspeglas i metoden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Denna förordning bör fastställa den metod och formel som bör tillämpas för att beräkna den årliga genomsnittliga växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av ett fartyg. Denna formel bör baseras på den bränsleförbrukning som rapporterats av fartyg och beakta de relevanta emissionsfaktorerna för dessa bränslen. Användningen av ersättningskällor för energi, såsom
  vindkraft
  eller el, bör också återspeglas i metoden.

| (15) | Denna förordning bör fastställa den metod och formel som bör tillämpas för att beräkna den årliga genomsnittliga växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av ett fartyg. Denna formel bör baseras på den bränsleförbrukning som rapporterats av fartyg och beakta de relevanta emissionsfaktorerna för dessa bränslen. Användningen av ersättningskällor för energi, såsom
  vind- eller solkraft som genereras ombord
  eller el
  som levereras i hamn
  , bör också återspeglas i metoden. |
| --- | --- |

(15)

Denna förordning bör fastställa den metod och formel som bör tillämpas för att beräkna den årliga genomsnittliga växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av ett fartyg. Denna formel bör baseras på den bränsleförbrukning som rapporterats av fartyg och beakta de relevanta emissionsfaktorerna för dessa bränslen. Användningen av ersättningskällor för energi, såsom
  vind- eller solkraft som genereras ombord
  eller el
  som levereras i hamn
  , bör också återspeglas i metoden.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | För att ge en mer fullständig bild av de olika energikällornas miljöprestanda bör bränslenas växthusgasprestanda bedömas från källa till kölvatten (well-to-wake), med beaktande av effekterna av energins produktion, transport, distribution och användning ombord. Syftet är att skapa incitament för teknik och produktionskedjor som ger ett lägre växthusgasavtryck och verkliga fördelar jämfört med befintliga konventionella bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

För att ge en mer fullständig bild av de olika energikällornas miljöprestanda bör bränslenas växthusgasprestanda bedömas från källa till kölvatten (well-to-wake), med beaktande av effekterna av energins produktion, transport, distribution och användning ombord. Syftet är att skapa incitament för teknik och produktionskedjor som ger ett lägre växthusgasavtryck och verkliga fördelar jämfört med befintliga konventionella bränslen.

| (16) | För att ge en mer fullständig bild av de olika energikällornas miljöprestanda bör bränslenas växthusgasprestanda bedömas från källa till kölvatten (well-to-wake), med beaktande av effekterna av energins produktion, transport, distribution och användning ombord
  , med beaktande av fotavtrycken från de olika stadierna i bränslets livscykel
  . Syftet är att skapa incitament för teknik och produktionskedjor som ger ett lägre växthusgasavtryck och verkliga fördelar jämfört med befintliga konventionella bränslen. |
| --- | --- |

(16)

För att ge en mer fullständig bild av de olika energikällornas miljöprestanda bör bränslenas växthusgasprestanda bedömas från källa till kölvatten (well-to-wake), med beaktande av effekterna av energins produktion, transport, distribution och användning ombord
  , med beaktande av fotavtrycken från de olika stadierna i bränslets livscykel
  . Syftet är att skapa incitament för teknik och produktionskedjor som ger ett lägre växthusgasavtryck och verkliga fördelar jämfört med befintliga konventionella bränslen.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Prestanda från källa till kölvatten (well-to-wake) för
  förnybara och koldioxidsnåla
  marina bränslen bör fastställas med hjälp av normalvärden för emissionsfaktorer eller faktiska och certifierade emissionsfaktorer som omfattar utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och från tank till kölvatten (tank-to-wake).
  Prestanda för fossila bränslen bör dock endast bedömas med hjälp av normalvärden för utsläppsfaktorer i enlighet med denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Prestanda från källa till kölvatten (well-to-wake) för
  förnybara och koldioxidsnåla
  marina bränslen bör fastställas med hjälp av normalvärden för emissionsfaktorer eller faktiska och certifierade emissionsfaktorer som omfattar utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och från tank till kölvatten (tank-to-wake).
  Prestanda för fossila bränslen bör dock endast bedömas med hjälp av normalvärden för utsläppsfaktorer i enlighet med denna förordning.

| (17) | Prestanda från källa till kölvatten (well-to-wake) för marina bränslen bör fastställas med hjälp av normalvärden för emissionsfaktorer eller faktiska och certifierade emissionsfaktorer som omfattar utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och från tank till kölvatten (tank-to-wake). |
| --- | --- |

(17)

Prestanda från källa till kölvatten (well-to-wake) för marina bränslen bör fastställas med hjälp av normalvärden för emissionsfaktorer eller faktiska och certifierade emissionsfaktorer som omfattar utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och från tank till kölvatten (tank-to-wake).

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Användningen av landströmsförsörjning minskar luftföroreningarna från fartyg och minskar utsläppen av växthusgaser från sjötransporter. Landströmsförsörjning innebär en allt renare energiförsörjning för fartyg i hamn, med tanke på den ökande andelen förnybar energi i EU:s elmix. Medan endast tillhandahållande av anslutningspunkter för landströmsförsörjning omfattas av direktiv 2014/94/EU (direktivet om infrastruktur för alternativa bränslen) har efterfrågan på och, som ett resultat av detta, användningen av denna teknik varit fortsatt begränsad.
  Därför
  bör särskilda regler fastställas med krav på att de mest förorenande fartygen använder landströmsförsörjning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Användningen av landströmsförsörjning minskar luftföroreningarna från fartyg och minskar utsläppen av växthusgaser från sjötransporter. Landströmsförsörjning innebär en allt renare energiförsörjning för fartyg i hamn, med tanke på den ökande andelen förnybar energi i EU:s elmix. Medan endast tillhandahållande av anslutningspunkter för landströmsförsörjning omfattas av direktiv 2014/94/EU (direktivet om infrastruktur för alternativa bränslen) har efterfrågan på och, som ett resultat av detta, användningen av denna teknik varit fortsatt begränsad.
  Därför
  bör särskilda regler fastställas med krav på att de mest förorenande fartygen använder landströmsförsörjning.

| (21) | Användningen av landströmsförsörjning minskar luftföroreningarna från fartyg
  i hamn
  och minskar utsläppen av växthusgaser från sjötransporter
  i hamn
  . Landströmsförsörjning innebär en allt renare energiförsörjning för fartyg i hamn, med tanke på den ökande andelen förnybar energi
  och fossilfria energikällor
  i EU:s elmix. Medan endast tillhandahållande av anslutningspunkter för landströmsförsörjning omfattas av direktiv 2014/94/EU (direktivet om infrastruktur för alternativa bränslen) har efterfrågan på och, som ett resultat av detta, användningen av denna teknik varit fortsatt begränsad.
  För att säkerställa att luftföroreningarna i hamn minskar och att infrastrukturen för landströmsförsörjning är ekonomiskt bärkraftig och ger avkastning på investeringar
  bör särskilda regler fastställas med krav på att de mest förorenande fartygen använder landströmsförsörjning
  i situationer då sådan användning effektivt skulle minska utsläppen till en rimlig kostnad
  . |
| --- | --- |

(21)

Användningen av landströmsförsörjning minskar luftföroreningarna från fartyg
  i hamn
  och minskar utsläppen av växthusgaser från sjötransporter
  i hamn
  . Landströmsförsörjning innebär en allt renare energiförsörjning för fartyg i hamn, med tanke på den ökande andelen förnybar energi
  och fossilfria energikällor
  i EU:s elmix. Medan endast tillhandahållande av anslutningspunkter för landströmsförsörjning omfattas av direktiv 2014/94/EU (direktivet om infrastruktur för alternativa bränslen) har efterfrågan på och, som ett resultat av detta, användningen av denna teknik varit fortsatt begränsad.
  För att säkerställa att luftföroreningarna i hamn minskar och att infrastrukturen för landströmsförsörjning är ekonomiskt bärkraftig och ger avkastning på investeringar
  bör särskilda regler fastställas med krav på att de mest förorenande fartygen använder landströmsförsörjning
  i situationer då sådan användning effektivt skulle minska utsläppen till en rimlig kostnad
  .

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Utöver landströmsförsörjning skulle
  andra tekniska lösningar
  kunna erbjuda likvärdiga miljöfördelar i hamnar. När det kan påvisas att användningen av en alternativ teknisk lösning är likvärdig med användningen av landströmsförsörjning bör fartyget undantas från kravet på användning av landströmsförsörjning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Utöver landströmsförsörjning skulle
  andra tekniska lösningar
  kunna erbjuda likvärdiga miljöfördelar i hamnar. När det kan påvisas att användningen av en alternativ teknisk lösning är likvärdig med användningen av landströmsförsörjning bör fartyget undantas från kravet på användning av landströmsförsörjning.

| (22) | Utöver landströmsförsörjning skulle
  annan utsläppsfri teknik
  kunna erbjuda likvärdiga miljöfördelar i hamnar. När det kan påvisas att användningen av en alternativ teknisk lösning är likvärdig med användningen av landströmsförsörjning
  , i fråga om luftföroreningar och minskade växthusgasutsläpp,
  bör fartyget undantas från kravet på användning av landströmsförsörjning. |
| --- | --- |

(22)

Utöver landströmsförsörjning skulle
  annan utsläppsfri teknik
  kunna erbjuda likvärdiga miljöfördelar i hamnar. När det kan påvisas att användningen av en alternativ teknisk lösning är likvärdig med användningen av landströmsförsörjning
  , i fråga om luftföroreningar och minskade växthusgasutsläpp,
  bör fartyget undantas från kravet på användning av landströmsförsörjning.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Undantag från kravet på användning av landströmsförsörjning bör också kunna ges av ett antal objektiva skäl, certifierade av hamnledningen
  och
  begränsade till oplanerade hamnanlöp som görs av säkerhetsskäl eller för att rädda liv till sjöss, för kortare vistelser i hamn på mindre än två timmar eftersom detta är den minimitid som krävs för anslutning, och för användning av energigenerering ombord i nödsituationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Undantag från kravet på användning av landströmsförsörjning bör också kunna ges av ett antal objektiva skäl, certifierade av hamnledningen
  och
  begränsade till oplanerade hamnanlöp som görs av säkerhetsskäl eller för att rädda liv till sjöss, för kortare vistelser i hamn på mindre än två timmar eftersom detta är den minimitid som krävs för anslutning, och för användning av energigenerering ombord i nödsituationer.

| (23) | Undantag från kravet på användning av landströmsförsörjning bör också kunna ges av ett antal objektiva skäl, certifierade av hamnledningen
  , terminaloperatören eller den behöriga myndigheten, beroende på styrmodellen för hamnar i de olika medlemsstaterna. Dessa undantag bör vara
  begränsade till oplanerade hamnanlöp som görs av säkerhetsskäl eller för att rädda liv till sjöss, för kortare vistelser i hamn på mindre än två timmar eftersom detta är den minimitid som krävs för anslutning, och för användning av energigenerering ombord i nödsituationer.
  Om det är omöjligt att tillhandahålla tillräckligt med landström på grund av svag kapacitet inom det lokala nät som är anslutet till hamnen ska detta inte betraktas som underlåtenhet att uppfylla kraven i denna förordning från vare sig hamnens, fartygsägarens eller fartygsoperatörens sida, förutsatt att nätförvaltaren vederbörligen styrker den otillräckliga lokala nätkapaciteten för kontrollörerna. |
| --- | --- |

(23)

Undantag från kravet på användning av landströmsförsörjning bör också kunna ges av ett antal objektiva skäl, certifierade av hamnledningen
  , terminaloperatören eller den behöriga myndigheten, beroende på styrmodellen för hamnar i de olika medlemsstaterna. Dessa undantag bör vara
  begränsade till oplanerade hamnanlöp som görs av säkerhetsskäl eller för att rädda liv till sjöss, för kortare vistelser i hamn på mindre än två timmar eftersom detta är den minimitid som krävs för anslutning, och för användning av energigenerering ombord i nödsituationer.
  Om det är omöjligt att tillhandahålla tillräckligt med landström på grund av svag kapacitet inom det lokala nät som är anslutet till hamnen ska detta inte betraktas som underlåtenhet att uppfylla kraven i denna förordning från vare sig hamnens, fartygsägarens eller fartygsoperatörens sida, förutsatt att nätförvaltaren vederbörligen styrker den otillräckliga lokala nätkapaciteten för kontrollörerna.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Undantag i händelse av att landströmsförsörjning inte är tillgänglig eller inkompatibel bör begränsas efter det att fartyg och hamnoperatörer har haft tillräckligt med tid för att göra de nödvändiga investeringarna. Detta i syfte att ge nödvändiga incitament för sådana investeringar och undvika illojal konkurrens. Från och med 2035 bör fartygsoperatörer noggrant planera sina
  hamnanlöp
  för att se till att de kan genomföra sin verksamhet utan att släppa ut luftföroreningar och växthusgaser i hamn och äventyra miljön i kustområden och hamnstäder. Ett begränsat antal undantag i händelse av att landströmsförsörjning inte är tillgänglig eller inkompatibel bör bibehållas för att ge möjlighet till tillfälliga ändringar i sista minuten av planerade hamnanlöp och anlöp i hamnar med inkompatibel utrustning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Undantag i händelse av att landströmsförsörjning inte är tillgänglig eller inkompatibel bör begränsas efter det att fartyg och hamnoperatörer har haft tillräckligt med tid för att göra de nödvändiga investeringarna. Detta i syfte att ge nödvändiga incitament för sådana investeringar och undvika illojal konkurrens. Från och med 2035 bör fartygsoperatörer noggrant planera sina
  hamnanlöp
  för att se till att de kan genomföra sin verksamhet utan att släppa ut luftföroreningar och växthusgaser i hamn och äventyra miljön i kustområden och hamnstäder. Ett begränsat antal undantag i händelse av att landströmsförsörjning inte är tillgänglig eller inkompatibel bör bibehållas för att ge möjlighet till tillfälliga ändringar i sista minuten av planerade hamnanlöp och anlöp i hamnar med inkompatibel utrustning.

| (24) | Undantag i händelse av att landströmsförsörjning inte är tillgänglig eller inkompatibel bör begränsas efter det att fartyg och hamnoperatörer har haft tillräckligt med tid för att göra de nödvändiga investeringarna. Detta i syfte att ge nödvändiga incitament för sådana investeringar och undvika illojal konkurrens.
  För att säkerställa full driftskompatibilitet bör hamnar utrusta sina kajplatser, och fartygsägare sina fartyg, med kraftanläggningar som uppfyller tillämpliga standarder.
  Från och med 2035 bör fartygsoperatörer noggrant planera sina
  anlöp till TEN-T-hamnar som omfattas av förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen)
  för att se till att de kan genomföra sin verksamhet utan att släppa ut luftföroreningar och växthusgaser i hamn och äventyra miljön i kustområden och hamnstäder. Ett begränsat antal undantag i händelse av att landströmsförsörjning inte är tillgänglig eller inkompatibel bör bibehållas för att ge möjlighet till tillfälliga ändringar i sista minuten av planerade hamnanlöp och anlöp i hamnar med inkompatibel utrustning.
  För att begränsa risken för strandade tillgångar, inkompatibel infrastruktur för landströmsförsörjning ombord och i hamn samt obalans mellan tillgång och efterfrågan på alternativa bränslen bör det ofta anordnas samrådsmöten mellan berörda parter för att diskutera och fatta beslut om krav och framtidsplaner. |
| --- | --- |

(24)

Undantag i händelse av att landströmsförsörjning inte är tillgänglig eller inkompatibel bör begränsas efter det att fartyg och hamnoperatörer har haft tillräckligt med tid för att göra de nödvändiga investeringarna. Detta i syfte att ge nödvändiga incitament för sådana investeringar och undvika illojal konkurrens.
  För att säkerställa full driftskompatibilitet bör hamnar utrusta sina kajplatser, och fartygsägare sina fartyg, med kraftanläggningar som uppfyller tillämpliga standarder.
  Från och med 2035 bör fartygsoperatörer noggrant planera sina
  anlöp till TEN-T-hamnar som omfattas av förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen)
  för att se till att de kan genomföra sin verksamhet utan att släppa ut luftföroreningar och växthusgaser i hamn och äventyra miljön i kustområden och hamnstäder. Ett begränsat antal undantag i händelse av att landströmsförsörjning inte är tillgänglig eller inkompatibel bör bibehållas för att ge möjlighet till tillfälliga ändringar i sista minuten av planerade hamnanlöp och anlöp i hamnar med inkompatibel utrustning.
  För att begränsa risken för strandade tillgångar, inkompatibel infrastruktur för landströmsförsörjning ombord och i hamn samt obalans mellan tillgång och efterfrågan på alternativa bränslen bör det ofta anordnas samrådsmöten mellan berörda parter för att diskutera och fatta beslut om krav och framtidsplaner.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 24a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24a) | De mål för tillhandahållande av landströmsförsörjning som fastställs i förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen) tar hänsyn till de typer av fartyg som försörjs och de respektive trafikvolymerna i kusthamnarna. Kravet på att fartyg ska ansluta till landströmsförsörjning när de ligger i hamn bör inte gälla för fartyg som anlöper hamnar som inte omfattas av kraven om landströmsförsörjning enligt den förordningen, såvida inte hamnen har installerat och tillgängliggjort landströmsförsörjning vid den berörda kajplatsen. Om ett fartyg anlöper en hamn utanför TEN-T där landströmsförsörjning är tillgänglig bör det fartyget anslutas till landströmsförsörjning när det ligger i hamn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24a)

De mål för tillhandahållande av landströmsförsörjning som fastställs i förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen) tar hänsyn till de typer av fartyg som försörjs och de respektive trafikvolymerna i kusthamnarna. Kravet på att fartyg ska ansluta till landströmsförsörjning när de ligger i hamn bör inte gälla för fartyg som anlöper hamnar som inte omfattas av kraven om landströmsförsörjning enligt den förordningen, såvida inte hamnen har installerat och tillgängliggjort landströmsförsörjning vid den berörda kajplatsen. Om ett fartyg anlöper en hamn utanför TEN-T där landströmsförsörjning är tillgänglig bör det fartyget anslutas till landströmsförsörjning när det ligger i hamn.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 24b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24b) | Även om landströmsförsörjning är ett viktigt verktyg för att minska lokala utsläpp av luftföroreningar beror dess potential att minska växthusgasutsläppen helt på den energimix som levereras genom kablarna. För att uppnå landströmsförsörjningens fulla klimat-och miljöpotential bör medlemsstaterna förstärka elnätens kapacitet och konnektivitet och fortsätta att göra sina energimixer mindre växthusgasintensiva, så att de förser hamnarna med överkomlig, planerbar och fossilfri el. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24b)

Även om landströmsförsörjning är ett viktigt verktyg för att minska lokala utsläpp av luftföroreningar beror dess potential att minska växthusgasutsläppen helt på den energimix som levereras genom kablarna. För att uppnå landströmsförsörjningens fulla klimat-och miljöpotential bör medlemsstaterna förstärka elnätens kapacitet och konnektivitet och fortsätta att göra sina energimixer mindre växthusgasintensiva, så att de förser hamnarna med överkomlig, planerbar och fossilfri el.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 24c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24c) | Vid genomförandet av denna förordning bör vederbörlig hänsyn tas till olika styrmodeller för hamnar runt om i unionen, särskilt när det gäller ansvaret för att utfärda intyg om att undanta ett fartyg från skyldigheten att ansluta till landströmsförsörjning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24c)

Vid genomförandet av denna förordning bör vederbörlig hänsyn tas till olika styrmodeller för hamnar runt om i unionen, särskilt när det gäller ansvaret för att utfärda intyg om att undanta ett fartyg från skyldigheten att ansluta till landströmsförsörjning.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 24d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24d) | Samordning mellan hamnar och fartygsoperatörer är avgörande för att säkerställa smidiga förfaranden för landströmsanslutning i hamnar. Fartygsoperatörer bör informera de hamnar som de anlöper om sin avsikt att ansluta till landström och uppge sitt elbehov under anlöpet, särskilt om det överskrider det uppskattade behovet för denna fartygskategori. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24d)

Samordning mellan hamnar och fartygsoperatörer är avgörande för att säkerställa smidiga förfaranden för landströmsanslutning i hamnar. Fartygsoperatörer bör informera de hamnar som de anlöper om sin avsikt att ansluta till landström och uppge sitt elbehov under anlöpet, särskilt om det överskrider det uppskattade behovet för denna fartygskategori.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Ett robust övervaknings-, rapporterings- och verifieringssystem bör inrättas genom denna förordning för att spåra efterlevnaden av dess bestämmelser. Ett sådant system bör tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt på alla fartyg och kräva verifiering som utförs av tredje part för att säkerställa att de uppgifter som lämnas i systemet är korrekta. För att underlätta att denna förordnings mål uppnås bör alla uppgifter som redan rapporterats i enlighet med förordning (EU) 2015/757 vid behov användas för att kontrollera efterlevnaden av denna förordning. Syftet är att begränsa den administrativa bördan för företag, kontrollörer och sjöfartsmyndigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Ett robust övervaknings-, rapporterings- och verifieringssystem bör inrättas genom denna förordning för att spåra efterlevnaden av dess bestämmelser. Ett sådant system bör tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt på alla fartyg och kräva verifiering som utförs av tredje part för att säkerställa att de uppgifter som lämnas i systemet är korrekta. För att underlätta att denna förordnings mål uppnås bör alla uppgifter som redan rapporterats i enlighet med förordning (EU) 2015/757 vid behov användas för att kontrollera efterlevnaden av denna förordning. Syftet är att begränsa den administrativa bördan för företag, kontrollörer och sjöfartsmyndigheter.

| (25) | Ett robust
  och transparent
  övervaknings-, rapporterings- och verifieringssystem bör inrättas genom denna förordning för att spåra efterlevnaden av dess bestämmelser. Ett sådant system bör tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt på alla fartyg och kräva verifiering som utförs av tredje part för att säkerställa att de uppgifter som lämnas i systemet är korrekta. För att underlätta att denna förordnings mål uppnås bör alla uppgifter som redan rapporterats i enlighet med förordning (EU) 2015/757 vid behov användas för att kontrollera efterlevnaden av denna förordning. Syftet är att begränsa den administrativa bördan för företag, kontrollörer och sjöfartsmyndigheter. |
| --- | --- |

(25)

Ett robust
  och transparent
  övervaknings-, rapporterings- och verifieringssystem bör inrättas genom denna förordning för att spåra efterlevnaden av dess bestämmelser. Ett sådant system bör tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt på alla fartyg och kräva verifiering som utförs av tredje part för att säkerställa att de uppgifter som lämnas i systemet är korrekta. För att underlätta att denna förordnings mål uppnås bör alla uppgifter som redan rapporterats i enlighet med förordning (EU) 2015/757 vid behov användas för att kontrollera efterlevnaden av denna förordning. Syftet är att begränsa den administrativa bördan för företag, kontrollörer och sjöfartsmyndigheter.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Företagen bör ansvara för att övervaka och rapportera mängden och typen av energi som används ombord av fartyg till sjöss och i hamn samt annan relevant information, såsom information om typen av motor ombord
  eller förekomsten av
  vindbaserad teknik
  som stöd
  . Syftet är att visa att de gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av ett fartyg och som fastställs i denna förordning efterlevs. För att göra det lättare att uppfylla dessa övervaknings- och rapporteringsskyldigheter samt verifieringsprocessen för kontrollörerna, i likhet med förordning (EU) 2015/757, bör företagen dokumentera den planerade övervakningsmetoden och lämna ytterligare uppgifter om tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning i en övervakningsplan. Övervakningsplanen, och eventuella senare ändringar av den, bör lämnas in till kontrollören. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Företagen bör ansvara för att övervaka och rapportera mängden och typen av energi som används ombord av fartyg till sjöss och i hamn samt annan relevant information, såsom information om typen av motor ombord
  eller förekomsten av
  vindbaserad teknik
  som stöd
  . Syftet är att visa att de gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av ett fartyg och som fastställs i denna förordning efterlevs. För att göra det lättare att uppfylla dessa övervaknings- och rapporteringsskyldigheter samt verifieringsprocessen för kontrollörerna, i likhet med förordning (EU) 2015/757, bör företagen dokumentera den planerade övervakningsmetoden och lämna ytterligare uppgifter om tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning i en övervakningsplan. Övervakningsplanen, och eventuella senare ändringar av den, bör lämnas in till kontrollören.

| (26) | Företagen bör ansvara för att övervaka och rapportera mängden och typen av energi som används ombord av fartyg till sjöss och i hamn samt annan relevant information, såsom information om typen av motor ombord
  och de tekniska specifikationerna för
  vindbaserad teknik
  eller någon annan alternativ energikälla ombord
  . Syftet är att visa att de gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av ett fartyg och som fastställs i denna förordning efterlevs. För att göra det lättare att uppfylla dessa övervaknings- och rapporteringsskyldigheter samt verifieringsprocessen för kontrollörerna, i likhet med förordning (EU) 2015/757, bör företagen dokumentera den planerade övervakningsmetoden och lämna ytterligare uppgifter om tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning i en övervakningsplan. Övervakningsplanen, och eventuella senare ändringar av den, bör lämnas in till kontrollören. |
| --- | --- |

(26)

Företagen bör ansvara för att övervaka och rapportera mängden och typen av energi som används ombord av fartyg till sjöss och i hamn samt annan relevant information, såsom information om typen av motor ombord
  och de tekniska specifikationerna för
  vindbaserad teknik
  eller någon annan alternativ energikälla ombord
  . Syftet är att visa att de gränsvärden för växthusgasintensiteten i den energi som används ombord av ett fartyg och som fastställs i denna förordning efterlevs. För att göra det lättare att uppfylla dessa övervaknings- och rapporteringsskyldigheter samt verifieringsprocessen för kontrollörerna, i likhet med förordning (EU) 2015/757, bör företagen dokumentera den planerade övervakningsmetoden och lämna ytterligare uppgifter om tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning i en övervakningsplan. Övervakningsplanen, och eventuella senare ändringar av den, bör lämnas in till kontrollören.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | Certifiering av bränslen är avgörande för att uppnå målen i denna förordning och garantera miljöintegriteten hos de förnybara och koldioxidsnåla bränslen som förväntas användas inom sjöfartssektorn. Sådan certifiering bör ske genom ett öppet och icke-diskriminerande förfarande. För att underlätta certifiering och begränsa den administrativa bördan bör certifieringen av biodrivmedel, biogas, förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen bygga på de regler som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001. Denna certifieringsmetod bör också tillämpas på bränslen som bunkras utanför unionen, vilka bör betraktas som importerade bränslen, på ett liknande sätt som i direktiv 2018/2001/EU. När företag avser att avvika från de normalvärden som föreskrivs i det direktivet eller i detta nya regelverk bör detta endast göras när värdena kan certifieras genom ett av de frivilliga system som erkänns enligt direktiv (EU) 2018/2001 (för värden från källa till tank) eller genom
  laboratorietester eller
  direkta utsläppsmätningar (från tank till kölvatten). |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Certifiering av bränslen är avgörande för att uppnå målen i denna förordning och garantera miljöintegriteten hos de förnybara och koldioxidsnåla bränslen som förväntas användas inom sjöfartssektorn. Sådan certifiering bör ske genom ett öppet och icke-diskriminerande förfarande. För att underlätta certifiering och begränsa den administrativa bördan bör certifieringen av biodrivmedel, biogas, förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen bygga på de regler som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001. Denna certifieringsmetod bör också tillämpas på bränslen som bunkras utanför unionen, vilka bör betraktas som importerade bränslen, på ett liknande sätt som i direktiv 2018/2001/EU. När företag avser att avvika från de normalvärden som föreskrivs i det direktivet eller i detta nya regelverk bör detta endast göras när värdena kan certifieras genom ett av de frivilliga system som erkänns enligt direktiv (EU) 2018/2001 (för värden från källa till tank) eller genom
  laboratorietester eller
  direkta utsläppsmätningar (från tank till kölvatten).

| (27) | Robust
  certifiering
  och övervakning
  av bränslen är avgörande för att uppnå målen i denna förordning och garantera miljöintegriteten hos de förnybara och koldioxidsnåla bränslen som förväntas användas inom sjöfartssektorn. Sådan certifiering bör ske genom ett öppet och icke-diskriminerande förfarande. För att underlätta certifiering och begränsa den administrativa bördan bör certifieringen av biodrivmedel, biogas, förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen bygga på de regler som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001. Denna certifieringsmetod bör också tillämpas på bränslen som bunkras utanför unionen, vilka bör betraktas som importerade bränslen, på ett liknande sätt som i direktiv (EU) 2018/2001. När företag avser att avvika från de normalvärden som föreskrivs i det direktivet eller i detta nya regelverk bör detta endast göras när värdena kan certifieras genom ett av de frivilliga system som erkänns enligt direktiv (EU) 2018/2001 (för värden från källa till tank) eller genom direkta utsläppsmätningar (från tank till kölvatten). |
| --- | --- |

(27)

Robust
  certifiering
  och övervakning
  av bränslen är avgörande för att uppnå målen i denna förordning och garantera miljöintegriteten hos de förnybara och koldioxidsnåla bränslen som förväntas användas inom sjöfartssektorn. Sådan certifiering bör ske genom ett öppet och icke-diskriminerande förfarande. För att underlätta certifiering och begränsa den administrativa bördan bör certifieringen av biodrivmedel, biogas, förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen bygga på de regler som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001. Denna certifieringsmetod bör också tillämpas på bränslen som bunkras utanför unionen, vilka bör betraktas som importerade bränslen, på ett liknande sätt som i direktiv (EU) 2018/2001. När företag avser att avvika från de normalvärden som föreskrivs i det direktivet eller i detta nya regelverk bör detta endast göras när värdena kan certifieras genom ett av de frivilliga system som erkänns enligt direktiv (EU) 2018/2001 (för värden från källa till tank) eller genom direkta utsläppsmätningar (från tank till kölvatten).

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 27a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27a) | Att informationen om bränslenas egenskaper är tillförlitlig och korrekt är avgörande för att denna förordning ska kunna verkställas. Bränsleleverantörer som har befunnits lämna vilseledande eller felaktig information om växthusgasintensiteten i de bränslen de levererar bör betala en straffavgift. Bränsleleverantörer som upprepade gånger har lämnat falsk eller vilseledande information bör svartlistas från de certifieringssystem som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 (direktivet om förnybar energi). I sådana fall bör alla bränslen som bunkrats från deras anläggningar anses ha samma emissionsfaktor som det minst gynnsamma fossila bränslet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27a)

Att informationen om bränslenas egenskaper är tillförlitlig och korrekt är avgörande för att denna förordning ska kunna verkställas. Bränsleleverantörer som har befunnits lämna vilseledande eller felaktig information om växthusgasintensiteten i de bränslen de levererar bör betala en straffavgift. Bränsleleverantörer som upprepade gånger har lämnat falsk eller vilseledande information bör svartlistas från de certifieringssystem som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 (direktivet om förnybar energi). I sådana fall bör alla bränslen som bunkrats från deras anläggningar anses ha samma emissionsfaktor som det minst gynnsamma fossila bränslet.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Verifiering som utförs av ackrediterade kontrollörer bör säkerställa att företagens övervakning och rapportering är korrekt och fullständig och att denna förordning efterlevs. För att säkerställa opartiskhet bör kontrollörerna vara oberoende och behöriga rättsliga enheter bör ackrediteras av nationella ackrediteringsorgan som inrättas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 (24). |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Verifiering som utförs av ackrediterade kontrollörer bör säkerställa att företagens övervakning och rapportering är korrekt och fullständig och att denna förordning efterlevs. För att säkerställa opartiskhet bör kontrollörerna vara oberoende och behöriga rättsliga enheter bör ackrediteras av nationella ackrediteringsorgan som inrättas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 (24).

| (28) | Verifiering som utförs av ackrediterade kontrollörer bör säkerställa att företagens övervakning och rapportering är korrekt och fullständig och att denna förordning efterlevs. För att säkerställa opartiskhet
  och effektivitet
  bör kontrollörerna vara oberoende och behöriga rättsliga enheter bör ackrediteras
  och övervakas
  av nationella ackrediteringsorgan som inrättas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 (24). |
| --- | --- |

(28)

Verifiering som utförs av ackrediterade kontrollörer bör säkerställa att företagens övervakning och rapportering är korrekt och fullständig och att denna förordning efterlevs. För att säkerställa opartiskhet
  och effektivitet
  bör kontrollörerna vara oberoende och behöriga rättsliga enheter bör ackrediteras
  och övervakas
  av nationella ackrediteringsorgan som inrättas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 (24).

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 31a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (31a) | Företag och bränsleleverantörer skulle på avtalsbasis kunna enas om ömsesidiga åtaganden om att producera, leverera och köpa förutbestämda mängder av vissa bränslen. Sådana avtalsarrangemang bör också fastställa ansvarsförhållandena och villkoren för ekonomisk ersättning för de fall då bränslena inte tillhandahållits enligt överenskommelse. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31a)

Företag och bränsleleverantörer skulle på avtalsbasis kunna enas om ömsesidiga åtaganden om att producera, leverera och köpa förutbestämda mängder av vissa bränslen. Sådana avtalsarrangemang bör också fastställa ansvarsförhållandena och villkoren för ekonomisk ersättning för de fall då bränslena inte tillhandahållits enligt överenskommelse.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | Den straffavgift som åläggs för varje regelvidrigt hamnanlöp bör stå i proportion till kostnaden för att använda elen och vara på en sådan nivå att det avskräcker från att använda mer förorenande energikällor. Straffavgiften bör baseras på den effekt som installerats ombord på fartyget, uttryckt i megawatt, multiplicerad med en fast straffavgift i euro per timme som fartyget uppehåller sig i hamn. Eftersom det saknas exakta uppgifter om kostnaden för att tillhandahålla landströmsförsörjning i unionen bör denna tariff baseras på det genomsnittliga elpriset i EU för företagskunder multiplicerat med en faktor 2 för att ta hänsyn till andra avgifter i samband med tillhandahållandet av tjänsten, inbegripet bland annat anslutningskostnader och påslag för återvinning av investeringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

Den straffavgift som åläggs för varje regelvidrigt hamnanlöp bör stå i proportion till kostnaden för att använda elen och vara på en sådan nivå att det avskräcker från att använda mer förorenande energikällor. Straffavgiften bör baseras på den effekt som installerats ombord på fartyget, uttryckt i megawatt, multiplicerad med en fast straffavgift i euro per timme som fartyget uppehåller sig i hamn. Eftersom det saknas exakta uppgifter om kostnaden för att tillhandahålla landströmsförsörjning i unionen bör denna tariff baseras på det genomsnittliga elpriset i EU för företagskunder multiplicerat med en faktor 2 för att ta hänsyn till andra avgifter i samband med tillhandahållandet av tjänsten, inbegripet bland annat anslutningskostnader och påslag för återvinning av investeringar.

| (36) | Den straffavgift som åläggs för varje regelvidrigt hamnanlöp bör stå i proportion till kostnaden för att använda elen och vara på en sådan nivå att det avskräcker från att använda mer förorenande energikällor. Straffavgiften bör baseras på den effekt som installerats ombord på fartyget, uttryckt i megawatt, multiplicerad med en fast straffavgift i euro per timme som fartyget uppehåller sig i hamn. Eftersom det saknas exakta uppgifter om kostnaden för att tillhandahålla landströmsförsörjning i unionen bör denna tariff baseras på det
  mest aktuella
  genomsnittliga elpriset i EU för företagskunder multiplicerat med en faktor 2 för att ta hänsyn till andra avgifter i samband med tillhandahållandet av tjänsten, inbegripet bland annat anslutningskostnader och påslag för återvinning av investeringar. |
| --- | --- |

(36)

Den straffavgift som åläggs för varje regelvidrigt hamnanlöp bör stå i proportion till kostnaden för att använda elen och vara på en sådan nivå att det avskräcker från att använda mer förorenande energikällor. Straffavgiften bör baseras på den effekt som installerats ombord på fartyget, uttryckt i megawatt, multiplicerad med en fast straffavgift i euro per timme som fartyget uppehåller sig i hamn. Eftersom det saknas exakta uppgifter om kostnaden för att tillhandahålla landströmsförsörjning i unionen bör denna tariff baseras på det
  mest aktuella
  genomsnittliga elpriset i EU för företagskunder multiplicerat med en faktor 2 för att ta hänsyn till andra avgifter i samband med tillhandahållandet av tjänsten, inbegripet bland annat anslutningskostnader och påslag för återvinning av investeringar.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | Inkomsterna från betalningarna av straffavgifter bör användas för att främja
  distributionen
  och
  användningen
  av
  förnybara och koldioxidsnåla bränslen inom sjöfartssektorn
  och
  hjälpa sjöfartsoperatörer att uppfylla sina klimat- och miljömål
  . Inkomsterna från dessa straffavgifter bör allokeras till den
  innovationsfond
  som avses i artikel 
  10a.8
  i direktiv 2003/87/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

Inkomsterna från betalningarna av straffavgifter bör användas för att främja
  distributionen
  och
  användningen
  av
  förnybara och koldioxidsnåla bränslen inom sjöfartssektorn
  och
  hjälpa sjöfartsoperatörer att uppfylla sina klimat- och miljömål
  . Inkomsterna från dessa straffavgifter bör allokeras till den
  innovationsfond
  som avses i artikel 
  10a.8
  i direktiv 2003/87/EG.

| (37) | Inkomsterna från betalningarna av straffavgifter bör
  öronmärkas för sjöfartssektorn och
  användas för att främja
  utfasningen av fossila bränslen, inbegripet stöd till utveckling, produktion
  och
  användning
  av
  alternativa bränslen, infrastruktur för alternativa bränslen
  och
  infrastruktur för landströmsförsörjning samt ny innovativ teknik
  . Inkomsterna från dessa straffavgifter bör allokeras till den
  havsfond
  som avses i artikel 
  3gab
  i direktiv 2003/87/EG. |
| --- | --- |

(37)

Inkomsterna från betalningarna av straffavgifter bör
  öronmärkas för sjöfartssektorn och
  användas för att främja
  utfasningen av fossila bränslen, inbegripet stöd till utveckling, produktion
  och
  användning
  av
  alternativa bränslen, infrastruktur för alternativa bränslen
  och
  infrastruktur för landströmsförsörjning samt ny innovativ teknik
  . Inkomsterna från dessa straffavgifter bör allokeras till den
  havsfond
  som avses i artikel 
  3gab
  i direktiv 2003/87/EG.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | Med tanke på de konsekvenser som de åtgärder som kontrollörerna vidtar enligt denna förordning kan få för de berörda företagen, särskilt när det gäller fastställande av regelvidriga hamnanlöp, beräkning av straffavgifterna och nekande att utfärda ett FuelEU-intyg om överensstämmelse, bör dessa företag ha rätt att ansöka om prövning av sådana åtgärder hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där kontrollören har ackrediterats. Mot bakgrund av den grundläggande rätten till ett effektivt rättsmedel, som fastställs i artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, bör beslut som fattas av de behöriga myndigheterna och hamnledningen enligt denna förordning kunna bli föremål för rättslig prövning i enlighet med den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

Med tanke på de konsekvenser som de åtgärder som kontrollörerna vidtar enligt denna förordning kan få för de berörda företagen, särskilt när det gäller fastställande av regelvidriga hamnanlöp, beräkning av straffavgifterna och nekande att utfärda ett FuelEU-intyg om överensstämmelse, bör dessa företag ha rätt att ansöka om prövning av sådana åtgärder hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där kontrollören har ackrediterats. Mot bakgrund av den grundläggande rätten till ett effektivt rättsmedel, som fastställs i artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, bör beslut som fattas av de behöriga myndigheterna och hamnledningen enligt denna förordning kunna bli föremål för rättslig prövning i enlighet med den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning.

| (39) | Med tanke på de konsekvenser som de åtgärder som kontrollörerna vidtar enligt denna förordning kan få för de berörda företagen, särskilt när det gäller fastställande av regelvidriga hamnanlöp,
  sammanställning av information för
  beräkning av straffavgifterna och nekande att utfärda ett FuelEU-intyg om överensstämmelse, bör dessa företag ha rätt att ansöka om prövning av sådana åtgärder hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där kontrollören har ackrediterats. Mot bakgrund av den grundläggande rätten till ett effektivt rättsmedel, som fastställs i artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, bör beslut som fattas av de behöriga myndigheterna och hamnledningen enligt denna förordning kunna bli föremål för rättslig prövning i enlighet med den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(39)

Med tanke på de konsekvenser som de åtgärder som kontrollörerna vidtar enligt denna förordning kan få för de berörda företagen, särskilt när det gäller fastställande av regelvidriga hamnanlöp,
  sammanställning av information för
  beräkning av straffavgifterna och nekande att utfärda ett FuelEU-intyg om överensstämmelse, bör dessa företag ha rätt att ansöka om prövning av sådana åtgärder hos den behöriga myndigheten i den medlemsstat där kontrollören har ackrediterats. Mot bakgrund av den grundläggande rätten till ett effektivt rättsmedel, som fastställs i artikel 47 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, bör beslut som fattas av de behöriga myndigheterna och hamnledningen enligt denna förordning kunna bli föremål för rättslig prövning i enlighet med den berörda medlemsstatens nationella lagstiftning.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | I syfte att upprätthålla lika villkor genom en effektiv tillämpning av den här förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av förteckningen över emissionsfaktorer från källa till kölvatten, ändring av förteckningen över tillämplig utsläppsfri teknik eller kriterier för dess användning, för att fastställa regler för utförande av
  laboratorieprovning och
  direkta utsläppsmätningar, ackreditering av kontrollörer, anpassning av straffavgiften samt villkor för betalning av påföljder. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inbegripet på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

I syfte att upprätthålla lika villkor genom en effektiv tillämpning av den här förordning bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av förteckningen över emissionsfaktorer från källa till kölvatten, ändring av förteckningen över tillämplig utsläppsfri teknik eller kriterier för dess användning, för att fastställa regler för utförande av
  laboratorieprovning och
  direkta utsläppsmätningar, ackreditering av kontrollörer, anpassning av straffavgiften samt villkor för betalning av påföljder. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inbegripet på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (40) | I syfte att upprätthålla lika villkor genom en effektiv tillämpning av den här förordningen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av förteckningen över emissionsfaktorer från källa till kölvatten, ändring av förteckningen över tillämplig utsläppsfri teknik eller kriterier för dess användning, för att fastställa regler
  om verifiering av faktiska utsläpp från källa till tank (well-to-tank), regler
  för utförande av direkta utsläppsmätningar, ackreditering av kontrollörer, anpassning av straffavgiften samt villkor för betalning av påföljder. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inbegripet på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(40)

I syfte att upprätthålla lika villkor genom en effektiv tillämpning av den här förordningen bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på ändring av förteckningen över emissionsfaktorer från källa till kölvatten, ändring av förteckningen över tillämplig utsläppsfri teknik eller kriterier för dess användning, för att fastställa regler
  om verifiering av faktiska utsläpp från källa till tank (well-to-tank), regler
  för utförande av direkta utsläppsmätningar, ackreditering av kontrollörer, anpassning av straffavgiften samt villkor för betalning av påföljder. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inbegripet på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016. För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | Med tanke på sjöfartssektorns internationella dimension är ett globalt tillvägagångssätt för att begränsa växthusgasintensiteten hos den energi som används av fartyg att föredra. En sådan
  kan anses
  vara mer effektiv eftersom den har ett bredare tillämpningsområde. I syfte att underlätta utarbetandet av internationella regler inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) bör kommissionen därför dela relevant information om genomförandet av denna förordning med IMO och andra relevanta internationella organ och relevanta handlingar bör lämnas till IMO. Om en överenskommelse om en global strategi nås i frågor av betydelse för denna förordning bör kommissionen se över denna förordning
  i syfte
  att
  vid behov
  anpassa den till de internationella reglerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

Med tanke på sjöfartssektorns internationella dimension är ett globalt tillvägagångssätt för att begränsa växthusgasintensiteten hos den energi som används av fartyg att föredra. En sådan
  kan anses
  vara mer effektiv eftersom den har ett bredare tillämpningsområde. I syfte att underlätta utarbetandet av internationella regler inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) bör kommissionen därför dela relevant information om genomförandet av denna förordning med IMO och andra relevanta internationella organ och relevanta handlingar bör lämnas till IMO. Om en överenskommelse om en global strategi nås i frågor av betydelse för denna förordning bör kommissionen se över denna förordning
  i syfte
  att
  vid behov
  anpassa den till de internationella reglerna.

| (42) | Med tanke på sjöfartssektorns internationella dimension är ett globalt tillvägagångssätt för att begränsa växthusgasintensiteten hos den energi som används av fartyg att föredra. En sådan
  skulle
  vara
  betydligt
  mer effektiv eftersom den har ett bredare tillämpningsområde. I syfte att underlätta utarbetandet av internationella regler inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) bör kommissionen därför dela relevant information om genomförandet av denna förordning med IMO och andra relevanta internationella organ och relevanta handlingar bör lämnas till IMO
  , så att EU kan fortsätta sina insatser för att främja ambitiösa mål för minskningar av koldioxidutsläppen inom sjöfarten på internationell nivå
  . Om en överenskommelse om en global strategi nås i frågor av betydelse för denna förordning bör kommissionen se över denna förordning
  för
  att anpassa den till de internationella reglerna. |
| --- | --- |

(42)

Med tanke på sjöfartssektorns internationella dimension är ett globalt tillvägagångssätt för att begränsa växthusgasintensiteten hos den energi som används av fartyg att föredra. En sådan
  skulle
  vara
  betydligt
  mer effektiv eftersom den har ett bredare tillämpningsområde. I syfte att underlätta utarbetandet av internationella regler inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) bör kommissionen därför dela relevant information om genomförandet av denna förordning med IMO och andra relevanta internationella organ och relevanta handlingar bör lämnas till IMO
  , så att EU kan fortsätta sina insatser för att främja ambitiösa mål för minskningar av koldioxidutsläppen inom sjöfarten på internationell nivå
  . Om en överenskommelse om en global strategi nås i frågor av betydelse för denna förordning bör kommissionen se över denna förordning
  för
  att anpassa den till de internationella reglerna.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 42a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (42a) | För att säkerställa lika villkor på internationell nivå och maximera miljöeffekterna av lagstiftningen om förnybara och koldioxidsnåla bränslen bör kommissionen och medlemsstaterna inom IMO och andra internationella organisationer främja robusta system för certifiering och övervakning av förnybara bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42a)

För att säkerställa lika villkor på internationell nivå och maximera miljöeffekterna av lagstiftningen om förnybara och koldioxidsnåla bränslen bör kommissionen och medlemsstaterna inom IMO och andra internationella organisationer främja robusta system för certifiering och övervakning av förnybara bränslen.

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 42b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (42b) | Kommissionen bör säkerställa genomförandet och tillgången till verktyg för samarbete och utbyte av bästa praxis för sjötransportsektorn enligt definitionerna i riktlinjerna för bättre lagstiftning (1a). |

Kommissionens förslag

Ändring

(42b)

Kommissionen bör säkerställa genomförandet och tillgången till verktyg för samarbete och utbyte av bästa praxis för sjötransportsektorn enligt definitionerna i riktlinjerna för bättre lagstiftning (1a).

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (43) | Användningen
  av förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi av fartyg som ankommer till, ligger i eller avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion i hela unionen är inte ett mål som i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan att riskera att skapa hinder för den inre marknaden och snedvridning av konkurrensen mellan hamnar och mellan sjöfartsoperatörer. Detta mål kan uppnås bättre genom att man på unionsnivå inför enhetliga regler som skapar ekonomiska incitament för sjöfartsoperatörer så att de obehindrat kan fortsätta sin verksamhet samtidigt som de uppfyller kraven på användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen. Unionen kan därmed vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(43)

Användningen
  av förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi av fartyg som ankommer till, ligger i eller avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion i hela unionen är inte ett mål som i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan att riskera att skapa hinder för den inre marknaden och snedvridning av konkurrensen mellan hamnar och mellan sjöfartsoperatörer. Detta mål kan uppnås bättre genom att man på unionsnivå inför enhetliga regler som skapar ekonomiska incitament för sjöfartsoperatörer så att de obehindrat kan fortsätta sin verksamhet samtidigt som de uppfyller kraven på användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen. Unionen kan därmed vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (43) | Utvecklingen och den storskaliga användningen
  av förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi av fartyg som ankommer till, ligger i eller avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion i hela unionen är inte ett mål som i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan att riskera att skapa hinder för den inre marknaden och snedvridning av konkurrensen mellan hamnar och mellan sjöfartsoperatörer. Detta mål kan uppnås bättre genom att man på unionsnivå inför enhetliga regler som skapar ekonomiska incitament för sjöfartsoperatörer så att de obehindrat kan fortsätta sin verksamhet samtidigt som de uppfyller kraven på användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen. Unionen kan därmed vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(43)

Utvecklingen och den storskaliga användningen
  av förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi av fartyg som ankommer till, ligger i eller avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion i hela unionen är inte ett mål som i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan att riskera att skapa hinder för den inre marknaden och snedvridning av konkurrensen mellan hamnar och mellan sjöfartsoperatörer. Detta mål kan uppnås bättre genom att man på unionsnivå inför enhetliga regler som skapar ekonomiska incitament för sjöfartsoperatörer så att de obehindrat kan fortsätta sin verksamhet samtidigt som de uppfyller kraven på användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen. Unionen kan därmed vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | gränsvärdet
  för växthusgasintensiteten i energi som används ombord av ett fartyg som ankommer till, uppehåller sig i eller avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

gränsvärdet
  för växthusgasintensiteten i energi som används ombord av ett fartyg som ankommer till, uppehåller sig i eller avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion,

| a) | ett gränsvärde
  för växthusgasintensiteten i energi som används ombord av ett fartyg som ankommer till, uppehåller sig i eller avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, |
| --- | --- |

a)

ett gränsvärde
  för växthusgasintensiteten i energi som används ombord av ett fartyg som ankommer till, uppehåller sig i eller avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion,

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | skyldigheten
  att använda landströmsförsörjning eller utsläppsfri teknik i hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

skyldigheten
  att använda landströmsförsörjning eller utsläppsfri teknik i hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion.

| b) | en skyldighet
  att använda landströmsförsörjning eller utsläppsfri teknik i hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion. |
| --- | --- |

b)

en skyldighet
  att använda landströmsförsörjning eller utsläppsfri teknik i hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – sista stycket

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Syftet är att öka en konsekvent användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi i hela unionen, samtidigt som man säkerställer en välfungerande sjöfart och undviker snedvridningar på den inre marknaden. | Syftet
  med detta
  är att öka en konsekvent användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi
  inom sjötransport
  i hela unionen,
  i linje med unionens mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och målen i Parisavtalet,
  samtidigt som man säkerställer en välfungerande sjöfart
  , skapar utvecklingsmöjligheter för sjöfartsindustrin
  och undviker snedvridningar på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

Syftet är att öka en konsekvent användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi i hela unionen, samtidigt som man säkerställer en välfungerande sjöfart och undviker snedvridningar på den inre marknaden.

Syftet
  med detta
  är att öka en konsekvent användning av förnybara och koldioxidsnåla bränslen och ersättningskällor för energi
  inom sjötransport
  i hela unionen,
  i linje med unionens mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050 och målen i Parisavtalet,
  samtidigt som man säkerställer en välfungerande sjöfart
  , skapar utvecklingsmöjligheter för sjöfartsindustrin
  och undviker snedvridningar på den inre marknaden.

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning ska tillämpas på alla fartyg över en bruttodräktighet på 5 000 ton, oberoende av flagg, när det gäller följande: | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning ska tillämpas på alla fartyg över en bruttodräktighet på 5 000 ton, oberoende av flagg, när det gäller följande:

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | All den energi som används under resor från en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion till en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

All den energi som används under resor från en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion till en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Hälften av den energi som används under resor som avgår från eller ankommer till en anlöpshamn i ett yttersta randområde inom en medlemsstats jurisdiktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

ba)

Hälften av den energi som används under resor som avgår från eller ankommer till en anlöpshamn i ett yttersta randområde inom en medlemsstats jurisdiktion.

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Hälften av den energi som används under resor som avgår från eller ankommer till en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion, om den senaste anlöpshamnen eller den följande anlöpshamnen ligger inom ett tredjelands jurisdiktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

Hälften av den energi som används under resor som avgår från eller ankommer till en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion, om den senaste anlöpshamnen eller den följande anlöpshamnen ligger inom ett tredjelands jurisdiktion.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning är inte tillämplig på örlogsfartyg, stödfartyg, fiskefartyg, fiskberedningsfartyg, primitivt konstruerade träfartyg
  , fartyg som inte har mekanisk framdrivning,
  eller statsfartyg som inte används kommersiellt. | Denna förordning är inte tillämplig på örlogsfartyg, stödfartyg, fiskefartyg, fiskberedningsfartyg, primitivt konstruerade träfartyg eller statsfartyg som inte används kommersiellt. |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning är inte tillämplig på örlogsfartyg, stödfartyg, fiskefartyg, fiskberedningsfartyg, primitivt konstruerade träfartyg
  , fartyg som inte har mekanisk framdrivning,
  eller statsfartyg som inte används kommersiellt.

Denna förordning är inte tillämplig på örlogsfartyg, stödfartyg, fiskefartyg, fiskberedningsfartyg, primitivt konstruerade träfartyg eller statsfartyg som inte används kommersiellt.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Senast den 31 december 2025 ska kommissionen anta en genomförandeakt för att fastställa förteckningen över angränsande containeromlastningshamnar som inte omfattas av definitionen av anlöpshamnar för containerfartyg i denna förordning. |
| | Kommissionen ska minst vartannat år därefter anta genomförandeakter för att uppdatera förteckningen över angränsande containeromlastningshamnar som inte omfattas av definitionen av anlöpshamnar för containerfartyg i denna förordning. |
| | Dessa genomförandeakter ska innehålla en förteckning över angränsande containeromlastningshamnar som är belägna utanför unionen men mindre än 300 nautiska mil från unionens territorium, om andelen omlastning av containrar, mätt i tjugofotsenheter, överstiger 65 % av den totala containertrafiken i den hamnen under den senaste tolvmånadersperiod för vilken relevanta uppgifter finns tillgängliga. |
| | Vid tillämpningen av denna förteckning ska containrar betraktas som omlastade när de lossas från ett fartyg till hamnen enbart i syfte att lastas på ett annat fartyg. Hamnar i ett tredjeland som effektivt tillämpar åtgärder som är lika ambitiösa som kraven i denna förordning ska inte omfattas. |
| | Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3. |

Kommissionens förslag

Ändring

Senast den 31 december 2025 ska kommissionen anta en genomförandeakt för att fastställa förteckningen över angränsande containeromlastningshamnar som inte omfattas av definitionen av anlöpshamnar för containerfartyg i denna förordning.

Kommissionen ska minst vartannat år därefter anta genomförandeakter för att uppdatera förteckningen över angränsande containeromlastningshamnar som inte omfattas av definitionen av anlöpshamnar för containerfartyg i denna förordning.

Dessa genomförandeakter ska innehålla en förteckning över angränsande containeromlastningshamnar som är belägna utanför unionen men mindre än 300 nautiska mil från unionens territorium, om andelen omlastning av containrar, mätt i tjugofotsenheter, överstiger 65 % av den totala containertrafiken i den hamnen under den senaste tolvmånadersperiod för vilken relevanta uppgifter finns tillgängliga.

Vid tillämpningen av denna förteckning ska containrar betraktas som omlastade när de lossas från ett fartyg till hamnen enbart i syfte att lastas på ett annat fartyg. Hamnar i ett tredjeland som effektivt tillämpar åtgärder som är lika ambitiösa som kraven i denna förordning ska inte omfattas.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.3.

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna får, när det gäller den energi som används under resor som görs av andra passagerarfartyg än kryssningsfartyg mellan en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion och en anlöpshamn inom samma medlemsstats jurisdiktion på en ö med färre än 100 000 fast bosatta, och när det gäller den energi som används under vistelsen i anlöpshamnen på den berörda ön, undanta särskilda rutter och hamnar från tillämpningen av punkt 1 a och b. Innan de träder i kraft ska medlemsstaterna anmäla dessa undantag till kommissionen, som ska offentliggöra dem i Europeiska unionens officiella tidning. Inga sådana undantag ska gälla efter den 31 december 2029. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna får, när det gäller den energi som används under resor som görs av andra passagerarfartyg än kryssningsfartyg mellan en anlöpshamn inom en medlemsstats jurisdiktion och en anlöpshamn inom samma medlemsstats jurisdiktion på en ö med färre än 100 000 fast bosatta, och när det gäller den energi som används under vistelsen i anlöpshamnen på den berörda ön, undanta särskilda rutter och hamnar från tillämpningen av punkt 1 a och b. Innan de träder i kraft ska medlemsstaterna anmäla dessa undantag till kommissionen, som ska offentliggöra dem i Europeiska unionens officiella tidning. Inga sådana undantag ska gälla efter den 31 december 2029.

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna får, när det gäller den energi som används under resor mellan en anlöpshamn i ett yttersta randområde och en annan anlöpshamn i ett yttersta randområde, och när det gäller den energi som används under vistelsen i anlöpshamnarna i de berörda yttersta randområdena, undanta särskilda rutter och hamnar från tillämpningen av punkt 1 a och ba. Innan de träder i kraft ska medlemsstaterna anmäla dessa undantag till kommissionen, som ska offentliggöra dem i Europeiska unionens officiella tidning. Inga sådana undantag ska gälla efter den 31 december 2029. Inget får hindra medlemsstaterna, deras regioner och territorier från att besluta att inte tillämpa detta undantag eller upphäva ett undantag som de har beviljat före den 31 december 2029. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna får, när det gäller den energi som används under resor mellan en anlöpshamn i ett yttersta randområde och en annan anlöpshamn i ett yttersta randområde, och när det gäller den energi som används under vistelsen i anlöpshamnarna i de berörda yttersta randområdena, undanta särskilda rutter och hamnar från tillämpningen av punkt 1 a och ba. Innan de träder i kraft ska medlemsstaterna anmäla dessa undantag till kommissionen, som ska offentliggöra dem i Europeiska unionens officiella tidning. Inga sådana undantag ska gälla efter den 31 december 2029. Inget får hindra medlemsstaterna, deras regioner och territorier från att besluta att inte tillämpa detta undantag eller upphäva ett undantag som de har beviljat före den 31 december 2029.

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Medlemsstaterna får, när det gäller den energi som används under resor som görs inom ramen för avtal om allmän trafik eller under resor som utförs av fartyg som omfattas av förpliktelser vid allmän trafik i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3577/92, undanta särskilda rutter från tillämpningen av punkt 1. Innan de träder i kraft ska medlemsstaterna anmäla sådana undantag till kommissionen, som ska offentliggöra dem i Europeiska unionens officiella tidning. Inga sådana undantag ska gälla efter den 31 december 2029. |

Kommissionens förslag

Ändring

Medlemsstaterna får, när det gäller den energi som används under resor som görs inom ramen för avtal om allmän trafik eller under resor som utförs av fartyg som omfattas av förpliktelser vid allmän trafik i enlighet med rådets förordning (EEG) nr 3577/92, undanta särskilda rutter från tillämpningen av punkt 1. Innan de träder i kraft ska medlemsstaterna anmäla sådana undantag till kommissionen, som ska offentliggöra dem i Europeiska unionens officiella tidning. Inga sådana undantag ska gälla efter den 31 december 2029.

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2e (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska fortlöpande övervaka denna förordnings inverkan på fraktavledning, särskilt via omlastningshamnar i grannländerna. Om kommissionen upptäcker betydande ogynnsamma effekter för unionens hamnar ska den lägga fram lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av denna förordning. Kommissionen ska särskilt analysera denna förordnings inverkan på de yttersta randområdena och öarna och vid behov föreslå ändringar av denna förordnings tillämpningsområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska fortlöpande övervaka denna förordnings inverkan på fraktavledning, särskilt via omlastningshamnar i grannländerna. Om kommissionen upptäcker betydande ogynnsamma effekter för unionens hamnar ska den lägga fram lagstiftningsförslag för Europaparlamentet och rådet om ändring av denna förordning. Kommissionen ska särskilt analysera denna förordnings inverkan på de yttersta randområdena och öarna och vid behov föreslå ändringar av denna förordnings tillämpningsområde.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 3 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | ersättningskällor för energi: förnybar
  vind- eller solenergi
  som produceras ombord eller el som levereras genom landströmsförsörjning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(h)

ersättningskällor för energi: förnybar
  vind- eller solenergi
  som produceras ombord eller el som levereras genom landströmsförsörjning.

| (h) | ersättningskällor för energi: förnybar
  energi
  som produceras ombord eller el som levereras genom landströmsförsörjning. |
| --- | --- |

(h)

ersättningskällor för energi: förnybar
  energi
  som produceras ombord eller el som levereras genom landströmsförsörjning.

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 3 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ha) | vindframdrivning eller vindassisterad framdrivning: framdrivningsteknik som huvudsakligen eller som en stödfunktion bidrar till framdrivningen av alla typer av fartyg via vindenergi, som utnyttjas under fartygets gång. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ha)

vindframdrivning eller vindassisterad framdrivning: framdrivningsteknik som huvudsakligen eller som en stödfunktion bidrar till framdrivningen av alla typer av fartyg via vindenergi, som utnyttjas under fartygets gång.

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 3 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | anlöpshamn:
  anlöpshamn enligt definitionen i artikel 3 b i förordning (EU) 2015/757
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(i)

anlöpshamn:
  anlöpshamn enligt definitionen i artikel 3 b i förordning (EU) 2015/757
  .

| (i) | anlöpshamn:
  den hamn där ett fartyg lägger till för att lasta eller lossa en betydande del av sitt gods eller där passagerare kan gå ombord på eller lämna fartyget
  .
  Följaktligen undantas uppehåll enbart för att tanka, fylla på varor, avlösa personal, angöra en torrdocka eller reparera fartyget eller dess utrustning, uppehåll i hamn för att fartyget behöver assistans eller befinner sig i en nödsituation, omlastning mellan fartyg utanför hamnen, uppehåll endast för att ta skydd från dåligt väder eller för att detta krävs på grund av sök- och räddningsinsatser och containerfartygs uppehåll i en angränsande containeromlastningshamn. |
| --- | --- |

(i)

anlöpshamn:
  den hamn där ett fartyg lägger till för att lasta eller lossa en betydande del av sitt gods eller där passagerare kan gå ombord på eller lämna fartyget
  .
  Följaktligen undantas uppehåll enbart för att tanka, fylla på varor, avlösa personal, angöra en torrdocka eller reparera fartyget eller dess utrustning, uppehåll i hamn för att fartyget behöver assistans eller befinner sig i en nödsituation, omlastning mellan fartyg utanför hamnen, uppehåll endast för att ta skydd från dåligt väder eller för att detta krävs på grund av sök- och räddningsinsatser och containerfartygs uppehåll i en angränsande containeromlastningshamn.

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 3 – led m

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (m) | fartyg i hamn: fartyg i hamn
  enligt definitionen
  i 
  artikel 3 n i förordning (EU) nr 2015/757
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(m)

fartyg i hamn: fartyg i hamn
  enligt definitionen
  i 
  artikel 3 n i förordning (EU) nr 2015/757
  .

| (m) | fartyg i hamn:
  ett
  fartyg
  som är säkert förtöjt vid kajen
  i 
  en
  hamn
  som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion medan det lastar, lossar, tar ombord eller landsätter passagerare eller endast ligger
  i 
  hamn, inklusive den tid då det inte hanterar last eller passagerare
  . |
| --- | --- |

(m)

fartyg i hamn:
  ett
  fartyg
  som är säkert förtöjt vid kajen
  i 
  en
  hamn
  som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion medan det lastar, lossar, tar ombord eller landsätter passagerare eller endast ligger
  i 
  hamn, inklusive den tid då det inte hanterar last eller passagerare
  .

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 3 – led n

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (n) | energianvändning ombord: den energimängd, uttryckt i megajoule (MJ), som ett fartyg använder för framdrivning och för användning av utrustning ombord, till sjöss eller i hamn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(n)

energianvändning ombord: den energimängd, uttryckt i megajoule (MJ), som ett fartyg använder för framdrivning och för användning av utrustning ombord, till sjöss eller i hamn.

| (n) | energianvändning ombord: den energimängd, uttryckt i megajoule (MJ), som ett fartyg använder för framdrivning och för användning av utrustning ombord, till sjöss eller i hamn
  utan den ytterligare energi som används på grund av de tekniska egenskaperna hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller en likvärdig isklass och utan den ytterligare energi som används av ett fartyg i isklass IC, IB, IA eller IA Super eller en likvärdig isklass på grund av sjöfart i isförhållanden
  . |
| --- | --- |

(n)

energianvändning ombord: den energimängd, uttryckt i megajoule (MJ), som ett fartyg använder för framdrivning och för användning av utrustning ombord, till sjöss eller i hamn
  utan den ytterligare energi som används på grund av de tekniska egenskaperna hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller en likvärdig isklass och utan den ytterligare energi som används av ett fartyg i isklass IC, IB, IA eller IA Super eller en likvärdig isklass på grund av sjöfart i isförhållanden
  .

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 3 – led qa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (qa) | isklass: den beteckning som ett fartyg har tilldelats av flaggstatens behöriga nationella myndigheter eller en organisation som är erkänd av den staten, och som visar att fartyget har konstruerats för att framföras genom havsis. |

Kommissionens förslag

Ändring

(qa)

isklass: den beteckning som ett fartyg har tilldelats av flaggstatens behöriga nationella myndigheter eller en organisation som är erkänd av den staten, och som visar att fartyget har konstruerats för att framföras genom havsis.

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 3 – led qb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (qb) | issjöfart: framförande av ett isklassat fartyg i ett havsområde innanför isgränsen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(qb)

issjöfart: framförande av ett isklassat fartyg i ett havsområde innanför isgränsen.

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 3 – led qc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (qc) | isgräns: gränsen vid en given tid mellan öppet hav och havsis av något slag, antingen fast is eller drivis. |

Kommissionens förslag

Ändring

(qc)

isgräns: gränsen vid en given tid mellan öppet hav och havsis av något slag, antingen fast is eller drivis.

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 3 – led r

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (r) | landströmsförsörjning: system för att leverera el till fartyg i hamn, med låg- eller högspänning, växelström eller likström, inbegripet installationer på fartyg och på land,
  när
  fartygets huvudeltavla
  matas direkt
  , för annan verksamhet än lastning och lossning, t.ex. servicearbeten eller laddning av sekundärbatterier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(r)

landströmsförsörjning: system för att leverera el till fartyg i hamn, med låg- eller högspänning, växelström eller likström, inbegripet installationer på fartyg och på land,
  när
  fartygets huvudeltavla
  matas direkt
  , för annan verksamhet än lastning och lossning, t.ex. servicearbeten eller laddning av sekundärbatterier.

| (r) | landströmsförsörjning: system för att leverera el till fartyg i hamn, med låg-eller högspänning, växelström eller likström, inbegripet
  fasta, flytande och mobila
  installationer på fartyg och på land,
  som matar
  fartygets huvudeltavla, för annan verksamhet än lastning och lossning, t.ex. servicearbeten eller laddning av sekundärbatterier. |
| --- | --- |

(r)

landströmsförsörjning: system för att leverera el till fartyg i hamn, med låg-eller högspänning, växelström eller likström, inbegripet
  fasta, flytande och mobila
  installationer på fartyg och på land,
  som matar
  fartygets huvudeltavla, för annan verksamhet än lastning och lossning, t.ex. servicearbeten eller laddning av sekundärbatterier.

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | - 13 %
  från och med den 1 januari 2035. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

- 13 %
  från och med den 1 januari 2035.

| — | -20 %
  från och med den 1 januari 2035. |
| --- | --- |

—

-20 %
  från och med den 1 januari 2035.

Ändring 74

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | - 26 %
  från och med den 1 januari 2040. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

- 26 %
  från och med den 1 januari 2040.

| — | -38 %
  från och med den 1 januari 2040. |
| --- | --- |

—

-38 %
  från och med den 1 januari 2040.

Ändring 75

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | - 59 %
  från och med den 1 januari 2045. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

- 59 %
  från och med den 1 januari 2045.

| — | -64 %
  från och med den 1 januari 2045. |
| --- | --- |

—

-64 %
  från och med den 1 januari 2045.

Ändring 76

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – strecksats 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | - 75 %
  från och med den 1 januari 2050. |

Kommissionens förslag

Ändring

—

- 75 %
  från och med den 1 januari 2050.

| — | -80 %
  från och med den 1 januari 2050. |
| --- | --- |

—

-80 %
  från och med den 1 januari 2050.

Ändring 77

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| [Asterisk: Referensvärdet, som kommer att beräknas i ett senare skede i lagstiftningsförfarandet, motsvarar
  fartygsflottans
  genomsnittliga växthusgasintensitet från fartygs energianvändning ombord under 2020, fastställd på grundval av data som övervakas och rapporteras inom ramen för förordning (EU) 2015/757 och med användning av den metod och de standardvärden som anges i bilaga I till den förordningen.] | [Asterisk: Referensvärdet, som kommer att beräknas i ett senare skede i lagstiftningsförfarandet, motsvarar
  unionsfartygsflottans
  genomsnittliga växthusgasintensitet från fartygs energianvändning ombord under 2020, fastställd på grundval av data som övervakas och rapporteras inom ramen för förordning (EU) 2015/757 och med användning av den metod och de standardvärden som anges i bilaga I till den förordningen.] |

Kommissionens förslag

Ändring

[Asterisk: Referensvärdet, som kommer att beräknas i ett senare skede i lagstiftningsförfarandet, motsvarar
  fartygsflottans
  genomsnittliga växthusgasintensitet från fartygs energianvändning ombord under 2020, fastställd på grundval av data som övervakas och rapporteras inom ramen för förordning (EU) 2015/757 och med användning av den metod och de standardvärden som anges i bilaga I till den förordningen.]

[Asterisk: Referensvärdet, som kommer att beräknas i ett senare skede i lagstiftningsförfarandet, motsvarar
  unionsfartygsflottans
  genomsnittliga växthusgasintensitet från fartygs energianvändning ombord under 2020, fastställd på grundval av data som övervakas och rapporteras inom ramen för förordning (EU) 2015/757 och med användning av den metod och de standardvärden som anges i bilaga I till den förordningen.]

Ändring 78

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Växthusgasintensiteten från ett fartygs energianvändning ombord ska beräknas som mängden växthusgasutsläpp per energienhet enligt den metod som anges i bilaga I. | 3.   Växthusgasintensiteten från ett fartygs energianvändning ombord ska beräknas som mängden växthusgasutsläpp per energienhet enligt den metod som anges i bilaga I.
  För isklassade fartyg ska en korrektionsfaktor tillämpas som innebär att den högre bränsleförbrukning som beror på sjöfart i isförhållanden dras av. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Växthusgasintensiteten från ett fartygs energianvändning ombord ska beräknas som mängden växthusgasutsläpp per energienhet enligt den metod som anges i bilaga I.

3.   Växthusgasintensiteten från ett fartygs energianvändning ombord ska beräknas som mängden växthusgasutsläpp per energienhet enligt den metod som anges i bilaga I.
  För isklassade fartyg ska en korrektionsfaktor tillämpas som innebär att den högre bränsleförbrukning som beror på sjöfart i isförhållanden dras av.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3a (ny)

Artikel 4 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  De normalvärden som anges i bilaga II till denna förordning ska ligga till grund för beräkningen av emissionsfaktorer. Om det finns faktiska värden som verifierats genom certifiering eller direkta utsläppsmätningar får dessa faktiska värden användas i stället. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  De normalvärden som anges i bilaga II till denna förordning ska ligga till grund för beräkningen av emissionsfaktorer. Om det finns faktiska värden som verifierats genom certifiering eller direkta utsläppsmätningar får dessa faktiska värden användas i stället.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4

Artikel 4 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga II i syfte att inkludera emissionsfaktorer från källa till kölvatten för nya energikällor
  eller
  anpassa befintliga emissionsfaktorer för att säkerställa överensstämmelse med framtida internationella standarder eller unionens lagstiftning på energiområdet. | 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga II i syfte att inkludera emissionsfaktorer från källa till kölvatten för nya energikällor, anpassa befintliga emissionsfaktorer för att säkerställa överensstämmelse med framtida internationella standarder eller unionens lagstiftning på energiområdet
  och säkerställa att de är så representativa som möjligt för verkliga utsläpp under alla faser av bränslets livscykel, i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga och tekniska kunskap
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga II i syfte att inkludera emissionsfaktorer från källa till kölvatten för nya energikällor
  eller
  anpassa befintliga emissionsfaktorer för att säkerställa överensstämmelse med framtida internationella standarder eller unionens lagstiftning på energiområdet.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga II i syfte att inkludera emissionsfaktorer från källa till kölvatten för nya energikällor, anpassa befintliga emissionsfaktorer för att säkerställa överensstämmelse med framtida internationella standarder eller unionens lagstiftning på energiområdet
  och säkerställa att de är så representativa som möjligt för verkliga utsläpp under alla faser av bränslets livscykel, i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga och tekniska kunskap
  .

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

Artikel 4 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Samråd ska anordnas mellan hamnledningar, terminaloperatörer, fartygsägare, fartygsoperatörer, bränsleleverantörer och andra berörda parter för att säkerställa samarbete om den alternativa bränsleförsörjning som planeras och används i enskilda hamnar samt om den efterfrågan som förväntas från fartyg som anlöper dessa hamnar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Samråd ska anordnas mellan hamnledningar, terminaloperatörer, fartygsägare, fartygsoperatörer, bränsleleverantörer och andra berörda parter för att säkerställa samarbete om den alternativa bränsleförsörjning som planeras och används i enskilda hamnar samt om den efterfrågan som förväntas från fartyg som anlöper dessa hamnar.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4a (ny)

Artikel 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 4a |
| | Användning av förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder, vid behov med hjälp av den kreditutbytesmekanism som fastställs i direktiv XXXX [direktivet om förnybar energi], för att säkerställa att förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung görs tillgängliga i hamnar inom deras territorium. |
| | 2.
     
  Från och med den 1 januari 2025 till och med den 31 december 2034 ska en multiplikator på 2 användas i nämnaren i ekvation (1) i bilaga I vid beräkningen av växthusgasintensiteten i den energi som används ombord i syfte att belöna företag för användning av förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung. |
| | 3.
     
  Från och med den 1 januari 2030 ska minst 2 % av den årliga genomsnittliga energi som används ombord på ett fartyg tillgodoses med förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung som uppfyller kraven i artikel 9.1 b. |
| | 4.
     
  Till och med den 31 december 2034 ska punkt 3 inte tillämpas på företag och deras dotterbolag som bedriver verksamhet med tre eller färre fartyg som omfattas av tillämpningsområdet enligt artikel 2.1. |
| | 5.
     
  Senast 2028 ska kommissionen bedöma den skyldighet som fastställs i punkt 3 i syfte att anpassa den |
| | — | om det finns allvarliga farhågor om produktionskapaciteten, tillgången eller priset på förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 4a

Artikel 4a

Användning av förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung

Användning av förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung

1.
     
  Medlemsstaterna ska vidta nödvändiga åtgärder, vid behov med hjälp av den kreditutbytesmekanism som fastställs i direktiv XXXX [direktivet om förnybar energi], för att säkerställa att förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung görs tillgängliga i hamnar inom deras territorium.

2.
     
  Från och med den 1 januari 2025 till och med den 31 december 2034 ska en multiplikator på 2 användas i nämnaren i ekvation (1) i bilaga I vid beräkningen av växthusgasintensiteten i den energi som används ombord i syfte att belöna företag för användning av förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung.

3.
     
  Från och med den 1 januari 2030 ska minst 2 % av den årliga genomsnittliga energi som används ombord på ett fartyg tillgodoses med förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung som uppfyller kraven i artikel 9.1 b.

4.
     
  Till och med den 31 december 2034 ska punkt 3 inte tillämpas på företag och deras dotterbolag som bedriver verksamhet med tre eller färre fartyg som omfattas av tillämpningsområdet enligt artikel 2.1.

5.
     
  Senast 2028 ska kommissionen bedöma den skyldighet som fastställs i punkt 3 i syfte att anpassa den

—

om det finns allvarliga farhågor om produktionskapaciteten, tillgången eller priset på förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung, eller

om det finns allvarliga farhågor om produktionskapaciteten, tillgången eller priset på förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung, eller

| — | om det skett en betydande kostnadsminskning och finns en geografiskt utbredd tillgång på förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och ett behov av att öka delkvotsnivån i syfte att uppnå unionens klimatmål. |
| --- | --- |

—

om det skett en betydande kostnadsminskning och finns en geografiskt utbredd tillgång på förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och ett behov av att öka delkvotsnivån i syfte att uppnå unionens klimatmål.

om det skett en betydande kostnadsminskning och finns en geografiskt utbredd tillgång på förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och ett behov av att öka delkvotsnivån i syfte att uppnå unionens klimatmål.

6.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att fastställa kriterierna för denna bedömning och för att anpassa skyldigheterna i artikel 4a.3 och bilaga V om det bedöms nödvändigt utifrån den bedömning som gjorts i enlighet med punkt 5.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Från och med den 1 januari 2030 ska ett fartyg i en anlöpshamn
  inom en medlemsstats jurisdiktion
  ansluta till
  landströmförsörjning
  och använda den för hela sitt
  energibehov
  när fartyget ligger i hamn. | 1.   Från och med den 1 januari 2030 ska ett fartyg i en anlöpshamn
  som omfattas av artikel 9 i förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen)
  ansluta till
  landströmsförsörjning
  och använda den för hela sitt
  elbehov
  när fartyget ligger i hamn.
  Om en hamn utanför TEN-T frivilligt har installerat landströmsförsörjning ska fartyg som anlöper den hamnen och som har kompatibel utrustning för landströmsförsörjning ombord ansluta till landströmsförsörjningen när den är tillgänglig i den besökta hamnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Från och med den 1 januari 2030 ska ett fartyg i en anlöpshamn
  inom en medlemsstats jurisdiktion
  ansluta till
  landströmförsörjning
  och använda den för hela sitt
  energibehov
  när fartyget ligger i hamn.

1.   Från och med den 1 januari 2030 ska ett fartyg i en anlöpshamn
  som omfattas av artikel 9 i förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen)
  ansluta till
  landströmsförsörjning
  och använda den för hela sitt
  elbehov
  när fartyget ligger i hamn.
  Om en hamn utanför TEN-T frivilligt har installerat landströmsförsörjning ska fartyg som anlöper den hamnen och som har kompatibel utrustning för landströmsförsörjning ombord ansluta till landströmsförsörjningen när den är tillgänglig i den besökta hamnen.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led b

Artikel 5 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | använder utsläppsfri teknik, enligt specifikationerna i bilaga III, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

använder utsläppsfri teknik, enligt specifikationerna i bilaga III,

| (b) | använder utsläppsfri teknik, enligt specifikationerna i bilaga III,
  förutsatt att de kontinuerligt har en utsläppsnivå som är likvärdig med de utsläppsminskningar som skulle uppnås genom användning av landströmsförsörjning, |
| --- | --- |

(b)

använder utsläppsfri teknik, enligt specifikationerna i bilaga III,
  förutsatt att de kontinuerligt har en utsläppsnivå som är likvärdig med de utsläppsminskningar som skulle uppnås genom användning av landströmsförsörjning,

förutsatt att de kontinuerligt har en utsläppsnivå som är likvärdig med de utsläppsminskningar som skulle uppnås genom användning av landströmsförsörjning,

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led d

Artikel 5 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | inte kan ansluta till landströmsförsörjning på grund av att det inte finns anslutningspunkter att tillgå i en hamn, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

inte kan ansluta till landströmsförsörjning på grund av att det inte finns anslutningspunkter att tillgå i en hamn,

| (d) | inte kan ansluta till landströmsförsörjning på grund av att det inte finns anslutningspunkter att tillgå i hamn,
  bland annat på grund av (tillfällig) brist på nätkapacitet, till exempel vid (säsongsbunden) hög efterfrågan från fartyg i hamn, |
| --- | --- |

(d)

inte kan ansluta till landströmsförsörjning på grund av att det inte finns anslutningspunkter att tillgå i hamn,
  bland annat på grund av (tillfällig) brist på nätkapacitet, till exempel vid (säsongsbunden) hög efterfrågan från fartyg i hamn,

bland annat på grund av (tillfällig) brist på nätkapacitet, till exempel vid (säsongsbunden) hög efterfrågan från fartyg i hamn,

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led e

Artikel 5 – punkt 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | inte kan ansluta till landströmsförsörjning på grund av att installationen i hamnen inte är kompatibel med fartygets utrustning för landströmförsörjning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

inte kan ansluta till landströmsförsörjning på grund av att installationen i hamnen inte är kompatibel med fartygets utrustning för landströmförsörjning,

| (e) | inte kan ansluta till landströmsförsörjning på grund av att installationen i hamnen inte är kompatibel med fartygets utrustning för landströmförsörjning,
  förutsatt att installationen för landanslutning ombord på fartyget är certifierad i enlighet med de standarder som anges i bilaga II till förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen) för havsgående fartygs system för landanslutning, |
| --- | --- |

(e)

inte kan ansluta till landströmsförsörjning på grund av att installationen i hamnen inte är kompatibel med fartygets utrustning för landströmförsörjning,
  förutsatt att installationen för landanslutning ombord på fartyget är certifierad i enlighet med de standarder som anges i bilaga II till förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen) för havsgående fartygs system för landanslutning,

förutsatt att installationen för landanslutning ombord på fartyget är certifierad i enlighet med de standarder som anges i bilaga II till förordning XXXX-XXX (förordningen om infrastruktur för alternativa bränslen) för havsgående fartygs system för landanslutning,

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3a (ny)

Artikel 5 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Fartygsoperatörer ska i förväg informera de hamnar som de anlöper om sina avsikter att ansluta till landströmsförsörjning eller att använda utsläppsfri teknik enligt definitionen i bilaga III till denna förordning. Fartygsoperatörer ska även i tillämpliga fall uppge sitt förväntade elbehov under anlöpet och informera om tillgänglig elutrustning ombord. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Fartygsoperatörer ska i förväg informera de hamnar som de anlöper om sina avsikter att ansluta till landströmsförsörjning eller att använda utsläppsfri teknik enligt definitionen i bilaga III till denna förordning. Fartygsoperatörer ska även i tillämpliga fall uppge sitt förväntade elbehov under anlöpet och informera om tillgänglig elutrustning ombord.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4

Artikel 5 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga III i syfte att införa hänvisningar till ny teknik i förteckningen över tillämplig utsläppsfri teknik eller
  kriterier
  för användning av sådan teknik, om denna nya teknik
  anses
  vara
  likvärdig
  med den teknik som förtecknas i den bilagan mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. | 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga III i syfte att införa hänvisningar till ny teknik i förteckningen över tillämplig utsläppsfri teknik eller
  ändra kriterierna
  för användning av sådan teknik, om denna nya teknik
  eller kriterierna för användning visar sig
  vara
  likvärdiga
  med
  eller bättre än
  den teknik som förtecknas i den bilagan mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga III i syfte att införa hänvisningar till ny teknik i förteckningen över tillämplig utsläppsfri teknik eller
  kriterier
  för användning av sådan teknik, om denna nya teknik
  anses
  vara
  likvärdig
  med den teknik som förtecknas i den bilagan mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga III i syfte att införa hänvisningar till ny teknik i förteckningen över tillämplig utsläppsfri teknik eller
  ändra kriterierna
  för användning av sådan teknik, om denna nya teknik
  eller kriterierna för användning visar sig
  vara
  likvärdiga
  med
  eller bättre än
  den teknik som förtecknas i den bilagan mot bakgrund av den vetenskapliga och tekniska utvecklingen.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5

Artikel 5 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Hamnledningen ska avgöra om de undantag som anges i punkt 3 är tillämpliga och utfärda eller neka att utfärda intyg i enlighet med kraven i bilaga IV. | 5.   Hamnledningen
  eller, om tillämpligt, terminaloperatören eller den behöriga myndigheten,
  ska avgöra om de undantag som anges i punkt 3 är tillämpliga och utfärda eller neka att utfärda intyg i enlighet med kraven i bilaga IV. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Hamnledningen ska avgöra om de undantag som anges i punkt 3 är tillämpliga och utfärda eller neka att utfärda intyg i enlighet med kraven i bilaga IV.

5.   Hamnledningen
  eller, om tillämpligt, terminaloperatören eller den behöriga myndigheten,
  ska avgöra om de undantag som anges i punkt 3 är tillämpliga och utfärda eller neka att utfärda intyg i enlighet med kraven i bilaga IV.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 6

Artikel 5 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.
     
  Från och med den 1 januari 2035 får de undantag som anges i punkt 3 d och e inte tillämpas på ett enskilt fartyg mer än fem gånger under ett rapporteringsår. Om företaget kan påvisa att det rimligtvis inte kunde ha vetat att fartyget inte skulle kunna ansluta sig av skäl som avses i punkt 3 d och e, ska hamnanlöpet inte räknas in när det gäller efterlevnaden av denna bestämmelse. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.
     
  Från och med den 1 januari 2035 får de undantag som anges i punkt 3 d och e inte tillämpas på ett enskilt fartyg mer än fem gånger under ett rapporteringsår. Om företaget kan påvisa att det rimligtvis inte kunde ha vetat att fartyget inte skulle kunna ansluta sig av skäl som avses i punkt 3 d och e, ska hamnanlöpet inte räknas in när det gäller efterlevnaden av denna bestämmelse.

utgår

utgår

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 7a (ny)

Artikel 5 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Samråd ska anordnas mellan hamnledningar, terminaloperatörer, fartygsägare, fartygsoperatörer, tillhandahållare av landströmsförsörjning, nätförvaltare och andra berörda parter för att säkerställa samarbete om den infrastruktur för landströmsförsörjning som planeras och används i enskilda hamnar samt om den efterfrågan som förväntas från fartyg som anlöper dessa hamnar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  Samråd ska anordnas mellan hamnledningar, terminaloperatörer, fartygsägare, fartygsoperatörer, tillhandahållare av landströmsförsörjning, nätförvaltare och andra berörda parter för att säkerställa samarbete om den infrastruktur för landströmsförsörjning som planeras och används i enskilda hamnar samt om den efterfrågan som förväntas från fartyg som anlöper dessa hamnar.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4

Artikel 6 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Företagen ska på ett öppet och korrekt sätt erhålla, registrera, sammanställa, analysera och dokumentera övervakningsdata, inbegripet antaganden, referenser, emissionsfaktorer och aktivitetsdata, så att kontrollören kan fastställa växthusgasintensiteten från fartygens energianvändning ombord. | 4.   Företagen ska på ett öppet och korrekt sätt erhålla, registrera, sammanställa, analysera och dokumentera övervakningsdata, inbegripet antaganden, referenser, emissionsfaktorer och aktivitetsdata,
  samt all annan information som krävs för att följa denna förordning,
  så att kontrollören kan fastställa växthusgasintensiteten från fartygens energianvändning ombord. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Företagen ska på ett öppet och korrekt sätt erhålla, registrera, sammanställa, analysera och dokumentera övervakningsdata, inbegripet antaganden, referenser, emissionsfaktorer och aktivitetsdata, så att kontrollören kan fastställa växthusgasintensiteten från fartygens energianvändning ombord.

4.   Företagen ska på ett öppet och korrekt sätt erhålla, registrera, sammanställa, analysera och dokumentera övervakningsdata, inbegripet antaganden, referenser, emissionsfaktorer och aktivitetsdata,
  samt all annan information som krävs för att följa denna förordning,
  så att kontrollören kan fastställa växthusgasintensiteten från fartygens energianvändning ombord.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3 – led e

Artikel 7 – punkt 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | En beskrivning av den eller de energikällor som är avsedda att användas ombord under gång och i hamn för att uppfylla kraven i artiklarna 4 och 5. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

En beskrivning av den eller de energikällor som är avsedda att användas ombord under gång och i hamn för att uppfylla kraven i artiklarna 4 och 5.

| (e) | En beskrivning av den eller de energikällor som är avsedda att användas ombord under gång och i hamn för att uppfylla kraven i artiklarna 4 och 5
  samt i bilagorna I respektive III
  . |
| --- | --- |

(e)

En beskrivning av den eller de energikällor som är avsedda att användas ombord under gång och i hamn för att uppfylla kraven i artiklarna 4 och 5
  samt i bilagorna I respektive III
  .

samt i bilagorna I respektive III

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3 – led k

Artikel 7 – punkt 3 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (k) | En beskrivning av den metod som ska användas för att fastställa ersättningsdata för att komma tillrätta med luckor i uppgifterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(k)

En beskrivning av den metod som ska användas för att fastställa ersättningsdata för att komma tillrätta med luckor i uppgifterna.

| (k) | En beskrivning av den metod som ska användas för att fastställa ersättningsdata för att komma tillrätta med luckor i uppgifterna
  eller identifiera och korrigera fel i uppgifterna
  . |
| --- | --- |

(k)

En beskrivning av den metod som ska användas för att fastställa ersättningsdata för att komma tillrätta med luckor i uppgifterna
  eller identifiera och korrigera fel i uppgifterna
  .

eller identifiera och korrigera fel i uppgifterna

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3a (ny)

Artikel 7 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om den ytterligare energi som krävs på grund av fartygets isklass ska undantas från beräkningen av den energi som används ombord, ska övervakningsplanen även innehålla |
| | (a) | uppgifter om fartygets isklass, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Om den ytterligare energi som krävs på grund av fartygets isklass ska undantas från beräkningen av den energi som används ombord, ska övervakningsplanen även innehålla

(a)

(a)

uppgifter om fartygets isklass,

uppgifter om fartygets isklass,

| (b) | en beskrivning av förfarandet för övervakning av den tillryggalagda sträckan för hela resan, och |
| --- | --- |

(b)

(b)

en beskrivning av förfarandet för övervakning av den tillryggalagda sträckan för hela resan, och

en beskrivning av förfarandet för övervakning av den tillryggalagda sträckan för hela resan, och

| (c) | vid sjöfart i isförhållanden: datum och tidpunkt för sjöfart i isförhållanden, bränsleförbrukning samt den energi som tillhandahålls av ersättningskällor för energi eller en utsläppsfri teknik enligt vad som anges i bilaga III vid sjöfart i isförhållanden. |
| --- | --- |

(c)

(c)

vid sjöfart i isförhållanden: datum och tidpunkt för sjöfart i isförhållanden, bränsleförbrukning samt den energi som tillhandahålls av ersättningskällor för energi eller en utsläppsfri teknik enligt vad som anges i bilaga III vid sjöfart i isförhållanden.

vid sjöfart i isförhållanden: datum och tidpunkt för sjöfart i isförhållanden, bränsleförbrukning samt den energi som tillhandahålls av ersättningskällor för energi eller en utsläppsfri teknik enligt vad som anges i bilaga III vid sjöfart i isförhållanden.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Företagen ska regelbundet och minst en gång per år kontrollera om fartygets övervakningsplan återspeglar fartygets art och sätt att fungera och om några data som den innehåller kan förbättras. | 1.   Företagen ska regelbundet och minst en gång per år kontrollera om fartygets övervakningsplan återspeglar fartygets art och sätt att fungera och om några data som den innehåller kan förbättras
  , korrigeras eller uppdateras
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Företagen ska regelbundet och minst en gång per år kontrollera om fartygets övervakningsplan återspeglar fartygets art och sätt att fungera och om några data som den innehåller kan förbättras.

1.   Företagen ska regelbundet och minst en gång per år kontrollera om fartygets övervakningsplan återspeglar fartygets art och sätt att fungera och om några data som den innehåller kan förbättras
  , korrigeras eller uppdateras
  .

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – inledningen

Artikel 8 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Företagen ska ändra övervakningsplanen om någon av följande situationer föreligger: | 2.   Företagen ska
  utan onödigt dröjsmål
  ändra övervakningsplanen om någon av följande situationer föreligger: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Företagen ska ändra övervakningsplanen om någon av följande situationer föreligger:

2.   Företagen ska
  utan onödigt dröjsmål
  ändra övervakningsplanen om någon av följande situationer föreligger:

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – led ea (nytt)

Artikel 8 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | När metoderna för att förhindra luckor i uppgifterna och identifiera fel i uppgifterna har befunnits vara otillräckliga för att säkerställa uppgifternas soliditet och transparens. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

När metoderna för att förhindra luckor i uppgifterna och identifiera fel i uppgifterna har befunnits vara otillräckliga för att säkerställa uppgifternas soliditet och transparens.

När metoderna för att förhindra luckor i uppgifterna och identifiera fel i uppgifterna har befunnits vara otillräckliga för att säkerställa uppgifternas soliditet och transparens.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Företagen ska tillhandahålla korrekta och tillförlitliga uppgifter om växthusgasintensiteten och hållbarhetsegenskaperna för biodrivmedel, biogas, förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, verifierade genom ett system som erkänns av kommissionen i enlighet med artikel 30.5 och 30.6 i direktiv (EU) 2018/2001. | 2.   Företagen ska tillhandahålla korrekta
  , fullständiga
  och tillförlitliga uppgifter om växthusgasintensiteten och hållbarhetsegenskaperna för biodrivmedel, biogas, förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, verifierade genom ett system som erkänns av kommissionen i enlighet med artikel 30.5 och 30.6 i direktiv (EU) 2018/2001. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Företagen ska tillhandahålla korrekta och tillförlitliga uppgifter om växthusgasintensiteten och hållbarhetsegenskaperna för biodrivmedel, biogas, förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, verifierade genom ett system som erkänns av kommissionen i enlighet med artikel 30.5 och 30.6 i direktiv (EU) 2018/2001.

2.   Företagen ska tillhandahålla korrekta
  , fullständiga
  och tillförlitliga uppgifter om växthusgasintensiteten och hållbarhetsegenskaperna för biodrivmedel, biogas, förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen, verifierade genom ett system som erkänns av kommissionen i enlighet med artikel 30.5 och 30.6 i direktiv (EU) 2018/2001.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Företagen ska ha rätt att avvika från de fastställda normalvärdena för emissionsfaktorerna från tank till kölvatten (tank-to-wake), förutsatt att de faktiska värdena certifieras genom
  laboratorietester eller
  direkta utsläppsmätningar. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa regler för utförande av
  laboratorietester och
  direkta utsläppsmätningar. | 3.   Företagen ska ha rätt att avvika från de fastställda normalvärdena för emissionsfaktorerna från tank till kölvatten (tank-to-wake), förutsatt att de faktiska värdena certifieras genom direkta utsläppsmätningar
  i enlighet med befintliga certifierings- och verifieringssystem som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 och direktiv (EU) XXXX/XXXX (gasdirektivet)
  . Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa regler för utförande av direkta utsläppsmätningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Företagen ska ha rätt att avvika från de fastställda normalvärdena för emissionsfaktorerna från tank till kölvatten (tank-to-wake), förutsatt att de faktiska värdena certifieras genom
  laboratorietester eller
  direkta utsläppsmätningar. Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa regler för utförande av
  laboratorietester och
  direkta utsläppsmätningar.

3.   Företagen ska ha rätt att avvika från de fastställda normalvärdena för emissionsfaktorerna från tank till kölvatten (tank-to-wake), förutsatt att de faktiska värdena certifieras genom direkta utsläppsmätningar
  i enlighet med befintliga certifierings- och verifieringssystem som fastställs i direktiv (EU) 2018/2001 och direktiv (EU) XXXX/XXXX (gasdirektivet)
  . Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa regler för utförande av direkta utsläppsmätningar.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9a (ny)

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a




  Certifiering av andra bränslen





  1.
     
  Företagen ska ha rätt att avvika från de fastställda normalvärdena för emissionsfaktorerna från källa till tank (well-to-tank) för alla andra bränslen, förutsatt att de faktiska värdena fastställs genom certifiering eller direkta utsläppsmätningar.






  2.
     
  Företagen ska ha rätt att avvika från de fastställda normalvärdena för emissionsfaktorerna från tank till kölvatten (tank-to-wake) för alla andra bränslen, förutsatt att de faktiska värdena certifieras genom direkta utsläppsmätningar.






  3.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa regler för certifiering av verkliga utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och regler för utförande av direkta utsläppsmätningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 9a

Certifiering av andra bränslen

1.
     
  Företagen ska ha rätt att avvika från de fastställda normalvärdena för emissionsfaktorerna från källa till tank (well-to-tank) för alla andra bränslen, förutsatt att de faktiska värdena fastställs genom certifiering eller direkta utsläppsmätningar.

2.
     
  Företagen ska ha rätt att avvika från de fastställda normalvärdena för emissionsfaktorerna från tank till kölvatten (tank-to-wake) för alla andra bränslen, förutsatt att de faktiska värdena certifieras genom direkta utsläppsmätningar.

3.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa regler för certifiering av verkliga utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och regler för utförande av direkta utsläppsmätningar.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kontrollören ska bedöma huruvida övervakningsplanen överensstämmer med de krav som fastställs i artiklarna 6–9. Om kontrollörens bedömning påvisar avvikelser från dessa krav, ska det berörda företaget revidera sin övervakningsplan i enlighet med detta och lämna in den reviderade planen för kontrollörens slutliga bedömning innan rapporteringsperioden inleds. Det berörda företaget ska komma överens med kontrollören om vilken tidsram som behövs för att införa dessa revideringar. Den tidsramen får under inga omständigheter sträcka sig förbi rapporteringsperiodens början. | 1.   Kontrollören ska bedöma huruvida övervakningsplanen överensstämmer med de krav som fastställs i artiklarna 6–9. Om kontrollörens bedömning påvisar avvikelser från dessa krav, ska det berörda företaget
  utan onödigt dröjsmål
  revidera sin övervakningsplan i enlighet med detta och lämna in den reviderade planen för kontrollörens slutliga bedömning innan rapporteringsperioden inleds. Det berörda företaget ska komma överens med kontrollören om vilken tidsram som behövs för att införa dessa revideringar. Den tidsramen får under inga omständigheter sträcka sig förbi rapporteringsperiodens början. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kontrollören ska bedöma huruvida övervakningsplanen överensstämmer med de krav som fastställs i artiklarna 6–9. Om kontrollörens bedömning påvisar avvikelser från dessa krav, ska det berörda företaget revidera sin övervakningsplan i enlighet med detta och lämna in den reviderade planen för kontrollörens slutliga bedömning innan rapporteringsperioden inleds. Det berörda företaget ska komma överens med kontrollören om vilken tidsram som behövs för att införa dessa revideringar. Den tidsramen får under inga omständigheter sträcka sig förbi rapporteringsperiodens början.

1.   Kontrollören ska bedöma huruvida övervakningsplanen överensstämmer med de krav som fastställs i artiklarna 6–9. Om kontrollörens bedömning påvisar avvikelser från dessa krav, ska det berörda företaget
  utan onödigt dröjsmål
  revidera sin övervakningsplan i enlighet med detta och lämna in den reviderade planen för kontrollörens slutliga bedömning innan rapporteringsperioden inleds. Det berörda företaget ska komma överens med kontrollören om vilken tidsram som behövs för att införa dessa revideringar. Den tidsramen får under inga omständigheter sträcka sig förbi rapporteringsperiodens början.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 3

Artikel 10 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om bedömningen i samband med kontrollen identifierar felaktiga uppgifter eller avvikelser från kraven i denna förordning ska kontrollören informera det berörda företaget om detta i god tid. Företaget ska då ändra de felaktiga uppgifterna eller åtgärda avvikelserna så att verifieringsprocessen kan slutföras i tid. | 3.   Om bedömningen i samband med kontrollen identifierar felaktiga uppgifter eller avvikelser från kraven i denna förordning ska kontrollören informera det berörda företaget om detta i god tid. Företaget ska då
  utan onödigt dröjsmål
  ändra de felaktiga uppgifterna eller åtgärda avvikelserna så att verifieringsprocessen kan slutföras i tid. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om bedömningen i samband med kontrollen identifierar felaktiga uppgifter eller avvikelser från kraven i denna förordning ska kontrollören informera det berörda företaget om detta i god tid. Företaget ska då ändra de felaktiga uppgifterna eller åtgärda avvikelserna så att verifieringsprocessen kan slutföras i tid.

3.   Om bedömningen i samband med kontrollen identifierar felaktiga uppgifter eller avvikelser från kraven i denna förordning ska kontrollören informera det berörda företaget om detta i god tid. Företaget ska då
  utan onödigt dröjsmål
  ändra de felaktiga uppgifterna eller åtgärda avvikelserna så att verifieringsprocessen kan slutföras i tid.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2 – led d

Artikel 11 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | användning av landströmsförsörjning eller förekomst av undantag som certifierats i enlighet med artikel 5.5. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

användning av landströmsförsörjning eller förekomst av undantag som certifierats i enlighet med artikel 5.5.

| (d) | användning av landströmsförsörjning eller förekomst av undantag
  som förtecknas i artikel 5.3 och
  som certifierats i enlighet med artikel 5.5. |
| --- | --- |

(d)

användning av landströmsförsörjning eller förekomst av undantag
  som förtecknas i artikel 5.3 och
  som certifierats i enlighet med artikel 5.5.

som förtecknas i artikel 5.3 och

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3 – led d

Artikel 11 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Fartygets relevanta register är fullständiga och konsekventa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Fartygets relevanta register är fullständiga och konsekventa.

| (d) | Fartygets relevanta register är fullständiga
  , transparenta
  och konsekventa. |
| --- | --- |

(d)

Fartygets relevanta register är fullständiga
  , transparenta
  och konsekventa.

, transparenta

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kontrollören ska identifiera potentiella risker kopplade till övervaknings- och rapporteringsprocessen genom att jämföra rapporterad mängd, typ och emissionsfaktor för fartygens energianvändning ombord med uppskattade uppgifter baserade på fartygets spårningsuppgifter och egenskaper, t.ex. fartygets maskinstyrka. Om betydande avvikelser konstateras, ska kontrollören genomföra ytterligare analyser. | 1.   Kontrollören ska identifiera potentiella risker kopplade till övervaknings- och rapporteringsprocessen genom att jämföra rapporterad mängd, typ och emissionsfaktor för fartygens energianvändning ombord med uppskattade uppgifter baserade på fartygets spårningsuppgifter och egenskaper, t.ex. fartygets maskinstyrka. Om betydande skillnader konstateras
  som skulle undergräva uppnåendet av målen i denna förordning
  , ska kontrollören genomföra ytterligare analyser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kontrollören ska identifiera potentiella risker kopplade till övervaknings- och rapporteringsprocessen genom att jämföra rapporterad mängd, typ och emissionsfaktor för fartygens energianvändning ombord med uppskattade uppgifter baserade på fartygets spårningsuppgifter och egenskaper, t.ex. fartygets maskinstyrka. Om betydande avvikelser konstateras, ska kontrollören genomföra ytterligare analyser.

1.   Kontrollören ska identifiera potentiella risker kopplade till övervaknings- och rapporteringsprocessen genom att jämföra rapporterad mängd, typ och emissionsfaktor för fartygens energianvändning ombord med uppskattade uppgifter baserade på fartygets spårningsuppgifter och egenskaper, t.ex. fartygets maskinstyrka. Om betydande skillnader konstateras
  som skulle undergräva uppnåendet av målen i denna förordning
  , ska kontrollören genomföra ytterligare analyser.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kontrollörer ska ackrediteras för verksamhet som omfattas av denna förordning av ett nationellt ackrediteringsorgan i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008. | 1.   Kontrollörer ska ackrediteras för verksamhet som omfattas av denna förordning av ett nationellt ackrediteringsorgan i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008.
  Det nationella ackrediteringsorganet ska regelbundet underrätta kommissionen om förteckningen över ackrediterade kontrollörer, tillsammans med alla relevanta kontaktuppgifter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kontrollörer ska ackrediteras för verksamhet som omfattas av denna förordning av ett nationellt ackrediteringsorgan i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008.

1.   Kontrollörer ska ackrediteras för verksamhet som omfattas av denna förordning av ett nationellt ackrediteringsorgan i enlighet med förordning (EG) nr 765/2008.
  Det nationella ackrediteringsorganet ska regelbundet underrätta kommissionen om förteckningen över ackrediterade kontrollörer, tillsammans med alla relevanta kontaktuppgifter.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1a (ny)

Artikel 13 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De nationella ackrediteringsorganen ska se till att kontrollören |
| | (a) | är kunnig inom sjöfart, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  De nationella ackrediteringsorganen ska se till att kontrollören

(a)

(a)

är kunnig inom sjöfart,

är kunnig inom sjöfart,

| (b) | alltid förfogar över betydande teknisk personal och stödpersonal som står i proportion till det antal fartyg som kontrollören verifierar, |
| --- | --- |

(b)

(b)

alltid förfogar över betydande teknisk personal och stödpersonal som står i proportion till det antal fartyg som kontrollören verifierar,

alltid förfogar över betydande teknisk personal och stödpersonal som står i proportion till det antal fartyg som kontrollören verifierar,

| (c) | har kapacitet att allt efter behov tilldela varje arbetsplats medel och personal som står i proportion till de uppgifter som ska utföras enligt kapitel V i denna förordning. |
| --- | --- |

(c)

(c)

har kapacitet att allt efter behov tilldela varje arbetsplats medel och personal som står i proportion till de uppgifter som ska utföras enligt kapitel V i denna förordning.

har kapacitet att allt efter behov tilldela varje arbetsplats medel och personal som står i proportion till de uppgifter som ska utföras enligt kapitel V i denna förordning.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1b (ny)

Artikel 13 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  För att undvika potentiella intressekonflikter ska kontrollören inte i väsentlig grad vara beroende av ett enskilt företag för sina intäkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  För att undvika potentiella intressekonflikter ska kontrollören inte i väsentlig grad vara beroende av ett enskilt företag för sina intäkter.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3

Artikel 13 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa ytterligare metoder och kriterier för ackreditering av kontrollörer. De metoder som fastställs i dessa delegerade akter ska baseras på de principer för verifiering som anges i artiklarna 10 och 11 och relevanta internationellt vedertagna normer. | 3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa ytterligare metoder och kriterier för ackreditering av kontrollörer
  och andra regler för att säkerställa kontrollörernas oberoende och opartiskhet
  . De metoder som fastställs i dessa delegerade akter ska baseras på de principer för verifiering som anges i artiklarna 10 och 11 och relevanta internationellt vedertagna normer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa ytterligare metoder och kriterier för ackreditering av kontrollörer. De metoder som fastställs i dessa delegerade akter ska baseras på de principer för verifiering som anges i artiklarna 10 och 11 och relevanta internationellt vedertagna normer.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att komplettera denna förordning genom att fastställa ytterligare metoder och kriterier för ackreditering av kontrollörer
  och andra regler för att säkerställa kontrollörernas oberoende och opartiskhet
  . De metoder som fastställs i dessa delegerade akter ska baseras på de principer för verifiering som anges i artiklarna 10 och 11 och relevanta internationellt vedertagna normer.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led c

Artikel 14 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Mängden av varje typ av bränsle som förbrukas i hamn och till sjöss. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Mängden av varje typ av bränsle som förbrukas i hamn och till sjöss.

| (c) | Mängden av varje typ av bränsle som förbrukas i hamn och till sjöss
  , inklusive den mängd el som tas ut i hamn för navigeringsändamål
  . |
| --- | --- |

(c)

Mängden av varje typ av bränsle som förbrukas i hamn och till sjöss
  , inklusive den mängd el som tas ut i hamn för navigeringsändamål
  .

, inklusive den mängd el som tas ut i hamn för navigeringsändamål

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led d

Artikel 14 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Emissionsfaktorerna från källa till kölvatten (well-to-wake) för varje typ av bränsle som förbrukas i hamn och till sjöss, uppdelade på utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och från tank till kölvatten (tank-to-wake) och flyktiga utsläpp, omfattande alla relevanta växthusgaser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Emissionsfaktorerna från källa till kölvatten (well-to-wake) för varje typ av bränsle som förbrukas i hamn och till sjöss, uppdelade på utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och från tank till kölvatten (tank-to-wake) och flyktiga utsläpp, omfattande alla relevanta växthusgaser.

| (d) | Emissionsfaktorerna från källa till kölvatten (well-to-wake) för varje typ av bränsle
  , inklusive el som tas från landströmsförsörjning,
  som förbrukas i hamn och till sjöss, uppdelade på utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och från tank till kölvatten (tank-to-wake) och flyktiga utsläpp, omfattande alla relevanta växthusgaser. |
| --- | --- |

(d)

Emissionsfaktorerna från källa till kölvatten (well-to-wake) för varje typ av bränsle
  , inklusive el som tas från landströmsförsörjning,
  som förbrukas i hamn och till sjöss, uppdelade på utsläpp från källa till tank (well-to-tank) och från tank till kölvatten (tank-to-wake) och flyktiga utsläpp, omfattande alla relevanta växthusgaser.

, inklusive el som tas från landströmsförsörjning,

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1 – led e

Artikel 14 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas i hamn och till sjöss. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas i hamn och till sjöss.

| (e) | Mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas i hamn och till sjöss
  , inklusive bränslen, el, vindenergi och solenergi
  . |
| --- | --- |

(e)

Mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas i hamn och till sjöss
  , inklusive bränslen, el, vindenergi och solenergi
  .

, inklusive bränslen, el, vindenergi och solenergi

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

Artikel 14 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Om den ytterligare energi som krävs på grund av fartygets isklass ska undantas från den energi som används ombord, ska övervakningsplanen även innehålla |
| | (a) | fartygets isklass, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Om den ytterligare energi som krävs på grund av fartygets isklass ska undantas från den energi som används ombord, ska övervakningsplanen även innehålla

(a)

(a)

fartygets isklass,

fartygets isklass,

| (b) | datum och tidpunkt för sjöfart i isförhållanden, |
| --- | --- |

(b)

(b)

datum och tidpunkt för sjöfart i isförhållanden,

datum och tidpunkt för sjöfart i isförhållanden,

| (c) | mängden av varje typ av bränsle som förbrukas vid sjöfart i isförhållanden, |
| --- | --- |

(c)

(c)

mängden av varje typ av bränsle som förbrukas vid sjöfart i isförhållanden,

mängden av varje typ av bränsle som förbrukas vid sjöfart i isförhållanden,

| (d) | mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas vid sjöfart i isförhållanden, |
| --- | --- |

(d)

(d)

mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas vid sjöfart i isförhållanden,

mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas vid sjöfart i isförhållanden,

| (e) | tillryggalagd sträcka i isförhållanden, |
| --- | --- |

(e)

(e)

tillryggalagd sträcka i isförhållanden,

tillryggalagd sträcka i isförhållanden,

| (f) | tillryggalagd sträcka under resan, |
| --- | --- |

(f)

(f)

tillryggalagd sträcka under resan,

tillryggalagd sträcka under resan,

| (g) | mängden av varje typ av bränsle som förbrukas till sjöss, och |
| --- | --- |

(g)

(g)

mängden av varje typ av bränsle som förbrukas till sjöss, och

mängden av varje typ av bränsle som förbrukas till sjöss, och

| (h) | mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas till sjöss. |
| --- | --- |

(h)

(h)

mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas till sjöss.

mängden av varje typ av energi från ersättningskälla som förbrukas till sjöss.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2

Artikel 14 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Företagen ska
  årligen
  och på ett transparent sätt registrera den information och de uppgifter som anges i punkt 1
  , vilket gör
  det möjligt för kontrollören att verifiera efterlevnaden av denna förordning. | 2.   Företagen ska
  vid lämplig tidpunkt
  och på ett transparent sätt registrera den information och de uppgifter som anges i punkt 1
  och årligen sammanställa dem för att göra
  det möjligt för kontrollören att verifiera efterlevnaden av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Företagen ska
  årligen
  och på ett transparent sätt registrera den information och de uppgifter som anges i punkt 1
  , vilket gör
  det möjligt för kontrollören att verifiera efterlevnaden av denna förordning.

2.   Företagen ska
  vid lämplig tidpunkt
  och på ett transparent sätt registrera den information och de uppgifter som anges i punkt 1
  och årligen sammanställa dem för att göra
  det möjligt för kontrollören att verifiera efterlevnaden av denna förordning.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 15 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | sammanställa den information som lämnats i enlighet med artikel 14.3 och lämna in den till medlemsstatens behöriga myndighet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

sammanställa den information som lämnats i enlighet med artikel 14.3 och lämna in den till medlemsstatens behöriga myndighet,

sammanställa den information som lämnats i enlighet med artikel 14.3 och lämna in den till medlemsstatens behöriga myndighet,

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – led d

Artikel 15 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | beräkna beloppet för de straffavgifter som avses i artikel 20.1 och 2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

(d)

beräkna beloppet för de straffavgifter som avses i artikel 20.1 och 2.

beräkna beloppet för de straffavgifter som avses i artikel 20.1 och 2.

utgår

utgår

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3a (ny)

Artikel 15 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  På grundval av den information som lämnats av kontrollören ska medlemsstatens behöriga myndighet beräkna beloppet för de straffavgifter som avses i artikel 20.1 och 20.2 och underrätta företaget om detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  På grundval av den information som lämnats av kontrollören ska medlemsstatens behöriga myndighet beräkna beloppet för de straffavgifter som avses i artikel 20.1 och 20.2 och underrätta företaget om detta.

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4a (ny)

Artikel 15 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Den administrerande myndigheten för ett rederi ska vara någon av följande: |
| | (a) | För ett rederi som är registrerat i en medlemsstat: den medlemsstat i vilken rederiet är registrerat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Den administrerande myndigheten för ett rederi ska vara någon av följande:

(a)

(a)

För ett rederi som är registrerat i en medlemsstat: den medlemsstat i vilken rederiet är registrerat.

För ett rederi som är registrerat i en medlemsstat: den medlemsstat i vilken rederiet är registrerat.

| (b) | För ett rederi som inte är registrerat i en medlemsstat: den medlemsstat som haft det största beräknade antalet hamnanlöp från resor som utförts av det rederiet under de två senaste övervakningsåren och som omfattas av tillämpningsområdet i artikel 2. |
| --- | --- |

(b)

(b)

För ett rederi som inte är registrerat i en medlemsstat: den medlemsstat som haft det största beräknade antalet hamnanlöp från resor som utförts av det rederiet under de två senaste övervakningsåren och som omfattas av tillämpningsområdet i artikel 2.

För ett rederi som inte är registrerat i en medlemsstat: den medlemsstat som haft det största beräknade antalet hamnanlöp från resor som utförts av det rederiet under de två senaste övervakningsåren och som omfattas av tillämpningsområdet i artikel 2.

| (c) | För ett rederi som inte är registrerat i en medlemsstat och som inte utfört någon resa som omfattas av tillämpningsområdet i artikel 2 under de två föregående övervakningsåren: den medlemsstat från vilken rederiet påbörjade sin första resa som omfattas av tillämpningsområdet i artikel 2. |
| --- | --- |

(c)

(c)

För ett rederi som inte är registrerat i en medlemsstat och som inte utfört någon resa som omfattas av tillämpningsområdet i artikel 2 under de två föregående övervakningsåren: den medlemsstat från vilken rederiet påbörjade sin första resa som omfattas av tillämpningsområdet i artikel 2.

För ett rederi som inte är registrerat i en medlemsstat och som inte utfört någon resa som omfattas av tillämpningsområdet i artikel 2 under de två föregående övervakningsåren: den medlemsstat från vilken rederiet påbörjade sin första resa som omfattas av tillämpningsområdet i artikel 2.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska utveckla en elektronisk överensstämmelsedatabas för övervakning av överensstämmelsen med artiklarna 4 och 5,
  och
  säkerställa dess funktion och
  uppdatering
  . Överensstämmelsedatabasen ska användas för att registrera fartygens överensstämmelsesaldo
  och
  användningen av de flexibilitetsmekanismer som anges i artiklarna 17 och 18. Den ska vara tillgänglig för företagen, kontrollörerna, de behöriga myndigheterna och kommissionen. | 1.   Kommissionen ska utveckla en elektronisk överensstämmelsedatabas
  som ska integreras med det Thetis-MRV-system som inrättats genom förordning (EU) 2015/757,
  för övervakning av överensstämmelsen med artiklarna 4 och 5,
  samt
  säkerställa dess funktion och
  uppdatera den
  . Överensstämmelsedatabasen ska användas för att registrera fartygens överensstämmelsesaldo
  , användningen av de undantag som anges i artikel 5.3 samt
  användningen av de flexibilitetsmekanismer som anges i artiklarna 17 och 18
  och de straffavgifter som påförs enligt artikel 20
  . Den ska vara tillgänglig för företagen, kontrollörerna, de behöriga myndigheterna och kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska utveckla en elektronisk överensstämmelsedatabas för övervakning av överensstämmelsen med artiklarna 4 och 5,
  och
  säkerställa dess funktion och
  uppdatering
  . Överensstämmelsedatabasen ska användas för att registrera fartygens överensstämmelsesaldo
  och
  användningen av de flexibilitetsmekanismer som anges i artiklarna 17 och 18. Den ska vara tillgänglig för företagen, kontrollörerna, de behöriga myndigheterna och kommissionen.

1.   Kommissionen ska utveckla en elektronisk överensstämmelsedatabas
  som ska integreras med det Thetis-MRV-system som inrättats genom förordning (EU) 2015/757,
  för övervakning av överensstämmelsen med artiklarna 4 och 5,
  samt
  säkerställa dess funktion och
  uppdatera den
  . Överensstämmelsedatabasen ska användas för att registrera fartygens överensstämmelsesaldo
  , användningen av de undantag som anges i artikel 5.3 samt
  användningen av de flexibilitetsmekanismer som anges i artiklarna 17 och 18
  och de straffavgifter som påförs enligt artikel 20
  . Den ska vara tillgänglig för företagen, kontrollörerna, de behöriga myndigheterna och kommissionen.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1a (ny)

Artikel 16 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Företagen ska få sätta in överensstämmelseöverskott från fartyg som inte omfattas av denna förordning och som drivs helt med förnybar energi, såsom vind- eller solenergi, så länge dessa fartyg inte används enbart för fritidsändamål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Företagen ska få sätta in överensstämmelseöverskott från fartyg som inte omfattas av denna förordning och som drivs helt med förnybar energi, såsom vind- eller solenergi, så länge dessa fartyg inte används enbart för fritidsändamål.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3

Artikel 16 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Senast den 30 april varje år ska företaget i överensstämmelsedatabasen för vart och ett av sina fartyg registrera den information som avses i artikel 15.2 och som kontrollören fastställt, tillsammans med information som gör det möjligt att identifiera fartyget, företaget och identiteten på den kontrollör som utförde bedömningen. | 3.   Senast den 30 april varje år ska företaget i överensstämmelsedatabasen för vart och ett av sina fartyg registrera den information som avses i artikel 15.2 och som kontrollören fastställt
  och beräknat
  ,
  användningen av de flexibilitetsmekanismer som anges i artiklarna 17 och 18 och de eventuella årliga undantag som tillämpas i enlighet med artikel 5.3
  tillsammans med information som gör det möjligt att identifiera fartyget, företaget och identiteten på den kontrollör som utförde bedömningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Senast den 30 april varje år ska företaget i överensstämmelsedatabasen för vart och ett av sina fartyg registrera den information som avses i artikel 15.2 och som kontrollören fastställt, tillsammans med information som gör det möjligt att identifiera fartyget, företaget och identiteten på den kontrollör som utförde bedömningen.

3.   Senast den 30 april varje år ska företaget i överensstämmelsedatabasen för vart och ett av sina fartyg registrera den information som avses i artikel 15.2 och som kontrollören fastställt
  och beräknat
  ,
  användningen av de flexibilitetsmekanismer som anges i artiklarna 17 och 18 och de eventuella årliga undantag som tillämpas i enlighet med artikel 5.3
  tillsammans med information som gör det möjligt att identifiera fartyget, företaget och identiteten på den kontrollör som utförde bedömningen.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om fartyget har ett överensstämmelseöverskott för rapporteringsperioden
  får företaget
  sätta in det på samma fartygs överensstämmelsesaldo för nästa rapporteringsperiod. Företaget ska registrera insättningen av överensstämmelseöverskottet på nästa rapporteringsperiod i överensstämmelsedatabasen, med förbehåll för kontrollörens godkännande. Företaget får inte längre sätta in överensstämmelseöverskottet när FuelEU-intyget om överensstämmelse har utfärdats. | 1.   
  På grundval av den information som avses i artikel 15.2 får företaget,
  om fartyget har ett överensstämmelseöverskott för rapporteringsperioden
  med avseende på sin växthusgasintensitet eller sin kvot förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung enligt artiklarna 4.2 respektive 4a.3,
  sätta in det på samma fartygs överensstämmelsesaldo för nästa rapporteringsperiod. Företaget ska registrera insättningen av överensstämmelseöverskottet på nästa rapporteringsperiod i överensstämmelsedatabasen, med förbehåll för kontrollörens godkännande. Företaget får inte längre sätta in överensstämmelseöverskottet när FuelEU-intyget om överensstämmelse har utfärdats.
  Det outnyttjade överensstämmelseöverskottet för nästa rapporteringsperiod ska ha en giltighetstid på tre år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om fartyget har ett överensstämmelseöverskott för rapporteringsperioden
  får företaget
  sätta in det på samma fartygs överensstämmelsesaldo för nästa rapporteringsperiod. Företaget ska registrera insättningen av överensstämmelseöverskottet på nästa rapporteringsperiod i överensstämmelsedatabasen, med förbehåll för kontrollörens godkännande. Företaget får inte längre sätta in överensstämmelseöverskottet när FuelEU-intyget om överensstämmelse har utfärdats.

1.   
  På grundval av den information som avses i artikel 15.2 får företaget,
  om fartyget har ett överensstämmelseöverskott för rapporteringsperioden
  med avseende på sin växthusgasintensitet eller sin kvot förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung enligt artiklarna 4.2 respektive 4a.3,
  sätta in det på samma fartygs överensstämmelsesaldo för nästa rapporteringsperiod. Företaget ska registrera insättningen av överensstämmelseöverskottet på nästa rapporteringsperiod i överensstämmelsedatabasen, med förbehåll för kontrollörens godkännande. Företaget får inte längre sätta in överensstämmelseöverskottet när FuelEU-intyget om överensstämmelse har utfärdats.
  Det outnyttjade överensstämmelseöverskottet för nästa rapporteringsperiod ska ha en giltighetstid på tre år.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Överensstämmelsesaldona för två eller flera fartyg som verifieras av samma kontrollör får slås samman i en pool i syfte att uppfylla kraven i 
  artikel
   4. Ett fartygs överensstämmelsesaldo får inte ingå i mer än en pool under samma rapporteringsperiod. | 1.   Överensstämmelsesaldona
  med avseende på växthusgasintensiteten och kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung enligt artiklarna 4.2 respektive 4a.3
  för två eller flera fartyg som verifieras av samma kontrollör får slås samman i en pool i syfte att uppfylla kraven i 
  artiklarna
   4 och
  4a
  . Ett fartygs överensstämmelsesaldo får inte ingå i mer än en pool under samma rapporteringsperiod. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Överensstämmelsesaldona för två eller flera fartyg som verifieras av samma kontrollör får slås samman i en pool i syfte att uppfylla kraven i 
  artikel
   4. Ett fartygs överensstämmelsesaldo får inte ingå i mer än en pool under samma rapporteringsperiod.

1.   Överensstämmelsesaldona
  med avseende på växthusgasintensiteten och kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung enligt artiklarna 4.2 respektive 4a.3
  för två eller flera fartyg som verifieras av samma kontrollör får slås samman i en pool i syfte att uppfylla kraven i 
  artiklarna
   4 och
  4a
  . Ett fartygs överensstämmelsesaldo får inte ingå i mer än en pool under samma rapporteringsperiod.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1

Artikel 20 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om fartyget den 1 maj året efter rapporteringsperioden har ett överensstämmelseunderskott ska företaget betala en straffavgift. Kontrollören
  ska
  beräkna straffavgiftens belopp på grundval av
  den formel
  som anges i bilaga V. | 1.   Om fartyget den 1 maj året efter rapporteringsperioden har ett överensstämmelseunderskott ska företaget betala en
  korrigerande
  straffavgift.
  Medlemsstatens behöriga myndighet ska, på grundval av den information som lämnas av
  kontrollören, beräkna straffavgiftens belopp på grundval av
  de formler
  som anges i bilaga V 
  när det gäller gränsvärdena för växthusgasintensitet och, i tillämpliga fall, kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung i enlighet med artiklarna 4.2 respektive 4a.3
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om fartyget den 1 maj året efter rapporteringsperioden har ett överensstämmelseunderskott ska företaget betala en straffavgift. Kontrollören
  ska
  beräkna straffavgiftens belopp på grundval av
  den formel
  som anges i bilaga V.

1.   Om fartyget den 1 maj året efter rapporteringsperioden har ett överensstämmelseunderskott ska företaget betala en
  korrigerande
  straffavgift.
  Medlemsstatens behöriga myndighet ska, på grundval av den information som lämnas av
  kontrollören, beräkna straffavgiftens belopp på grundval av
  de formler
  som anges i bilaga V 
  när det gäller gränsvärdena för växthusgasintensitet och, i tillämpliga fall, kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung i enlighet med artiklarna 4.2 respektive 4a.3
  .

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 2

Artikel 20 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Företaget ska betala en straffavgift för varje regelvidrigt hamnanlöp. Kontrollören
  ska
  beräkna straffavgiftens belopp genom att multiplicera ett belopp på 250 EUR med antalet megawatt installerade ombord och med antalet hela timmar som tillbringats i hamn. | 2.   Företaget ska betala en straffavgift för varje regelvidrigt hamnanlöp.
  Medlemsstatens behöriga myndighet ska, på grundval av den information som lämnas av
  kontrollören, beräkna straffavgiftens belopp genom att multiplicera ett belopp på 250 EUR
  i 2022 års priser
  med antalet megawatt installerade ombord och med antalet hela timmar som tillbringats i hamn.
  Vid denna beräkning ska den tid som krävs för anslutning till landströmsförsörjning anses vara två timmar, och denna tid ska automatiskt dras av från beräkningen av antalet hela timmar som tillbringats i hamn för att beakta den tid som krävs för anslutning till landströmsförsörjning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Företaget ska betala en straffavgift för varje regelvidrigt hamnanlöp. Kontrollören
  ska
  beräkna straffavgiftens belopp genom att multiplicera ett belopp på 250 EUR med antalet megawatt installerade ombord och med antalet hela timmar som tillbringats i hamn.

2.   Företaget ska betala en straffavgift för varje regelvidrigt hamnanlöp.
  Medlemsstatens behöriga myndighet ska, på grundval av den information som lämnas av
  kontrollören, beräkna straffavgiftens belopp genom att multiplicera ett belopp på 250 EUR
  i 2022 års priser
  med antalet megawatt installerade ombord och med antalet hela timmar som tillbringats i hamn.
  Vid denna beräkning ska den tid som krävs för anslutning till landströmsförsörjning anses vara två timmar, och denna tid ska automatiskt dras av från beräkningen av antalet hela timmar som tillbringats i hamn för att beakta den tid som krävs för anslutning till landströmsförsörjning.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 3a (ny)

Artikel 20 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Den administrerande staten för ett företag ska säkerställa att företaget, för dem av dess fartyg som den 1 juni under rapporteringsåret har ett överensstämmelseunderskott, efter en eventuell validering av deras behöriga myndighet, senast den 30 juni under rapporteringsåret betalar ett belopp som motsvarar den straffavgift som följer av tillämpningen av formlerna i del B i bilaga V. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Den administrerande staten för ett företag ska säkerställa att företaget, för dem av dess fartyg som den 1 juni under rapporteringsåret har ett överensstämmelseunderskott, efter en eventuell validering av deras behöriga myndighet, senast den 30 juni under rapporteringsåret betalar ett belopp som motsvarar den straffavgift som följer av tillämpningen av formlerna i del B i bilaga V.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 3b (ny)

Artikel 20 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Om företaget ingår ett avtal med en kommersiell aktör enligt vilket den sistnämnde ansvarar för bränsleinköp och fartygets drift ska företaget och den kommersiella aktören genom ett avtalsarrangemang besluta att den sistnämnde ska ansvara för betalningen av de kostnader som följer av straffavgifterna enligt denna artikel. Ansvar för fartygets drift enligt denna punkt innebär fastställande av fartygets last, rutt, färdväg och/eller hastighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Om företaget ingår ett avtal med en kommersiell aktör enligt vilket den sistnämnde ansvarar för bränsleinköp och fartygets drift ska företaget och den kommersiella aktören genom ett avtalsarrangemang besluta att den sistnämnde ska ansvara för betalningen av de kostnader som följer av straffavgifterna enligt denna artikel. Ansvar för fartygets drift enligt denna punkt innebär fastställande av fartygets last, rutt, färdväg och/eller hastighet.

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 3c (ny)

Artikel 20 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Om företaget eller den kommersiella aktören ingår ett avtal med en bränsleleverantör enligt vilket den sistnämnde ansvarar för leveransen av särskilda bränslen ska avtalet innehålla bestämmelser om bränsleleverantörens ansvar för att kompensera företaget eller den kommersiella aktören för betalningen av straffavgifter enligt denna artikel om bränslena inte levererats enligt de överenskomna villkoren. Vid tillämpningen av denna punkt ska bränslen som levereras enligt nämnda avtal uppfylla bestämmelserna i artikel 9.1 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Om företaget eller den kommersiella aktören ingår ett avtal med en bränsleleverantör enligt vilket den sistnämnde ansvarar för leveransen av särskilda bränslen ska avtalet innehålla bestämmelser om bränsleleverantörens ansvar för att kompensera företaget eller den kommersiella aktören för betalningen av straffavgifter enligt denna artikel om bränslena inte levererats enligt de överenskomna villkoren. Vid tillämpningen av denna punkt ska bränslen som levereras enligt nämnda avtal uppfylla bestämmelserna i artikel 9.1 b.

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 4

Artikel 20 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga V i syfte att anpassa den formel som avses i punkt 1 i den här artikeln och för att ändra beloppet för den fasta straffavgift som fastställs i punkt 2 i den här artikeln,
  med beaktande av
  utvecklingen av energikostnaderna. | 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga V i syfte att anpassa den formel som avses i punkt 1 i den här artikeln och för att ändra beloppet för den fasta straffavgift som fastställs i punkt 2 i den här artikeln,
  så snart
  utvecklingen av energikostnaderna
  urholkar de befintliga straffavgifternas avskräckande effekt
  .
  Vid tillämpningen av den formel som avses i punkt 1 i denna artikel ska den straffavgift som följer vara större än beloppet och kostnaden för de förnybara och koldioxidsnåla bränslen som fartygen skulle ha använt om de hade uppfyllt kraven i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga V i syfte att anpassa den formel som avses i punkt 1 i den här artikeln och för att ändra beloppet för den fasta straffavgift som fastställs i punkt 2 i den här artikeln,
  med beaktande av
  utvecklingen av energikostnaderna.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 26 för att ändra bilaga V i syfte att anpassa den formel som avses i punkt 1 i den här artikeln och för att ändra beloppet för den fasta straffavgift som fastställs i punkt 2 i den här artikeln,
  så snart
  utvecklingen av energikostnaderna
  urholkar de befintliga straffavgifternas avskräckande effekt
  .
  Vid tillämpningen av den formel som avses i punkt 1 i denna artikel ska den straffavgift som följer vara större än beloppet och kostnaden för de förnybara och koldioxidsnåla bränslen som fartygen skulle ha använt om de hade uppfyllt kraven i denna förordning.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1

Artikel 21 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   De straffavgifter som avses i artikel 20.1 och 20.2 ska allokeras till stöd för gemensamma projekt som syftar till ett snabbt införande av förnybara och koldioxidsnåla bränslen inom sjöfartssektorn. Projekt som finansieras med medel från straffavgifterna ska stimulera produktionen av större mängder förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjöfartssektorn, underlätta byggandet av lämpliga bunkringsanläggningar eller elanslutningspunkter i hamnar samt stödja utveckling, testning och införande av den mest innovativa europeiska tekniken i fartygsflottan för att få till stånd betydande utsläppsminskningar. | 1.   De straffavgifter som avses i artikel 20.1 och 20.2 ska allokeras till stöd för gemensamma projekt som syftar till ett snabbt införande av förnybara och koldioxidsnåla bränslen inom sjöfartssektorn. Projekt som finansieras med medel från straffavgifterna ska stimulera produktionen av större mängder förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjöfartssektorn, underlätta byggandet av lämpliga bunkringsanläggningar eller elanslutningspunkter i hamnar
  , eller vid behov anpassa överbyggnader,
  samt stödja utveckling, testning och införande av den mest innovativa europeiska tekniken i fartygsflottan för att få till stånd betydande utsläppsminskningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   De straffavgifter som avses i artikel 20.1 och 20.2 ska allokeras till stöd för gemensamma projekt som syftar till ett snabbt införande av förnybara och koldioxidsnåla bränslen inom sjöfartssektorn. Projekt som finansieras med medel från straffavgifterna ska stimulera produktionen av större mängder förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjöfartssektorn, underlätta byggandet av lämpliga bunkringsanläggningar eller elanslutningspunkter i hamnar samt stödja utveckling, testning och införande av den mest innovativa europeiska tekniken i fartygsflottan för att få till stånd betydande utsläppsminskningar.

1.   De straffavgifter som avses i artikel 20.1 och 20.2 ska allokeras till stöd för gemensamma projekt som syftar till ett snabbt införande av förnybara och koldioxidsnåla bränslen inom sjöfartssektorn. Projekt som finansieras med medel från straffavgifterna ska stimulera produktionen av större mängder förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjöfartssektorn, underlätta byggandet av lämpliga bunkringsanläggningar eller elanslutningspunkter i hamnar
  , eller vid behov anpassa överbyggnader,
  samt stödja utveckling, testning och införande av den mest innovativa europeiska tekniken i fartygsflottan för att få till stånd betydande utsläppsminskningar.

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2

Artikel 21 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Inkomsterna från de straffavgifter som avses i punkt 1 ska allokeras till den
  innovationsfond
  som avses i artikel 
  10a.8
  i direktiv 2003/87/EG. Dessa inkomster ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen och ska användas i enlighet med de regler som gäller för
  innovationsfonden
  . | 2.   Inkomsterna från de straffavgifter som avses i punkt 1 ska allokeras till den
  havsfond
  som avses i artikel 
  3gab
  i direktiv 2003/87/EG
  . Dessa inkomster ska öronmärkas för sjöfartssektorn och bidra till utfasningen av fossila bränslen
  . Dessa inkomster ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen och ska användas i enlighet med de regler som gäller för
  havsfonden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Inkomsterna från de straffavgifter som avses i punkt 1 ska allokeras till den
  innovationsfond
  som avses i artikel 
  10a.8
  i direktiv 2003/87/EG. Dessa inkomster ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen och ska användas i enlighet med de regler som gäller för
  innovationsfonden
  .

2.   Inkomsterna från de straffavgifter som avses i punkt 1 ska allokeras till den
  havsfond
  som avses i artikel 
  3gab
  i direktiv 2003/87/EG
  . Dessa inkomster ska öronmärkas för sjöfartssektorn och bidra till utfasningen av fossila bränslen
  . Dessa inkomster ska utgöra externa inkomster avsatta för särskilda ändamål i enlighet med artikel 21.5 i budgetförordningen och ska användas i enlighet med de regler som gäller för
  havsfonden
  .

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1

Artikel 24 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Företagen ska ha rätt att ansöka om en prövning av de beräkningar och åtgärder som kontrollören meddelat dem enligt denna förordning, inbegripet nekande att utfärda ett FuelEU-intyg om överensstämmelse i enlighet med artikel 19.1. | 1.   Företagen ska ha rätt att ansöka om en prövning av de beräkningar och åtgärder som
  medlemsstatens behöriga myndighet eller
  kontrollören meddelat dem enligt denna förordning, inbegripet nekande att utfärda ett FuelEU-intyg om överensstämmelse i enlighet med artikel 19.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Företagen ska ha rätt att ansöka om en prövning av de beräkningar och åtgärder som kontrollören meddelat dem enligt denna förordning, inbegripet nekande att utfärda ett FuelEU-intyg om överensstämmelse i enlighet med artikel 19.1.

1.   Företagen ska ha rätt att ansöka om en prövning av de beräkningar och åtgärder som
  medlemsstatens behöriga myndighet eller
  kontrollören meddelat dem enligt denna förordning, inbegripet nekande att utfärda ett FuelEU-intyg om överensstämmelse i enlighet med artikel 19.1.

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2

Artikel 26 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.4, 5.4, 9.3, 13.3, 20.4 och 21.3 ska ges till kommissionen tills vidare från och med [den dag då denna förordning träder i kraft]. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.4,
  4a.6,
  5.4, 9.3
  , 9a.3
  , 13.3, 20.4 och 21.3 ska ges till kommissionen tills vidare från och med [den dag då denna förordning träder i kraft]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.4, 5.4, 9.3, 13.3, 20.4 och 21.3 ska ges till kommissionen tills vidare från och med [den dag då denna förordning träder i kraft].

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 4.4,
  4a.6,
  5.4, 9.3
  , 9a.3
  , 13.3, 20.4 och 21.3 ska ges till kommissionen tills vidare från och med [den dag då denna förordning träder i kraft].

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 3

Artikel 26 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.4, 5.4, 9.3, 13.3, 20.4 och 21.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.4,
  4a.6,
  5.4, 9.3,
  9a.3,
  13.3, 20.4 och 21.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.4, 5.4, 9.3, 13.3, 20.4 och 21.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 4.4,
  4a.6,
  5.4, 9.3,
  9a.3,
  13.3, 20.4 och 21.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 6

Artikel 26 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.4, 5.4, 9.3, 13.3, 20.4 och 21.3 ska träda i kraft endast om vare sig Europaparlamentet eller rådet har några invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.4,
  4a.6,
  5.4, 9.3
  , 9a.3
  , 13.3, 20.4 och 21.3 ska träda i kraft endast om vare sig Europaparlamentet eller rådet har några invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.4, 5.4, 9.3, 13.3, 20.4 och 21.3 ska träda i kraft endast om vare sig Europaparlamentet eller rådet har några invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

6.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 4.4,
  4a.6,
  5.4, 9.3
  , 9a.3
  , 13.3, 20.4 och 21.3 ska träda i kraft endast om vare sig Europaparlamentet eller rådet har några invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt - 1 (ny)

Artikel 28 – punkt - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Senast den 1 januari 2024 ska kommissionen utarbeta en rapport om denna förordnings sociala verkningar. Rapporten ska omfatta en prognos över denna förordnings inverkan på sysselsättnings- och utbildningsbehoven fram till 2030 och fram till 2050. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1.
     
  Senast den 1 januari 2024 ska kommissionen utarbeta en rapport om denna förordnings sociala verkningar. Rapporten ska omfatta en prognos över denna förordnings inverkan på sysselsättnings- och utbildningsbehoven fram till 2030 och fram till 2050.

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – inledningen

Artikel 28 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   
  Kommissionen ska
  senast den 1 januari
  2030
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en utvärdering av denna förordnings funktion och utvecklingen av tekniken och marknaden för förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransporter och dess inverkan på sjöfartssektorn i unionen. Kommissionen ska överväga eventuella ändringar av | 1.   Senast den 1 januari
  2027


  och därefter vart femte år ska kommissionen
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en utvärdering av denna förordnings funktion och utvecklingen av tekniken och marknaden för förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransporter och dess inverkan på sjöfartssektorn i unionen.
  I rapporten ska särskild uppmärksamhet ägnas denna förordnings bidrag till uppnåendet av unionens övergripande och sektorsspecifika klimatmål, enligt definitionen i den europeiska klimatlagen, samt till unionens mål för förnybar energi och energieffektivitet. Rapporten ska också innehålla en utvärdering av denna förordnings inverkan på den inre marknadens funktion, sjöfartssektorns konkurrenskraft, fraktsatser samt koldioxid- och företagsläckagets omfattning. Kommissionen ska samtidigt utvärdera denna förordnings inverkan på den globala minskningen av växthusgasutsläppen inom transportsektorn och på utvecklingen av globala och regionala handelsflöden.
  Kommissionen ska överväga eventuella ändringar av |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   
  Kommissionen ska
  senast den 1 januari
  2030
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en utvärdering av denna förordnings funktion och utvecklingen av tekniken och marknaden för förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransporter och dess inverkan på sjöfartssektorn i unionen. Kommissionen ska överväga eventuella ändringar av

1.   Senast den 1 januari
  2027


  och därefter vart femte år ska kommissionen
  rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en utvärdering av denna förordnings funktion och utvecklingen av tekniken och marknaden för förnybara och koldioxidsnåla bränslen för sjötransporter och dess inverkan på sjöfartssektorn i unionen.
  I rapporten ska särskild uppmärksamhet ägnas denna förordnings bidrag till uppnåendet av unionens övergripande och sektorsspecifika klimatmål, enligt definitionen i den europeiska klimatlagen, samt till unionens mål för förnybar energi och energieffektivitet. Rapporten ska också innehålla en utvärdering av denna förordnings inverkan på den inre marknadens funktion, sjöfartssektorns konkurrenskraft, fraktsatser samt koldioxid- och företagsläckagets omfattning. Kommissionen ska samtidigt utvärdera denna förordnings inverkan på den globala minskningen av växthusgasutsläppen inom transportsektorn och på utvecklingen av globala och regionala handelsflöden.
  Kommissionen ska överväga eventuella ändringar av

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 28 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | tillämpningsområdet för denna förordning med avseende på








  — | en sänkning av det tröskelvärde för bruttodräktighet som avses i artikel 2 första stycket till 400 ton, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

tillämpningsområdet för denna förordning med avseende på

tillämpningsområdet för denna förordning med avseende på

—

en sänkning av det tröskelvärde för bruttodräktighet som avses i artikel 2 första stycket till 400 ton,

en sänkning av det tröskelvärde för bruttodräktighet som avses i artikel 2 första stycket till 400 ton,

| — | en ökning av den andel energi som används av ett fartyg på resa till och från tredjeländer som avses i artikel 2 c, |
| --- | --- |

—

en ökning av den andel energi som används av ett fartyg på resa till och från tredjeländer som avses i artikel 2 c,

en ökning av den andel energi som används av ett fartyg på resa till och från tredjeländer som avses i artikel 2 c,

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – led ab (nytt)

Artikel 28 – punkt 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ab) | de normalvärden som anges i bilaga II, på grundval av den mest exakta tillgängliga vetenskapliga kunskapen och bevisningen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ab)

ab)

de normalvärden som anges i bilaga II, på grundval av den mest exakta tillgängliga vetenskapliga kunskapen och bevisningen,

de normalvärden som anges i bilaga II, på grundval av den mest exakta tillgängliga vetenskapliga kunskapen och bevisningen,

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – led ac (nytt)

Artikel 28 – punkt 1 – led ac (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ac) | förteckningen över föroreningar som omfattas av denna förordning, särskilt möjligheten att inkludera sotutsläpp, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ac)

ac)

förteckningen över föroreningar som omfattas av denna förordning, särskilt möjligheten att inkludera sotutsläpp,

förteckningen över föroreningar som omfattas av denna förordning, särskilt möjligheten att inkludera sotutsläpp,

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – led b

Artikel 28 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | de fartygstyper som omfattas av artikel 5.1, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

de fartygstyper som omfattas av artikel 5.1,

| b) | en utvidgning av
  de fartygstyper som omfattas av artikel 5.1, |
| --- | --- |

b)

en utvidgning av
  de fartygstyper som omfattas av artikel 5.1,

en utvidgning av

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 28 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | den metod som anges i bilaga I. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

den metod som anges i bilaga I.

den metod som anges i bilaga I.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1a (ny)

Artikel 28 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  För att säkerställa en målbaserad och teknikneutral strategi bör denna förordning ses över, och vid behov ändras, när nya tekniker för att minska utsläppen av växthusgaser, exempelvis koldioxidinfångning ombord, nya förnybara och koldioxidsnåla bränslen och nya framdrivningsmetoder, såsom vindframdrivning, blir tekniskt och ekonomiskt mogna. Kommissionen ska fortlöpande utvärdera mognaden hos olika tekniker för minskning av växthusgaser och lägga fram en första översyn i detta avseende för Europaparlamentet och rådet senast den 1 januari 2027. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  För att säkerställa en målbaserad och teknikneutral strategi bör denna förordning ses över, och vid behov ändras, när nya tekniker för att minska utsläppen av växthusgaser, exempelvis koldioxidinfångning ombord, nya förnybara och koldioxidsnåla bränslen och nya framdrivningsmetoder, såsom vindframdrivning, blir tekniskt och ekonomiskt mogna. Kommissionen ska fortlöpande utvärdera mognaden hos olika tekniker för minskning av växthusgaser och lägga fram en första översyn i detta avseende för Europaparlamentet och rådet senast den 1 januari 2027.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1b (ny)

Artikel 28 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kommissionen ska fortlöpande övervaka mängden alternativa bränslen som görs tillgängliga för rederier i unionen och rapportera resultaten till Europaparlamentet och rådet senast den 1 januari 2027 och därefter vart femte år fram till 2050. Om leveranserna av dessa bränslen inte möter efterfrågan från rederierna, som måste fullgöra skyldigheterna i denna förordning, bör kommissionen föreslå åtgärder för att säkerställa att leverantörerna av marina bränslen i unionen tillhandahåller tillräckliga volymer alternativa bränslen till rederier som anlöper unionens hamnar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Kommissionen ska fortlöpande övervaka mängden alternativa bränslen som görs tillgängliga för rederier i unionen och rapportera resultaten till Europaparlamentet och rådet senast den 1 januari 2027 och därefter vart femte år fram till 2050. Om leveranserna av dessa bränslen inte möter efterfrågan från rederierna, som måste fullgöra skyldigheterna i denna förordning, bör kommissionen föreslå åtgärder för att säkerställa att leverantörerna av marina bränslen i unionen tillhandahåller tillräckliga volymer alternativa bränslen till rederier som anlöper unionens hamnar.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1c (nytt)

Artikel 28 – punkt 1c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Kommissionen ska föreslå ändringar av denna förordning om Internationella sjöfartsorganisationen antar globala gränsvärden för växthusgasintensitet på en nivå som är likvärdig med denna förordning för att säkerställa en fullständig anpassning till det internationella avtalet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1c.
     
  Kommissionen ska föreslå ändringar av denna förordning om Internationella sjöfartsorganisationen antar globala gränsvärden för växthusgasintensitet på en nivå som är likvärdig med denna förordning för att säkerställa en fullständig anpassning till det internationella avtalet.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1d (ny)

Artikel 28 – punkt 1d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1d.
     
  Senast den 1 januari 2027 och vart femte år fram till 2050 ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en övergripande utvärdering av de aggregerade makroekonomiska effekterna av 55 %-lagstiftningspaketet

   (1a)

  . I rapporten ska särskild uppmärksamhet ägnas åt effekterna på unionens konkurrenskraft, skapandet av arbetstillfällen, fraktsatser, hushållens köpkraft och koldioxidläckagets omfattning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1d.
     
  Senast den 1 januari 2027 och vart femte år fram till 2050 ska kommissionen rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en övergripande utvärdering av de aggregerade makroekonomiska effekterna av 55 %-lagstiftningspaketet

   (1a)

  . I rapporten ska särskild uppmärksamhet ägnas åt effekterna på unionens konkurrenskraft, skapandet av arbetstillfällen, fraktsatser, hushållens köpkraft och koldioxidläckagets omfattning.

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1e (ny)

Artikel 28 – punkt 1e (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1e.
     
  Kommissionen ska överväga eventuella ändringar av denna förordning i syfte att förenkla lagstiftningen. Kommissionen och de behöriga myndigheterna ska fortlöpande anpassa sig till bästa praxis för administrativa förfaranden och vidta alla åtgärder för att förenkla tillämpningen av denna förordning och begränsa den administrativa bördan för fartygsägare, operatörer, hamnar och kontrollörer till ett minimum. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1e.
     
  Kommissionen ska överväga eventuella ändringar av denna förordning i syfte att förenkla lagstiftningen. Kommissionen och de behöriga myndigheterna ska fortlöpande anpassa sig till bästa praxis för administrativa förfaranden och vidta alla åtgärder för att förenkla tillämpningen av denna förordning och begränsa den administrativa bördan för fartygsägare, operatörer, hamnar och kontrollörer till ett minimum.

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28a (ny)

Artikel 28a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 28a




  Kompensation i form av minskad regelbörda




  I linje med sitt meddelande om ”en in och en ut”-principen ska kommissionen senast den 1 januari 2024 lägga fram förslag för att kompensera för de regelbördor som införs genom denna förordning, genom ändring eller upphävande av bestämmelser i andra unionsrättsakter som ger upphov till regelbördor för sjöfartssektorn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 28a

Kompensation i form av minskad regelbörda

I linje med sitt meddelande om ”en in och en ut”-principen ska kommissionen senast den 1 januari 2024 lägga fram förslag för att kompensera för de regelbördor som införs genom denna förordning, genom ändring eller upphävande av bestämmelser i andra unionsrättsakter som ger upphov till regelbördor för sjöfartssektorn.

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – ekvation 1

Bilaga II – ekvation 1

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Index för växthusgasintensitet | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Växthusgasintensitet


  C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) |

Index för växthusgasintensitet

Index för växthusgasintensitet

WtT

TtW

Växthusgasintensitet

Image 1C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

Image 2C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

Image 3C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

Ändring

Ändring

| Index för växthusgasintensitet | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Växthusgasintensitet


  C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) |

Index för växthusgasintensitet

Index för växthusgasintensitet

WtT

TtW

Växthusgasintensitet

Image 4C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

Image 5C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

Image 6C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 1 – rad 6a (ny)

Bilaga I – tabell 1 – rad 6a (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| n fuel | Antalet bränslen som levereras till fartyget under referensperioden |
| --- | --- |

n fuel

n fuel

Antalet bränslen som levereras till fartyget under referensperioden

Antalet bränslen som levereras till fartyget under referensperioden

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 1 – rad 12a (ny)

Bilaga I – tabell 1 – rad 12a (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| MULTi | Multiplikator tillämpad på RFNBO-bränsle |
| --- | --- |

MULTi

MULTi

Multiplikator tillämpad på RFNBO-bränsle

Multiplikator tillämpad på RFNBO-bränsle

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabell 1 – rad 19a (ny)

Bilaga I – tabell 1 – rad 19a (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Mi, j A | Justerad massa av det specifika bränsle ”i” som oxideras i enheten ”j” [gFuel] på grund av sjöfart i isförhållanden när det gäller fartyg i isklass IC, IB, IA eller IA Super eller i motsvarande isklass

   (1a)

  och på grund av de tekniska egenskaperna hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller i motsvarande isklass. Den justerade massan Mi, j A används i ekvation (1) i stället för massan Mi, j när så är lämpligt. |
| --- | --- |

Mi, j A

Mi, j A

Justerad massa av det specifika bränsle ”i” som oxideras i enheten ”j” [gFuel] på grund av sjöfart i isförhållanden när det gäller fartyg i isklass IC, IB, IA eller IA Super eller i motsvarande isklass

   (1a)

  och på grund av de tekniska egenskaperna hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller i motsvarande isklass. Den justerade massan Mi, j A används i ekvation (1) i stället för massan Mi, j när så är lämpligt.

Justerad massa av det specifika bränsle ”i” som oxideras i enheten ”j” [gFuel] på grund av sjöfart i isförhållanden när det gäller fartyg i isklass IC, IB, IA eller IA Super eller i motsvarande isklass

1a

och på grund av de tekniska egenskaperna hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller i motsvarande isklass. Den justerade massan Mi, j A används i ekvation (1) i stället för massan Mi, j när så är lämpligt.

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 4 – inledningen

Bilaga I – stycke 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För fossila bränslen ska de normalvärden som anges i bilaga II användas. | För fossila bränslen ska de normalvärden som anges i bilaga II användas
  , såvida inte faktiska värden kan erhållas genom certifiering eller direkta emissionsmätningar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För fossila bränslen ska de normalvärden som anges i bilaga II användas.

För fossila bränslen ska de normalvärden som anges i bilaga II användas
  , såvida inte faktiska värden kan erhållas genom certifiering eller direkta emissionsmätningar
  .

, såvida inte faktiska värden kan erhållas genom certifiering eller direkta emissionsmätningar

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 4 – stycke 1 – inledningen

Bilaga I – stycke 4 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För tillämpningen av denna förordning ska variabeln ΣEk x CO2eq electricity
  i täljaren i ekvation (1) vara noll. | För tillämpningen av denna förordning ska variabeln ΣEk x CO2eq electricity
  i täljaren i ekvation (1) vara noll. |
| | Termen MULT i nämnaren för ekvation (1) ska fastställas till värdet för den multiplikator för förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung som avses i artikel 4a.2 i enlighet med artikel 9.1 b. För alla andra bränslen ska multiplikatorn fastställas till värdet 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För tillämpningen av denna förordning ska variabeln ΣEk x CO2eq electricity
  i täljaren i ekvation (1) vara noll.

Ek x CO2eq electricity

För tillämpningen av denna förordning ska variabeln ΣEk x CO2eq electricity
  i täljaren i ekvation (1) vara noll.

Ek x CO2eq electricity

Termen MULT i nämnaren för ekvation (1) ska fastställas till värdet för den multiplikator för förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung som avses i artikel 4a.2 i enlighet med artikel 9.1 b. För alla andra bränslen ska multiplikatorn fastställas till värdet 1.

Termen MULT i nämnaren för ekvation (1) ska fastställas till värdet för den multiplikator för förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung som avses i artikel 4a.2 i enlighet med artikel 9.1 b. För alla andra bränslen ska multiplikatorn fastställas till värdet 1.

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 5

Bilaga I – stycke 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Bränslemassan [Mi] ska fastställas genom att använda de mängder som rapporteras i enlighet med reglerna för rapportering i förordning (EU) 2015/757 för resor inom ramen för den här förordningen, baserat på företagets valda övervakningsmetod. | Bränslemassan [Mi] ska fastställas genom att använda de mängder som rapporteras i enlighet med reglerna för rapportering i förordning (EU) 2015/757 för resor inom ramen för den här förordningen, baserat på företagets valda övervakningsmetod.
  Den justerade bränslemassan [MiA] får användas i stället för bränslemassan [Mi] för ett fartyg i isklass IC, IB, IA eller IA Super eller motsvarande isklass. Den justerade massan [MiA] definieras i bilaga Va. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bränslemassan [Mi] ska fastställas genom att använda de mängder som rapporteras i enlighet med reglerna för rapportering i förordning (EU) 2015/757 för resor inom ramen för den här förordningen, baserat på företagets valda övervakningsmetod.

i

Bränslemassan [Mi] ska fastställas genom att använda de mängder som rapporteras i enlighet med reglerna för rapportering i förordning (EU) 2015/757 för resor inom ramen för den här förordningen, baserat på företagets valda övervakningsmetod.
  Den justerade bränslemassan [MiA] får användas i stället för bränslemassan [Mi] för ett fartyg i isklass IC, IB, IA eller IA Super eller motsvarande isklass. Den justerade massan [MiA] definieras i bilaga Va.

i

Den justerade bränslemassan [MiA

i

iA

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 12

Bilaga I – stycke 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| I enlighet med den övervakningsplan som anges i artikel 7 och efter kontrollörens bedömning får andra metoder såsom direkt mätning av koldioxidekvivalenter
  eller laboratorietester
  användas om det genomgående ökar beräkningarnas korrekthet. | I enlighet med den övervakningsplan som anges i artikel 7 och efter kontrollörens bedömning får andra metoder såsom direkt mätning av koldioxidekvivalenter användas om det genomgående ökar beräkningarnas korrekthet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I enlighet med den övervakningsplan som anges i artikel 7 och efter kontrollörens bedömning får andra metoder såsom direkt mätning av koldioxidekvivalenter
  eller laboratorietester
  användas om det genomgående ökar beräkningarnas korrekthet.

eller laboratorietester

I enlighet med den övervakningsplan som anges i artikel 7 och efter kontrollörens bedömning får andra metoder såsom direkt mätning av koldioxidekvivalenter användas om det genomgående ökar beräkningarnas korrekthet.

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – tabellen

Bilaga I – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Bränsleklass | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Fossilt | De normalvärden som anges i tabell 1 i den här förordningen ska användas | De koldioxidfaktorer som anges i förordningen om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp ska användas för de bränslen för vilka en sådan faktor anges.
  För alla andra emissionsfaktorer kan de normalvärden som anges i tabell 1 i den här förordningen användas, alternativt
  värden som certifierats genom
  laboratorietester eller
  direkta emissionsmätningar. |
| Hållbara förnybara bränslen
  (biovätskor, biogas, e-bränslen) | Värden för koldioxidekvivalenter som anges i RED II (utan förbränning) kan användas för alla bränslen vars produktionskedjor omfattas av RED II, alternativt
  kan certifieringssystem som godkänns i RED II användas. | Normalvärden för emissionsfaktorer kan användas i enlighet med tabell 1 i den här förordningen, alternativt
  värden som certifierats genom
  laboratorietester eller
  direkta emissionsmätningar. |
| Övriga (inbegripet elektricitet) | Värden för koldioxidekvivalenter som anges i RED II (utan förbränning) kan användas för alla bränslen vars produktionskedjor omfattas av RED II, alternativt
  kan certifieringssystem som godkänns i RED II användas. | Normalvärden för emissionsfaktorer kan användas i enlighet med tabell 1 i den här förordningen, alternativt
  värden som certifierats genom
  laboratorietester eller
  direkta emissionsmätningar. |

Bränsleklass

WtT

TtW

Fossilt

De normalvärden som anges i tabell 1 i den här förordningen ska användas

De koldioxidfaktorer som anges i förordningen om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp ska användas för de bränslen för vilka en sådan faktor anges.

För alla andra emissionsfaktorer kan de normalvärden som anges i tabell 1 i den här förordningen användas, alternativt

värden som certifierats genom
  laboratorietester eller
  direkta emissionsmätningar.

laboratorietester eller

Hållbara förnybara bränslen

(biovätskor, biogas, e-bränslen)

Värden för koldioxidekvivalenter som anges i RED II (utan förbränning) kan användas för alla bränslen vars produktionskedjor omfattas av RED II, alternativt

kan certifieringssystem som godkänns i RED II användas.

Normalvärden för emissionsfaktorer kan användas i enlighet med tabell 1 i den här förordningen, alternativt

värden som certifierats genom
  laboratorietester eller
  direkta emissionsmätningar.

laboratorietester eller

Övriga (inbegripet elektricitet)

Värden för koldioxidekvivalenter som anges i RED II (utan förbränning) kan användas för alla bränslen vars produktionskedjor omfattas av RED II, alternativt

kan certifieringssystem som godkänns i RED II användas.

Normalvärden för emissionsfaktorer kan användas i enlighet med tabell 1 i den här förordningen, alternativt

värden som certifierats genom
  laboratorietester eller
  direkta emissionsmätningar.

laboratorietester eller

Ändring

Ändring

| Bränsleklass | WtT | TtW |
| --- | --- | --- |
| Fossilt | De normalvärden som anges i tabell 1 i den här förordningen ska användas
  , såvida inte faktiska värden kan erhållas genom certifiering eller direkta emissionsmätningar. | De koldioxidfaktorer som anges i förordningen om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp ska användas för de bränslen för vilka en sådan faktor anges.
  För alla andra emissionsfaktorer kan de normalvärden som anges i tabell 1 i den här förordningen användas, alternativt
  värden som certifierats genom direkta emissionsmätningar. |
| Hållbara förnybara bränslen
  (biovätskor, biogas, e-bränslen) | Värden för koldioxidekvivalenter som anges i RED II (utan förbränning) kan användas för alla bränslen vars produktionskedjor omfattas av RED II, alternativt
  kan certifieringssystem som godkänns i RED II
  eller direkta emissionsmätningar
  användas. | Normalvärden för emissionsfaktorer kan användas i enlighet med tabell 1 i den här förordningen, alternativt
  värden som certifierats genom direkta emissionsmätningar. |
| Övriga (inbegripet elektricitet) | Värden för koldioxidekvivalenter som anges i RED II (utan förbränning) kan användas för alla bränslen vars produktionskedjor omfattas av RED II, alternativt
  kan certifieringssystem som godkänns i RED II
  eller direkta emissionsmätningar
  användas. | Normalvärden för emissionsfaktorer kan användas i enlighet med tabell 1 i den här förordningen, alternativt
  värden som certifierats genom direkta emissionsmätningar. |

Bränsleklass

WtT

TtW

Fossilt

De normalvärden som anges i tabell 1 i den här förordningen ska användas
  , såvida inte faktiska värden kan erhållas genom certifiering eller direkta emissionsmätningar.

, såvida inte faktiska värden kan erhållas genom certifiering eller direkta emissionsmätningar.

De koldioxidfaktorer som anges i förordningen om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp ska användas för de bränslen för vilka en sådan faktor anges.

För alla andra emissionsfaktorer kan de normalvärden som anges i tabell 1 i den här förordningen användas, alternativt

värden som certifierats genom direkta emissionsmätningar.

Hållbara förnybara bränslen

(biovätskor, biogas, e-bränslen)

Värden för koldioxidekvivalenter som anges i RED II (utan förbränning) kan användas för alla bränslen vars produktionskedjor omfattas av RED II, alternativt

kan certifieringssystem som godkänns i RED II
  eller direkta emissionsmätningar
  användas.

eller direkta emissionsmätningar

Normalvärden för emissionsfaktorer kan användas i enlighet med tabell 1 i den här förordningen, alternativt

värden som certifierats genom direkta emissionsmätningar.

Övriga (inbegripet elektricitet)

Värden för koldioxidekvivalenter som anges i RED II (utan förbränning) kan användas för alla bränslen vars produktionskedjor omfattas av RED II, alternativt

kan certifieringssystem som godkänns i RED II
  eller direkta emissionsmätningar
  användas.

eller direkta emissionsmätningar

Normalvärden för emissionsfaktorer kan användas i enlighet med tabell 1 i den här förordningen, alternativt

värden som certifierats genom direkta emissionsmätningar.

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – stycke 2

Bilaga II – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Emissionsfaktorer för biobränslen, biogas, förnybara
  drivmedel
  av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen ska fastställas enligt de metoder som anges i del C i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001. | Emissionsfaktorer för biobränslen, biogas, förnybara
  bränslen
  av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen ska fastställas enligt de metoder som anges i del C i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001. |
| | Emissionsfaktorerna för alla typer av bränslen kan alternativt fastställas på grundval av faktiska certifierade värden eller värden som fastställs genom direkta emissionsmätningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Emissionsfaktorer för biobränslen, biogas, förnybara
  drivmedel
  av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen ska fastställas enligt de metoder som anges i del C i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001.

drivmedel

Emissionsfaktorer för biobränslen, biogas, förnybara
  bränslen
  av icke-biologiskt ursprung och återvunna kolbaserade bränslen ska fastställas enligt de metoder som anges i del C i bilaga V till direktiv (EU) 2018/2001.

bränslen

Emissionsfaktorerna för alla typer av bränslen kan alternativt fastställas på grundval av faktiska certifierade värden eller värden som fastställs genom direkta emissionsmätningar.

Emissionsfaktorerna för alla typer av bränslen kan alternativt fastställas på grundval av faktiska certifierade värden eller värden som fastställs genom direkta emissionsmätningar.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – tabellen

Bilaga II – tabellen

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| Flytande biogas (Bio-LNG)
  Primära produkter/ avfall/råvaru- blandning | 0,05 | Se direktiv (EU) 2018/2001 | Flytande naturgas (LNG) Otto (tvåbränsledrift, mellanvarv) | 2 755
  MEPC245 (66)
  Förordning (EU) 2015/757 | 0,00005 | 0,00018 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flytande naturgas (LNG) Otto (tvåbränsledrift, lågvarv) | 1,7 |
| Flytande naturgas (LNG) Diesel (tvåbränsledrift) | 0,2 |
| Mager förbränning, gnisttändning (LBSI, Lean burn spark ignited) | N/A |

Flytande biogas (Bio-LNG)

Primära produkter/ avfall/råvaru- blandning

0,05

Se direktiv (EU) 2018/2001

Flytande naturgas (LNG) Otto (tvåbränsledrift, mellanvarv)

2 755

MEPC245 (66)

Förordning (EU) 2015/757

0,00005

0,00005

0,00018

0,00018

3,1

Flytande naturgas (LNG) Otto (tvåbränsledrift, lågvarv)

1,7

Flytande naturgas (LNG) Diesel (tvåbränsledrift)

0,2

Mager förbränning, gnisttändning (LBSI, Lean burn spark ignited)

N/A

Ändring

Ändring

| Flytande biogas (Bio-LNG)
  Primära produkter/ avfall/råvaru- blandning | 0,05 | Se direktiv (EU) 2018/2001 | Flytande naturgas (LNG) Otto (tvåbränsledrift, mellanvarv) | 2 755
  MEPC245 (66)
  Förordning (EU) 2015/757 | 0 | 0,00011 | 3,1 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flytande naturgas (LNG) Otto (tvåbränsledrift, lågvarv) | 1,7 |
| Flytande naturgas (LNG) Diesel (tvåbränsledrift) | 0,2 |
| Mager förbränning, gnisttändning (LBSI, Lean burn spark ignited) | N/A |

Flytande biogas (Bio-LNG)

Primära produkter/ avfall/råvaru- blandning

0,05

Se direktiv (EU) 2018/2001

Flytande naturgas (LNG) Otto (tvåbränsledrift, mellanvarv)

2 755

MEPC245 (66)

Förordning (EU) 2015/757

0

0

0,00011

0,00011

3,1

Flytande naturgas (LNG) Otto (tvåbränsledrift, lågvarv)

1,7

Flytande naturgas (LNG) Diesel (tvåbränsledrift)

0,2

Mager förbränning, gnisttändning (LBSI, Lean burn spark ignited)

N/A

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – stycke 8

Bilaga II – stycke 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kolumn 4 innehåller utsläppsvärden uttryckta som koldioxidekvivalenter [gCO2eq/MJ]. För fossila bränslen ska
  endast
  normalvärdena i tabellen användas. För alla övriga bränslen (undantaget där det uttryckligen anges) ska värden beräknas med den metod eller de normalvärden som anges i direktiv (EU) 2018/2001 med avdrag för utsläpp vid förbränning som antas ske med fullständig oxidation av bränslet (33). | Kolumn 4 innehåller utsläppsvärden uttryckta som koldioxidekvivalenter [gCO2eq/MJ]. För fossila bränslen ska normalvärdena i tabellen användas
  , såvida inte faktiska värden kan erhållas genom certifiering eller direkta emissionsmätningar
  . För alla övriga bränslen (undantaget där det uttryckligen anges) ska värden beräknas med den metod eller de normalvärden som anges i direktiv (EU) 2018/2001 med avdrag för utsläpp vid förbränning som antas ske med fullständig oxidation av bränslet (33). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kolumn 4 innehåller utsläppsvärden uttryckta som koldioxidekvivalenter [gCO2eq/MJ]. För fossila bränslen ska
  endast
  normalvärdena i tabellen användas. För alla övriga bränslen (undantaget där det uttryckligen anges) ska värden beräknas med den metod eller de normalvärden som anges i direktiv (EU) 2018/2001 med avdrag för utsläpp vid förbränning som antas ske med fullständig oxidation av bränslet (33).

endast

33

Kolumn 4 innehåller utsläppsvärden uttryckta som koldioxidekvivalenter [gCO2eq/MJ]. För fossila bränslen ska normalvärdena i tabellen användas
  , såvida inte faktiska värden kan erhållas genom certifiering eller direkta emissionsmätningar
  . För alla övriga bränslen (undantaget där det uttryckligen anges) ska värden beräknas med den metod eller de normalvärden som anges i direktiv (EU) 2018/2001 med avdrag för utsläpp vid förbränning som antas ske med fullständig oxidation av bränslet (33).

, såvida inte faktiska värden kan erhållas genom certifiering eller direkta emissionsmätningar

33

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – tabellen – rad 4a (ny)

Bilaga III – tabellen – rad 4a (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

| Alla andra utsläppsfria kraftkällor | All teknik som uppnår utsläppsminskningar som är likvärdiga med eller är mer betydande än vad som skulle uppnås genom landströmsförsörjning. |
| --- | --- |

Alla andra utsläppsfria kraftkällor

Alla andra utsläppsfria kraftkällor

All teknik som uppnår utsläppsminskningar som är likvärdiga med eller är mer betydande än vad som skulle uppnås genom landströmsförsörjning.

All teknik som uppnår utsläppsminskningar som är likvärdiga med eller är mer betydande än vad som skulle uppnås genom landströmsförsörjning.

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga V

Bilaga V

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

| BILAGA V |
| --- |
| FORMLER FÖR ATT BERÄKNA ÖVERENSSTÄMMELSESALDO OCH STRAFFAVGIFTER i enlighet med artikel 20.1 |
| Formel för att beräkna fartygets överensstämmelsesaldo |
| Följande formel för att beräkna ett fartygs överensstämmelsesaldo ska användas: |
| Överensstämmelsesaldo [gCO2eq/MJ] = | C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) |
| Förklaring: |
| gCO
  2eq | Gram koldioxidekvivalent |
| GHGIEtarget | Gränsvärde för växthusgasintensitet från energianvändning ombord på ett fartyg i enlighet med artikel 4.2 i den här förordningen |
| GHGIEactual | Årligt genomsnitt på växthusgasintensitet från energianvändning ombord på ett fartyg beräknat för den relevanta rapporteringsperioden |
| Formel för att beräkna den straffavgift som fastställs i artikel 20.1 |
| Beloppet för den straffavgift som fastställs i artikel 20.1 ska beräknas enligt följande: |
| Straffavgift = | (Överensstämmelsesaldo/ GHGIEactual) x omräkningsfaktor från MJ till ton VLSFO (41,0 MJ / kg) x 2400 euro |

BILAGA V

FORMLER FÖR ATT BERÄKNA ÖVERENSSTÄMMELSESALDO OCH STRAFFAVGIFTER i enlighet med artikel 20.1

Formel för att beräkna fartygets överensstämmelsesaldo

Följande formel för att beräkna ett fartygs överensstämmelsesaldo ska användas:

Överensstämmelsesaldo [gCO2eq/MJ] =

Image 7C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

Förklaring:

gCO
  2eq

2eq

Gram koldioxidekvivalent

GHGIEtarget

target

Gränsvärde för växthusgasintensitet från energianvändning ombord på ett fartyg i enlighet med artikel 4.2 i den här förordningen

GHGIEactual

actual

Årligt genomsnitt på växthusgasintensitet från energianvändning ombord på ett fartyg beräknat för den relevanta rapporteringsperioden

Formel för att beräkna den straffavgift som fastställs i artikel 20.1

Beloppet för den straffavgift som fastställs i artikel 20.1 ska beräknas enligt följande:

Straffavgift =

(Överensstämmelsesaldo/ GHGIEactual) x omräkningsfaktor från MJ till ton VLSFO (41,0 MJ / kg) x 2400 euro

actual

Ändring

Ändring

| BILAGA V |
| --- |
| FORMLER FÖR ATT BERÄKNA ÖVERENSSTÄMMELSESALDO OCH
  KORRIGERANDE
  STRAFFAVGIFTER i enlighet med artikel 20.1 |
| A. | Formel för att beräkna fartygets överensstämmelsesaldo |

BILAGA V

FORMLER FÖR ATT BERÄKNA ÖVERENSSTÄMMELSESALDO OCH
  KORRIGERANDE
  STRAFFAVGIFTER i enlighet med artikel 20.1

KORRIGERANDE

A.

A.

Formel för att beräkna fartygets överensstämmelsesaldo

| a) | Överensstämmelsesaldo med avseende på fartygets växthusgasintensitet på grundval av artikel 4.2 |
| --- | --- |

a)

a)

Överensstämmelsesaldo med avseende på fartygets växthusgasintensitet på grundval av artikel 4.2

Överensstämmelsesaldo med avseende på fartygets växthusgasintensitet på grundval av artikel 4.2

Följande formel för att beräkna ett fartygs överensstämmelsesaldo ska användas:

Överensstämmelsesaldo [gCO2eq/MJ] =

Image 8C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

Förklaring:

gCO
  2eq

2eq

Gram koldioxidekvivalent

GHGIEtarget

target

Gränsvärde för växthusgasintensitet från energianvändning ombord på ett fartyg i enlighet med artikel 4.2 i den här förordningen

GHGIEactual

actual

Årligt genomsnitt på växthusgasintensitet från energianvändning ombord på ett fartyg beräknat för den relevanta rapporteringsperioden

| b) | Överensstämmelsesaldo med avseende på kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på grundval av artikel 4a.3 |
| --- | --- |

b)

b)

Överensstämmelsesaldo med avseende på kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på grundval av artikel 4a.3

Överensstämmelsesaldo med avseende på kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på grundval av artikel 4a.3

Ö_RFNBO [% RFNBO] =

Ö_RFNBO [% RFNBO] =

(% RFNBOquota – % RFNBOactual)

(% RFNBOquota

actual

Förklaring:

Förklaring:

Ö_RFNBO

Ö_RFNBO

Överensstämmelsesaldo med avseende på kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på grundval av artikel 4a.3

Överensstämmelsesaldo med avseende på kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på grundval av artikel 4a.3

% RFNBOquota

% RFNBOquota

Kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung av den årliga genomsnittliga energi som används ombord på ett fartyg i enlighet med artikel 4a.3 i den här förordningen

Kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung av den årliga genomsnittliga energi som används ombord på ett fartyg i enlighet med artikel 4a.3 i den här förordningen

RFNBOactual

RFNBOactual

Andel av den årliga genomsnittliga energi som används ombord på ett fartyg som faktiskt tillgodoses med förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung som uppfyller kraven i artikel 9.1 b

Andel av den årliga genomsnittliga energi som används ombord på ett fartyg som faktiskt tillgodoses med förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung som uppfyller kraven i artikel 9.1 b

| B. | Formel för att beräkna den straffavgift som fastställs i artikel 20.1 |
| --- | --- |

B.

B.

Formel för att beräkna den straffavgift som fastställs i artikel 20.1

| a) | Korrigerande straffavgift med avseende på överensstämmelsesaldot för fartygets växthusgasintensitet på grundval av artikel 4.2 |
| --- | --- |

a)

a)

Korrigerande straffavgift med avseende på överensstämmelsesaldot för fartygets växthusgasintensitet på grundval av artikel 4.2

Korrigerande straffavgift med avseende på överensstämmelsesaldot för fartygets växthusgasintensitet på grundval av artikel 4.2

Beloppet för den straffavgift som fastställs i artikel 20.1 ska beräknas enligt följande:

Straffavgift =

(Överensstämmelsesaldo/ GHGIEactual) x omräkningsfaktor från MJ till ton VLSFO (41,0 MJ / kg) x 2400 euro

actual

| b) | Korrigerande straffavgift med avseende på kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på grundval av artikel 4a.3 |
| --- | --- |

b)

b)

Korrigerande straffavgift med avseende på kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på grundval av artikel 4a.3

Korrigerande straffavgift med avseende på kvoten förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung på grundval av artikel 4a.3

Beloppet för den korrigerande straffavgift som fastställs i artikel 20.1a ska beräknas enligt följande:

Beloppet för den korrigerande straffavgift som fastställs i artikel 20.1a ska beräknas enligt följande:

Korrigerande straffavgift (RFNBO) =

Korrigerande straffavgift (RFNBO) =

abs(Ö_RFNBO) x Ps x 3

abs(Ö_RFNBO) x Ps x 3

Förklaring:

Förklaring:

Korrigerande straffavgift

Korrigerande straffavgift

(i euro)

(i euro)

abs(Ö_RFNBO)

abs(Ö_RFNBO)

Det absoluta värdet av överensstämmelsesaldot för förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung

Det absoluta värdet av överensstämmelsesaldot för förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung

Ps

Ps

Prisskillnaden mellan förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och fossila bränslen som är kompatibla med fartygsinstallationen

Prisskillnaden mellan förnybara bränslen av icke-biologiskt ursprung och fossila bränslen som är kompatibla med fartygsinstallationen

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga Va (ny)

Bilaga Va (ny)

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

BILAGA Va

BILAGA Va

BERÄKNING AV JUSTERAD BRÄNSLEMASSA OCH EXTRA ENERGI

BERÄKNING AV JUSTERAD BRÄNSLEMASSA OCH EXTRA ENERGI

För det första beskrivs i denna bilaga hur den justerade bränslemassan beräknas utifrån den extra energi som beror på de tekniska egenskaperna för ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass
   (1a)

  och den extra energi som används av ett fartyg i isklass IC, IB, IA eller IA Super eller motsvarande isklass till följd av sjöfart i isförhållanden. För det andra beskrivs hur den extra energin ska beräknas.

För det första beskrivs i denna bilaga hur den justerade bränslemassan beräknas utifrån den extra energi som beror på de tekniska egenskaperna för ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass

1a

och den extra energi som används av ett fartyg i isklass IC, IB, IA eller IA Super eller motsvarande isklass till följd av sjöfart i isförhållanden. För det andra beskrivs hur den extra energin ska beräknas.

Justerad massa [Mj A]

Justerad massa [Mj A]

Den justerade bränslemassan [Mi A] ska beräknas på grundval av den extra energi som används för sjöfart i isförhållanden och den extra energi som används på grund av tekniska egenskaper hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass. Företaget kan välja vilket bränsle ”i” den extra energin ska allokeras till. Valt bränsle ”i” måste vara ett av de bränslen som fartyget har förbrukat under rapporteringsperioden. Den mängd energi som motsvarar den förbrukade massan av bränsle ”i” får vara mindre än mängden extra energi.

Den justerade bränslemassan [Mi A] ska beräknas på grundval av den extra energi som används för sjöfart i isförhållanden och den extra energi som används på grund av tekniska egenskaper hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass. Företaget kan välja vilket bränsle ”i” den extra energin ska allokeras till. Valt bränsle ”i” måste vara ett av de bränslen som fartyget har förbrukat under rapporteringsperioden. Den mängd energi som motsvarar den förbrukade massan av bränsle ”i” får vara mindre än mängden extra energi.

Den [Mi A] justerade massan av bränsle ”i” ska beräknas enligt följande:

Den [Mi A] justerade massan av bränsle ”i” ska beräknas enligt följande:

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.1) |
| --- | --- |

Image 9C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.1)

, (Ax.1)

där Mi total betecknar den totala massan av bränsle ”i”, Mi additional due to ice class bränslemassan på grund av extra energiförbrukning för ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller en likvärdig isklass, och Mi additional due to ice conditions bränslemassan på grund av extra energiförbrukning till följd av sjöfart i isförhållanden.

där Mi total betecknar den totala massan av bränsle ”i”, Mi additional due to ice class bränslemassan på grund av extra energiförbrukning för ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller en likvärdig isklass, och Mi additional due to ice conditions bränslemassan på grund av extra energiförbrukning till följd av sjöfart i isförhållanden.

Massan av bränsle ”i” som representerar den extra energiförbrukningen på grund av tekniska egenskaper hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass beräknas med

Massan av bränsle ”i” som representerar den extra energiförbrukningen på grund av tekniska egenskaper hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass beräknas med

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.2) |
| --- | --- |

Image 10C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.2)

, (Ax.2)

där Eadditional due to ice class är den extra energiförbrukningen på grund av de tekniska egenskaperna hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass och LCVi är det lägre energivärdet för bränsle ”i”.

där Eadditional due to ice class är den extra energiförbrukningen på grund av de tekniska egenskaperna hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass och LCVi är det lägre energivärdet för bränsle ”i”.

På samma sätt beräknas bränslemassan på grund av extra energiförbrukning till följd av sjöfart i isförhållanden med hjälp av

På samma sätt beräknas bränslemassan på grund av extra energiförbrukning till följd av sjöfart i isförhållanden med hjälp av

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.3) |
| --- | --- |

Image 11C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.3)

, (Ax.3)

där Eadditional due to ice conditions är den extra energiförbrukningen till följd av sjöfart i isförhållanden.

där Eadditional due to ice conditions är den extra energiförbrukningen till följd av sjöfart i isförhållanden.

Extra energi på grund av isklass och till följd av sjöfart i isförhållanden

Extra energi på grund av isklass och till följd av sjöfart i isförhållanden

Den extra energiförbrukningen på grund av tekniska egenskaper hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass ska beräknas enligt följande

Den extra energiförbrukningen på grund av tekniska egenskaper hos ett fartyg i isklass IA eller IA Super eller motsvarande isklass ska beräknas enligt följande

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.4) |
| --- | --- |

Image 12C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.4)

, (Ax.4)

där Evoyages, total betecknar den totala energi som förbrukas för alla resor och Eadditional due to ice conditions den extra energiförbrukning till följd av sjöfart i isförhållanden.

där Evoyages, total betecknar den totala energi som förbrukas för alla resor och Eadditional due to ice conditions den extra energiförbrukning till följd av sjöfart i isförhållanden.

Den totala energi som förbrukas för alla resor ska beräknas med hjälp av

Den totala energi som förbrukas för alla resor ska beräknas med hjälp av

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.5) |
| --- | --- |

Image 13C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.5)

, (Ax.5)

där Mi, voyages, total betecknar massan bränsle ”i” som förbrukas för alla resor som omfattas av förordningen, LCVi det lägre energivärdet för bränsle ”i” och Eelect., voyages, total den samlade mängden elektricitet som levereras till fartyget och som används för alla resor.

där Mi, voyages, total betecknar massan bränsle ”i” som förbrukas för alla resor som omfattas av förordningen, LCVi det lägre energivärdet för bränsle ”i” och Eelect., voyages, total den samlade mängden elektricitet som levereras till fartyget och som används för alla resor.

Massan av bränsle i Mi, voyages, total som förbrukas för alla resor som omfattas av denna förordning beräknas med

Massan av bränsle i Mi, voyages, total som förbrukas för alla resor som omfattas av denna förordning beräknas med

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.6) |
| --- | --- |

Image 14C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.6)

, (Ax.6)

där Mi, voyages between MS betecknar den sammanlagda bränslemassan som förbrukas vid alla resor mellan hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, Mi, voyages from MS den sammanlagda massan bränsle som förbrukas vid alla resor som avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, och Mi, voyages to MS den sammanlagda massan bränsle som förbrukas vid resor till hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion. Den förbrukade mängden elektricitet som levererats till fartyg Eelect., voyages total kan beräknas på samma sätt.

där Mi, voyages between MS betecknar den sammanlagda bränslemassan som förbrukas vid alla resor mellan hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, Mi, voyages from MS den sammanlagda massan bränsle som förbrukas vid alla resor som avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, och Mi, voyages to MS den sammanlagda massan bränsle som förbrukas vid resor till hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion. Den förbrukade mängden elektricitet som levererats till fartyg Eelect., voyages total kan beräknas på samma sätt.

Den extra energiförbrukningen på grund av färd i isförhållanden beräknas enligt följande

Den extra energiförbrukningen på grund av färd i isförhållanden beräknas enligt följande

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.7) |
| --- | --- |

Image 15C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.7)

, (Ax.7)

där Evoyages, open water betecknar den energi som förbrukas under resor i öppet vatten och Evoyages, ice conditions, adjusted den justerade energi som förbrukas i isförhållanden.

där Evoyages, open water betecknar den energi som förbrukas under resor i öppet vatten och Evoyages, ice conditions, adjusted den justerade energi som förbrukas i isförhållanden.

Den energi som förbrukas för resor som endast inbegriper sjöfart i öppet vatten beräknas enligt följande

Den energi som förbrukas för resor som endast inbegriper sjöfart i öppet vatten beräknas enligt följande

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | (Ax.8) |
| --- | --- |

Image 16C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

(Ax.8)

(Ax.8)

där Evoyages, ice conditions betecknar energi som förbrukas för sjöfart i isförhållanden, vilket beräknas enligt följande

där Evoyages, ice conditions betecknar energi som förbrukas för sjöfart i isförhållanden, vilket beräknas enligt följande

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | (Ax.9) |
| --- | --- |

Image 17C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

(Ax.9)

(Ax.9)

där Mi, voyages, ice conditions betecknar massan av bränsle ”i” som förbrukas för sjöfart i isförhållanden, och Eelect., voyages, total betecknar den mängd elektricitet som levereras till fartyget och som förbrukas vid sjöfart i isförhållanden.

där Mi, voyages, ice conditions betecknar massan av bränsle ”i” som förbrukas för sjöfart i isförhållanden, och Eelect., voyages, total betecknar den mängd elektricitet som levereras till fartyget och som förbrukas vid sjöfart i isförhållanden.

Massan av bränsle ”i” som förbrukas för sjöfart i isförhållanden beräknas enligt följande

Massan av bränsle ”i” som förbrukas för sjöfart i isförhållanden beräknas enligt följande

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.10) |
| --- | --- |

Image 18C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.10)

, (Ax.10)

där Mi, voyages between MS, ice cond. betecknar den sammanlagda bränslemassan som förbrukas av ett isklassat fartyg vid sjöfart i isförhållanden mellan hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, Mi, voyages from MS den sammanlagda massan bränsle som förbrukas av ett isklassat fartyg vid sjöfart i isförhållanden under alla resor som avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, och Mi, voyages to MS den sammanlagda massan bränsle som förbrukas av ett isklassat fartyg vid sjöfart i isförhållanden under resor till hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion. Den förbrukade mängden elektricitet som levererats till fartyg Eice conditions kan beräknas på samma sätt.

där Mi, voyages between MS, ice cond. betecknar den sammanlagda bränslemassan som förbrukas av ett isklassat fartyg vid sjöfart i isförhållanden mellan hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, Mi, voyages from MS den sammanlagda massan bränsle som förbrukas av ett isklassat fartyg vid sjöfart i isförhållanden under alla resor som avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, och Mi, voyages to MS den sammanlagda massan bränsle som förbrukas av ett isklassat fartyg vid sjöfart i isförhållanden under resor till hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion. Den förbrukade mängden elektricitet som levererats till fartyg Eice conditions kan beräknas på samma sätt.

Den totala energi som förbrukas i isförhållanden ska beräknas med hjälp av

Den totala energi som förbrukas i isförhållanden ska beräknas med hjälp av

1)

1)

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | (Ax.11) |
| --- | --- |

Image 19C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

(Ax.11)

(Ax.11)

med tillryggalagd sträcka vid sjöfart i isförhållanden Dice conditions och energiförbrukning per tillryggalagd sträcka i öppet vatten
  Image 20C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.).

med tillryggalagd sträcka vid sjöfart i isförhållanden Dice conditions och energiförbrukning per tillryggalagd sträcka i öppet vatten
  Image 20C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.).

Tillryggalagd sträcka vid färd i isförhållanden Dice conditions ska beräknas enligt följande

Tillryggalagd sträcka vid färd i isförhållanden Dice conditions ska beräknas enligt följande

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.12) |
| --- | --- |

Image 21C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.12)

, (Ax.12)

där Dvoyages between MS, ice cond. betecknar den totala tillryggalagda sträckan vid sjöfart i isförhållanden mellan hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, Dvoyages from MS den totala tillryggalagda sträckan vid sjöfart i isförhållanden när det gäller alla resor som avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, och Dvoyages to MS den totala tillryggalagda sträckan vid sjöfart i isförhållanden när det gäller resor till hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion.

där Dvoyages between MS, ice cond. betecknar den totala tillryggalagda sträckan vid sjöfart i isförhållanden mellan hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, Dvoyages from MS den totala tillryggalagda sträckan vid sjöfart i isförhållanden när det gäller alla resor som avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, och Dvoyages to MS den totala tillryggalagda sträckan vid sjöfart i isförhållanden när det gäller resor till hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion.

Det senare ska fastställas enligt följande

Det senare ska fastställas enligt följande

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.13) |
| --- | --- |

Image 22C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.13)

, (Ax.13)

där Evoyages, ice conditions betecknar energiförbrukningen vid sjöfart i isförhållanden och Dtotal den totala tillryggalagda sträckan per år.

där Evoyages, ice conditions betecknar energiförbrukningen vid sjöfart i isförhållanden och Dtotal den totala tillryggalagda sträckan per år.

Den totala tillryggalagda sträckan per år ska beräknas enligt följande

Den totala tillryggalagda sträckan per år ska beräknas enligt följande

| C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.) | , (Ax.14) |
| --- | --- |

Image 23C1492023SV29910120221020SV0016.000129922991P9_TC1-COD(2022)0227Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

, (Ax.14)

, (Ax.14)

där Dvoyages between MS betecknar den sammanlagda tillryggalagda sträckan mellan hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, Dvoyages from MS den sammanlagda tillryggalagda sträckan när det gäller alla resor som avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, och Dvoyages to MS den sammanlagda tillryggalagda sträckan när det gäller resor till hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion.

där Dvoyages between MS betecknar den sammanlagda tillryggalagda sträckan mellan hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, Dvoyages from MS den sammanlagda tillryggalagda sträckan när det gäller alla resor som avgår från hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion, och Dvoyages to MS den sammanlagda tillryggalagda sträckan när det gäller resor till hamnar inom en medlemsstats jurisdiktion.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0233/2022).

1

(1a)  
  European Community Shipowners’ Associations (ECSA) rapport ”The Economic Value of the EU Shipping Industry”, 2020.

1a

European Community Shipowners’ Associations (ECSA) rapport ”The Economic Value of the EU Shipping Industry”, 2020.

(1a)  
  Europeiska miljöbyråns undersökning, 2020,


  https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

1a

Europeiska miljöbyråns undersökning, 2020,

https://www.eea.europa.eu/publications/rail-and-waterborne-transport

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562.

20

(19)  COM(2020)0563.

19

(20)  COM(2020)0562.

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/757 av den 29 april 2015 om övervakning, rapportering och verifiering av koldioxidutsläpp från sjötransporter och om ändring av direktiv 2009/16/EG (EUT L 123, 19.5.2015, s. 55).

21

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 30).

24

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 30).

24

(1a)  
  Europeiska kommissionen, Bryssel, arbetsdokument från kommissionens avdelningar, Better Regulation Guidelines, 3.11.2021 SWD(2021)0305.

1a

Europeiska kommissionen, Bryssel, arbetsdokument från kommissionens avdelningar, Better Regulation Guidelines, 3.11.2021 SWD(2021)0305.

(1a)  
  Meddelande från kommissionen (COM(2021)0550) av den 14 juli 2021.

1a

Meddelande från kommissionen (COM(2021)0550) av den 14 juli 2021.

(1a)  
  Se Helcoms rekommendation 25/7 på http://www.helcom.fi för ytterligare information om motsvarighet mellan isklasser.

1a

Se Helcoms rekommendation 25/7 på http://www.helcom.fi för ytterligare information om motsvarighet mellan isklasser.

(33)  Se direktiv (EU) 2018/2001, bilaga V.C.1 a och uttrycket ”eu | = | utsläpp från bränsle som används”.

33

(33)  Se direktiv (EU) 2018/2001, bilaga V.C.1 a och uttrycket ”eu | = | utsläpp från bränsle som används”.

33

(1a)  
  Se Helcoms rekommendation 25/7 på http://www.helcom.fi för ytterligare information om motsvarighet mellan isklasser.

1a

Se Helcoms rekommendation 25/7 på http://www.helcom.fi för ytterligare information om motsvarighet mellan isklasser.

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/199 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/199

---

P9_TA(2022)0368

Utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 19 oktober 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (COM(2021)0559 – C9-0331/2021 – 2021/0223(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 149/14)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (43) fastställs en ram för utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Kommissionens meddelande om tillämpningen av det direktivet (44) pekar på den ojämna utvecklingen av laddnings- och tankningsinfrastruktur i hela unionen och bristen på driftskompatibilitet och användarvänlighet. Det påpekas att avsaknaden av en tydlig gemensam metod för att fastställa mål och anta åtgärder inom ramen för de nationella handlingsprogram som krävs enligt direktiv 2014/94/EU har lett till en situation där ambitionsnivån för målsättningar och politiska åtgärder varierar kraftigt mellan medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (43) fastställs en ram för utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Kommissionens meddelande om tillämpningen av det direktivet (44) pekar på den ojämna utvecklingen av laddnings- och tankningsinfrastruktur i hela unionen och bristen på driftskompatibilitet och användarvänlighet. Det påpekas att avsaknaden av en tydlig gemensam metod för att fastställa mål och anta åtgärder inom ramen för de nationella handlingsprogram som krävs enligt direktiv 2014/94/EU har lett till en situation där ambitionsnivån för målsättningar och politiska åtgärder varierar kraftigt mellan medlemsstaterna.

| (1) | I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (43) fastställs en ram för utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Kommissionens meddelande om tillämpningen av det direktivet (44) pekar på den ojämna utvecklingen av laddnings- och tankningsinfrastruktur i hela unionen och bristen på driftskompatibilitet och användarvänlighet. Det påpekas att avsaknaden av en tydlig gemensam metod för att fastställa mål och anta åtgärder inom ramen för de nationella handlingsprogram som krävs enligt direktiv 2014/94/EU har lett till en situation där ambitionsnivån för målsättningar och politiska åtgärder varierar kraftigt mellan medlemsstaterna.
  Detta har i sin tur medfört att ett omfattande och fullständigt nät av infrastruktur för alternativa bränslen i unionen inte har kunnat tillhandahållas. |
| --- | --- |

(1)

I Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU (43) fastställs en ram för utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen. Kommissionens meddelande om tillämpningen av det direktivet (44) pekar på den ojämna utvecklingen av laddnings- och tankningsinfrastruktur i hela unionen och bristen på driftskompatibilitet och användarvänlighet. Det påpekas att avsaknaden av en tydlig gemensam metod för att fastställa mål och anta åtgärder inom ramen för de nationella handlingsprogram som krävs enligt direktiv 2014/94/EU har lett till en situation där ambitionsnivån för målsättningar och politiska åtgärder varierar kraftigt mellan medlemsstaterna.
  Detta har i sin tur medfört att ett omfattande och fullständigt nät av infrastruktur för alternativa bränslen i unionen inte har kunnat tillhandahållas.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 (46) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 (47) fastställs redan utsläppsnormer för koldioxid för nya personbilar och nya lätta nyttofordon samt för vissa tunga fordon. Dessa instrument bör särskilt påskynda användningen av utsläppsfria fordon och därigenom skapa efterfrågan på laddnings- och tankningsinfrastruktur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 (46) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 (47) fastställs redan utsläppsnormer för koldioxid för nya personbilar och nya lätta nyttofordon samt för vissa tunga fordon. Dessa instrument bör särskilt påskynda användningen av utsläppsfria fordon och därigenom skapa efterfrågan på laddnings- och tankningsinfrastruktur.

| (3) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 (46) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 (47) fastställs redan utsläppsnormer för koldioxid för nya personbilar och nya lätta nyttofordon samt för vissa tunga fordon.
  Översynen av
  dessa instrument bör
  ske i linje med översynen av den nuvarande förordningen för att säkerställa en konsekvent ram för användningen och utbyggnaden av alternativa bränslen för vägtransport och för att
  särskilt påskynda användningen av utsläppsfria fordon
  och alternativa bränslen
  och därigenom skapa efterfrågan på laddnings- och tankningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

(3)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 (46) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 (47) fastställs redan utsläppsnormer för koldioxid för nya personbilar och nya lätta nyttofordon samt för vissa tunga fordon.
  Översynen av
  dessa instrument bör
  ske i linje med översynen av den nuvarande förordningen för att säkerställa en konsekvent ram för användningen och utbyggnaden av alternativa bränslen för vägtransport och för att
  särskilt påskynda användningen av utsläppsfria fordon
  och alternativa bränslen
  och därigenom skapa efterfrågan på laddnings- och tankningsinfrastruktur.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Initiativen ReFuelEU Aviation (48) och FuelEU Maritime (49) bör främja produktion och användning av hållbara alternativa bränslen inom luftfart respektive sjöfart. Kraven på användning av hållbara flygbränslen kan till stor del uppfyllas av den befintliga tankningsinfrastrukturen, men investeringar behövs för elförsörjning till stillastående luftfartyg. I initiativet FuelEU Maritime fastställs krav särskilt för användning av landström som endast kan uppfyllas om landströmsförsörjningen byggs ut i tillräcklig grad i hamnarna i TEN-T-nätet. Dessa initiativ innehåller dock inga bestämmelser om den nödvändiga bränsleinfrastruktur som är en förutsättning för att målen ska kunna uppnås. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Initiativen ReFuelEU Aviation (48) och FuelEU Maritime (49) bör främja produktion och användning av hållbara alternativa bränslen inom luftfart respektive sjöfart. Kraven på användning av hållbara flygbränslen kan till stor del uppfyllas av den befintliga tankningsinfrastrukturen, men investeringar behövs för elförsörjning till stillastående luftfartyg. I initiativet FuelEU Maritime fastställs krav särskilt för användning av landström som endast kan uppfyllas om landströmsförsörjningen byggs ut i tillräcklig grad i hamnarna i TEN-T-nätet. Dessa initiativ innehåller dock inga bestämmelser om den nödvändiga bränsleinfrastruktur som är en förutsättning för att målen ska kunna uppnås.

| (4) | Initiativen ReFuelEU Aviation (48) och FuelEU Maritime (49) bör främja produktion och användning av hållbara alternativa bränslen inom luftfart respektive sjöfart. Kraven på användning av hållbara flygbränslen kan till stor del uppfyllas av den befintliga tankningsinfrastrukturen, men investeringar behövs för elförsörjning till stillastående luftfartyg.
  Dessutom bör medlemsstaterna och kommissionen bedöma det nuvarande läget och den framtida utvecklingen av vätgasmarknaden för luftfarten och tillhandahålla en genomförbarhetsstudie om utbyggnaden av relevant infrastruktur för att driva luftfartyg, inbegripet, i förekommande fall, en plan för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen på flygplatser, särskilt för tankning och laddning av luftfartyg som drivs med vätgas respektive elektricitet.
  I initiativet FuelEU Maritime fastställs krav särskilt för användning av landström som endast kan uppfyllas om landströmsförsörjningen byggs ut i tillräcklig grad i hamnarna i TEN-T-nätet. Dessa initiativ innehåller dock inga bestämmelser om den nödvändiga bränsleinfrastruktur som är en förutsättning för att målen ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

(4)

Initiativen ReFuelEU Aviation (48) och FuelEU Maritime (49) bör främja produktion och användning av hållbara alternativa bränslen inom luftfart respektive sjöfart. Kraven på användning av hållbara flygbränslen kan till stor del uppfyllas av den befintliga tankningsinfrastrukturen, men investeringar behövs för elförsörjning till stillastående luftfartyg.
  Dessutom bör medlemsstaterna och kommissionen bedöma det nuvarande läget och den framtida utvecklingen av vätgasmarknaden för luftfarten och tillhandahålla en genomförbarhetsstudie om utbyggnaden av relevant infrastruktur för att driva luftfartyg, inbegripet, i förekommande fall, en plan för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen på flygplatser, särskilt för tankning och laddning av luftfartyg som drivs med vätgas respektive elektricitet.
  I initiativet FuelEU Maritime fastställs krav särskilt för användning av landström som endast kan uppfyllas om landströmsförsörjningen byggs ut i tillräcklig grad i hamnarna i TEN-T-nätet. Dessa initiativ innehåller dock inga bestämmelser om den nödvändiga bränsleinfrastruktur som är en förutsättning för att målen ska kunna uppnås.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Därför bör alla transportsätt behandlas i ett enda instrument som bör ta hänsyn till en rad alternativa bränslen. Användningen av utsläppsfri framdrivningsteknik befinner sig i olika mognadsstadier för olika transportsätt. Framför allt inom vägsektorn sker en snabb ökning av batteridrivna elfordon och laddhybridfordon. Även vägfordon med vätgasbaserade bränsleceller finns tillgängliga på marknaden. Dessutom håller mindre vätgas- och batteridrivna elfartyg och vätgasdrivna bränslecellståg för närvarande på att tas i bruk i olika projekt och i inledande kommersiell drift, och en fullständig kommersiell utbyggnad förväntas under de kommande åren. Luftfarts- och sjöfartssektorerna är däremot fortfarande beroende av flytande och gasformiga bränslen, eftersom utsläppsfria och utsläppssnåla framdrivningslösningar förväntas komma in på marknaden först omkring 2030, och i fråga om luftfartssektorn ännu senare, och full kommersialisering tar också sin tid.
  Användning av
  fossila gasformiga eller flytande bränslen
  är
  möjlig
  endast
  om den tydligt ingår i en färdplan i riktning mot minskade koldioxidutsläpp som är i linje med det långsiktiga målet om klimatneutralitet i unionen, vilket kräver ökad inblandning av eller ersättning med förnybara bränslen, t.ex. biometan, avancerade biobränslen eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga och flytande bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Därför bör alla transportsätt behandlas i ett enda instrument som bör ta hänsyn till en rad alternativa bränslen. Användningen av utsläppsfri framdrivningsteknik befinner sig i olika mognadsstadier för olika transportsätt. Framför allt inom vägsektorn sker en snabb ökning av batteridrivna elfordon och laddhybridfordon. Även vägfordon med vätgasbaserade bränsleceller finns tillgängliga på marknaden. Dessutom håller mindre vätgas- och batteridrivna elfartyg och vätgasdrivna bränslecellståg för närvarande på att tas i bruk i olika projekt och i inledande kommersiell drift, och en fullständig kommersiell utbyggnad förväntas under de kommande åren. Luftfarts- och sjöfartssektorerna är däremot fortfarande beroende av flytande och gasformiga bränslen, eftersom utsläppsfria och utsläppssnåla framdrivningslösningar förväntas komma in på marknaden först omkring 2030, och i fråga om luftfartssektorn ännu senare, och full kommersialisering tar också sin tid.
  Användning av
  fossila gasformiga eller flytande bränslen
  är
  möjlig
  endast
  om den tydligt ingår i en färdplan i riktning mot minskade koldioxidutsläpp som är i linje med det långsiktiga målet om klimatneutralitet i unionen, vilket kräver ökad inblandning av eller ersättning med förnybara bränslen, t.ex. biometan, avancerade biobränslen eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga och flytande bränslen.

| (5) | Därför bör alla transportsätt behandlas i ett enda instrument som bör ta hänsyn till en rad alternativa bränslen. Användningen av utsläppsfri framdrivningsteknik befinner sig i olika mognadsstadier för olika transportsätt
  och i de olika medlemsstaterna och regionerna
  . Framför allt inom vägsektorn sker en snabb ökning av batteridrivna elfordon och laddhybridfordon
  , och därför behövs mer ambitiösa mål för denna mogna teknik
  . Även vägfordon med vätgasbaserade bränsleceller finns tillgängliga på marknaden
  , dock i mindre utsträckning
  . Dessutom håller mindre vätgas- och batteridrivna elfartyg och vätgasdrivna bränslecellståg för närvarande på att tas i bruk i olika projekt och i inledande kommersiell drift, och en fullständig kommersiell utbyggnad förväntas under de kommande åren. Luftfarts- och sjöfartssektorerna är däremot fortfarande beroende av flytande och gasformiga bränslen, eftersom utsläppsfria och utsläppssnåla framdrivningslösningar förväntas komma in på marknaden först omkring 2030, och i fråga om luftfartssektorn ännu senare, och full kommersialisering tar också sin tid.
  Unionen bör öka sina ansträngningar för att fasa ut
  fossila gasformiga eller flytande bränslen
  och främja förnybara alternativ, och användning av fossila bränslen bör endast vara
  möjlig om den tydligt ingår i en färdplan i riktning mot minskade koldioxidutsläpp som är i linje med det långsiktiga målet om klimatneutralitet i unionen, vilket kräver ökad inblandning av eller ersättning med förnybara bränslen, t.ex. biometan, avancerade biobränslen eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga och flytande bränslen. |
| --- | --- |

(5)

Därför bör alla transportsätt behandlas i ett enda instrument som bör ta hänsyn till en rad alternativa bränslen. Användningen av utsläppsfri framdrivningsteknik befinner sig i olika mognadsstadier för olika transportsätt
  och i de olika medlemsstaterna och regionerna
  . Framför allt inom vägsektorn sker en snabb ökning av batteridrivna elfordon och laddhybridfordon
  , och därför behövs mer ambitiösa mål för denna mogna teknik
  . Även vägfordon med vätgasbaserade bränsleceller finns tillgängliga på marknaden
  , dock i mindre utsträckning
  . Dessutom håller mindre vätgas- och batteridrivna elfartyg och vätgasdrivna bränslecellståg för närvarande på att tas i bruk i olika projekt och i inledande kommersiell drift, och en fullständig kommersiell utbyggnad förväntas under de kommande åren. Luftfarts- och sjöfartssektorerna är däremot fortfarande beroende av flytande och gasformiga bränslen, eftersom utsläppsfria och utsläppssnåla framdrivningslösningar förväntas komma in på marknaden först omkring 2030, och i fråga om luftfartssektorn ännu senare, och full kommersialisering tar också sin tid.
  Unionen bör öka sina ansträngningar för att fasa ut
  fossila gasformiga eller flytande bränslen
  och främja förnybara alternativ, och användning av fossila bränslen bör endast vara
  möjlig om den tydligt ingår i en färdplan i riktning mot minskade koldioxidutsläpp som är i linje med det långsiktiga målet om klimatneutralitet i unionen, vilket kräver ökad inblandning av eller ersättning med förnybara bränslen, t.ex. biometan, avancerade biobränslen eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga och flytande bränslen.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Sådana biobränslen och syntetiska bränslen som ersätter diesel, bensin och flygbränsle kan produceras från olika råvaror och användas med mycket högt inblandningsförhållande i fossila bränslen. Tekniskt sett behövs endast smärre anpassningar för att
  de
  ska kunna användas tillsammans med nuvarande fordonsteknik. Förnybar metanol kan också användas för inlandssjöfart och närsjöfart. Syntetiska och paraffiniska bränslen kan minska användningen av fossila energikällor för energiförsörjning till transporter. Alla dessa bränslen kan distribueras, lagras och användas med befintlig infrastruktur eller vid behov med infrastruktur av samma slag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Sådana biobränslen och syntetiska bränslen som ersätter diesel, bensin och flygbränsle kan produceras från olika råvaror och användas med mycket högt inblandningsförhållande i fossila bränslen. Tekniskt sett behövs endast smärre anpassningar för att
  de
  ska kunna användas tillsammans med nuvarande fordonsteknik. Förnybar metanol kan också användas för inlandssjöfart och närsjöfart. Syntetiska och paraffiniska bränslen kan minska användningen av fossila energikällor för energiförsörjning till transporter. Alla dessa bränslen kan distribueras, lagras och användas med befintlig infrastruktur eller vid behov med infrastruktur av samma slag.

| (6) | För att maximera möjligheterna att minska växthusgasutsläppen
  kan sådana biobränslen
  , inbegripet biogas,
  och syntetiska bränslen som ersätter diesel, bensin och flygbränsle produceras från olika råvaror och användas med mycket högt inblandningsförhållande i fossila bränslen.
  Detta är särskilt viktigt för att minska utsläppen av växthusgaser i luftfarts- och sjöfartssektorerna för vilka elektrifieringen kommer att gå långsammare.
  Tekniskt sett behövs endast smärre anpassningar för att
  dessa bränslen
  ska kunna användas tillsammans med nuvarande fordonsteknik. Förnybar metanol kan också användas för inlandssjöfart och närsjöfart. Syntetiska och paraffiniska bränslen kan minska användningen av fossila energikällor för energiförsörjning till transporter. Alla dessa bränslen kan distribueras, lagras och användas med befintlig infrastruktur eller vid behov med infrastruktur av samma slag. |
| --- | --- |

(6)

För att maximera möjligheterna att minska växthusgasutsläppen
  kan sådana biobränslen
  , inbegripet biogas,
  och syntetiska bränslen som ersätter diesel, bensin och flygbränsle produceras från olika råvaror och användas med mycket högt inblandningsförhållande i fossila bränslen.
  Detta är särskilt viktigt för att minska utsläppen av växthusgaser i luftfarts- och sjöfartssektorerna för vilka elektrifieringen kommer att gå långsammare.
  Tekniskt sett behövs endast smärre anpassningar för att
  dessa bränslen
  ska kunna användas tillsammans med nuvarande fordonsteknik. Förnybar metanol kan också användas för inlandssjöfart och närsjöfart. Syntetiska och paraffiniska bränslen kan minska användningen av fossila energikällor för energiförsörjning till transporter. Alla dessa bränslen kan distribueras, lagras och användas med befintlig infrastruktur eller vid behov med infrastruktur av samma slag.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Det är viktigt att iaktta de allmänna principerna för teknikneutralitet och energieffektivitet först bland de tekniker som krävs för att uppnå klimatneutralitet, eftersom en del av den teknik som kommer att behövas inom en överskådlig framtid fortfarande kräver investeringar i forskning och utveckling, samtidigt som marknadskonkurrensen mellan de olika alternativa teknikerna upprätthålls, med vederbörlig hänsyn till överkomlighet och medlemsstaternas olika utgångspunkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Det är viktigt att iaktta de allmänna principerna för teknikneutralitet och energieffektivitet först bland de tekniker som krävs för att uppnå klimatneutralitet, eftersom en del av den teknik som kommer att behövas inom en överskådlig framtid fortfarande kräver investeringar i forskning och utveckling, samtidigt som marknadskonkurrensen mellan de olika alternativa teknikerna upprätthålls, med vederbörlig hänsyn till överkomlighet och medlemsstaternas olika utgångspunkter.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | LNG kommer sannolikt att spela en
  fortsatt
  roll för sjötransporter, där det för närvarande inte finns någon ekonomiskt hållbar utsläppsfri framdrivningsteknik tillgänglig. I meddelandet om strategin för hållbar och smart mobilitet framhålls att havsgående utsläppsfria fartyg kommer att finnas på marknaden senast 2030. Omställningen av flottan bör ske gradvis på grund av fartygens långa livslängd. Utsläppsfri framdrivningsteknik, baserad på t.ex. vätgas och el, för inre vattenvägar, med normalt mindre fartyg och kortare avstånd, bör nå marknaden snabbare än teknik för sjötransporter. LNG förväntas inte längre spela någon betydande roll inom denna sektor. Drivmedel som LNG måste i allt högre grad fasas ut genom att inblandning av eller ersättning med t.ex. flytande biogas (bio-LNG) eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga e-bränslen (e-gas). Dessa koldioxidsnåla bränslen kan användas i samma infrastruktur som gasformiga fossila bränslen, vilket möjliggör en gradvis övergång till koldioxidsnåla bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

LNG kommer sannolikt att spela en
  fortsatt
  roll för sjötransporter, där det för närvarande inte finns någon ekonomiskt hållbar utsläppsfri framdrivningsteknik tillgänglig. I meddelandet om strategin för hållbar och smart mobilitet framhålls att havsgående utsläppsfria fartyg kommer att finnas på marknaden senast 2030. Omställningen av flottan bör ske gradvis på grund av fartygens långa livslängd. Utsläppsfri framdrivningsteknik, baserad på t.ex. vätgas och el, för inre vattenvägar, med normalt mindre fartyg och kortare avstånd, bör nå marknaden snabbare än teknik för sjötransporter. LNG förväntas inte längre spela någon betydande roll inom denna sektor. Drivmedel som LNG måste i allt högre grad fasas ut genom att inblandning av eller ersättning med t.ex. flytande biogas (bio-LNG) eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga e-bränslen (e-gas). Dessa koldioxidsnåla bränslen kan användas i samma infrastruktur som gasformiga fossila bränslen, vilket möjliggör en gradvis övergång till koldioxidsnåla bränslen.

| (7) | Långvarigt bruk av flytande naturgas (LNG) är inte förenligt med unionens klimatneutralitetsmål. Därför bör LNG inom sjötransporter fasas ut så snart som möjligt och ersättas av mer hållbara alternativ. På kort sikt
  är det
  dock
  sannolikt att det kan bli aktuellt med LNG under en
  övergångsperiod
  för sjötransporter, där det för närvarande inte finns någon ekonomiskt hållbar utsläppsfri framdrivningsteknik tillgänglig. I meddelandet om strategin för hållbar och smart mobilitet framhålls att havsgående utsläppsfria fartyg kommer att finnas på marknaden senast 2030,
  och sådana projekt har redan inletts. Ytterligare utveckling i detta avseende bör främjas, och på vederbörligt sätt övervakas och rapporteras
  . Omställningen av flottan bör ske gradvis på grund av fartygens långa livslängd.
  Med tanke på att det kan bli aktuellt med LNG under en övergångsperiod bör infrastruktur för bunkring av LNG i hamnar göras tillgänglig på grundval av efterfrågan, särskilt när det gäller nya offentliga investeringar.
  Utsläppsfri framdrivningsteknik, baserad på t.ex. vätgas och el, för inre vattenvägar, med normalt mindre fartyg och kortare avstånd,
  håller på att bli mogen teknik och
  bör nå marknaden snabbare än teknik för sjötransporter
  och skulle kunna spela en viktig roll för sjöfarten när det gäller att skapa mer omfattande åtgärder för utsläppsfri framdrivningsteknik.
  LNG förväntas inte längre spela någon betydande roll inom denna sektor. Drivmedel som LNG måste i allt högre grad fasas ut genom att inblandning av eller ersättning med t.ex. flytande biogas (bio-LNG) eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga e-bränslen (e-gas). Dessa koldioxidsnåla bränslen kan användas i samma infrastruktur som gasformiga fossila bränslen, vilket möjliggör en gradvis övergång till koldioxidsnåla bränslen. |
| --- | --- |

(7)

Långvarigt bruk av flytande naturgas (LNG) är inte förenligt med unionens klimatneutralitetsmål. Därför bör LNG inom sjötransporter fasas ut så snart som möjligt och ersättas av mer hållbara alternativ. På kort sikt
  är det
  dock
  sannolikt att det kan bli aktuellt med LNG under en
  övergångsperiod
  för sjötransporter, där det för närvarande inte finns någon ekonomiskt hållbar utsläppsfri framdrivningsteknik tillgänglig. I meddelandet om strategin för hållbar och smart mobilitet framhålls att havsgående utsläppsfria fartyg kommer att finnas på marknaden senast 2030,
  och sådana projekt har redan inletts. Ytterligare utveckling i detta avseende bör främjas, och på vederbörligt sätt övervakas och rapporteras
  . Omställningen av flottan bör ske gradvis på grund av fartygens långa livslängd.
  Med tanke på att det kan bli aktuellt med LNG under en övergångsperiod bör infrastruktur för bunkring av LNG i hamnar göras tillgänglig på grundval av efterfrågan, särskilt när det gäller nya offentliga investeringar.
  Utsläppsfri framdrivningsteknik, baserad på t.ex. vätgas och el, för inre vattenvägar, med normalt mindre fartyg och kortare avstånd,
  håller på att bli mogen teknik och
  bör nå marknaden snabbare än teknik för sjötransporter
  och skulle kunna spela en viktig roll för sjöfarten när det gäller att skapa mer omfattande åtgärder för utsläppsfri framdrivningsteknik.
  LNG förväntas inte längre spela någon betydande roll inom denna sektor. Drivmedel som LNG måste i allt högre grad fasas ut genom att inblandning av eller ersättning med t.ex. flytande biogas (bio-LNG) eller förnybara och koldioxidsnåla syntetiska gasformiga e-bränslen (e-gas). Dessa koldioxidsnåla bränslen kan användas i samma infrastruktur som gasformiga fossila bränslen, vilket möjliggör en gradvis övergång till koldioxidsnåla bränslen.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och som är avsedd för lätta elfordon har varit ojämn i unionen. En fortsatt ojämn fördelning skulle äventyra användningen av sådana fordon och begränsa samfärdseln i hela unionen. Fortsatta skillnader i politiska ambitioner och strategier på nationell nivå kommer inte att
  skapa
  den långsiktiga säkerhet som krävs för betydande marknadsinvesteringar. Obligatoriska minimimål på nationell nivå för medlemsstaterna bör därför ge politiska riktlinjer och komplettera de nationella handlingsprogrammen. Denna strategi bör kombinera nationella fordonsparksbaserade mål med avståndsbaserade mål för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Nationella fordonsparksbaserade mål bör säkerställa att fordonens användning i respektive medlemsstat matchas med utbyggnaden av tillräcklig laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten. Avståndsbaserade mål för TEN-T-nätet bör säkerställa full täckning av elektriska laddningspunkter längs unionens viktigaste vägnät och därigenom säkerställa enkla och smidiga resor i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och som är avsedd för lätta elfordon har varit ojämn i unionen. En fortsatt ojämn fördelning skulle äventyra användningen av sådana fordon och begränsa samfärdseln i hela unionen. Fortsatta skillnader i politiska ambitioner och strategier på nationell nivå kommer inte att
  skapa
  den långsiktiga säkerhet som krävs för betydande marknadsinvesteringar. Obligatoriska minimimål på nationell nivå för medlemsstaterna bör därför ge politiska riktlinjer och komplettera de nationella handlingsprogrammen. Denna strategi bör kombinera nationella fordonsparksbaserade mål med avståndsbaserade mål för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Nationella fordonsparksbaserade mål bör säkerställa att fordonens användning i respektive medlemsstat matchas med utbyggnaden av tillräcklig laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten. Avståndsbaserade mål för TEN-T-nätet bör säkerställa full täckning av elektriska laddningspunkter längs unionens viktigaste vägnät och därigenom säkerställa enkla och smidiga resor i hela unionen.

| (9) | Utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och som är avsedd för lätta elfordon har varit ojämn i unionen
  och mellan olika regioner
  . En fortsatt ojämn fördelning skulle äventyra användningen av sådana fordon och begränsa samfärdseln i hela unionen. Fortsatta skillnader i politiska ambitioner och strategier på nationell nivå kommer att
  hindra den välbehövliga hållbara omställningen av transportsektorn och
  inte
  bidra till
  att skapa den långsiktiga säkerhet som krävs för betydande marknadsinvesteringar. Obligatoriska minimimål på nationell nivå för medlemsstaterna bör därför ge politiska riktlinjer och komplettera de nationella handlingsprogrammen. Denna strategi bör kombinera nationella fordonsparksbaserade mål med avståndsbaserade mål för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Nationella fordonsparksbaserade mål bör säkerställa att fordonens användning i respektive medlemsstat matchas med utbyggnaden av tillräcklig laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten
  , särskilt i geografiska områden där ägare av lätta motorfordon är mindre benägna att äga privata parkeringsplatser. Dessutom behöver man ägna särskild uppmärksamhet åt och tillämpa en högre nationell utbyggnadstakt för centrum som har en relativt sett högre befolkningstäthet och där elfordon har en större marknadsandel. När andelen elfordon väl har nått en viss användningskvot i den specifika medlemsstaten bör marknaden kunna reglera sig själv.
  Avståndsbaserade mål för TEN-T-nätet bör säkerställa full täckning av elektriska laddningspunkter längs unionens viktigaste vägnät och därigenom säkerställa enkla och smidiga resor i hela unionen
  , även i och till unionens yttersta randområden och öar, såvida inte kostnaderna är oproportionerliga i förhållande till fördelarna. I dessa fall får medlemsstaterna göra undantag eller överväga att utveckla infrastruktur utanför nätet
  .
  Utvecklingen av ett sådant infrastrukturnät skulle underlätta tillgängligheten och samfärdseln för alla regioner i unionen, inklusive de yttersta randområdena och andra avlägsna områden eller landsbygdsområden, vilket skulle stärka den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen mellan dem. |
| --- | --- |

(9)

Utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och som är avsedd för lätta elfordon har varit ojämn i unionen
  och mellan olika regioner
  . En fortsatt ojämn fördelning skulle äventyra användningen av sådana fordon och begränsa samfärdseln i hela unionen. Fortsatta skillnader i politiska ambitioner och strategier på nationell nivå kommer att
  hindra den välbehövliga hållbara omställningen av transportsektorn och
  inte
  bidra till
  att skapa den långsiktiga säkerhet som krävs för betydande marknadsinvesteringar. Obligatoriska minimimål på nationell nivå för medlemsstaterna bör därför ge politiska riktlinjer och komplettera de nationella handlingsprogrammen. Denna strategi bör kombinera nationella fordonsparksbaserade mål med avståndsbaserade mål för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Nationella fordonsparksbaserade mål bör säkerställa att fordonens användning i respektive medlemsstat matchas med utbyggnaden av tillräcklig laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten
  , särskilt i geografiska områden där ägare av lätta motorfordon är mindre benägna att äga privata parkeringsplatser. Dessutom behöver man ägna särskild uppmärksamhet åt och tillämpa en högre nationell utbyggnadstakt för centrum som har en relativt sett högre befolkningstäthet och där elfordon har en större marknadsandel. När andelen elfordon väl har nått en viss användningskvot i den specifika medlemsstaten bör marknaden kunna reglera sig själv.
  Avståndsbaserade mål för TEN-T-nätet bör säkerställa full täckning av elektriska laddningspunkter längs unionens viktigaste vägnät och därigenom säkerställa enkla och smidiga resor i hela unionen
  , även i och till unionens yttersta randområden och öar, såvida inte kostnaderna är oproportionerliga i förhållande till fördelarna. I dessa fall får medlemsstaterna göra undantag eller överväga att utveckla infrastruktur utanför nätet
  .
  Utvecklingen av ett sådant infrastrukturnät skulle underlätta tillgängligheten och samfärdseln för alla regioner i unionen, inklusive de yttersta randområdena och andra avlägsna områden eller landsbygdsområden, vilket skulle stärka den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen mellan dem.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Nationella fordonsparksbaserade mål bör fastställas på grundval av det
  totala antalet
  registrerade elfordon i den aktuella
  medlemsstaten
  enligt en gemensam metod som tar hänsyn till den tekniska utvecklingen, återspeglad i t.ex. elfordonens ökade räckvidd eller det ökade inslaget på marknaden av snabbladdningspunkter som kan ladda ett större antal fordon per laddningspunkt än en normal laddningspunkt. Metoden måste också ta hänsyn till de olika laddningsmönstren för batteridrivna elfordon och laddhybridfordon. En metod som fastställer normer för nationella fordonsparksbaserade mål i fråga om maximal uteffekt för den laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten bör ge möjlighet till flexibilitet så att olika laddningsteknik kan användas i olika medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Nationella fordonsparksbaserade mål bör fastställas på grundval av det
  totala antalet
  registrerade elfordon i den aktuella
  medlemsstaten
  enligt en gemensam metod som tar hänsyn till den tekniska utvecklingen, återspeglad i t.ex. elfordonens ökade räckvidd eller det ökade inslaget på marknaden av snabbladdningspunkter som kan ladda ett större antal fordon per laddningspunkt än en normal laddningspunkt. Metoden måste också ta hänsyn till de olika laddningsmönstren för batteridrivna elfordon och laddhybridfordon. En metod som fastställer normer för nationella fordonsparksbaserade mål i fråga om maximal uteffekt för den laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten bör ge möjlighet till flexibilitet så att olika laddningsteknik kan användas i olika medlemsstater.

| (10) | Nationella fordonsparksbaserade mål bör fastställas på grundval av
  andelen
  registrerade elfordon i den aktuella
  medlemsstatens totala fordonspark
  enligt en gemensam metod som tar hänsyn till den tekniska utvecklingen, återspeglad i t.ex. elfordonens ökade räckvidd eller det ökade inslaget på marknaden av snabbladdningspunkter som kan ladda ett större antal fordon per laddningspunkt än en normal laddningspunkt. Metoden måste också ta hänsyn till de olika laddningsmönstren för batteridrivna elfordon och laddhybridfordon
  samt till befolkningen och marknadsandelen för elfordon
  . En metod som fastställer normer för nationella fordonsparksbaserade mål i fråga om maximal uteffekt för den laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten bör ge möjlighet till flexibilitet så att olika laddningsteknik kan användas i olika medlemsstater.
  Dessutom bör kommissionen bedöma hur fordon med integrerade solpaneler kan påverka utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och, om så är lämpligt, eventuella därav följande anpassningar av målen för utbyggnaden av laddningsinfrastruktur i denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

Nationella fordonsparksbaserade mål bör fastställas på grundval av
  andelen
  registrerade elfordon i den aktuella
  medlemsstatens totala fordonspark
  enligt en gemensam metod som tar hänsyn till den tekniska utvecklingen, återspeglad i t.ex. elfordonens ökade räckvidd eller det ökade inslaget på marknaden av snabbladdningspunkter som kan ladda ett större antal fordon per laddningspunkt än en normal laddningspunkt. Metoden måste också ta hänsyn till de olika laddningsmönstren för batteridrivna elfordon och laddhybridfordon
  samt till befolkningen och marknadsandelen för elfordon
  . En metod som fastställer normer för nationella fordonsparksbaserade mål i fråga om maximal uteffekt för den laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten bör ge möjlighet till flexibilitet så att olika laddningsteknik kan användas i olika medlemsstater.
  Dessutom bör kommissionen bedöma hur fordon med integrerade solpaneler kan påverka utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och, om så är lämpligt, eventuella därav följande anpassningar av målen för utbyggnaden av laddningsinfrastruktur i denna förordning.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Införandet i medlemsstaterna bör säkerställa installation av ett tillräckligt antal laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten,
  särskilt
  vid knutpunkter för kollektivtrafik, t.ex. hamnterminaler för passagerare, flygplatser eller järnvägsstationer. Ett tillräckligt antal snabba laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för lätta motorfordon bör också byggas ut för att öka konsumenternas bekvämlighet, särskilt inom TEN-T-nätet för att säkerställa fullständig gränsöverskridande samfärdsel och möjliggöra trafik med elfordon i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Införandet i medlemsstaterna bör säkerställa installation av ett tillräckligt antal laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten,
  särskilt
  vid knutpunkter för kollektivtrafik, t.ex. hamnterminaler för passagerare, flygplatser eller järnvägsstationer. Ett tillräckligt antal snabba laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för lätta motorfordon bör också byggas ut för att öka konsumenternas bekvämlighet, särskilt inom TEN-T-nätet för att säkerställa fullständig gränsöverskridande samfärdsel och möjliggöra trafik med elfordon i hela unionen.

| (11) | Införandet i medlemsstaterna bör säkerställa installation av ett tillräckligt antal
  fasta, fristående eller mobila
  laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten,
  på ett sätt som främjar territoriell balans och multimodala resor, undviker regionala skillnader och säkerställer att inget territorium lämnas utanför. Utbyggnaden är särskilt viktig i bostadsområden som saknar parkeringsplatser utanför gatan och där fordon vanligtvis parkeras under längre perioder, inbegripet parkeringsplatser för taxibilar och
  vid knutpunkter för kollektivtrafik, t.ex. hamnterminaler för passagerare, flygplatser eller järnvägsstationer. Ett tillräckligt antal snabba laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för lätta motorfordon bör också byggas ut för att öka konsumenternas bekvämlighet, särskilt inom TEN-T-nätet för att säkerställa fullständig gränsöverskridande samfärdsel och möjliggöra trafik med elfordon i hela unionen. |
| --- | --- |

(11)

Införandet i medlemsstaterna bör säkerställa installation av ett tillräckligt antal
  fasta, fristående eller mobila
  laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten,
  på ett sätt som främjar territoriell balans och multimodala resor, undviker regionala skillnader och säkerställer att inget territorium lämnas utanför. Utbyggnaden är särskilt viktig i bostadsområden som saknar parkeringsplatser utanför gatan och där fordon vanligtvis parkeras under längre perioder, inbegripet parkeringsplatser för taxibilar och
  vid knutpunkter för kollektivtrafik, t.ex. hamnterminaler för passagerare, flygplatser eller järnvägsstationer. Ett tillräckligt antal snabba laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för lätta motorfordon bör också byggas ut för att öka konsumenternas bekvämlighet, särskilt inom TEN-T-nätet för att säkerställa fullständig gränsöverskridande samfärdsel och möjliggöra trafik med elfordon i hela unionen.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten bör främst göras med hjälp av privata marknadsinvesteringar. Medlemsstaterna bör dock, fram till dess att en konkurrensutsatt marknad har etablerats, stödja utbyggnaden av infrastruktur i de fall då marknadsförhållandena kräver offentligt stöd, förutsatt att ett sådant offentligt stöd är helt förenligt med reglerna för statligt stöd. I förekommande fall bör medlemsstaterna ta hänsyn till att efterfrågan på ett lämpligt antal laddningspunkter i vissa delar av deras territorium kan variera under året, såsom det gör på många turistdestinationer. I sådana fall skulle möjligheten att bygga ut en tillfällig mobil laddningsinfrastruktur utanför nätet kunna erbjuda ytterligare flexibilitet och underlätta uppfyllandet av säsongsbetonad efterfrågan utan krav på installation av fast infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten bör främst göras med hjälp av privata marknadsinvesteringar. Medlemsstaterna bör dock, fram till dess att en konkurrensutsatt marknad har etablerats, stödja utbyggnaden av infrastruktur i de fall då marknadsförhållandena kräver offentligt stöd, förutsatt att ett sådant offentligt stöd är helt förenligt med reglerna för statligt stöd. I förekommande fall bör medlemsstaterna ta hänsyn till att efterfrågan på ett lämpligt antal laddningspunkter i vissa delar av deras territorium kan variera under året, såsom det gör på många turistdestinationer. I sådana fall skulle möjligheten att bygga ut en tillfällig mobil laddningsinfrastruktur utanför nätet kunna erbjuda ytterligare flexibilitet och underlätta uppfyllandet av säsongsbetonad efterfrågan utan krav på installation av fast infrastruktur.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 11b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11b) | Kommissionen borde vid behov se över de mål som fastställs i denna förordning när det gäller elinfrastruktur för laddning avsedd för lätta motorfordon respektive tunga fordon för att säkerställa att de är kompatibla med kraven i unionsförordningarna om normer för koldioxidutsläpp från lätta motorfordon respektive tunga fordon. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11b)

Kommissionen borde vid behov se över de mål som fastställs i denna förordning när det gäller elinfrastruktur för laddning avsedd för lätta motorfordon respektive tunga fordon för att säkerställa att de är kompatibla med kraven i unionsförordningarna om normer för koldioxidutsläpp från lätta motorfordon respektive tunga fordon.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 11c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11c) | Kommissionen bör se över behovet av att inkludera krav på laddningsinfrastruktur för att betjäna eldrivna cyklar och fordon i kategori L, såsom eldrivna elcyklar och elmopeder, i synnerhet möjligheten att utrusta laddningsinfrastruktur med ett vanligt eluttag som gör det möjligt att enkelt ladda sådana fordon, eftersom de utgör ett transportsätt som kan bidra till att ytterligare minska koldioxidutsläppen och luftföroreningarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11c)

Kommissionen bör se över behovet av att inkludera krav på laddningsinfrastruktur för att betjäna eldrivna cyklar och fordon i kategori L, såsom eldrivna elcyklar och elmopeder, i synnerhet möjligheten att utrusta laddningsinfrastruktur med ett vanligt eluttag som gör det möjligt att enkelt ladda sådana fordon, eftersom de utgör ett transportsätt som kan bidra till att ytterligare minska koldioxidutsläppen och luftföroreningarna.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Eldrivna tunga fordon behöver en markant annorlunda laddningsinfrastruktur än lätta motorfordon. Infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och avsedd för eldrivna tunga fordon finns dock för närvarande nästan ingenstans i unionen. En kombinerad strategi med avståndsbaserade mål längs TEN-T-nätet, infrastrukturmål för laddning över natten och mål för urbana knutpunkter bör säkerställa att hela unionen får en tillräckligt god täckning i fråga om infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och avsedd för eldrivna tunga fordon, som stöd till den
  förväntade ökningen
  av batteridrivna tunga elfordon på marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Eldrivna tunga fordon behöver en markant annorlunda laddningsinfrastruktur än lätta motorfordon. Infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och avsedd för eldrivna tunga fordon finns dock för närvarande nästan ingenstans i unionen. En kombinerad strategi med avståndsbaserade mål längs TEN-T-nätet, infrastrukturmål för laddning över natten och mål för urbana knutpunkter bör säkerställa att hela unionen får en tillräckligt god täckning i fråga om infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och avsedd för eldrivna tunga fordon, som stöd till den
  förväntade ökningen
  av batteridrivna tunga elfordon på marknaden.

| (13) | Eldrivna tunga fordon behöver en markant annorlunda laddningsinfrastruktur än lätta motorfordon. Infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och avsedd för eldrivna tunga fordon finns dock för närvarande nästan ingenstans i unionen,
  och infrastrukturen behöver därför byggas ut i snabbare takt
  . En kombinerad strategi med avståndsbaserade mål längs TEN-T-nätet, infrastrukturmål för laddning över natten och mål för urbana knutpunkter bör säkerställa att hela unionen får en tillräckligt god täckning i fråga om infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och avsedd för eldrivna tunga fordon, som
  proaktivt
  stöd till
  utvecklingen
  av
  marknadsandelar
  för batteridrivna tunga elfordon. |
| --- | --- |

(13)

Eldrivna tunga fordon behöver en markant annorlunda laddningsinfrastruktur än lätta motorfordon. Infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och avsedd för eldrivna tunga fordon finns dock för närvarande nästan ingenstans i unionen,
  och infrastrukturen behöver därför byggas ut i snabbare takt
  . En kombinerad strategi med avståndsbaserade mål längs TEN-T-nätet, infrastrukturmål för laddning över natten och mål för urbana knutpunkter bör säkerställa att hela unionen får en tillräckligt god täckning i fråga om infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och avsedd för eldrivna tunga fordon, som
  proaktivt
  stöd till
  utvecklingen
  av
  marknadsandelar
  för batteridrivna tunga elfordon.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | Därför behövs en inledande offentlig investering i infrastruktur för tunga elfordon, samtidigt som all ytterligare infrastrukturutveckling utöver den som fastställs genom denna förordning bör vara villkorad av utvecklingen av marknadsandelen i hela unionen, på nationell och regional nivå samt av relevanta trafikuppgifter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

Därför behövs en inledande offentlig investering i infrastruktur för tunga elfordon, samtidigt som all ytterligare infrastrukturutveckling utöver den som fastställs genom denna förordning bör vara villkorad av utvecklingen av marknadsandelen i hela unionen, på nationell och regional nivå samt av relevanta trafikuppgifter.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Nya standarder för laddningsinfrastruktur för tunga fordon håller för närvarande på att utarbetas. Det är tekniskt möjligt att säkerställa de fysiska anslutningarnas och kommunikationsprotokollens uppgraderbarhet, så att enskilda laddningsstationer och laddningspunkter kan uppgraderas till en ny standard i ett senare skede. Av den anledningen bör kommissionen överväga att höja den individuella uteffekten hos laddningsstationer i laddningspooler så snart som de nya gemensamma tekniska specifikationerna finns att tillgå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Nya standarder för laddningsinfrastruktur för tunga fordon håller för närvarande på att utarbetas. Det är tekniskt möjligt att säkerställa de fysiska anslutningarnas och kommunikationsprotokollens uppgraderbarhet, så att enskilda laddningsstationer och laddningspunkter kan uppgraderas till en ny standard i ett senare skede. Av den anledningen bör kommissionen överväga att höja den individuella uteffekten hos laddningsstationer i laddningspooler så snart som de nya gemensamma tekniska specifikationerna finns att tillgå.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för omfattar t.ex. privatägda laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som är placerade på offentlig eller privat mark, i form av t.ex. allmänna parkeringsplatser eller parkeringsplatser vid köpcentrum. En laddnings- eller tankningspunkt som är placerad på privat mark och som är tillgänglig för allmänheten bör anses vara tillgänglig för allmänheten även när tillträdet är begränsat till en viss allmän användargrupp, t.ex. kunder. Laddnings- eller tankningspunkter för bildelningssystem bör anses vara tillgängliga för allmänheten endast om de uttryckligen ger tredjepartsanvändare tillträde. Laddnings- eller tankningspunkter som är placerade på privat mark och till vilka tillträdet är begränsat till en begränsad, bestämd personkrets, t.ex. parkeringsplatser i kontorsbyggnader som endast anställda eller behöriga personer har tillträde till, bör inte anses vara laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för omfattar t.ex. privatägda laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som är placerade på offentlig eller privat mark, i form av t.ex. allmänna parkeringsplatser eller parkeringsplatser vid köpcentrum. En laddnings- eller tankningspunkt som är placerad på privat mark och som är tillgänglig för allmänheten bör anses vara tillgänglig för allmänheten även när tillträdet är begränsat till en viss allmän användargrupp, t.ex. kunder. Laddnings- eller tankningspunkter för bildelningssystem bör anses vara tillgängliga för allmänheten endast om de uttryckligen ger tredjepartsanvändare tillträde. Laddnings- eller tankningspunkter som är placerade på privat mark och till vilka tillträdet är begränsat till en begränsad, bestämd personkrets, t.ex. parkeringsplatser i kontorsbyggnader som endast anställda eller behöriga personer har tillträde till, bör inte anses vara laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten.

| (17) | Laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten omfattar t.ex. privatägda laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som är placerade på offentlig eller privat mark, i form av t.ex. allmänna parkeringsplatser eller parkeringsplatser vid köpcentrum.
  På sådana platser, där parkeringar har mer än 30 parkeringsplatser, bör medlemsstaterna säkerställa att ett tillräckligt antal laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten byggs ut.
  En laddnings- eller tankningspunkt som är placerad på privat mark och som är tillgänglig för allmänheten bör anses vara tillgänglig för allmänheten även när tillträdet är begränsat till en viss allmän användargrupp, t.ex. kunder. Laddnings- eller tankningspunkter för bildelningssystem bör anses vara tillgängliga för allmänheten endast om de uttryckligen ger tredjepartsanvändare tillträde. Laddnings- eller tankningspunkter som är placerade på privat mark och till vilka tillträdet är begränsat till en begränsad, bestämd personkrets, t.ex. parkeringsplatser i kontorsbyggnader som endast anställda eller behöriga personer har tillträde till, bör inte anses vara laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten. |
| --- | --- |

(17)

Laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten omfattar t.ex. privatägda laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som är placerade på offentlig eller privat mark, i form av t.ex. allmänna parkeringsplatser eller parkeringsplatser vid köpcentrum.
  På sådana platser, där parkeringar har mer än 30 parkeringsplatser, bör medlemsstaterna säkerställa att ett tillräckligt antal laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten byggs ut.
  En laddnings- eller tankningspunkt som är placerad på privat mark och som är tillgänglig för allmänheten bör anses vara tillgänglig för allmänheten även när tillträdet är begränsat till en viss allmän användargrupp, t.ex. kunder. Laddnings- eller tankningspunkter för bildelningssystem bör anses vara tillgängliga för allmänheten endast om de uttryckligen ger tredjepartsanvändare tillträde. Laddnings- eller tankningspunkter som är placerade på privat mark och till vilka tillträdet är begränsat till en begränsad, bestämd personkrets, t.ex. parkeringsplatser i kontorsbyggnader som endast anställda eller behöriga personer har tillträde till, bör inte anses vara laddnings- eller tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | För att undvika att oavsiktliga konsekvenser av denna förordning avskräcker från utbyggnaden av laddningsinfrastruktur för avgränsade fordonsparker, såsom kollektivtrafik, kan laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten och som delvis är avsedda för kollektivtrafikfordon räknas in i de relevanta mål som fastställs i denna förordning. Laddningspunkter för bildelningssystem bör anses vara tillgängliga för allmänheten endast om de uttryckligen ger tredjepartsanvändare tillträde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

För att undvika att oavsiktliga konsekvenser av denna förordning avskräcker från utbyggnaden av laddningsinfrastruktur för avgränsade fordonsparker, såsom kollektivtrafik, kan laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten och som delvis är avsedda för kollektivtrafikfordon räknas in i de relevanta mål som fastställs i denna förordning. Laddningspunkter för bildelningssystem bör anses vara tillgängliga för allmänheten endast om de uttryckligen ger tredjepartsanvändare tillträde.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17b) | I syfte att öka konsumenternas bekvämlighet bör medlemsstaterna uppmuntra ansvariga för laddnings- eller tankstationer som är tillgängliga för allmänheten att säkerställa att öppettiderna och drifttiden för deras tjänster fullt ut tillgodoser slutanvändarnas behov. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17b)

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | System med smarta mätare enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/94452 gör det möjligt att generera data i realtid för att säkerställa elnätets stabilitet och ge stimulans så att laddningstjänster används på ett rationellt sätt. Genom att tillhandahålla energimätning i realtid och korrekt och öppen information om kostnaden uppmuntrar de, tillsammans med smarta laddningspunkter, till laddning vid tidpunkter med låg allmän efterfrågan på el och låga energipriser. Användningen av smarta mätarsystem i kombination med smarta laddningspunkter kan optimera laddningen, vilket gynnar både elsystemet och slutanvändaren. Medlemsstaterna bör uppmuntra användningen av smarta mätarsystem för laddning av elfordon vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om det är tekniskt genomförbart
  och ekonomiskt rimligt
  , och säkerställa att dessa system uppfyller de krav som fastställs i artikel 20 i direktiv (EU) 2019/944. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

System med smarta mätare enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/94452 gör det möjligt att generera data i realtid för att säkerställa elnätets stabilitet och ge stimulans så att laddningstjänster används på ett rationellt sätt. Genom att tillhandahålla energimätning i realtid och korrekt och öppen information om kostnaden uppmuntrar de, tillsammans med smarta laddningspunkter, till laddning vid tidpunkter med låg allmän efterfrågan på el och låga energipriser. Användningen av smarta mätarsystem i kombination med smarta laddningspunkter kan optimera laddningen, vilket gynnar både elsystemet och slutanvändaren. Medlemsstaterna bör uppmuntra användningen av smarta mätarsystem för laddning av elfordon vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om det är tekniskt genomförbart
  och ekonomiskt rimligt
  , och säkerställa att dessa system uppfyller de krav som fastställs i artikel 20 i direktiv (EU) 2019/944.

| (20) | System med smarta mätare enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/94452 gör det möjligt att generera data i realtid för att säkerställa elnätets stabilitet och ge stimulans så att laddningstjänster används på ett rationellt sätt. Genom att tillhandahålla energimätning i realtid och korrekt och öppen information om kostnaden uppmuntrar de, tillsammans med smarta laddningspunkter, till laddning vid tidpunkter med låg allmän efterfrågan på el och låga energipriser. Användningen av smarta mätarsystem i kombination med smarta laddningspunkter kan optimera laddningen, vilket gynnar både elsystemet och slutanvändaren. Medlemsstaterna bör uppmuntra användningen av smarta mätarsystem för laddning av elfordon vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om det är tekniskt genomförbart, och säkerställa att dessa system uppfyller de krav som fastställs i artikel 20 i direktiv (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(20)

System med smarta mätare enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/94452 gör det möjligt att generera data i realtid för att säkerställa elnätets stabilitet och ge stimulans så att laddningstjänster används på ett rationellt sätt. Genom att tillhandahålla energimätning i realtid och korrekt och öppen information om kostnaden uppmuntrar de, tillsammans med smarta laddningspunkter, till laddning vid tidpunkter med låg allmän efterfrågan på el och låga energipriser. Användningen av smarta mätarsystem i kombination med smarta laddningspunkter kan optimera laddningen, vilket gynnar både elsystemet och slutanvändaren. Medlemsstaterna bör uppmuntra användningen av smarta mätarsystem för laddning av elfordon vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om det är tekniskt genomförbart, och säkerställa att dessa system uppfyller de krav som fastställs i artikel 20 i direktiv (EU) 2019/944.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Det ökande antalet elfordon på väg och järnväg och till sjöss, och inom andra transportsätt, kommer att kräva att laddningen optimeras och styrs ett sätt som inte orsakar överbelastning och som drar full nytta av tillgången på förnybar el och låga elpriser i systemet.
  Smart laddning
  kan särskilt underlätta integreringen av elfordon i elsystemet, eftersom den möjliggör efterfrågeflexibilitet genom aggregering och prisstyrning. Systemintegration kan underlättas ytterligare genom dubbelriktad laddning (V2G, Vehicle-to-Grid). Alla
  normala
  laddningspunkter
  där fordon vanligen är parkerade under en längre period
  bör därför stödja smart laddning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Det ökande antalet elfordon på väg och järnväg och till sjöss, och inom andra transportsätt, kommer att kräva att laddningen optimeras och styrs ett sätt som inte orsakar överbelastning och som drar full nytta av tillgången på förnybar el och låga elpriser i systemet.
  Smart laddning
  kan särskilt underlätta integreringen av elfordon i elsystemet, eftersom den möjliggör efterfrågeflexibilitet genom aggregering och prisstyrning. Systemintegration kan underlättas ytterligare genom dubbelriktad laddning (V2G, Vehicle-to-Grid). Alla
  normala
  laddningspunkter
  där fordon vanligen är parkerade under en längre period
  bör därför stödja smart laddning.

| (21) | Det ökande antalet elfordon på väg och järnväg och till sjöss, och inom andra transportsätt, kommer att kräva att laddningen optimeras och styrs ett sätt som inte orsakar överbelastning och som drar full nytta av tillgången på förnybar el och låga elpriser i systemet.
  Smarta laddningspunkter och laddningspunkter utan anslutning till elnätet
  kan särskilt underlätta integreringen av elfordon i elsystemet
  och minska elfordons inverkan på eldistributionsnätet,
  eftersom den möjliggör efterfrågeflexibilitet genom aggregering och prisstyrning. Systemintegration kan underlättas ytterligare genom dubbelriktad laddning (V2G, Vehicle-to-Grid). Alla laddningspunkter bör därför stödja smart laddning. |
| --- | --- |

(21)

Det ökande antalet elfordon på väg och järnväg och till sjöss, och inom andra transportsätt, kommer att kräva att laddningen optimeras och styrs ett sätt som inte orsakar överbelastning och som drar full nytta av tillgången på förnybar el och låga elpriser i systemet.
  Smarta laddningspunkter och laddningspunkter utan anslutning till elnätet
  kan särskilt underlätta integreringen av elfordon i elsystemet
  och minska elfordons inverkan på eldistributionsnätet,
  eftersom den möjliggör efterfrågeflexibilitet genom aggregering och prisstyrning. Systemintegration kan underlättas ytterligare genom dubbelriktad laddning (V2G, Vehicle-to-Grid). Alla laddningspunkter bör därför stödja smart laddning.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21a) | Dubbelriktad laddning med såväl privat infrastruktur som infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten skulle kunna uppmuntra människor att köpa elfordon, eftersom de då kan användas för både mobilitet och energilagring. Lagstiftningsmässiga hinder såsom dubbelbeskattning bör därför förhindras för att ytterligare utveckla affärsnyttan för dubbelriktad laddning och ett tillräckligt antal privata och allmänt tillgängliga laddningsstationer bör göras tillgängliga för smart och dubbelriktad laddning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Dubbelriktad laddning med såväl privat infrastruktur som infrastruktur som är tillgänglig för allmänheten skulle kunna uppmuntra människor att köpa elfordon, eftersom de då kan användas för både mobilitet och energilagring. Lagstiftningsmässiga hinder såsom dubbelbeskattning bör därför förhindras för att ytterligare utveckla affärsnyttan för dubbelriktad laddning och ett tillräckligt antal privata och allmänt tillgängliga laddningsstationer bör göras tillgängliga för smart och dubbelriktad laddning.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 21b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (21b) | För att säkerställa att den snabba omställningen till e-mobilitet sker på ett hållbart sätt bör unionen inta en global ledarroll för hållbarhet när det gäller produkter, teknik, tjänster och innovationer, särskilt för en cirkulär, socialt rättvis, miljömässigt ansvarsfull och hållbar batterivärdekedja, inbegripet anställningstrygghet och hållbarhet i omställningen till en utsläppsfri och utsläppssnål sektor för vägtransport, sjöfart och luftfart. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21b)

För att säkerställa att den snabba omställningen till e-mobilitet sker på ett hållbart sätt bör unionen inta en global ledarroll för hållbarhet när det gäller produkter, teknik, tjänster och innovationer, särskilt för en cirkulär, socialt rättvis, miljömässigt ansvarsfull och hållbar batterivärdekedja, inbegripet anställningstrygghet och hållbarhet i omställningen till en utsläppsfri och utsläppssnål sektor för vägtransport, sjöfart och luftfart.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Utvecklingen av infrastrukturen för elfordon, samspelet mellan denna infrastruktur och elsystemet samt de rättigheter och skyldigheter som tilldelats de olika aktörerna på e-mobilitetsmarknaden måste vara förenliga med de principer som fastställs i direktiv (EU) 2019/944. I detta avseende bör systemansvariga för distributionssystem samarbeta på ett icke-diskriminerande sätt med alla personer som inrättar eller ansvarar för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, och medlemsstaterna bör säkerställa att elförsörjning till en laddningspunkt kan omfattas av ett avtal med en annan leverantör än den som levererar el till det hushåll eller de lokaler där laddningspunkten är belägen. Tillgången för unionens elleverantörer till laddningspunkter bör inte påverka undantag enligt artikel 66 i direktiv (EU) 2019/944. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Utvecklingen av infrastrukturen för elfordon, samspelet mellan denna infrastruktur och elsystemet samt de rättigheter och skyldigheter som tilldelats de olika aktörerna på e-mobilitetsmarknaden måste vara förenliga med de principer som fastställs i direktiv (EU) 2019/944. I detta avseende bör systemansvariga för distributionssystem samarbeta på ett icke-diskriminerande sätt med alla personer som inrättar eller ansvarar för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, och medlemsstaterna bör säkerställa att elförsörjning till en laddningspunkt kan omfattas av ett avtal med en annan leverantör än den som levererar el till det hushåll eller de lokaler där laddningspunkten är belägen. Tillgången för unionens elleverantörer till laddningspunkter bör inte påverka undantag enligt artikel 66 i direktiv (EU) 2019/944.

| (22) | Utvecklingen av infrastrukturen
  inom och utanför nätet
  för elfordon, samspelet mellan denna infrastruktur och elsystemet samt de rättigheter och skyldigheter som tilldelats de olika aktörerna på e-mobilitetsmarknaden måste vara förenliga med de principer som fastställs i direktiv (EU) 2019/944. I detta avseende bör systemansvariga för distributionssystem samarbeta på ett icke-diskriminerande sätt med alla personer som inrättar eller ansvarar för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, och medlemsstaterna bör säkerställa att elförsörjning till en laddningspunkt kan omfattas av ett avtal med en annan leverantör än den som levererar el till det hushåll eller de lokaler där laddningspunkten är belägen. Tillgången för unionens elleverantörer till laddningspunkter bör inte påverka undantag enligt artikel 66 i direktiv (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(22)

Utvecklingen av infrastrukturen
  inom och utanför nätet
  för elfordon, samspelet mellan denna infrastruktur och elsystemet samt de rättigheter och skyldigheter som tilldelats de olika aktörerna på e-mobilitetsmarknaden måste vara förenliga med de principer som fastställs i direktiv (EU) 2019/944. I detta avseende bör systemansvariga för distributionssystem samarbeta på ett icke-diskriminerande sätt med alla personer som inrättar eller ansvarar för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, och medlemsstaterna bör säkerställa att elförsörjning till en laddningspunkt kan omfattas av ett avtal med en annan leverantör än den som levererar el till det hushåll eller de lokaler där laddningspunkten är belägen. Tillgången för unionens elleverantörer till laddningspunkter bör inte påverka undantag enligt artikel 66 i direktiv (EU) 2019/944.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 23

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (23) | Inrättandet och driften av laddningspunkter för elfordon bör utvecklas på en konkurrensutsatt marknad med fritt tillträde för alla parter som är intresserade av att starta eller ansvara för laddningsinfrastruktur. Med tanke på de begränsade alternativen för placering längs motorvägarna är befintliga motorvägskoncessioner, t.ex. för konventionella tankstationer eller rastplatser ett särskilt bekymmer eftersom de kan gälla mycket långa tidsperioder och ibland till och med helt saknar ett angivet slutdatum. Medlemsstaterna bör, i den mån det är möjligt och i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (53), sträva efter att på ett konkurrensbaserat sätt tilldela nya koncessioner, särskilt för laddningsstationer på eller i anslutning till befintliga rastplatser vid motorvägar, i syfte att begränsa utbyggnadskostnaderna och skapa möjligheter för nya marknadsaktörer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Inrättandet och driften av laddningspunkter för elfordon bör utvecklas på en konkurrensutsatt marknad med fritt tillträde för alla parter som är intresserade av att starta eller ansvara för laddningsinfrastruktur. Med tanke på de begränsade alternativen för placering längs motorvägarna är befintliga motorvägskoncessioner, t.ex. för konventionella tankstationer eller rastplatser ett särskilt bekymmer eftersom de kan gälla mycket långa tidsperioder och ibland till och med helt saknar ett angivet slutdatum. Medlemsstaterna bör, i den mån det är möjligt och i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (53), sträva efter att på ett konkurrensbaserat sätt tilldela nya koncessioner, särskilt för laddningsstationer på eller i anslutning till befintliga rastplatser vid motorvägar, i syfte att begränsa utbyggnadskostnaderna och skapa möjligheter för nya marknadsaktörer.

| (23) | Inrättandet och driften av laddningspunkter för elfordon bör utvecklas på en konkurrensutsatt marknad med fritt tillträde för alla parter som är intresserade av att starta eller ansvara för laddningsinfrastruktur.
  Medlemsstaterna bör därför förhindra uppkomst av dominerande ansvariga för laddningsinfrastruktur under utvecklingsskedet av infrastrukturen. Regionala och lokala myndigheter stöder detta mål genom att utse områden för konkurrerande ansvariga.
  Med tanke på de begränsade alternativen för placering
  för laddningsansvariga
  längs motorvägarna är befintliga motorvägskoncessioner, t.ex. för konventionella tankstationer eller rastplatser ett särskilt bekymmer eftersom de kan gälla mycket långa tidsperioder och ibland till och med helt saknar ett angivet slutdatum. Medlemsstaterna bör, i den mån det är möjligt och i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (53), sträva efter att på ett konkurrensbaserat sätt tilldela nya koncessioner, särskilt för laddningsstationer på eller i anslutning till befintliga rastplatser vid motorvägar, i syfte att
  förhindra inkräktande på grönområden och
  begränsa utbyggnadskostnaderna och skapa möjligheter för nya marknadsaktörer.
  Möjligheten att etablera laddningspunkter från konkurrerande ansvariga på en och samma rastplats kan också övervägas. |
| --- | --- |

(23)

Inrättandet och driften av laddningspunkter för elfordon bör utvecklas på en konkurrensutsatt marknad med fritt tillträde för alla parter som är intresserade av att starta eller ansvara för laddningsinfrastruktur.
  Medlemsstaterna bör därför förhindra uppkomst av dominerande ansvariga för laddningsinfrastruktur under utvecklingsskedet av infrastrukturen. Regionala och lokala myndigheter stöder detta mål genom att utse områden för konkurrerande ansvariga.
  Med tanke på de begränsade alternativen för placering
  för laddningsansvariga
  längs motorvägarna är befintliga motorvägskoncessioner, t.ex. för konventionella tankstationer eller rastplatser ett särskilt bekymmer eftersom de kan gälla mycket långa tidsperioder och ibland till och med helt saknar ett angivet slutdatum. Medlemsstaterna bör, i den mån det är möjligt och i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU (53), sträva efter att på ett konkurrensbaserat sätt tilldela nya koncessioner, särskilt för laddningsstationer på eller i anslutning till befintliga rastplatser vid motorvägar, i syfte att
  förhindra inkräktande på grönområden och
  begränsa utbyggnadskostnaderna och skapa möjligheter för nya marknadsaktörer.
  Möjligheten att etablera laddningspunkter från konkurrerande ansvariga på en och samma rastplats kan också övervägas.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 23a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | Det finns ett mängd olika finansieringskällor tillgängliga för medlemsstaterna för att stödja utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen, särskilt den facilitet för återhämtning och resiliens som inrättades genom förordning (EU) 2021/241

   (1a)

  , kommissionens tekniska stödinstrument som inrättades genom förordning (EU) 2021/240

   (1b)

  , Fonden för ett sammanlänkat Europa som inrättades genom förordning (EU) 2021/1153

   (1c)

  , och partnerskap och delegationer inom Horisont Europa, särskilt den föreslagna delegationen för klimatneutrala och smarta städer, med målet att göra 100 städer klimatneutrala senast 2030. Dessutom är Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, som inrättades genom förordning (EU) 2021/1058

   (1d)

  , tillgängliga för att stödja investeringar i forskning, innovation och utbyggnad, särskilt i mindre utvecklade medlemsstater och regioner, och programmet Invest EU, genom politikområdet hållbar infrastruktur, kan främja framtidssäkrade investeringar i hela Europeiska unionen, bidra till att mobilisera privata investeringar och tillhandahålla rådgivningstjänster till initiativtagare till projekt och aktörer som arbetar med hållbar infrastruktur och mobila tillgångar. Under de senaste åren har EIB-gruppen också ökat sitt stöd för att påskynda nyare teknik såsom e-mobilitet och digitalisering inom ramen för initiativet för rena transportsystem och EIB förväntas fortsätta att tillhandahålla en rad finansieringsstrukturer för att bidra till att påskynda genomförandet. Medlemsstaterna bör utnyttja dessa finansieringsmöjligheter, särskilt för att stödja kollektivtrafik och aktiva transportlösningar samt finansiera åtgärder för att stödja medborgare i energi- och mobilitetsfattigdom. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23a)

Det finns ett mängd olika finansieringskällor tillgängliga för medlemsstaterna för att stödja utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen, särskilt den facilitet för återhämtning och resiliens som inrättades genom förordning (EU) 2021/241

   (1a)

  , kommissionens tekniska stödinstrument som inrättades genom förordning (EU) 2021/240

   (1b)

  , Fonden för ett sammanlänkat Europa som inrättades genom förordning (EU) 2021/1153

   (1c)

  , och partnerskap och delegationer inom Horisont Europa, särskilt den föreslagna delegationen för klimatneutrala och smarta städer, med målet att göra 100 städer klimatneutrala senast 2030. Dessutom är Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, som inrättades genom förordning (EU) 2021/1058

   (1d)

  , tillgängliga för att stödja investeringar i forskning, innovation och utbyggnad, särskilt i mindre utvecklade medlemsstater och regioner, och programmet Invest EU, genom politikområdet hållbar infrastruktur, kan främja framtidssäkrade investeringar i hela Europeiska unionen, bidra till att mobilisera privata investeringar och tillhandahålla rådgivningstjänster till initiativtagare till projekt och aktörer som arbetar med hållbar infrastruktur och mobila tillgångar. Under de senaste åren har EIB-gruppen också ökat sitt stöd för att påskynda nyare teknik såsom e-mobilitet och digitalisering inom ramen för initiativet för rena transportsystem och EIB förväntas fortsätta att tillhandahålla en rad finansieringsstrukturer för att bidra till att påskynda genomförandet. Medlemsstaterna bör utnyttja dessa finansieringsmöjligheter, särskilt för att stödja kollektivtrafik och aktiva transportlösningar samt finansiera åtgärder för att stödja medborgare i energi- och mobilitetsfattigdom.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Pristransparens är avgörande för att säkerställa smidig och enkel laddning och tankning. Användare av fordon som drivs med alternativa bränslen bör få korrekt prisinformation innan laddnings- eller tankningstjänsten används. Priset bör meddelas på ett tydligt strukturerat sätt så att slutanvändarna kan
  identifiera de olika kostnadskomponenterna
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Pristransparens är avgörande för att säkerställa smidig och enkel laddning och tankning. Användare av fordon som drivs med alternativa bränslen bör få korrekt prisinformation innan laddnings- eller tankningstjänsten används. Priset bör meddelas på ett tydligt strukturerat sätt så att slutanvändarna kan
  identifiera de olika kostnadskomponenterna
  .

| (24) | Pristransparens
  och överkomlighet
  är avgörande för att säkerställa smidig och enkel laddning och tankning. Användare av fordon som drivs med alternativa bränslen bör få korrekt prisinformation innan laddnings- eller tankningstjänsten används. Priset bör meddelas på ett tydligt strukturerat sätt
  genom att i förekommande fall visa priset per kWh eller per kg
  så att slutanvändarna kan
  se och planera för den totala faktiska kostnaden för laddningen eller tankningen
  . |
| --- | --- |

(24)

Pristransparens
  och överkomlighet
  är avgörande för att säkerställa smidig och enkel laddning och tankning. Användare av fordon som drivs med alternativa bränslen bör få korrekt prisinformation innan laddnings- eller tankningstjänsten används. Priset bör meddelas på ett tydligt strukturerat sätt
  genom att i förekommande fall visa priset per kWh eller per kg
  så att slutanvändarna kan
  se och planera för den totala faktiska kostnaden för laddningen eller tankningen
  .

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 24a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (24a) | Användningen av batteridrivna elfordon och vätgasfordon kommer att leda till en betydande förändring av laddningsmönstren, vilket gör information om tillgången till elektriska laddningspunkter och tankstationer nödvändig för ett smidigt resande inom EU. För att optimera effektiviteten i både färdplanering och laddning eller tankning bör förarna få omfattande information om tillgången till specifika laddnings- och tankningspunkter och förväntade väntetider. Medlemsstaterna bör därför uppmuntra operatörerna att erbjuda slutanvändare informationssystem. Sådana system bör vara exakta och användarvänliga och kunna användas på medlemsstatens officiella språk och på engelska. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24a)

Användningen av batteridrivna elfordon och vätgasfordon kommer att leda till en betydande förändring av laddningsmönstren, vilket gör information om tillgången till elektriska laddningspunkter och tankstationer nödvändig för ett smidigt resande inom EU. För att optimera effektiviteten i både färdplanering och laddning eller tankning bör förarna få omfattande information om tillgången till specifika laddnings- och tankningspunkter och förväntade väntetider. Medlemsstaterna bör därför uppmuntra operatörerna att erbjuda slutanvändare informationssystem. Sådana system bör vara exakta och användarvänliga och kunna användas på medlemsstatens officiella språk och på engelska.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Nya tjänster uppstår, särskilt till stöd för användningen av elfordon. Enheter som erbjuder sådana tjänster, t.ex. leverantörer av mobilitetstjänster, bör kunna driva sin verksamhet på rättvisa marknadsvillkor. Framför allt bör ansvariga för laddningspunkter inte ge någon av dessa tjänsteleverantörer omotiverad förmånsbehandling, t.ex. genom omotiverad prisdifferentiering som kan hämma konkurrensen och i slutändan leda till högre priser för konsumenterna. Kommissionen bör övervaka utvecklingen av laddningsmarknaden. Vid översynen av förordningen kommer kommissionen att vidta åtgärder när marknadsutvecklingen så kräver, t.ex. begränsningar av tjänster för slutanvändare eller affärsmetoder som kan begränsa konkurrensen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Nya tjänster uppstår, särskilt till stöd för användningen av elfordon. Enheter som erbjuder sådana tjänster, t.ex. leverantörer av mobilitetstjänster, bör kunna driva sin verksamhet på rättvisa marknadsvillkor. Framför allt bör ansvariga för laddningspunkter inte ge någon av dessa tjänsteleverantörer omotiverad förmånsbehandling, t.ex. genom omotiverad prisdifferentiering som kan hämma konkurrensen och i slutändan leda till högre priser för konsumenterna. Kommissionen bör övervaka utvecklingen av laddningsmarknaden. Vid översynen av förordningen kommer kommissionen att vidta åtgärder när marknadsutvecklingen så kräver, t.ex. begränsningar av tjänster för slutanvändare eller affärsmetoder som kan begränsa konkurrensen.

| (25) | Nya tjänster uppstår, särskilt till stöd för användningen av elfordon. Enheter som erbjuder sådana tjänster, t.ex. leverantörer av mobilitetstjänster, bör kunna driva sin verksamhet på rättvisa marknadsvillkor. Framför allt bör ansvariga för laddningspunkter inte ge någon av dessa tjänsteleverantörer omotiverad förmånsbehandling, t.ex. genom omotiverad prisdifferentiering som kan hämma konkurrensen och i slutändan leda till högre priser för konsumenterna.
  De nationella tillsynsmyndigheterna och
  kommissionen bör övervaka utvecklingen av laddningsmarknaden.
  Senast
  vid översynen av förordningen kommer kommissionen att vidta åtgärder när marknadsutvecklingen så kräver, t.ex. begränsningar av tjänster för slutanvändare eller affärsmetoder som kan begränsa konkurrensen. |
| --- | --- |

(25)

Nya tjänster uppstår, särskilt till stöd för användningen av elfordon. Enheter som erbjuder sådana tjänster, t.ex. leverantörer av mobilitetstjänster, bör kunna driva sin verksamhet på rättvisa marknadsvillkor. Framför allt bör ansvariga för laddningspunkter inte ge någon av dessa tjänsteleverantörer omotiverad förmånsbehandling, t.ex. genom omotiverad prisdifferentiering som kan hämma konkurrensen och i slutändan leda till högre priser för konsumenterna.
  De nationella tillsynsmyndigheterna och
  kommissionen bör övervaka utvecklingen av laddningsmarknaden.
  Senast
  vid översynen av förordningen kommer kommissionen att vidta åtgärder när marknadsutvecklingen så kräver, t.ex. begränsningar av tjänster för slutanvändare eller affärsmetoder som kan begränsa konkurrensen.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Vätgasdrivna motorfordon har för närvarande en mycket liten andel av marknaden. Det är dock viktigt att bygga upp en tillräcklig tankningsinfrastruktur för vätgas för att möjliggöra en storskalig användning av vätgasdrivna motorfordon i enlighet med kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (54). För närvarande finns installerade tankningspunkter för vätgas endast i ett fåtal medlemsstater och de är i stort sett olämpliga för tunga fordon, vilket omöjliggör trafik med vätgasfordon i hela unionen. Obligatoriska utbyggnadsmål för tankningspunkter för vätgas som är tillgängliga för allmänheten bör säkerställa att ett tillräckligt tätt nät av tankningspunkter för vätgas byggs ut i hela TEN-T:s stomnät för att möjliggöra smidiga resor med vätgasdrivna lätta motorfordon
  och
  tunga fordon i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Vätgasdrivna motorfordon har för närvarande en mycket liten andel av marknaden. Det är dock viktigt att bygga upp en tillräcklig tankningsinfrastruktur för vätgas för att möjliggöra en storskalig användning av vätgasdrivna motorfordon i enlighet med kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (54). För närvarande finns installerade tankningspunkter för vätgas endast i ett fåtal medlemsstater och de är i stort sett olämpliga för tunga fordon, vilket omöjliggör trafik med vätgasfordon i hela unionen. Obligatoriska utbyggnadsmål för tankningspunkter för vätgas som är tillgängliga för allmänheten bör säkerställa att ett tillräckligt tätt nät av tankningspunkter för vätgas byggs ut i hela TEN-T:s stomnät för att möjliggöra smidiga resor med vätgasdrivna lätta motorfordon
  och
  tunga fordon i hela unionen.

| (26) | Vätgasdrivna motorfordon har för närvarande en mycket liten andel av marknaden. Det är dock viktigt att bygga upp en tillräcklig tankningsinfrastruktur för vätgas för att möjliggöra en storskalig användning av vätgasdrivna motorfordon i enlighet med kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (54). För närvarande finns installerade tankningspunkter för vätgas endast i ett fåtal medlemsstater och de är i stort sett olämpliga för tunga fordon, vilket omöjliggör trafik med vätgasfordon i hela unionen. Obligatoriska utbyggnadsmål för tankningspunkter för vätgas som är tillgängliga för allmänheten bör säkerställa att ett tillräckligt tätt nät av tankningspunkter för vätgas byggs ut i hela TEN-T:s stomnät för att möjliggöra smidiga resor med vätgasdrivna lätta motorfordon, tunga fordon
  och långväga kollektivtrafik
  i hela unionen. |
| --- | --- |

(26)

Vätgasdrivna motorfordon har för närvarande en mycket liten andel av marknaden. Det är dock viktigt att bygga upp en tillräcklig tankningsinfrastruktur för vätgas för att möjliggöra en storskalig användning av vätgasdrivna motorfordon i enlighet med kommissionens vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (54). För närvarande finns installerade tankningspunkter för vätgas endast i ett fåtal medlemsstater och de är i stort sett olämpliga för tunga fordon, vilket omöjliggör trafik med vätgasfordon i hela unionen. Obligatoriska utbyggnadsmål för tankningspunkter för vätgas som är tillgängliga för allmänheten bör säkerställa att ett tillräckligt tätt nät av tankningspunkter för vätgas byggs ut i hela TEN-T:s stomnät för att möjliggöra smidiga resor med vätgasdrivna lätta motorfordon, tunga fordon
  och långväga kollektivtrafik
  i hela unionen.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | Vätgasdrivna fordon bör kunna tankas vid eller nära destinationen, som vanligtvis är belägen i ett stadsområde. För att säkerställa att destinationstankning som är tillgänglig för allmänheten möjliggörs åtminstone i de större stadsområdena bör alla urbana knutpunkter enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (55) tillhandahålla sådana tankningsstationer. Inom de urbana knutpunkterna bör de offentliga myndigheterna överväga att bygga ut stationerna inom multimodala transportcentrum, eftersom de inte bara är den typiska destinationen för tunga fordon utan även kan användas för vätgasförsörjning till andra transportsätt, t.ex. järnväg
  och
  inlandssjöfart. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Vätgasdrivna fordon bör kunna tankas vid eller nära destinationen, som vanligtvis är belägen i ett stadsområde. För att säkerställa att destinationstankning som är tillgänglig för allmänheten möjliggörs åtminstone i de större stadsområdena bör alla urbana knutpunkter enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (55) tillhandahålla sådana tankningsstationer. Inom de urbana knutpunkterna bör de offentliga myndigheterna överväga att bygga ut stationerna inom multimodala transportcentrum, eftersom de inte bara är den typiska destinationen för tunga fordon utan även kan användas för vätgasförsörjning till andra transportsätt, t.ex. järnväg
  och
  inlandssjöfart.

| (27) | Vätgasdrivna fordon bör kunna tankas vid eller nära destinationen, som vanligtvis är belägen i ett stadsområde. För att säkerställa att destinationstankning som är tillgänglig för allmänheten möjliggörs åtminstone i de större stadsområdena bör alla urbana knutpunkter enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (55) tillhandahålla sådana tankningsstationer. Inom de urbana knutpunkterna bör de offentliga myndigheterna överväga att bygga ut stationerna inom multimodala transportcentrum, eftersom de inte bara är den typiska destinationen för tunga fordon utan även kan användas för vätgasförsörjning till andra transportsätt, t.ex. järnväg, inlandssjöfart
  och långväga kollektivtrafik
  . |
| --- | --- |

(27)

Vätgasdrivna fordon bör kunna tankas vid eller nära destinationen, som vanligtvis är belägen i ett stadsområde. För att säkerställa att destinationstankning som är tillgänglig för allmänheten möjliggörs åtminstone i de större stadsområdena bör alla urbana knutpunkter enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 (55) tillhandahålla sådana tankningsstationer. Inom de urbana knutpunkterna bör de offentliga myndigheterna överväga att bygga ut stationerna inom multimodala transportcentrum, eftersom de inte bara är den typiska destinationen för tunga fordon utan även kan användas för vätgasförsörjning till andra transportsätt, t.ex. järnväg, inlandssjöfart
  och långväga kollektivtrafik
  .

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | I ett tidigt skede av marknadsuppbyggnaden råder det fortfarande
  viss
  osäkerhet om vilken typ av fordon som kommer att släppas ut på marknaden och vilken typ av teknik som kommer att användas i stor utsträckning. Såsom anges i kommissionens meddelande En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (56) identifierades det tunga fordonssegmentet som det mest sannolika segmentet för en tidig och utbredd användning av vätgasfordon. Därför bör infrastrukturen för tankning av vätgas preliminärt inriktas mot det segmentet, samtidigt som tankning av lätta motorfordon bör tillåtas på tankningsstationer för vätgas som är tillgängliga för allmänheten. För att säkerställa driftskompatibilitet bör alla vätgasstationer som är tillgängliga för allmänheten åtminstone tillhandahålla vätgas med tryck på 700bar. Utbyggnaden av infrastruktur bör också ta hänsyn till framväxten av ny teknik, t.ex. för flytande väte, som möjliggör större räckvidd för tunga fordon och är det teknikalternativ som vissa fordonstillverkare satsar på. Därför bör ett mindre antal tankningsstationer även tillhandahålla flytande väte, utöver vätgas med tryck på 700 bar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

I ett tidigt skede av marknadsuppbyggnaden råder det fortfarande
  viss
  osäkerhet om vilken typ av fordon som kommer att släppas ut på marknaden och vilken typ av teknik som kommer att användas i stor utsträckning. Såsom anges i kommissionens meddelande En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (56) identifierades det tunga fordonssegmentet som det mest sannolika segmentet för en tidig och utbredd användning av vätgasfordon. Därför bör infrastrukturen för tankning av vätgas preliminärt inriktas mot det segmentet, samtidigt som tankning av lätta motorfordon bör tillåtas på tankningsstationer för vätgas som är tillgängliga för allmänheten. För att säkerställa driftskompatibilitet bör alla vätgasstationer som är tillgängliga för allmänheten åtminstone tillhandahålla vätgas med tryck på 700bar. Utbyggnaden av infrastruktur bör också ta hänsyn till framväxten av ny teknik, t.ex. för flytande väte, som möjliggör större räckvidd för tunga fordon och är det teknikalternativ som vissa fordonstillverkare satsar på. Därför bör ett mindre antal tankningsstationer även tillhandahålla flytande väte, utöver vätgas med tryck på 700 bar.

| (28) | I ett tidigt skede av marknadsuppbyggnaden råder det fortfarande osäkerhet om vilken typ av fordon som kommer att släppas ut på marknaden och vilken typ av teknik som kommer att användas i stor utsträckning. Såsom anges i kommissionens meddelande En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (56) identifierades det tunga fordonssegmentet som det mest sannolika segmentet för en tidig och utbredd användning av vätgasfordon. Därför bör infrastrukturen för tankning av vätgas preliminärt inriktas mot det segmentet, samtidigt som tankning av lätta motorfordon bör tillåtas på tankningsstationer för vätgas som är tillgängliga för allmänheten. För att säkerställa driftskompatibilitet bör alla vätgasstationer som är tillgängliga för allmänheten åtminstone tillhandahålla vätgas med tryck på 700bar. Utbyggnaden av infrastruktur bör också ta hänsyn till framväxten av ny teknik, t.ex. för flytande väte, som möjliggör större räckvidd för tunga fordon och är det teknikalternativ som vissa fordonstillverkare satsar på. Därför bör ett mindre antal tankningsstationer även tillhandahålla flytande väte, utöver vätgas med tryck på 700 bar. |
| --- | --- |

(28)

I ett tidigt skede av marknadsuppbyggnaden råder det fortfarande osäkerhet om vilken typ av fordon som kommer att släppas ut på marknaden och vilken typ av teknik som kommer att användas i stor utsträckning. Såsom anges i kommissionens meddelande En vätgasstrategi för ett klimatneutralt Europa (56) identifierades det tunga fordonssegmentet som det mest sannolika segmentet för en tidig och utbredd användning av vätgasfordon. Därför bör infrastrukturen för tankning av vätgas preliminärt inriktas mot det segmentet, samtidigt som tankning av lätta motorfordon bör tillåtas på tankningsstationer för vätgas som är tillgängliga för allmänheten. För att säkerställa driftskompatibilitet bör alla vätgasstationer som är tillgängliga för allmänheten åtminstone tillhandahålla vätgas med tryck på 700bar. Utbyggnaden av infrastruktur bör också ta hänsyn till framväxten av ny teknik, t.ex. för flytande väte, som möjliggör större räckvidd för tunga fordon och är det teknikalternativ som vissa fordonstillverkare satsar på. Därför bör ett mindre antal tankningsstationer även tillhandahålla flytande väte, utöver vätgas med tryck på 700 bar.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 28a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28a) | Det är viktigt att stödja en effektiv utbyggnad i medlemsstaterna av den infrastruktur för tankning av vätgas som planeras. Detta kommer att kräva samordning mellan alla berörda parter, däribland europeiska, nationella och regionala institutioner, arbetstagarorganisationer och branschen. Initiativ som det gemensamma företaget för förnybar vätgas, som bildades genom rådets förordning (EU) 2021/2085, bör också användas för att underlätta och utnyttja privat finansiering så att den når de relevanta mål som fastställs i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28a)

Det är viktigt att stödja en effektiv utbyggnad i medlemsstaterna av den infrastruktur för tankning av vätgas som planeras. Detta kommer att kräva samordning mellan alla berörda parter, däribland europeiska, nationella och regionala institutioner, arbetstagarorganisationer och branschen. Initiativ som det gemensamma företaget för förnybar vätgas, som bildades genom rådets förordning (EU) 2021/2085, bör också användas för att underlätta och utnyttja privat finansiering så att den når de relevanta mål som fastställs i denna förordning.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | Användare av fordon som drivs med alternativa bränslen bör enkelt och bekvämt kunna betala vid alla laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, utan att behöva ingå avtal med den ansvarige för laddnings- eller tankningspunkten eller med en leverantör av mobilitetstjänster. För engångsladdning eller engångstankning bör därför alla laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten godta betalningsinstrument som används i stor utsträckning i unionen,
  och särskilt elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster
  . Denna metod för engångsbetalning bör alltid vara tillgänglig för konsumenterna, även när avtalsbaserade betalningar erbjuds vid laddnings- eller tankningspunkten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

Användare av fordon som drivs med alternativa bränslen bör enkelt och bekvämt kunna betala vid alla laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, utan att behöva ingå avtal med den ansvarige för laddnings- eller tankningspunkten eller med en leverantör av mobilitetstjänster. För engångsladdning eller engångstankning bör därför alla laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten godta betalningsinstrument som används i stor utsträckning i unionen,
  och särskilt elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster
  . Denna metod för engångsbetalning bör alltid vara tillgänglig för konsumenterna, även när avtalsbaserade betalningar erbjuds vid laddnings- eller tankningspunkten.

| (30) | Användare av fordon som drivs med alternativa bränslen bör enkelt och bekvämt kunna betala vid alla laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, utan att behöva ingå avtal med den ansvarige för laddnings- eller tankningspunkten eller med en leverantör av mobilitetstjänster. För engångsladdning eller engångstankning bör därför alla laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten godta
  elektroniska kortbetalningar eller enheter med kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort, och om möjligt även ytterligare
  betalningsinstrument som används i stor utsträckning i unionen. Denna metod för engångsbetalning bör alltid vara tillgänglig för konsumenterna, även när avtalsbaserade betalningar erbjuds vid laddnings- eller tankningspunkten.
  För att garantera konsumentvänliga och smidiga betalningar vid laddnings- och tankstationer bör kommissionen uppmuntras att ändra direktiv (EU) 2015/2366 för att garantera att kontaktfri kortbetalning är möjlig vid laddnings- och tankstationer. |
| --- | --- |

(30)

Användare av fordon som drivs med alternativa bränslen bör enkelt och bekvämt kunna betala vid alla laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, utan att behöva ingå avtal med den ansvarige för laddnings- eller tankningspunkten eller med en leverantör av mobilitetstjänster. För engångsladdning eller engångstankning bör därför alla laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten godta
  elektroniska kortbetalningar eller enheter med kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort, och om möjligt även ytterligare
  betalningsinstrument som används i stor utsträckning i unionen. Denna metod för engångsbetalning bör alltid vara tillgänglig för konsumenterna, även när avtalsbaserade betalningar erbjuds vid laddnings- eller tankningspunkten.
  För att garantera konsumentvänliga och smidiga betalningar vid laddnings- och tankstationer bör kommissionen uppmuntras att ändra direktiv (EU) 2015/2366 för att garantera att kontaktfri kortbetalning är möjlig vid laddnings- och tankstationer.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (30a) | För att säkerställa att laddningsinfrastrukturen används effektivt och ökar tillförlitligheten och konsumenternas förtroende för e-mobilitet är det viktigt att se till att laddningsstationer för allmänheten finns tillgängliga för alla användare, oavsett bilmärke, på ett användarvänligt och icke-diskriminerande sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

För att säkerställa att laddningsinfrastrukturen används effektivt och ökar tillförlitligheten och konsumenternas förtroende för e-mobilitet är det viktigt att se till att laddningsstationer för allmänheten finns tillgängliga för alla användare, oavsett bilmärke, på ett användarvänligt och icke-diskriminerande sätt.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | Transportinfrastrukturen bör möjliggöra smidig mobilitet och tillgänglighet för alla användare, inbegripet personer med funktionsnedsättning och äldre personer.
  I princip bör
  placeringen av alla laddnings- och tankningsstationer samt laddnings- och tankningsstationerna i sig utformas på ett sådant sätt att de kan
  användas av så stor del av
  allmänheten
  som möjligt
  , särskilt av äldre personer, personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionsnedsättning. Detta bör t.ex. omfatta tillhandahållande av tillräckligt med utrymme runt parkeringsplatsen, säkerställande av att laddningsstationen inte installeras på en upphöjd yta med en trottoarkant, säkerställande av att laddningsstationens knappar eller skärm är på en lämplig höjd och att laddnings- och tankningskablarnas vikt är sådan att personer med begränsad styrka lätt kan hantera dem. Dessutom bör användargränssnittet för de berörda laddningsstationerna vara tillgängligt. I detta avseende bör tillgänglighetskraven i bilagorna I och III till direktiv (EU) 2019/882 (57) vara tillämpliga på laddnings- och tankningsinfrastruktur. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

Transportinfrastrukturen bör möjliggöra smidig mobilitet och tillgänglighet för alla användare, inbegripet personer med funktionsnedsättning och äldre personer.
  I princip bör
  placeringen av alla laddnings- och tankningsstationer samt laddnings- och tankningsstationerna i sig utformas på ett sådant sätt att de kan
  användas av så stor del av
  allmänheten
  som möjligt
  , särskilt av äldre personer, personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionsnedsättning. Detta bör t.ex. omfatta tillhandahållande av tillräckligt med utrymme runt parkeringsplatsen, säkerställande av att laddningsstationen inte installeras på en upphöjd yta med en trottoarkant, säkerställande av att laddningsstationens knappar eller skärm är på en lämplig höjd och att laddnings- och tankningskablarnas vikt är sådan att personer med begränsad styrka lätt kan hantera dem. Dessutom bör användargränssnittet för de berörda laddningsstationerna vara tillgängligt. I detta avseende bör tillgänglighetskraven i bilagorna I och III till direktiv (EU) 2019/882 (57) vara tillämpliga på laddnings- och tankningsinfrastruktur.

| (31) | Transportinfrastrukturen bör möjliggöra smidig mobilitet och tillgänglighet för alla användare, inbegripet personer med funktionsnedsättning och äldre personer. Placeringen av alla laddnings- och tankningsstationer samt laddnings- och tankningsstationerna i sig
  bör
  utformas på ett sådant sätt att de kan
  vara tillgängliga och användarvänliga för hela
  allmänheten, särskilt av äldre personer, personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionsnedsättning. Detta bör t.ex. omfatta tillhandahållande av tillräckligt med utrymme runt parkeringsplatsen, säkerställande av att laddningsstationen inte installeras på en upphöjd yta med en trottoarkant, säkerställande av att laddningsstationens knappar eller skärm är på en lämplig höjd och att laddnings- och tankningskablarnas vikt är sådan att personer med begränsad styrka lätt kan hantera dem. Dessutom bör användargränssnittet för de berörda laddningsstationerna vara tillgängligt. I detta avseende bör tillgänglighetskraven i bilagorna I och III till direktiv (EU) 2019/882 (57) vara tillämpliga på laddnings- och tankningsinfrastruktur. |
| --- | --- |

(31)

Transportinfrastrukturen bör möjliggöra smidig mobilitet och tillgänglighet för alla användare, inbegripet personer med funktionsnedsättning och äldre personer. Placeringen av alla laddnings- och tankningsstationer samt laddnings- och tankningsstationerna i sig
  bör
  utformas på ett sådant sätt att de kan
  vara tillgängliga och användarvänliga för hela
  allmänheten, särskilt av äldre personer, personer med nedsatt rörlighet och personer med funktionsnedsättning. Detta bör t.ex. omfatta tillhandahållande av tillräckligt med utrymme runt parkeringsplatsen, säkerställande av att laddningsstationen inte installeras på en upphöjd yta med en trottoarkant, säkerställande av att laddningsstationens knappar eller skärm är på en lämplig höjd och att laddnings- och tankningskablarnas vikt är sådan att personer med begränsad styrka lätt kan hantera dem. Dessutom bör användargränssnittet för de berörda laddningsstationerna vara tillgängligt. I detta avseende bör tillgänglighetskraven i bilagorna I och III till direktiv (EU) 2019/882 (57) vara tillämpliga på laddnings- och tankningsinfrastruktur.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 32

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (32) | Landbaserade elanläggningar kan användas för transporter till sjöss och på inre vattenvägar som ren kraftförsörjning och bidra till att minska miljöpåverkan från havsgående fartyg och fartyg i inlandssjöfart. Inom ramen för initiativet FuelEU Maritime måste fartygsoperatörer av container- och passagerarfartyg följa bestämmelserna för att minska utsläppen i hamn. Obligatoriska installationsmål bör säkerställa att sektorn har tillräcklig landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och övergripande nät för att uppfylla dessa krav. Tillämpningen av dessa mål på alla TEN-T-kusthamnar bör säkerställa lika villkor mellan hamnarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

Landbaserade elanläggningar kan användas för transporter till sjöss och på inre vattenvägar som ren kraftförsörjning och bidra till att minska miljöpåverkan från havsgående fartyg och fartyg i inlandssjöfart. Inom ramen för initiativet FuelEU Maritime måste fartygsoperatörer av container- och passagerarfartyg följa bestämmelserna för att minska utsläppen i hamn. Obligatoriska installationsmål bör säkerställa att sektorn har tillräcklig landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och övergripande nät för att uppfylla dessa krav. Tillämpningen av dessa mål på alla TEN-T-kusthamnar bör säkerställa lika villkor mellan hamnarna.

| (32) | Landbaserade elanläggningar
  , antingen fasta eller mobila,
  kan användas för transporter till sjöss och på inre vattenvägar som ren kraftförsörjning och bidra till att minska miljöpåverkan från havsgående fartyg och fartyg i inlandssjöfart.
  Det finns uppenbara folkhälso- och klimatfördelar med att använda landströmsförsörjning hellre än andra alternativ sett till luftkvaliteten i stadsområden kring hamnar.
  Inom ramen för initiativet FuelEU Maritime måste fartygsoperatörer av container- och passagerarfartyg följa bestämmelserna för att minska utsläppen i hamn. Obligatoriska installationsmål bör säkerställa att sektorn har tillräcklig landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och övergripande nät för att uppfylla dessa krav.
  Eftersom det finns olika styrningsramar som reglerar kusthamnarna i unionen får medlemsstaterna besluta att infrastrukturen ska byggas ut i de relevanta terminaler som har det högsta antalet hamnanlöp för varje enskild fartygstyp, i syfte att uppnå dessa mål.
  Tillämpningen av dessa mål på alla TEN-T-kusthamnar bör säkerställa lika villkor mellan hamnarna.
  Med tanke på hur dyrt och komplext det skulle vara att bygga ut landströmskapaciteten i kusthamnar är det mycket viktigt att prioritera investeringar inom hamnar och, i förekommande fall, mellan terminaler i de fall sådana investeringar är det klokaste valet med hänsyn till nyttjandet, den ekonomiska lönsamheten, minskningen av växthusgasutsläpp och luftföroreningar och nätkapaciteten. |
| --- | --- |

(32)

Landbaserade elanläggningar
  , antingen fasta eller mobila,
  kan användas för transporter till sjöss och på inre vattenvägar som ren kraftförsörjning och bidra till att minska miljöpåverkan från havsgående fartyg och fartyg i inlandssjöfart.
  Det finns uppenbara folkhälso- och klimatfördelar med att använda landströmsförsörjning hellre än andra alternativ sett till luftkvaliteten i stadsområden kring hamnar.
  Inom ramen för initiativet FuelEU Maritime måste fartygsoperatörer av container- och passagerarfartyg följa bestämmelserna för att minska utsläppen i hamn. Obligatoriska installationsmål bör säkerställa att sektorn har tillräcklig landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och övergripande nät för att uppfylla dessa krav.
  Eftersom det finns olika styrningsramar som reglerar kusthamnarna i unionen får medlemsstaterna besluta att infrastrukturen ska byggas ut i de relevanta terminaler som har det högsta antalet hamnanlöp för varje enskild fartygstyp, i syfte att uppnå dessa mål.
  Tillämpningen av dessa mål på alla TEN-T-kusthamnar bör säkerställa lika villkor mellan hamnarna.
  Med tanke på hur dyrt och komplext det skulle vara att bygga ut landströmskapaciteten i kusthamnar är det mycket viktigt att prioritera investeringar inom hamnar och, i förekommande fall, mellan terminaler i de fall sådana investeringar är det klokaste valet med hänsyn till nyttjandet, den ekonomiska lönsamheten, minskningen av växthusgasutsläpp och luftföroreningar och nätkapaciteten.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 32a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (32a) | Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa det finns tillräcklig frekvensomvandling och effektreserv och att elnätet är tillräckligt utbyggt, sett till konnektivitet och kapacitet, för att kunna tillhandahålla tillräcklig landströmsförsörjning för att tillgodose den efterfrågan på el som uppstår till följd av landströmsförsörjning i hamnar enligt kraven i denna förordning. Medlemsstaterna bör för att säkerställa kontinuitet uppgradera och underhålla nätet så att det både nu och i framtiden kan hantera ökad efterfrågan på landbaserade eltjänster i hamnar. Om det är omöjligt att tillhandahålla tillräckligt med landström på grund av svag kapacitet inom det lokala nät som är anslutet till hamnen bör detta korrigeras av medlemsstaten och inte betraktas som en underlåtenhet att uppfylla kraven i denna förordning från hamnens, fartygsägarens eller fartygsoperatörens sida, förutsatt att nätförvaltaren vederbörligen styrker att den lokala nätkapaciteten är otillräcklig. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32a)

Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa det finns tillräcklig frekvensomvandling och effektreserv och att elnätet är tillräckligt utbyggt, sett till konnektivitet och kapacitet, för att kunna tillhandahålla tillräcklig landströmsförsörjning för att tillgodose den efterfrågan på el som uppstår till följd av landströmsförsörjning i hamnar enligt kraven i denna förordning. Medlemsstaterna bör för att säkerställa kontinuitet uppgradera och underhålla nätet så att det både nu och i framtiden kan hantera ökad efterfrågan på landbaserade eltjänster i hamnar. Om det är omöjligt att tillhandahålla tillräckligt med landström på grund av svag kapacitet inom det lokala nät som är anslutet till hamnen bör detta korrigeras av medlemsstaten och inte betraktas som en underlåtenhet att uppfylla kraven i denna förordning från hamnens, fartygsägarens eller fartygsoperatörens sida, förutsatt att nätförvaltaren vederbörligen styrker att den lokala nätkapaciteten är otillräcklig.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 32b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (32b) | Utvecklingen och ibruktagandet av alternativa bränslen för sjöfartssektorn kräver ett samordnad tillvägagångssätt för att matcha utbudet och efterfrågan och förhindra strandade tillgångar. Därför bör alla relevanta offentliga och privata aktörer vara delaktiga i utbyggnaden av alternativa bränslen, särskilt landström, inbegripet men inte begränsat till relevanta myndigheter på lokal, regional och nationell nivå, hamnmyndigheter, terminaloperatörer, nätoperatörer, operatörer av landströmsförsörjning, fartygsägare och andra relevanta aktörer på sjöfartsmarknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32b)

Utvecklingen och ibruktagandet av alternativa bränslen för sjöfartssektorn kräver ett samordnad tillvägagångssätt för att matcha utbudet och efterfrågan och förhindra strandade tillgångar. Därför bör alla relevanta offentliga och privata aktörer vara delaktiga i utbyggnaden av alternativa bränslen, särskilt landström, inbegripet men inte begränsat till relevanta myndigheter på lokal, regional och nationell nivå, hamnmyndigheter, terminaloperatörer, nätoperatörer, operatörer av landströmsförsörjning, fartygsägare och andra relevanta aktörer på sjöfartsmarknaden.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 32c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (32c) | För en enhetlig lagstiftningsram för användning och utbyggnad av alternativa bränslen bör denna förordning anpassas till förordning XXXX-XXX [FuelEU Maritime] och direktiv 2003/96/EG [energiskattedirektivet]. Denna anpassning bör säkerställa att tillhandahållandet av landströmsförsörjning i hamnar åtföljs av regler som kräver att fartyg använder landström samt regler som främjar användningen av sådan strömförsörjning genom skattelättnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32c)

För en enhetlig lagstiftningsram för användning och utbyggnad av alternativa bränslen bör denna förordning anpassas till förordning XXXX-XXX [FuelEU Maritime] och direktiv 2003/96/EG [energiskattedirektivet]. Denna anpassning bör säkerställa att tillhandahållandet av landströmsförsörjning i hamnar åtföljs av regler som kräver att fartyg använder landström samt regler som främjar användningen av sådan strömförsörjning genom skattelättnader.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 32d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (32d) | Prioriteringen av vissa sjöfartssegment för tillhandahållande och användning av landström för att minska utsläppen i hamn bör inte undanta övriga segment från att bidra till klimat- och nollutsläppsmålen. Därför bör kommissionen som ett led i översynen av denna förordning bedöma huruvida bestämmelserna om minsta landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och övergripande nät bör breddas till att omfatta även mindre fartyg och ytterligare fartygstyper. Kommissionen bör i synnerhet beakta tillgången till relevanta uppgifter, den potentiella minskningen av utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, den tekniska utvecklingen och hur effektiv en utvidgning av tillämpningsområdet skulle vara sett till klimat- och hälsofördelar, omfattningen av den administrativa bördan samt de ekonomiska och sociala konsekvenserna. Dessutom bör kommissionen bedöma huruvida bestämmelserna bör breddas för att möjliggöra infrastruktur för landström till fartyg vid ankarplats inom ett hamnområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32d)

Prioriteringen av vissa sjöfartssegment för tillhandahållande och användning av landström för att minska utsläppen i hamn bör inte undanta övriga segment från att bidra till klimat- och nollutsläppsmålen. Därför bör kommissionen som ett led i översynen av denna förordning bedöma huruvida bestämmelserna om minsta landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och övergripande nät bör breddas till att omfatta även mindre fartyg och ytterligare fartygstyper. Kommissionen bör i synnerhet beakta tillgången till relevanta uppgifter, den potentiella minskningen av utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar, den tekniska utvecklingen och hur effektiv en utvidgning av tillämpningsområdet skulle vara sett till klimat- och hälsofördelar, omfattningen av den administrativa bördan samt de ekonomiska och sociala konsekvenserna. Dessutom bör kommissionen bedöma huruvida bestämmelserna bör breddas för att möjliggöra infrastruktur för landström till fartyg vid ankarplats inom ett hamnområde.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 32e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (32e) | Det är viktigt att förhindra strandade tillgångar och säkerställa att offentliga och privata investeringar som görs i dag är framtidssäkrade och bidrar till den klimatneutrala väg som fastställs i den europeiska gröna given. Utbyggnaden av landström i kusthamnar måste betraktas tillsammans med den pågående och framtida utbyggnaden av motsvarande alternativ växthusgasutsläpps- och föroreningsfri teknik, särskilt sådan teknik som leder till minskade utsläpp och föroreningar både i hamn och under färd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32e)

Det är viktigt att förhindra strandade tillgångar och säkerställa att offentliga och privata investeringar som görs i dag är framtidssäkrade och bidrar till den klimatneutrala väg som fastställs i den europeiska gröna given. Utbyggnaden av landström i kusthamnar måste betraktas tillsammans med den pågående och framtida utbyggnaden av motsvarande alternativ växthusgasutsläpps- och föroreningsfri teknik, särskilt sådan teknik som leder till minskade utsläpp och föroreningar både i hamn och under färd.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (34) | Dessa mål bör ta hänsyn till de typer av fartyg som betjänas och deras respektive trafikvolymer. Kusthamnar med låg trafikvolym för vissa fartygskategorier bör undantas från de obligatoriska kraven för motsvarande fartygskategorier på grundval av en lägsta trafikvolym, för att undvika att installerad kapacitet underutnyttjas. På samma sätt bör de bindande målens syfte inte vara inriktat mot maximal efterfrågan, utan mot en tillräckligt stor volym, för att undvika underutnyttjad kapacitet och ta hänsyn till hamnens operativa egenskaper. Sjötransporter är en viktig länk för sammanhållningen och den ekonomiska utvecklingen på öar i unionen
  . Energiproduktionskapaciteten på dessa öar
  är kanske inte alltid tillräcklig för att klara det energibehov som uppstår genom landströmsförsörjningen. I sådana fall bör
  öar
  undantas från detta krav, såvida inte och till dess att en sådan elförbindelse med fastlandet har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34)

Dessa mål bör ta hänsyn till de typer av fartyg som betjänas och deras respektive trafikvolymer. Kusthamnar med låg trafikvolym för vissa fartygskategorier bör undantas från de obligatoriska kraven för motsvarande fartygskategorier på grundval av en lägsta trafikvolym, för att undvika att installerad kapacitet underutnyttjas. På samma sätt bör de bindande målens syfte inte vara inriktat mot maximal efterfrågan, utan mot en tillräckligt stor volym, för att undvika underutnyttjad kapacitet och ta hänsyn till hamnens operativa egenskaper. Sjötransporter är en viktig länk för sammanhållningen och den ekonomiska utvecklingen på öar i unionen
  . Energiproduktionskapaciteten på dessa öar
  är kanske inte alltid tillräcklig för att klara det energibehov som uppstår genom landströmsförsörjningen. I sådana fall bör
  öar
  undantas från detta krav, såvida inte och till dess att en sådan elförbindelse med fastlandet har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor.

| (34) | Dessa mål bör ta hänsyn till de typer av fartyg som betjänas och deras respektive trafikvolymer. Kusthamnar med låg trafikvolym för vissa fartygskategorier bör undantas från de obligatoriska kraven för motsvarande fartygskategorier på grundval av en lägsta trafikvolym, för att undvika att installerad kapacitet underutnyttjas. På samma sätt bör de bindande målens syfte inte vara inriktat mot maximal efterfrågan, utan mot en tillräckligt stor volym, för att undvika underutnyttjad kapacitet och ta hänsyn till hamnens operativa egenskaper. Sjötransporter är en viktig länk för sammanhållningen och den ekonomiska utvecklingen på öar i unionen
  samt i de yttersta randområdena, där sjötransporter används för turistverksamheter. Deras energiproduktionskapacitet
  är kanske inte alltid tillräcklig för att klara det energibehov som uppstår genom landströmsförsörjningen. I sådana fall bör
  dessa territorier
  undantas från detta krav, såvida inte och till dess att en sådan elförbindelse med fastlandet har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor. |
| --- | --- |

(34)

Dessa mål bör ta hänsyn till de typer av fartyg som betjänas och deras respektive trafikvolymer. Kusthamnar med låg trafikvolym för vissa fartygskategorier bör undantas från de obligatoriska kraven för motsvarande fartygskategorier på grundval av en lägsta trafikvolym, för att undvika att installerad kapacitet underutnyttjas. På samma sätt bör de bindande målens syfte inte vara inriktat mot maximal efterfrågan, utan mot en tillräckligt stor volym, för att undvika underutnyttjad kapacitet och ta hänsyn till hamnens operativa egenskaper. Sjötransporter är en viktig länk för sammanhållningen och den ekonomiska utvecklingen på öar i unionen
  samt i de yttersta randområdena, där sjötransporter används för turistverksamheter. Deras energiproduktionskapacitet
  är kanske inte alltid tillräcklig för att klara det energibehov som uppstår genom landströmsförsörjningen. I sådana fall bör
  dessa territorier
  undantas från detta krav, såvida inte och till dess att en sådan elförbindelse med fastlandet har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | Ett stomnät av tankningspunkter för LNG i kusthamnar bör vara tillgängligt senast 2025. Tankningspunkter för LNG omfattar terminaler, tankar, transportbehållare, bunkerfartyg och bunkerpråmar för LNG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

Ett stomnät av tankningspunkter för LNG i kusthamnar bör vara tillgängligt senast 2025. Tankningspunkter för LNG omfattar terminaler, tankar, transportbehållare, bunkerfartyg och bunkerpråmar för LNG.

| (35) | Ett stomnät av tankningspunkter för LNG
  , vätgas och ammoniak
  i kusthamnar bör vara tillgängligt senast 2025
  . Utbyggnaden av LNG-infrastrukturen bör, med hänsyn till bränslets roll som övergångsbränsle, styras av efterfrågan på marknaden, så att man undviker strandade tillgångar och underutnyttjad kapacitet
  . Tankningspunkter för LNG omfattar terminaler, tankar, transportbehållare, bunkerfartyg och bunkerpråmar för LNG. |
| --- | --- |

(35)

Ett stomnät av tankningspunkter för LNG
  , vätgas och ammoniak
  i kusthamnar bör vara tillgängligt senast 2025
  . Utbyggnaden av LNG-infrastrukturen bör, med hänsyn till bränslets roll som övergångsbränsle, styras av efterfrågan på marknaden, så att man undviker strandade tillgångar och underutnyttjad kapacitet
  . Tankningspunkter för LNG omfattar terminaler, tankar, transportbehållare, bunkerfartyg och bunkerpråmar för LNG.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | Elförsörjning till stillastående luftfartyg på flygplatser bör utnyttja en renare kraftkälla som ersätter förbrukningen av flytande bränsle i hjälpkraftaggregat i luftfartyget (APU, Auxiliary Power Unit) eller på marken (GPU, Ground Power Unit). Detta
  bör
  minska utsläppen av föroreningar och buller, förbättra luftkvaliteten och minska de effekter som bidrar till klimatförändringar. Därför bör alla kommersiella flygtransporter kunna använda sig av extern elförsörjning vid gater eller på remoteplatser (outfield position) på TEN-T-flygplatser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

Elförsörjning till stillastående luftfartyg på flygplatser bör utnyttja en renare kraftkälla som ersätter förbrukningen av flytande bränsle i hjälpkraftaggregat i luftfartyget (APU, Auxiliary Power Unit) eller på marken (GPU, Ground Power Unit). Detta
  bör
  minska utsläppen av föroreningar och buller, förbättra luftkvaliteten och minska de effekter som bidrar till klimatförändringar. Därför bör alla kommersiella flygtransporter kunna använda sig av extern elförsörjning vid gater eller på remoteplatser (outfield position) på TEN-T-flygplatser.

| (36) | Elförsörjning till stillastående luftfartyg på flygplatser bör utnyttja en renare kraftkälla som ersätter förbrukningen av flytande bränsle i hjälpkraftaggregat i luftfartyget (APU, Auxiliary Power Unit) eller på marken (GPU, Ground Power Unit).
  Därför bör alla kommersiella flygtransporter som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde använda sig av extern elförsörjning vid gater eller på remoteplatser (outfield position) på flygplatser. För att kommersiella passagerarluftfartyg ska stänga av sina motorer helt medan de står parkerade bör det dessutom tas hänsyn till system för luftförbehandling på flygplatser i TEN-T:s stomnät.
  Detta
  skulle
  minska utsläppen av föroreningar och buller, förbättra luftkvaliteten och minska de effekter som bidrar till klimatförändringar. Därför bör alla kommersiella flygtransporter kunna använda sig av extern elförsörjning
  och system för luftförbehandling
  vid gater eller på remoteplatser (outfield position) på TEN-T-flygplatser. |
| --- | --- |

(36)

Elförsörjning till stillastående luftfartyg på flygplatser bör utnyttja en renare kraftkälla som ersätter förbrukningen av flytande bränsle i hjälpkraftaggregat i luftfartyget (APU, Auxiliary Power Unit) eller på marken (GPU, Ground Power Unit).
  Därför bör alla kommersiella flygtransporter som omfattas av denna förordnings tillämpningsområde använda sig av extern elförsörjning vid gater eller på remoteplatser (outfield position) på flygplatser. För att kommersiella passagerarluftfartyg ska stänga av sina motorer helt medan de står parkerade bör det dessutom tas hänsyn till system för luftförbehandling på flygplatser i TEN-T:s stomnät.
  Detta
  skulle
  minska utsläppen av föroreningar och buller, förbättra luftkvaliteten och minska de effekter som bidrar till klimatförändringar. Därför bör alla kommersiella flygtransporter kunna använda sig av extern elförsörjning
  och system för luftförbehandling
  vid gater eller på remoteplatser (outfield position) på TEN-T-flygplatser.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | I enlighet med artikel 3 i direktiv 2014/94/EU har I enlighet med artikel 3 i direktiv 2014/94/EU har medlemsstaterna inrättat nationella handlingsprogram med sina planer och mål för att säkerställa att dessa mål uppnås. Både bedömningen av de nationella handlingsprogrammen och utvärderingen av direktiv 2014/94/EU har visat på behovet av en högre ambitionsnivå och en bättre samordnad strategi i medlemsstaterna, med tanke på den förväntat ökade användningen av fordon som drivs med alternativa bränslen, särskilt elfordon. Dessutom
  kommer alternativ till fossila bränslen
  att behövas inom alla transportsätt för att uppfylla ambitionerna i den europeiska gröna given. De befintliga nationella handlingsprogrammen bör ses över för att tydligt beskriva hur medlemsstaterna kommer att uppfylla de bindande målen, vilka innebär ett mycket större behov av laddnings- och tankningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten. De reviderade programmen
  bör
  även omfatta alla transportsätt, även sådana för vilka det inte finns några obligatoriska utbyggnadsmål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

I enlighet med artikel 3 i direktiv 2014/94/EU har I enlighet med artikel 3 i direktiv 2014/94/EU har medlemsstaterna inrättat nationella handlingsprogram med sina planer och mål för att säkerställa att dessa mål uppnås. Både bedömningen av de nationella handlingsprogrammen och utvärderingen av direktiv 2014/94/EU har visat på behovet av en högre ambitionsnivå och en bättre samordnad strategi i medlemsstaterna, med tanke på den förväntat ökade användningen av fordon som drivs med alternativa bränslen, särskilt elfordon. Dessutom
  kommer alternativ till fossila bränslen
  att behövas inom alla transportsätt för att uppfylla ambitionerna i den europeiska gröna given. De befintliga nationella handlingsprogrammen bör ses över för att tydligt beskriva hur medlemsstaterna kommer att uppfylla de bindande målen, vilka innebär ett mycket större behov av laddnings- och tankningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten. De reviderade programmen
  bör
  även omfatta alla transportsätt, även sådana för vilka det inte finns några obligatoriska utbyggnadsmål.

| (37) | I enlighet med artikel 3 i direktiv 2014/94/EU har I enlighet med artikel 3 i direktiv 2014/94/EU har medlemsstaterna inrättat nationella handlingsprogram med sina planer och mål för att säkerställa att dessa mål uppnås. Både bedömningen av de nationella handlingsprogrammen och utvärderingen av direktiv 2014/94/EU har visat på behovet av en högre ambitionsnivå och en bättre samordnad strategi i medlemsstaterna, med tanke på den förväntat ökade användningen av fordon som drivs med alternativa bränslen, särskilt elfordon. Dessutom
  bör fossila bränslen fasas ut, och hållbara alternativ kommer
  att behövas inom alla transportsätt för att uppfylla ambitionerna i den europeiska gröna given
  och unionens klimatmål
  . De befintliga nationella handlingsprogrammen bör ses över för att tydligt beskriva hur medlemsstaterna kommer att uppfylla de bindande målen, vilka innebär ett mycket större behov av laddnings- och tankningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten. De
  nationella handlingsprogrammen bör grundas på en territoriell analys som kartlägger de olika behoven och när så är relevant tar hänsyn till befintliga regionala och lokala planer för utbyggnad av laddnings- och tankningsinfrastruktur. Landsbygdsområden bör uppmärksammas i syfte att säkerställa full tillgång till sådan infrastruktur. Vidare bör
  de reviderade programmen även omfatta alla transportsätt, även sådana för vilka det inte finns några obligatoriska utbyggnadsmål. |
| --- | --- |

(37)

I enlighet med artikel 3 i direktiv 2014/94/EU har I enlighet med artikel 3 i direktiv 2014/94/EU har medlemsstaterna inrättat nationella handlingsprogram med sina planer och mål för att säkerställa att dessa mål uppnås. Både bedömningen av de nationella handlingsprogrammen och utvärderingen av direktiv 2014/94/EU har visat på behovet av en högre ambitionsnivå och en bättre samordnad strategi i medlemsstaterna, med tanke på den förväntat ökade användningen av fordon som drivs med alternativa bränslen, särskilt elfordon. Dessutom
  bör fossila bränslen fasas ut, och hållbara alternativ kommer
  att behövas inom alla transportsätt för att uppfylla ambitionerna i den europeiska gröna given
  och unionens klimatmål
  . De befintliga nationella handlingsprogrammen bör ses över för att tydligt beskriva hur medlemsstaterna kommer att uppfylla de bindande målen, vilka innebär ett mycket större behov av laddnings- och tankningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten. De
  nationella handlingsprogrammen bör grundas på en territoriell analys som kartlägger de olika behoven och när så är relevant tar hänsyn till befintliga regionala och lokala planer för utbyggnad av laddnings- och tankningsinfrastruktur. Landsbygdsområden bör uppmärksammas i syfte att säkerställa full tillgång till sådan infrastruktur. Vidare bör
  de reviderade programmen även omfatta alla transportsätt, även sådana för vilka det inte finns några obligatoriska utbyggnadsmål.

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | De reviderade nationella handlingsprogrammen bör
  omfatta
  stödåtgärder med avseende på marknadsutvecklingen för alternativa bränslen, inklusive inrättandet av den infrastruktur som behövs, i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter och med den berörda industrin, samtidigt som hänsyn tas till små och medelstora företags behov. Dessutom bör de reviderade programmen beskriva det övergripande nationella programmet för planering, tillståndsgivning och upphandling av sådan infrastruktur, inklusive identifierade hinder och åtgärder för att undanröja dem, så att en snabbare utbyggnad av infrastrukturen kan åstadkommas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

De reviderade nationella handlingsprogrammen bör
  omfatta
  stödåtgärder med avseende på marknadsutvecklingen för alternativa bränslen, inklusive inrättandet av den infrastruktur som behövs, i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter och med den berörda industrin, samtidigt som hänsyn tas till små och medelstora företags behov. Dessutom bör de reviderade programmen beskriva det övergripande nationella programmet för planering, tillståndsgivning och upphandling av sådan infrastruktur, inklusive identifierade hinder och åtgärder för att undanröja dem, så att en snabbare utbyggnad av infrastrukturen kan åstadkommas.

| (38) | De reviderade nationella handlingsprogrammen bör
  anpassas till unionens klimatmål och inbegripa detaljerade marknads- och trafikandelar, särskilt för transittrafik, övervakning och utvärdering av data på frekvent basis, vilket möjliggör marknadsprognoser och
  stödåtgärder med avseende på marknadsutvecklingen för alternativa bränslen, inklusive inrättandet av den infrastruktur som behövs, i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter och med den berörda industrin, samtidigt som hänsyn tas till
  behovet av att säkerställa en socialt rättvis omställning samt till
  små och medelstora företags behov. Dessutom bör de reviderade programmen beskriva det övergripande nationella programmet för planering, tillståndsgivning och upphandling av sådan infrastruktur, inklusive identifierade hinder och åtgärder för att undanröja dem, så att en snabbare utbyggnad av infrastrukturen kan åstadkommas.
  De reviderade nationella handlingsprogrammen bör i största möjliga mån ta hänsyn till principen om energieffektivitet först. Medlemsstaterna bör beakta den nyligen offentliggjorda rekommendationen och riktlinjerna om genomförandet av principen, som förklarar hur beslut om planering, strategier och investeringar kan minska energiförbrukningen inom ett antal nyckelsektorer, inbegripet transporter. |
| --- | --- |

(38)

De reviderade nationella handlingsprogrammen bör
  anpassas till unionens klimatmål och inbegripa detaljerade marknads- och trafikandelar, särskilt för transittrafik, övervakning och utvärdering av data på frekvent basis, vilket möjliggör marknadsprognoser och
  stödåtgärder med avseende på marknadsutvecklingen för alternativa bränslen, inklusive inrättandet av den infrastruktur som behövs, i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter och med den berörda industrin, samtidigt som hänsyn tas till
  behovet av att säkerställa en socialt rättvis omställning samt till
  små och medelstora företags behov. Dessutom bör de reviderade programmen beskriva det övergripande nationella programmet för planering, tillståndsgivning och upphandling av sådan infrastruktur, inklusive identifierade hinder och åtgärder för att undanröja dem, så att en snabbare utbyggnad av infrastrukturen kan åstadkommas.
  De reviderade nationella handlingsprogrammen bör i största möjliga mån ta hänsyn till principen om energieffektivitet först. Medlemsstaterna bör beakta den nyligen offentliggjorda rekommendationen och riktlinjerna om genomförandet av principen, som förklarar hur beslut om planering, strategier och investeringar kan minska energiförbrukningen inom ett antal nyckelsektorer, inbegripet transporter.

Ändring 48

Förslag till förordning

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | Kommissionen bör underlätta utarbetandet och genomförandet av medlemsstaternas reviderade nationella handlingsprogram genom utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

Kommissionen bör underlätta utarbetandet och genomförandet av medlemsstaternas reviderade nationella handlingsprogram genom utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna.

| (39) | Kommissionen bör underlätta utarbetandet och genomförandet av medlemsstaternas reviderade nationella handlingsprogram genom utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna
  samt lokala och regionala myndigheter
  . |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen bör underlätta utarbetandet och genomförandet av medlemsstaternas reviderade nationella handlingsprogram genom utbyte av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna
  samt lokala och regionala myndigheter
  .

Ändring 49

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | För att främja alternativa bränslen och utveckla relevant infrastruktur bör de nationella handlingsprogrammen bestå av detaljerade strategier för att främja alternativa bränslen i sektorer där det är svårt att fasa ut fossila bränslen, t.ex. luftfart, sjötransport, transport på inre vattenvägar samt järnvägstransport i delar av järnvägsnätet som inte kan elektrifieras. Särskilt bör medlemsstaterna utarbeta tydliga strategier för minskade koldioxidutsläpp från transporter på inre vattenvägar längs TEN-T-nätet, i nära samarbete med de medlemsstater som berörs. Långsiktiga strategier för minskade koldioxidutsläpp bör också utvecklas för TEN-T-hamnar och TEN-T-flygplatser, särskilt inriktade på utbyggnaden av infrastruktur för utsläppssnåla och utsläppsfria fartyg och luftfartyg samt på järnvägslinjer som inte kommer att elektrifieras. På grundval av dessa strategier bör kommissionen se över denna förordning i syfte att fastställa fler bindande mål för dessa sektorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

För att främja alternativa bränslen och utveckla relevant infrastruktur bör de nationella handlingsprogrammen bestå av detaljerade strategier för att främja alternativa bränslen i sektorer där det är svårt att fasa ut fossila bränslen, t.ex. luftfart, sjötransport, transport på inre vattenvägar samt järnvägstransport i delar av järnvägsnätet som inte kan elektrifieras. Särskilt bör medlemsstaterna utarbeta tydliga strategier för minskade koldioxidutsläpp från transporter på inre vattenvägar längs TEN-T-nätet, i nära samarbete med de medlemsstater som berörs. Långsiktiga strategier för minskade koldioxidutsläpp bör också utvecklas för TEN-T-hamnar och TEN-T-flygplatser, särskilt inriktade på utbyggnaden av infrastruktur för utsläppssnåla och utsläppsfria fartyg och luftfartyg samt på järnvägslinjer som inte kommer att elektrifieras. På grundval av dessa strategier bör kommissionen se över denna förordning i syfte att fastställa fler bindande mål för dessa sektorer.

| (40) | För att främja alternativa bränslen och utveckla relevant infrastruktur bör de nationella handlingsprogrammen bestå av detaljerade strategier för att främja alternativa bränslen i sektorer där det är svårt att fasa ut fossila bränslen, t.ex. luftfart, sjötransport, transport på inre vattenvägar samt järnvägstransport i delar av järnvägsnätet som inte kan elektrifieras. Särskilt bör medlemsstaterna utarbeta tydliga strategier för minskade koldioxidutsläpp från transporter på inre vattenvägar längs TEN-T-nätet, i nära samarbete med de medlemsstater som berörs. Långsiktiga strategier för minskade koldioxidutsläpp bör också utvecklas för TEN-T-hamnar och TEN-T-flygplatser, särskilt inriktade på utbyggnaden av infrastruktur för utsläppssnåla och utsläppsfria fartyg och luftfartyg samt på järnvägslinjer som inte kommer att elektrifieras. På grundval av dessa strategier
  och med beaktande av de nationella uppgifterna om marknads- och trafikandelar och marknadsprognoser
  bör kommissionen se över denna förordning i syfte att fastställa fler bindande mål för dessa sektorer. |
| --- | --- |

(40)

För att främja alternativa bränslen och utveckla relevant infrastruktur bör de nationella handlingsprogrammen bestå av detaljerade strategier för att främja alternativa bränslen i sektorer där det är svårt att fasa ut fossila bränslen, t.ex. luftfart, sjötransport, transport på inre vattenvägar samt järnvägstransport i delar av järnvägsnätet som inte kan elektrifieras. Särskilt bör medlemsstaterna utarbeta tydliga strategier för minskade koldioxidutsläpp från transporter på inre vattenvägar längs TEN-T-nätet, i nära samarbete med de medlemsstater som berörs. Långsiktiga strategier för minskade koldioxidutsläpp bör också utvecklas för TEN-T-hamnar och TEN-T-flygplatser, särskilt inriktade på utbyggnaden av infrastruktur för utsläppssnåla och utsläppsfria fartyg och luftfartyg samt på järnvägslinjer som inte kommer att elektrifieras. På grundval av dessa strategier
  och med beaktande av de nationella uppgifterna om marknads- och trafikandelar och marknadsprognoser
  bör kommissionen se över denna förordning i syfte att fastställa fler bindande mål för dessa sektorer.

Ändring 50

Förslag till förordning

Skäl 40a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (40a) | Endast omkring 56 % av det befintliga europeiska järnvägsnätet är elektrifierat, men eldrivna tåg står för mer än 80 % av det totala antalet tågkilometer. Det finns dock fortfarande uppskattningsvis 6 000 dieseltåg i bruk i dag. Eftersom de är beroende av fossila bränslen genererar de växthusgasutsläpp och luftföroreningar. Det är därför nödvändigt och brådskande att ytterligare bygga ut infrastrukturen för alternativa bränslen inom järnvägssektorn för att säkerställa en omställning från fossildrivna tåg och därigenom säkerställa att alla transportsektorer bidrar till omställningen till en klimatneutral ekonomi. Det är därför lämpligt att i denna förordning fastställa konkreta mål inom ramen för denna förordning. Järnvägssektorn har tillgång till olika tekniker för att övergå från dieseltåg, inbegripet direkt elektrifiering, batteridrivna tåg och vätgastillämpningar, där direkt elektrifiering av ett segment inte är möjlig med tanke på tjänstens kostnadseffektivitet. Utvecklingen av dessa tekniker innebär att det måste utvecklas en lämplig laddnings- och tankningsinfrastruktur i medlemsstaterna. Innan infrastrukturen tas i bruk bör medlemsstaterna noggrant bedöma den bästa placeringen av den och i synnerhet överväga att bygga ut den i multimodala och urbana knutpunkter. Principen om energieffektivitet först bör beaktas till fullo i planerings- och investeringsbeslut. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40a)

Endast omkring 56 % av det befintliga europeiska järnvägsnätet är elektrifierat, men eldrivna tåg står för mer än 80 % av det totala antalet tågkilometer. Det finns dock fortfarande uppskattningsvis 6 000 dieseltåg i bruk i dag. Eftersom de är beroende av fossila bränslen genererar de växthusgasutsläpp och luftföroreningar. Det är därför nödvändigt och brådskande att ytterligare bygga ut infrastrukturen för alternativa bränslen inom järnvägssektorn för att säkerställa en omställning från fossildrivna tåg och därigenom säkerställa att alla transportsektorer bidrar till omställningen till en klimatneutral ekonomi. Det är därför lämpligt att i denna förordning fastställa konkreta mål inom ramen för denna förordning. Järnvägssektorn har tillgång till olika tekniker för att övergå från dieseltåg, inbegripet direkt elektrifiering, batteridrivna tåg och vätgastillämpningar, där direkt elektrifiering av ett segment inte är möjlig med tanke på tjänstens kostnadseffektivitet. Utvecklingen av dessa tekniker innebär att det måste utvecklas en lämplig laddnings- och tankningsinfrastruktur i medlemsstaterna. Innan infrastrukturen tas i bruk bör medlemsstaterna noggrant bedöma den bästa placeringen av den och i synnerhet överväga att bygga ut den i multimodala och urbana knutpunkter. Principen om energieffektivitet först bör beaktas till fullo i planerings- och investeringsbeslut.

Ändring 51

Förslag till förordning

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | För att uppnå de bindande målen och genomföra sina nationella handlingsprogram bör medlemsstaterna använda en rad olika slags rättsliga
  och icke-rättsliga
  incitament och åtgärder, i nära samarbete med aktörer i den privata sektorn, vilka bör spela en central roll för att ge stöd till utvecklandet av infrastruktur för alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

För att uppnå de bindande målen och genomföra sina nationella handlingsprogram bör medlemsstaterna använda en rad olika slags rättsliga
  och icke-rättsliga
  incitament och åtgärder, i nära samarbete med aktörer i den privata sektorn, vilka bör spela en central roll för att ge stöd till utvecklandet av infrastruktur för alternativa bränslen.

| (41) | För att uppnå de bindande målen och genomföra sina nationella handlingsprogram bör medlemsstaterna använda en rad olika slags
  marknadsbaserade och
  rättsliga incitament och åtgärder, i nära samarbete med
  regionala och lokala myndigheter samt
  aktörer i den privata sektorn, vilka bör spela en central roll för att ge stöd
  och finansiering
  till utvecklandet av infrastruktur för alternativa bränslen. |
| --- | --- |

(41)

För att uppnå de bindande målen och genomföra sina nationella handlingsprogram bör medlemsstaterna använda en rad olika slags
  marknadsbaserade och
  rättsliga incitament och åtgärder, i nära samarbete med
  regionala och lokala myndigheter samt
  aktörer i den privata sektorn, vilka bör spela en central roll för att ge stöd
  och finansiering
  till utvecklandet av infrastruktur för alternativa bränslen.

Ändring 52

Förslag till förordning

Skäl 41b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (41b) | Medlemsstaterna bör införa stimulansordningar och vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja hållbara transportsätt. Särskilt fokus bör läggas vid kommunala eller regionala myndigheter, som via särskilda skatteincitament, offentliga upphandlingar eller lokala trafikföreskrifter kan främja användningen av fordon som drivs med alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41b)

Medlemsstaterna bör införa stimulansordningar och vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja hållbara transportsätt. Särskilt fokus bör läggas vid kommunala eller regionala myndigheter, som via särskilda skatteincitament, offentliga upphandlingar eller lokala trafikföreskrifter kan främja användningen av fordon som drivs med alternativa bränslen.

Ändring 53

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG (58) är nationella minimiandelar av offentlig upphandling reserverade för rena och utsläppsfria bussar, där en ren buss innebär användning av alternativa bränslen enligt definitionen i artikel 2.3 i den här förordningen. I och med att allt fler kollektivtrafikmyndigheter och operatörer byter till rena och utsläppsfria bussar för att nå dessa mål bör medlemsstaterna ta med en riktad satsning på att främja och utveckla nödvändig bussinfrastruktur som ett centralt inslag i sina nationella handlingsprogram. Medlemsstaterna bör inrätta och upprätthålla lämpliga instrument för att främja utbyggnaden av laddnings- och tankningsinfrastruktur även för avgränsade fordonsparker, särskilt för
  rena och
  utsläppsfria bussar
  på lokal nivå
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG (58) är nationella minimiandelar av offentlig upphandling reserverade för rena och utsläppsfria bussar, där en ren buss innebär användning av alternativa bränslen enligt definitionen i artikel 2.3 i den här förordningen. I och med att allt fler kollektivtrafikmyndigheter och operatörer byter till rena och utsläppsfria bussar för att nå dessa mål bör medlemsstaterna ta med en riktad satsning på att främja och utveckla nödvändig bussinfrastruktur som ett centralt inslag i sina nationella handlingsprogram. Medlemsstaterna bör inrätta och upprätthålla lämpliga instrument för att främja utbyggnaden av laddnings- och tankningsinfrastruktur även för avgränsade fordonsparker, särskilt för
  rena och
  utsläppsfria bussar
  på lokal nivå
  .

| (42) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG (58) är nationella minimiandelar av offentlig upphandling reserverade för rena och utsläppsfria bussar, där en ren buss innebär användning av alternativa bränslen enligt definitionen i artikel 2.3 i den här förordningen. I och med att allt fler kollektivtrafikmyndigheter och operatörer byter till rena och utsläppsfria bussar för att nå dessa mål bör medlemsstaterna ta med en riktad satsning på att främja och utveckla nödvändig bussinfrastruktur som ett centralt inslag i sina nationella handlingsprogram. Medlemsstaterna bör inrätta och upprätthålla lämpliga instrument för att främja utbyggnaden av laddnings- och tankningsinfrastruktur även för avgränsade fordonsparker, särskilt för utsläppsfria bussar
  , och samåkning längs vägar samt bör ges möjlighet att räkna in detta i samband med de mål som fastställs i denna förordning
  . |
| --- | --- |

(42)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG (58) är nationella minimiandelar av offentlig upphandling reserverade för rena och utsläppsfria bussar, där en ren buss innebär användning av alternativa bränslen enligt definitionen i artikel 2.3 i den här förordningen. I och med att allt fler kollektivtrafikmyndigheter och operatörer byter till rena och utsläppsfria bussar för att nå dessa mål bör medlemsstaterna ta med en riktad satsning på att främja och utveckla nödvändig bussinfrastruktur som ett centralt inslag i sina nationella handlingsprogram. Medlemsstaterna bör inrätta och upprätthålla lämpliga instrument för att främja utbyggnaden av laddnings- och tankningsinfrastruktur även för avgränsade fordonsparker, särskilt för utsläppsfria bussar
  , och samåkning längs vägar samt bör ges möjlighet att räkna in detta i samband med de mål som fastställs i denna förordning
  .

Ändring 54

Förslag till förordning

Skäl 43

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (43) | Mot bakgrund av den ökande mångfalden av bränsletyper för motordrivna fordon kombinerat med den fortlöpande ökningen av resor på unionens vägar måste fordonsanvändare få klar och lättförståelig information om de bränslen som finns tillgängliga vid tankningsstationer och huruvida deras fordon och olika bränslen eller laddningspunkter på unionsmarknaden är kompatibla. Medlemsstaterna bör ha möjligheten att besluta att genomföra sådana informationsinsatser även när det gäller fordon som släppts ut på marknaden
  före den 18 november 2016
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(43)

Mot bakgrund av den ökande mångfalden av bränsletyper för motordrivna fordon kombinerat med den fortlöpande ökningen av resor på unionens vägar måste fordonsanvändare få klar och lättförståelig information om de bränslen som finns tillgängliga vid tankningsstationer och huruvida deras fordon och olika bränslen eller laddningspunkter på unionsmarknaden är kompatibla. Medlemsstaterna bör ha möjligheten att besluta att genomföra sådana informationsinsatser även när det gäller fordon som släppts ut på marknaden
  före den 18 november 2016
  .

| (43) | Mot bakgrund av den ökande mångfalden av bränsletyper för motordrivna fordon kombinerat med den fortlöpande ökningen av resor på unionens vägar måste fordonsanvändare få klar och lättförståelig information om de bränslen som finns tillgängliga vid tankningsstationer och huruvida deras fordon och olika bränslen eller laddningspunkter på unionsmarknaden är kompatibla. Medlemsstaterna bör ha möjligheten att besluta att genomföra sådana informationsinsatser även när det gäller fordon som
  tidigare
  släppts ut på marknaden. |
| --- | --- |

(43)

Mot bakgrund av den ökande mångfalden av bränsletyper för motordrivna fordon kombinerat med den fortlöpande ökningen av resor på unionens vägar måste fordonsanvändare få klar och lättförståelig information om de bränslen som finns tillgängliga vid tankningsstationer och huruvida deras fordon och olika bränslen eller laddningspunkter på unionsmarknaden är kompatibla. Medlemsstaterna bör ha möjligheten att besluta att genomföra sådana informationsinsatser även när det gäller fordon som
  tidigare
  släppts ut på marknaden.

Ändring 55

Förslag till förordning

Skäl 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (44) | Lättfattlig och lätt jämförbar information om priser för olika bränslen kan spela en viktig roll i att göra det möjligt för fordonsanvändare att bättre värdera den relativa kostnaden för de olika bränslena på marknaden. Därför bör en jämförelse av enhetspriset för vissa alternativa bränslen och konventionella bränslen, uttryckt som ”bränslepris per 100 km”, visas i informationssyfte på alla relevanta tankstationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44)

Lättfattlig och lätt jämförbar information om priser för olika bränslen kan spela en viktig roll i att göra det möjligt för fordonsanvändare att bättre värdera den relativa kostnaden för de olika bränslena på marknaden. Därför bör en jämförelse av enhetspriset för vissa alternativa bränslen och konventionella bränslen, uttryckt som ”bränslepris per 100 km”, visas i informationssyfte på alla relevanta tankstationer.

| (44) | Lättfattlig och lätt jämförbar information om priser för olika bränslen kan spela en viktig roll i att göra det möjligt för fordonsanvändare att bättre värdera den relativa kostnaden för de olika bränslena på marknaden. Därför bör en jämförelse av enhetspriset för vissa alternativa bränslen och konventionella bränslen, uttryckt som ”bränslepris per 100 km”, visas i informationssyfte på alla relevanta tankstationer.
  Det bör klargöras för konsumenterna att denna prisjämförelse avser de genomsnittliga bränslepriserna i medlemsstaten, vilka kan skilja sig från de faktiska priser som tas ut på den aktuella bensinstationen. För engångsladdning av el och tankning av vätgas bör dessutom det pris som tas ut på stationen i fråga också anges per kWh respektive kg. |
| --- | --- |

(44)

Lättfattlig och lätt jämförbar information om priser för olika bränslen kan spela en viktig roll i att göra det möjligt för fordonsanvändare att bättre värdera den relativa kostnaden för de olika bränslena på marknaden. Därför bör en jämförelse av enhetspriset för vissa alternativa bränslen och konventionella bränslen, uttryckt som ”bränslepris per 100 km”, visas i informationssyfte på alla relevanta tankstationer.
  Det bör klargöras för konsumenterna att denna prisjämförelse avser de genomsnittliga bränslepriserna i medlemsstaten, vilka kan skilja sig från de faktiska priser som tas ut på den aktuella bensinstationen. För engångsladdning av el och tankning av vätgas bör dessutom det pris som tas ut på stationen i fråga också anges per kWh respektive kg.

Ändring 56

Förslag till förordning

Skäl 46

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (46) | Data bör spela en grundläggande roll för att laddnings- och tankningsinfrastrukturen ska fungera korrekt. Att dessa data finns och är tillgängliga, samt deras format, frekvens och kvalitet, torde vara avgörande för den övergripande kvaliteten på ett ekosystem av infrastruktur för alternativa bränslen som uppfyller användarnas behov. Dessutom bör dessa data vara tillgängliga på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater. Därför bör data tillhandahållas i enlighet med de krav för nationella åtkomstpunkter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (59). |

Kommissionens förslag

Ändring

(46)

Data bör spela en grundläggande roll för att laddnings- och tankningsinfrastrukturen ska fungera korrekt. Att dessa data finns och är tillgängliga, samt deras format, frekvens och kvalitet, torde vara avgörande för den övergripande kvaliteten på ett ekosystem av infrastruktur för alternativa bränslen som uppfyller användarnas behov. Dessutom bör dessa data vara tillgängliga på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater. Därför bör data tillhandahållas i enlighet med de krav för nationella åtkomstpunkter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (59).

| (46) | Data bör spela en grundläggande roll för att laddnings- och tankningsinfrastrukturen ska fungera korrekt. Att dessa data finns och är tillgängliga, samt deras format, frekvens och kvalitet, torde vara avgörande för den övergripande kvaliteten på ett ekosystem av infrastruktur för alternativa bränslen som uppfyller användarnas behov. Dessutom bör dessa data vara tillgängliga på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater. Därför bör data tillhandahållas
  som öppna data
  i enlighet med de krav för nationella åtkomstpunkter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (59).
  För tjänster som möjliggör smidiga resor över hela unionen bör det också skapas ett unionsomfattande system som importerar standardiserad information från nationella system. Kommissionen bör därför upprätta en gemensam europeisk åtkomstpunkt på unionsnivå, som fungerar som en dataport, så att slutanvändare och leverantörer av mobilitetstjänster enkelt kan tillgå relevanta data som de nationella åtkomstpunkterna innehar. Den europeiska åtkomstpunkten bör, om möjligt, vara kompatibel med och kunna samköras med befintliga informations- och bokningssystem som medlemsstaterna utvecklat. Den skulle kunna underlätta för konsumenterna att på ett bättre sätt göra prisjämförelser mellan ansvariga för allmänt tillgänglig laddning och tankning på den inre marknaden och ge användarna information om tillgänglighet och tillgång, väntetider och återstående kapacitet för alternativa bränslen vid tanknings- och laddningspunkterna. Detta skulle kunna bidra till att förhindra trafikstörningar och gynna trafiksäkerheten. Denna information bör spridas via ett offentligt, uppdaterat, användarvänligt, lättillgängligt och flerspråkigt gränssnitt på EU-nivå. |
| --- | --- |

(46)

Data bör spela en grundläggande roll för att laddnings- och tankningsinfrastrukturen ska fungera korrekt. Att dessa data finns och är tillgängliga, samt deras format, frekvens och kvalitet, torde vara avgörande för den övergripande kvaliteten på ett ekosystem av infrastruktur för alternativa bränslen som uppfyller användarnas behov. Dessutom bör dessa data vara tillgängliga på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater. Därför bör data tillhandahållas
  som öppna data
  i enlighet med de krav för nationella åtkomstpunkter som fastställs i Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (59).
  För tjänster som möjliggör smidiga resor över hela unionen bör det också skapas ett unionsomfattande system som importerar standardiserad information från nationella system. Kommissionen bör därför upprätta en gemensam europeisk åtkomstpunkt på unionsnivå, som fungerar som en dataport, så att slutanvändare och leverantörer av mobilitetstjänster enkelt kan tillgå relevanta data som de nationella åtkomstpunkterna innehar. Den europeiska åtkomstpunkten bör, om möjligt, vara kompatibel med och kunna samköras med befintliga informations- och bokningssystem som medlemsstaterna utvecklat. Den skulle kunna underlätta för konsumenterna att på ett bättre sätt göra prisjämförelser mellan ansvariga för allmänt tillgänglig laddning och tankning på den inre marknaden och ge användarna information om tillgänglighet och tillgång, väntetider och återstående kapacitet för alternativa bränslen vid tanknings- och laddningspunkterna. Detta skulle kunna bidra till att förhindra trafikstörningar och gynna trafiksäkerheten. Denna information bör spridas via ett offentligt, uppdaterat, användarvänligt, lättillgängligt och flerspråkigt gränssnitt på EU-nivå.

Ändring 57

Förslag till förordning

Skäl 52

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (52) | Vid tillämpningen av den här förordningen bör kommissionen samråda med relevanta expertgrupper, särskilt forumet för hållbara transporter (STF, Sustainable Transport Forum) och det europeiska forumet för hållbar sjötransport (ESSF, European Sustainable Shipping Forum). Sådant expertsamråd är särskilt viktigt när kommissionen avser att anta delegerade akter eller genomförandeakter enligt den här förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(52)

Vid tillämpningen av den här förordningen bör kommissionen samråda med relevanta expertgrupper, särskilt forumet för hållbara transporter (STF, Sustainable Transport Forum) och det europeiska forumet för hållbar sjötransport (ESSF, European Sustainable Shipping Forum). Sådant expertsamråd är särskilt viktigt när kommissionen avser att anta delegerade akter eller genomförandeakter enligt den här förordningen.

| (52) | Vid tillämpningen av den här förordningen bör kommissionen samråda med
  en bred uppsättning organisationer och berörda parter, inbegripet men inte begränsat till konsumentorganisationer, kommuner, städer och regioner, samt
  relevanta expertgrupper, särskilt forumet för hållbara transporter (STF, Sustainable Transport Forum) och det europeiska forumet för hållbar sjötransport (ESSF, European Sustainable Shipping Forum). Sådant expertsamråd är särskilt viktigt när kommissionen avser att anta delegerade akter eller genomförandeakter enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

(52)

Vid tillämpningen av den här förordningen bör kommissionen samråda med
  en bred uppsättning organisationer och berörda parter, inbegripet men inte begränsat till konsumentorganisationer, kommuner, städer och regioner, samt
  relevanta expertgrupper, särskilt forumet för hållbara transporter (STF, Sustainable Transport Forum) och det europeiska forumet för hållbar sjötransport (ESSF, European Sustainable Shipping Forum). Sådant expertsamråd är särskilt viktigt när kommissionen avser att anta delegerade akter eller genomförandeakter enligt den här förordningen.

Ändring 58

Förslag till förordning

Skäl 53

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (53) | Infrastruktur för alternativa bränslen är ett område som utvecklas snabbt. Avsaknaden av gemensamma tekniska specifikationer utgör ett hinder för skapandet av en inre marknad för infrastruktur för alternativa bränslen. Därför bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att standardisera tekniska specifikationer på områden där gemensamma tekniska specifikationer ännu inte finns men är nödvändiga. Detta bör särskilt omfatta kommunikation mellan elfordon och laddningspunkter, kommunikation mellan laddningspunkter och dess styrsystem (back-end), kommunikation som avser roamingtjänster för elfordon och kommunikation med elnätet. Det är också nödvändigt att fastställa lämpliga ramar för styrning och roller för de olika aktörer som ingår i ekosystemet för kommunikation mellan fordon och elnät (V2G)
  . Dessutom måste
  nya tekniska framsteg, i form av t.ex. elvägssystem,
  beaktas
  . När det gäller tillhandahållande av data är det nödvändigt att föreskriva ytterligare typer av data och tekniska specifikationer avseende format, frekvens och kvalitet för dessa data och deras tillgång och tillgänglighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(53)

Infrastruktur för alternativa bränslen är ett område som utvecklas snabbt. Avsaknaden av gemensamma tekniska specifikationer utgör ett hinder för skapandet av en inre marknad för infrastruktur för alternativa bränslen. Därför bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att standardisera tekniska specifikationer på områden där gemensamma tekniska specifikationer ännu inte finns men är nödvändiga. Detta bör särskilt omfatta kommunikation mellan elfordon och laddningspunkter, kommunikation mellan laddningspunkter och dess styrsystem (back-end), kommunikation som avser roamingtjänster för elfordon och kommunikation med elnätet. Det är också nödvändigt att fastställa lämpliga ramar för styrning och roller för de olika aktörer som ingår i ekosystemet för kommunikation mellan fordon och elnät (V2G)
  . Dessutom måste
  nya tekniska framsteg, i form av t.ex. elvägssystem,
  beaktas
  . När det gäller tillhandahållande av data är det nödvändigt att föreskriva ytterligare typer av data och tekniska specifikationer avseende format, frekvens och kvalitet för dessa data och deras tillgång och tillgänglighet.

| (53) | Infrastruktur för alternativa bränslen är ett område som utvecklas snabbt. Avsaknaden av gemensamma tekniska specifikationer utgör ett hinder för skapandet av en inre marknad för infrastruktur för alternativa bränslen. Därför bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att standardisera tekniska specifikationer på områden där gemensamma tekniska specifikationer ännu inte finns men är nödvändiga. Detta bör särskilt omfatta kommunikation mellan elfordon och laddningspunkter, kommunikation mellan laddningspunkter och dess styrsystem (back-end), kommunikation som avser roamingtjänster för elfordon och kommunikation med elnätet
  och samtidigt säkerställer en hög nivå av cybersäkerhet och skydd av konsumentuppgifter
  . Det är också nödvändigt att
  snabbt
  fastställa lämpliga ramar för styrning och roller för de olika aktörer som ingår i ekosystemet för kommunikation mellan fordon och elnät (V2G)
  och att samtidigt beakta och ge stöd till
  nya tekniska framsteg
  med stor potential för minskade växthusgasutsläpp,
  i form av t.ex. elvägssystem,
  särskilt laddningslösningar som bygger på induktion och luftledning
  . När det gäller tillhandahållande av data är det nödvändigt att föreskriva ytterligare typer av data och tekniska specifikationer avseende format, frekvens och kvalitet för dessa data och deras tillgång och tillgänglighet.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa ett jämlikt deltagande i utarbetandet av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör ges systematiskt tillträde till möten i de av kommissionens expertgrupper som arbetar med utarbetande av delegerade akter. |
| --- | --- |

(53)

Infrastruktur för alternativa bränslen är ett område som utvecklas snabbt. Avsaknaden av gemensamma tekniska specifikationer utgör ett hinder för skapandet av en inre marknad för infrastruktur för alternativa bränslen. Därför bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att standardisera tekniska specifikationer på områden där gemensamma tekniska specifikationer ännu inte finns men är nödvändiga. Detta bör särskilt omfatta kommunikation mellan elfordon och laddningspunkter, kommunikation mellan laddningspunkter och dess styrsystem (back-end), kommunikation som avser roamingtjänster för elfordon och kommunikation med elnätet
  och samtidigt säkerställer en hög nivå av cybersäkerhet och skydd av konsumentuppgifter
  . Det är också nödvändigt att
  snabbt
  fastställa lämpliga ramar för styrning och roller för de olika aktörer som ingår i ekosystemet för kommunikation mellan fordon och elnät (V2G)
  och att samtidigt beakta och ge stöd till
  nya tekniska framsteg
  med stor potential för minskade växthusgasutsläpp,
  i form av t.ex. elvägssystem,
  särskilt laddningslösningar som bygger på induktion och luftledning
  . När det gäller tillhandahållande av data är det nödvändigt att föreskriva ytterligare typer av data och tekniska specifikationer avseende format, frekvens och kvalitet för dessa data och deras tillgång och tillgänglighet.
  Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning. För att säkerställa ett jämlikt deltagande i utarbetandet av delegerade akter bör Europaparlamentet och rådet erhålla alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter bör ges systematiskt tillträde till möten i de av kommissionens expertgrupper som arbetar med utarbetande av delegerade akter.

Ändring 59

Förslag till förordning

Skäl 54a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (54a) | Eftersom denna förordning kommer att medföra ytterligare efterlevnadskostnader för de berörda sektorerna måste det vidtas kompenserande åtgärder för att förhindra att den totala regleringsbördan ökar. Kommissionen bör därför vara skyldig att innan denna förordning träder i kraft lägga fram förslag om att kompensera de regelbördor som denna förordning ger upphov till genom att ändra eller avskaffa bestämmelser i andra EU-förordningar som medför onödiga efterlevnadskostnader inom de berörda sektorerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(54a)

Eftersom denna förordning kommer att medföra ytterligare efterlevnadskostnader för de berörda sektorerna måste det vidtas kompenserande åtgärder för att förhindra att den totala regleringsbördan ökar. Kommissionen bör därför vara skyldig att innan denna förordning träder i kraft lägga fram förslag om att kompensera de regelbördor som denna förordning ger upphov till genom att ändra eller avskaffa bestämmelser i andra EU-förordningar som medför onödiga efterlevnadskostnader inom de berörda sektorerna.

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I denna förordning fastställs
  bindande
  nationella
  mål
  för utbyggnaden av tillräcklig infrastruktur för alternativa bränslen i unionen, för vägfordon, fartyg och stillastående luftfartyg. Gemensamma tekniska specifikationer och krav fastställs avseende användarinformation, tillhandahållande av data och betalningsmetoder för infrastruktur för alternativa bränslen. | 1.   I denna förordning fastställs nationella
  minimimål
  för utbyggnaden av tillräcklig infrastruktur för alternativa bränslen i unionen, för vägfordon, fartyg
  , tåg
  och stillastående luftfartyg. Gemensamma tekniska specifikationer och krav fastställs avseende användarinformation, tillhandahållande av data och betalningsmetoder för infrastruktur för alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   I denna förordning fastställs
  bindande
  nationella
  mål
  för utbyggnaden av tillräcklig infrastruktur för alternativa bränslen i unionen, för vägfordon, fartyg och stillastående luftfartyg. Gemensamma tekniska specifikationer och krav fastställs avseende användarinformation, tillhandahållande av data och betalningsmetoder för infrastruktur för alternativa bränslen.

1.   I denna förordning fastställs nationella
  minimimål
  för utbyggnaden av tillräcklig infrastruktur för alternativa bränslen i unionen, för vägfordon, fartyg
  , tåg
  och stillastående luftfartyg. Gemensamma tekniska specifikationer och krav fastställs avseende användarinformation, tillhandahållande av data och betalningsmetoder för infrastruktur för alternativa bränslen.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3

Artikel 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Genom denna förordning inrättas en rapporteringsmekanism för att stimulera samarbete och säkerställs en robust uppföljning av framstegen. Mekanismen ska omfatta en strukturerad, öppen och iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna i syfte att färdigställa och därefter genomföra de nationella handlingsprogrammen, och motsvarande åtgärder från kommissionens sida. | 3.   Genom denna förordning inrättas en rapporteringsmekanism för att stimulera samarbete och säkerställs en robust uppföljning av framstegen. Mekanismen ska omfatta en strukturerad, öppen och iterativ process
  med flernivåstyre
  mellan kommissionen och medlemsstaterna
  samt regionala och lokala myndigheter
  i syfte att färdigställa och därefter genomföra de nationella handlingsprogrammen
  , med beaktande av befintliga lokala och regionala strategier för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen
  , och motsvarande åtgärder från kommissionens sida. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Genom denna förordning inrättas en rapporteringsmekanism för att stimulera samarbete och säkerställs en robust uppföljning av framstegen. Mekanismen ska omfatta en strukturerad, öppen och iterativ process mellan kommissionen och medlemsstaterna i syfte att färdigställa och därefter genomföra de nationella handlingsprogrammen, och motsvarande åtgärder från kommissionens sida.

3.   Genom denna förordning inrättas en rapporteringsmekanism för att stimulera samarbete och säkerställs en robust uppföljning av framstegen. Mekanismen ska omfatta en strukturerad, öppen och iterativ process
  med flernivåstyre
  mellan kommissionen och medlemsstaterna
  samt regionala och lokala myndigheter
  i syfte att färdigställa och därefter genomföra de nationella handlingsprogrammen
  , med beaktande av befintliga lokala och regionala strategier för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen
  , och motsvarande åtgärder från kommissionens sida.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2a (nytt)

Artikel 2 – led 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | längs TEN-T-nätet: med avseende på elektriska laddningsstationer och tankningsstationer för vätgas, att dessa laddnings- eller tankningsstationer är belägna i TEN-T-nätet eller inom ett köravstånd på högst 1,5  km från närmaste utfart från en TEN-T-väg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2a)

(2a)

längs TEN-T-nätet: med avseende på elektriska laddningsstationer och tankningsstationer för vätgas, att dessa laddnings- eller tankningsstationer är belägna i TEN-T-nätet eller inom ett köravstånd på högst 1,5  km från närmaste utfart från en TEN-T-väg.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 3 – led a – inledningen

Artikel 2 – led 3 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Alternativa bränslen för utsläppsfria fordon: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Alternativa bränslen för utsläppsfria fordon:

| (a) | Alternativa bränslen för utsläppsfria fordon
  , fartyg och luftfartyg
  : |
| --- | --- |

(a)

Alternativa bränslen för utsläppsfria fordon
  , fartyg och luftfartyg
  :

, fartyg och luftfartyg

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 3 – led b – strecksats 1

Artikel 2 – led 3 – led b – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Biomassabränslen och biodrivmedel enligt definitionerna i artikel 2.27
  respektive
  2.33 i direktiv (EU) 2018/2001. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Biomassabränslen och biodrivmedel enligt definitionerna i artikel 2.27
  respektive
  2.33 i direktiv (EU) 2018/2001.

respektive

| — | Biomassabränslen
  , inklusive biogas,
  och biodrivmedel enligt definitionerna i artikel 2.27
  , 2.28 och
  2.33 i direktiv (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

—

Biomassabränslen
  , inklusive biogas,
  och biodrivmedel enligt definitionerna i artikel 2.27
  , 2.28 och
  2.33 i direktiv (EU) 2018/2001.

, inklusive biogas,

, 2.28 och

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 3 – led c – inledningen

Artikel 2 – led 3 – led c – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Alternativa fossila bränslen under en övergångsperiod: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Alternativa fossila bränslen under en övergångsperiod:

| (c) | Alternativa fossila bränslen under en
  begränsad
  övergångsperiod: |
| --- | --- |

(c)

Alternativa fossila bränslen under en
  begränsad
  övergångsperiod:

begränsad

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 9a (nytt)

Artikel 2 – led 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | medborgarenergigemenskap: en gemenskap enligt definitionen i artikel 2.11 i direktiv (EU) 2019/944. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9a)

(9a)

medborgarenergigemenskap: en gemenskap enligt definitionen i artikel 2.11 i direktiv (EU) 2019/944.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 17

Artikel 2 – led 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | elvägssystem: en fysisk anläggning längs en väg som möjliggör överföring av el till ett elfordon
  medan fordonet är i rörelse
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(17)

elvägssystem: en fysisk anläggning längs en väg som möjliggör överföring av el till ett elfordon
  medan fordonet är i rörelse
  .

medan fordonet är i rörelse

| (17) | elvägssystem: en fysisk anläggning längs en väg som möjliggör överföring av el till ett elfordon
  för att förse det med en tillräcklig mängd energi för framdrivning eller dynamisk laddning
  . |
| --- | --- |

(17)

elvägssystem: en fysisk anläggning längs en väg som möjliggör överföring av el till ett elfordon
  för att förse det med en tillräcklig mängd energi för framdrivning eller dynamisk laddning
  .

för att förse det med en tillräcklig mängd energi för framdrivning eller dynamisk laddning

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 17a (nytt)

Artikel 2 – led 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | dynamisk laddning: laddning av ett elfordons batteri medan fordonet är i rörelse. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(17a)

(17a)

dynamisk laddning: laddning av ett elfordons batteri medan fordonet är i rörelse.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 19a (nytt)

Artikel 2 – led 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | energieffektivitet först: energieffektivitet först enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) 2018/1999. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(19a)

(19a)

energieffektivitet först: energieffektivitet först enligt definitionen i artikel 2.18 i förordning (EU) 2018/1999.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – led 19b (nytt)

Artikel 19 – led 19b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19b) | teknikneutralitet: teknikneutralitet enligt skäl 25 i direktiv (EU) 2018/1972. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(19b)

(19b)

teknikneutralitet: teknikneutralitet enligt skäl 25 i direktiv (EU) 2018/1972.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 35a (nytt)

Artikel 2 – led 35a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (35a) | betalkort: en betaltjänst som baseras på ett fysiskt och digitalt debet- eller kreditkort och som inbegriper betalkort som är inbäddade i en applikation för smartmobiler. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(35a)

(35a)

betalkort: en betaltjänst som baseras på ett fysiskt och digitalt debet- eller kreditkort och som inbegriper betalkort som är inbäddade i en applikation för smartmobiler.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – led 35b (nytt)

Artikel 35 – led 35b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (35b) | betaltjänst: en betaltjänst enligt definitionen i artikel 4.3 i direktiv (EU) 2015/2366. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(35b)

(35b)

betaltjänst: en betaltjänst enligt definitionen i artikel 4.3 i direktiv (EU) 2015/2366.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 37a (nytt)

Artikel 2 – led 37a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (37a) | system för luftförbehandling: ett fast eller mobilt system på flygplatser för extern tillförsel av förbehandlad luft för att kyla ned, ventilera eller värma upp kabinen i stillastående luftfartyg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(37a)

(37a)

system för luftförbehandling: ett fast eller mobilt system på flygplatser för extern tillförsel av förbehandlad luft för att kyla ned, ventilera eller värma upp kabinen i stillastående luftfartyg.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 38

Artikel 2 – led 38

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (38) | tillgänglig för allmänheten: egenskap hos infrastruktur för alternativa bränslen som är belägen på en plats eller i en fastighet som är öppen för allmänheten, oavsett om infrastrukturen är belägen på allmän eller privat mark, oavsett om begränsningar eller villkor gäller för tillträde till platsen eller fastigheten och oberoende av de tillämpliga användningsvillkoren för infrastrukturen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(38)

tillgänglig för allmänheten: egenskap hos infrastruktur för alternativa bränslen som är belägen på en plats eller i en fastighet som är öppen för allmänheten, oavsett om infrastrukturen är belägen på allmän eller privat mark, oavsett om begränsningar eller villkor gäller för tillträde till platsen eller fastigheten och oberoende av de tillämpliga användningsvillkoren för infrastrukturen.

| (38) | tillgänglig för allmänheten: egenskap hos infrastruktur för alternativa bränslen som är belägen på en plats eller i en fastighet som är öppen för allmänheten,
  inklusive personer med nedsatt rörlighet,
  oavsett om infrastrukturen är belägen på allmän eller privat mark, oavsett om begränsningar eller villkor gäller för tillträde till platsen eller fastigheten och oberoende av de tillämpliga användningsvillkoren för infrastrukturen. |
| --- | --- |

(38)

tillgänglig för allmänheten: egenskap hos infrastruktur för alternativa bränslen som är belägen på en plats eller i en fastighet som är öppen för allmänheten,
  inklusive personer med nedsatt rörlighet,
  oavsett om infrastrukturen är belägen på allmän eller privat mark, oavsett om begränsningar eller villkor gäller för tillträde till platsen eller fastigheten och oberoende av de tillämpliga användningsvillkoren för infrastrukturen.

inklusive personer med nedsatt rörlighet,

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 40

Artikel 2 – led 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | engångsladdning: en laddningstjänst som köps av en slutanvändare utan krav på att denne ska registrera sig, ingå ett skriftligt avtal eller inleda ett längre kommersiellt förhållande med den ansvarige för laddningspunkten utöver själva inköpet av tjänsten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(40)

engångsladdning: en laddningstjänst som köps av en slutanvändare utan krav på att denne ska registrera sig, ingå ett skriftligt avtal eller inleda ett längre kommersiellt förhållande med den ansvarige för laddningspunkten utöver själva inköpet av tjänsten.

| (40) | engångsladdning: en laddningstjänst som köps av en slutanvändare utan krav på att denne ska registrera sig, ingå ett skriftligt avtal eller inleda ett längre kommersiellt förhållande med den ansvarige för laddningspunkten
  eller elektroniskt logga in eller skriva in sig på onlinebaserade förmedlingstjänster
  utöver själva inköpet av tjänsten. |
| --- | --- |

(40)

engångsladdning: en laddningstjänst som köps av en slutanvändare utan krav på att denne ska registrera sig, ingå ett skriftligt avtal eller inleda ett längre kommersiellt förhållande med den ansvarige för laddningspunkten
  eller elektroniskt logga in eller skriva in sig på onlinebaserade förmedlingstjänster
  utöver själva inköpet av tjänsten.

eller elektroniskt logga in eller skriva in sig på onlinebaserade förmedlingstjänster

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 41

Artikel 2 – led 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | laddningspunkt: ett fast eller mobilt gränssnitt som ger möjlighet till överföring av el till ett elfordon och som, även om den kan ha ett eller flera anslutningsdon av olika typer, kan ladda endast ett elfordon åt gången; dock ingår inte anordningar med en uteffekt på högst 3,7  kW vars primära syfte inte är laddning av elfordon. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(41)

laddningspunkt: ett fast eller mobilt gränssnitt som ger möjlighet till överföring av el till ett elfordon och som, även om den kan ha ett eller flera anslutningsdon av olika typer, kan ladda endast ett elfordon åt gången; dock ingår inte anordningar med en uteffekt på högst 3,7  kW vars primära syfte inte är laddning av elfordon.

| (41) | laddningspunkt: ett fast eller mobilt gränssnitt
  , via eller utan anslutning till elnät,
  som ger möjlighet till överföring av el till ett elfordon och som, även om den kan ha ett eller flera anslutningsdon av olika typer, kan ladda endast ett elfordon åt gången; dock ingår inte anordningar med en uteffekt på högst 3,7  kW vars primära syfte inte är laddning av elfordon. |
| --- | --- |

(41)

laddningspunkt: ett fast eller mobilt gränssnitt
  , via eller utan anslutning till elnät,
  som ger möjlighet till överföring av el till ett elfordon och som, även om den kan ha ett eller flera anslutningsdon av olika typer, kan ladda endast ett elfordon åt gången; dock ingår inte anordningar med en uteffekt på högst 3,7  kW vars primära syfte inte är laddning av elfordon.

, via eller utan anslutning till elnät,

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 49

Artikel 2 – led 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | tankningspunkt: en tankningsanläggning för tillhandahållande av flytande eller gasformiga alternativa bränslen, via en fast eller mobil installation som kan tanka endast ett fordon åt gången. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(49)

tankningspunkt: en tankningsanläggning för tillhandahållande av flytande eller gasformiga alternativa bränslen, via en fast eller mobil installation som kan tanka endast ett fordon åt gången.

| (49) | tankningspunkt: en tankningsanläggning för tillhandahållande av flytande eller gasformiga alternativa bränslen, via en fast eller mobil installation som kan tanka endast ett fordon
  eller ett fartyg
  åt gången. |
| --- | --- |

(49)

tankningspunkt: en tankningsanläggning för tillhandahållande av flytande eller gasformiga alternativa bränslen, via en fast eller mobil installation som kan tanka endast ett fordon
  eller ett fartyg
  åt gången.

eller ett fartyg

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 54a (nytt)

Artikel 2 – led 54a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (54a) | gemenskap för förnybar energi: en gemenskap enligt definitionen i artikel 2.16 i direktiv (EU) 2018/2001. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(54a)

(54a)

gemenskap för förnybar energi: en gemenskap enligt definitionen i artikel 2.16 i direktiv (EU) 2018/2001.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 56

Artikel 2 – led 56

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (56) | säker och skyddad parkering: ett parkerings- och viloområde som avses i artikel 17.1 b och som är avsett för nattparkering av tunga fordon. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(56)

säker och skyddad parkering: ett parkerings- och viloområde som avses i artikel 17.1 b och som är avsett för nattparkering av tunga fordon.

| (56) | säker och skyddad parkering: ett parkerings- och viloområde som avses i artikel 17.1 b
  i förordning (EU) nr 1315/2013
  och som är avsett för nattparkering av tunga fordon
  och har certifierats i enlighet med bestämmelserna i artikel 8a i förordning (EG) nr 561/2006
  . |
| --- | --- |

(56)

säker och skyddad parkering: ett parkerings- och viloområde som avses i artikel 17.1 b
  i förordning (EU) nr 1315/2013
  och som är avsett för nattparkering av tunga fordon
  och har certifierats i enlighet med bestämmelserna i artikel 8a i förordning (EG) nr 561/2006
  .

i förordning (EU) nr 1315/2013

och har certifierats i enlighet med bestämmelserna i artikel 8a i förordning (EG) nr 561/2006

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 57

Artikel 2 – led 57

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (57) | fartyg i hamn: ett fartyg i hamn
  enligt definitionen i artikel 3 n i förordning (EU) 2015/757
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(57)

fartyg i hamn: ett fartyg i hamn
  enligt definitionen i artikel 3 n i förordning (EU) 2015/757
  .

enligt definitionen i artikel 3 n i förordning (EU) 2015/757

| (57) | fartyg i hamn: ett fartyg
  som är säkert förtöjt vid kajen
  i 
  en
  hamn
  som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion medan det lastar, lossar, tar ombord eller landsätter passagerare eller endast ligger i hamn, inklusive den tid då det inte hanterar last eller passagerare
  . |
| --- | --- |

(57)

fartyg i hamn: ett fartyg
  som är säkert förtöjt vid kajen
  i 
  en
  hamn
  som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion medan det lastar, lossar, tar ombord eller landsätter passagerare eller endast ligger i hamn, inklusive den tid då det inte hanterar last eller passagerare
  .

som är säkert förtöjt vid kajen

en

som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion medan det lastar, lossar, tar ombord eller landsätter passagerare eller endast ligger i hamn, inklusive den tid då det inte hanterar last eller passagerare

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 58

Artikel 2 – led 58

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (58) | landströmsförsörjning: tillhandahållande av landström genom
  ett standardiserat gränssnitt
  till havsgående fartyg eller fartyg i inlandssjöfart när de är i hamn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(58)

landströmsförsörjning: tillhandahållande av landström genom
  ett standardiserat gränssnitt
  till havsgående fartyg eller fartyg i inlandssjöfart när de är i hamn.

ett standardiserat gränssnitt

| (58) | landströmsförsörjning: tillhandahållande av landström genom
  en standardiserad fast, flytande eller mobil installation
  till havsgående fartyg eller fartyg i inlandssjöfart när de är i hamn. |
| --- | --- |

(58)

landströmsförsörjning: tillhandahållande av landström genom
  en standardiserad fast, flytande eller mobil installation
  till havsgående fartyg eller fartyg i inlandssjöfart när de är i hamn.

en standardiserad fast, flytande eller mobil installation

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 66a (nytt)

Artikel 2 – led 66a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (66a) | multimodal knutpunkt: infrastruktur för mobilitetstjänster, till exempel stationer och terminaler för järnväg, väg, luftfart, sjöfart och inre vattenvägar, som möjliggör multimodal transport enligt definitionen i artikel 3 n i förordning (EU) nr 1315/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(66a)

(66a)

multimodal knutpunkt: infrastruktur för mobilitetstjänster, till exempel stationer och terminaler för järnväg, väg, luftfart, sjöfart och inre vattenvägar, som möjliggör multimodal transport enligt definitionen i artikel 3 n i förordning (EU) nr 1315/2013.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 66 – led 66b (nytt)

Artikel 66 – led 66b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (66b) | fordon i kategori L: motordrivna två-, tre- och fyrhjuliga fordon enligt uppdelningen i förordning (EU) nr 168/2013 och dess bilaga I, inklusive motordrivna cyklar, två- och trehjuliga mopeder, två- och trehjuliga motorcyklar, motorcyklar med sidovagn, lätta och tunga fyrhjulingar avsedda att framföras på väg samt lätta och tunga mopedbilar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(66b)

(66b)

fordon i kategori L: motordrivna två-, tre- och fyrhjuliga fordon enligt uppdelningen i förordning (EU) nr 168/2013 och dess bilaga I, inklusive motordrivna cyklar, två- och trehjuliga mopeder, två- och trehjuliga motorcyklar, motorcyklar med sidovagn, lätta och tunga fyrhjulingar avsedda att framföras på väg samt lätta och tunga mopedbilar.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 1 – strecksats 2

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 1 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Att de laddningsstationer som är avsedda för lätta motorfordon
  , tillgängliga för allmänheten
  och tas i drift på medlemsstatens territorium ger
  tillräckligt
  uteffekt för dessa fordon. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Att de laddningsstationer som är avsedda för lätta motorfordon
  , tillgängliga för allmänheten
  och tas i drift på medlemsstatens territorium ger
  tillräckligt
  uteffekt för dessa fordon.

, tillgängliga för allmänheten

tillräckligt

| — | Att de
  för allmänheten tillgängliga
  laddningsstationer som är avsedda för lätta motorfordon och
  som
  tas i drift på medlemsstatens territorium
  på ett sätt som främjar territoriell balans och multimodala resor
  ger
  tillräcklig
  uteffekt för dessa fordon. |
| --- | --- |

—

Att de
  för allmänheten tillgängliga
  laddningsstationer som är avsedda för lätta motorfordon och
  som
  tas i drift på medlemsstatens territorium
  på ett sätt som främjar territoriell balans och multimodala resor
  ger
  tillräcklig
  uteffekt för dessa fordon.

för allmänheten tillgängliga

som

på ett sätt som främjar territoriell balans och multimodala resor

tillräcklig

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 1 – strecksats 2a (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 1 – strecksats 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Att tillräckligt många för allmänheten tillgängliga laddningsstationer för lätta motorfordon tas i drift på allmän väg i bostadsområden där fordon normalt parkeras under längre tidsperioder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Att tillräckligt många för allmänheten tillgängliga laddningsstationer för lätta motorfordon tas i drift på allmän väg i bostadsområden där fordon normalt parkeras under längre tidsperioder.

Att tillräckligt många för allmänheten tillgängliga laddningsstationer för lätta motorfordon tas i drift på allmän väg i bostadsområden där fordon normalt parkeras under längre tidsperioder.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 1 – strecksats 2b (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 1 – strecksats 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Att tillräckligt många för allmänheten tillgängliga laddningsstationer för lätta fordon kan användas för smart och dubbelriktad laddning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Att tillräckligt många för allmänheten tillgängliga laddningsstationer för lätta fordon kan användas för smart och dubbelriktad laddning.

Att tillräckligt många för allmänheten tillgängliga laddningsstationer för lätta fordon kan användas för smart och dubbelriktad laddning.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 1 – strecksats 2c (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 1 – strecksats 2c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Att nätanslutningen och nätkapaciteten tillhandahålls. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Att nätanslutningen och nätkapaciteten tillhandahålls.

Att nätanslutningen och nätkapaciteten tillhandahålls.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led a

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst
  1
   kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst
  1
   kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten.

1

| (a) | För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst
  3
   kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten
  om andelen av den totala beräknade lätta fordonsparken som utgörs av lätta motorfordon med batterieldrift i den medlemsstaten understiger 1 %
  . |
| --- | --- |

(a)

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst
  3
   kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten
  om andelen av den totala beräknade lätta fordonsparken som utgörs av lätta motorfordon med batterieldrift i den medlemsstaten understiger 1 %
  .

3

om andelen av den totala beräknade lätta fordonsparken som utgörs av lätta motorfordon med batterieldrift i den medlemsstaten understiger 1 %

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led aa (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på 2,5  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är 1 % eller överstiger 1 % men understiger 2,5  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på 2,5  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är 1 % eller överstiger 1 % men understiger 2,5  %.

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på 2,5  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är 1 % eller överstiger 1 % men understiger 2,5  %.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led ab (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 2 kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är 2,5  % eller överstiger 2,5  % men understiger 5 %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 2 kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är 2,5  % eller överstiger 2,5  % men understiger 5 %.

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 2 kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är 2,5  % eller överstiger 2,5  % men understiger 5 %.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led ac (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led ac (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ac) | För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1,5  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är 5 % eller överstiger 5 % men understiger 7,5  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ac)

(ac)

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1,5  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är 5 % eller överstiger 5 % men understiger 7,5  %.

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1,5  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är 5 % eller överstiger 5 % men understiger 7,5  %.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led ad (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led ad (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ad) | För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1 kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är minst 7,5  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ad)

(ad)

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1 kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är minst 7,5  %.

För varje lätt motorfordon med batterieldrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1 kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten om andelen lätta motorfordon med batterieldrift i förhållande till den totala beräknade lätta fordonsparken i den medlemsstaten är minst 7,5  %.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led b

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst
  0,66
   kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst
  0,66
   kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten.

0,66

| (b) | För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst
  2
   kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten
  om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten understiger 1 %
  . |
| --- | --- |

(b)

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst
  2
   kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten
  om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten understiger 1 %
  .

2

om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten understiger 1 %

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led ba (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1,65  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är 1 % eller överstiger 1 % men understiger 2,5  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1,65  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är 1 % eller överstiger 1 % men understiger 2,5  %.

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1,65  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är 1 % eller överstiger 1 % men understiger 2,5  %.

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led bb (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1,33  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är 2,5  % eller överstiger 2,5  % men understiger 5 %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bb)

(bb)

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1,33  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är 2,5  % eller överstiger 2,5  % men understiger 5 %.

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1,33  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är 2,5  % eller överstiger 2,5  % men understiger 5 %.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led bc (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led bc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bc) | För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1 kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är 5 % eller överstiger 5 % men understiger 7,5  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bc)

(bc)

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1 kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är 5 % eller överstiger 5 % men understiger 7,5  %.

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 1 kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är 5 % eller överstiger 5 % men understiger 7,5  %.

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led bd (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2 – led bd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bd) | För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 0,66  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är minst 7,5  %. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bd)

(bd)

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 0,66  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är minst 7,5  %.

För varje lätt motorfordon med laddhybriddrift som är registrerat på deras respektive territorium tillhandahålls en total uteffekt på minst 0,66  kW via laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, om andelen elfordon i förhållande till den totala beräknade fordonsparken i den medlemsstaten är minst 7,5  %.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 andra stycket a ska medlemsstaterna säkerställa att det på nationell nivå fastställs minimimål avseende lägsta uteffekt för laddningsinfrastruktur som är tillräckliga för: |
| | — | 3 % av den totala beräknade lätta fordonsparken senast den 31 december 2027, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 andra stycket a ska medlemsstaterna säkerställa att det på nationell nivå fastställs minimimål avseende lägsta uteffekt för laddningsinfrastruktur som är tillräckliga för:

—

3 % av den totala beräknade lätta fordonsparken senast den 31 december 2027,

3 % av den totala beräknade lätta fordonsparken senast den 31 december 2027,

| — | 5 % av den totala beräknade lätta fordonsparken senast den 31 december 2030. |
| --- | --- |

—

5 % av den totala beräknade lätta fordonsparken senast den 31 december 2030.

5 % av den totala beräknade lätta fordonsparken senast den 31 december 2030.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a – inledningen

Artikel 3 – punkt 2 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Längs TEN-T:s stomnät anläggs, för varje färdriktning och med ett maximalt mellanliggande avstånd på 60 km, laddningspooler som är avsedda för lätta motorfordon och tillgängliga för allmänheten och som uppfyller följande krav: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Längs TEN-T:s stomnät anläggs, för varje färdriktning och med ett maximalt mellanliggande avstånd på 60 km, laddningspooler som är avsedda för lätta motorfordon och tillgängliga för allmänheten och som uppfyller följande krav:

| (a) | Längs TEN-T:s stomnät
  och övergripande nät
  anläggs, för varje färdriktning och med ett maximalt mellanliggande avstånd på 60 km, laddningspooler som är avsedda för lätta motorfordon och tillgängliga för allmänheten och som uppfyller följande krav: |
| --- | --- |

(a)

Längs TEN-T:s stomnät
  och övergripande nät
  anläggs, för varje färdriktning och med ett maximalt mellanliggande avstånd på 60 km, laddningspooler som är avsedda för lätta motorfordon och tillgängliga för allmänheten och som uppfyller följande krav:

och övergripande nät

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a – led i

Artikel 3 – punkt 2 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Senast den 31 december 2025 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  300
   kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst
  150
   kW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Senast den 31 december 2025 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  300
   kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst
  150
   kW.

300

150

| i) | Senast den 31 december 2025 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  600
   kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst
  300
   kW. |
| --- | --- |

i)

Senast den 31 december 2025 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  600
   kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst
  300
   kW.

600

300

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a – led ii

Artikel 3 – punkt 2 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  600
   kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  150
   kW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  600
   kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  150
   kW.

600

150

| ii) | Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  900
   kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW. |
| --- | --- |

ii)

Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  900
   kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW.

900

350

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b

Artikel 3 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Längs TEN-T:s övergripande nät anläggs, för varje färdriktning och med ett maximalt mellanliggande avstånd på 60 km, laddningspooler som är avsedda för lätta motorfordon och tillgängliga för allmänheten och som uppfyller följande krav: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

Längs TEN-T:s övergripande nät anläggs, för varje färdriktning och med ett maximalt mellanliggande avstånd på 60 km, laddningspooler som är avsedda för lätta motorfordon och tillgängliga för allmänheten och som uppfyller följande krav:

Längs TEN-T:s övergripande nät anläggs, för varje färdriktning och med ett maximalt mellanliggande avstånd på 60 km, laddningspooler som är avsedda för lätta motorfordon och tillgängliga för allmänheten och som uppfyller följande krav:

utgår

utgår

| | i) | Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst 300 kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst 150 kW. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst 300 kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst 150 kW.

Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst 300 kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst 150 kW.

| | ii) | Senast den 31 december 2035 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst 600 kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst 150 kW. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Senast den 31 december 2035 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst 600 kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst 150 kW.

Senast den 31 december 2035 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst 600 kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst 150 kW.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Vid en snabb ökning på marknaden av elfordon under en relevant rapporteringsperiod bör medlemsstaterna förkorta de tidsfrister som anges i punkt 2 i enlighet med detta och öka målen för laddningspoolerna i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Vid en snabb ökning på marknaden av elfordon under en relevant rapporteringsperiod bör medlemsstaterna förkorta de tidsfrister som anges i punkt 2 i enlighet med detta och öka målen för laddningspoolerna i enlighet med detta.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2b (ny)

Artikel 3 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Om kostnaderna inte står i proportion till fördelarna, inbegripet miljöfördelarna, får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa punkterna 1 och 2 i denna artikel på |
| | (a) | unionens yttersta randområden i enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Om kostnaderna inte står i proportion till fördelarna, inbegripet miljöfördelarna, får medlemsstaterna besluta att inte tillämpa punkterna 1 och 2 i denna artikel på

(a)

(a)

unionens yttersta randområden i enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller

unionens yttersta randområden i enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller

| (b) | de öar som inte är anslutna till energinät på fastlandet och som omfattas av definitionen av små anslutna system eller isolerade system enligt direktiv (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(b)

(b)

de öar som inte är anslutna till energinät på fastlandet och som omfattas av definitionen av små anslutna system eller isolerade system enligt direktiv (EU) 2019/944.

de öar som inte är anslutna till energinät på fastlandet och som omfattas av definitionen av små anslutna system eller isolerade system enligt direktiv (EU) 2019/944.

I sådana fall ska den medlemsstaten motivera sina beslut för kommissionen och göra all relevant information tillgänglig i sina nationella handlingsprogram.

I sådana fall ska den medlemsstaten motivera sina beslut för kommissionen och göra all relevant information tillgänglig i sina nationella handlingsprogram.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2c (ny)

Artikel 3 – punkt 2c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet i punkt 2 för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 2 000 lätta motorfordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om begäran beviljas får en medlemsstat på sådana vägar bygga en enskild laddningspool som är tillgänglig för allmänheten och som betjänar båda färdriktningarna, samtidigt som den uppfyller kraven i punkt 2 i fråga om avstånd, poolens totala uteffekt, antal punkter och de enskilda punkternas uteffekt, tillämpliga på en färdriktning, förutsatt att laddningspoolen är lättillgänglig från båda färdriktningarna. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av en motiverad begäran från en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2c.
     
  Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet i punkt 2 för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 2 000 lätta motorfordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om begäran beviljas får en medlemsstat på sådana vägar bygga en enskild laddningspool som är tillgänglig för allmänheten och som betjänar båda färdriktningarna, samtidigt som den uppfyller kraven i punkt 2 i fråga om avstånd, poolens totala uteffekt, antal punkter och de enskilda punkternas uteffekt, tillämpliga på en färdriktning, förutsatt att laddningspoolen är lättillgänglig från båda färdriktningarna. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av en motiverad begäran från en medlemsstat.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2d (ny)

Artikel 3 – punkt 2d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2d.
     
  Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet på ett maximalt mellanliggande avstånd enligt punkt 2 i denna artikel för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 1 500 lätta motorfordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om ett sådant undantag beviljas får medlemsstaterna tillåta ett högre maximalt avstånd på upp till 100 km mellan laddningsstationer. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av medlemsstatens motiverade begäran. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2d.
     
  Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet på ett maximalt mellanliggande avstånd enligt punkt 2 i denna artikel för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 1 500 lätta motorfordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om ett sådant undantag beviljas får medlemsstaterna tillåta ett högre maximalt avstånd på upp till 100 km mellan laddningsstationer. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av medlemsstatens motiverade begäran.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2e (ny)

Artikel 3 – punkt 2e (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2e.
     
  I tätbefolkade områden och regioner med brist på tillgängliga parkeringsplatser utanför gatorna eller där ett stort antal registrerade eldrivna lätta nyttofordon används ska medlemsstaterna i enlighet med detta säkerställa en ökning av antalet laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten för att tillhandahålla nödvändig infrastruktur och stödja marknadsutvecklingen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2e.
     
  I tätbefolkade områden och regioner med brist på tillgängliga parkeringsplatser utanför gatorna eller där ett stort antal registrerade eldrivna lätta nyttofordon används ska medlemsstaterna i enlighet med detta säkerställa en ökning av antalet laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten för att tillhandahålla nödvändig infrastruktur och stödja marknadsutvecklingen.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Angränsande medlemsstater ska säkerställa att de maximala avstånd som anges i leden a och b inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät. | 3.   Angränsande medlemsstater ska
  vidta nödvändiga åtgärder för att
  säkerställa att de maximala avstånd som anges i leden a och b inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Angränsande medlemsstater ska säkerställa att de maximala avstånd som anges i leden a och b inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät.

3.   Angränsande medlemsstater ska
  vidta nödvändiga åtgärder för att
  säkerställa att de maximala avstånd som anges i leden a och b inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa samarbete med tredjeländer, särskilt kandidatländer och de tredjeländer där transitkorridorer som förbinder medlemsstater är belägna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Kommissionen ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa samarbete med tredjeländer, särskilt kandidatländer och de tredjeländer där transitkorridorer som förbinder medlemsstater är belägna.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led a – led i

Artikel 4 – punkt 1 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Senast den 31 december 2025 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  1 400
   kW och omfatta minst
  en laddningsstation
  med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

i)

Senast den 31 december 2025 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  1 400
   kW och omfatta minst
  en laddningsstation
  med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW.

1 400

en laddningsstation

350

| (i) | Senast den 31 december 2025 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  2 000
   kW och omfatta minst
  två laddningsstationer
  med en individuell uteffekt på minst
  800
   kW. |
| --- | --- |

(i)

Senast den 31 december 2025 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  2 000
   kW och omfatta minst
  två laddningsstationer
  med en individuell uteffekt på minst
  800
   kW.

2 000

två laddningsstationer

800

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led a – led ii

Artikel 4 – punkt 1 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  3 500
   kW och omfatta minst
  två
  laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  3 500
   kW och omfatta minst
  två
  laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW.

3 500

två

350

| ii) | Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  5 000
   kW och omfatta minst
  fyra
  laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  800
   kW. |
| --- | --- |

ii)

Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  5 000
   kW och omfatta minst
  fyra
  laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  800
   kW.

5 000

fyra

800

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b – led i

Artikel 4 – punkt 1 – led b – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  1 400
   kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  1 400
   kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW.

1 400

350

| i) | Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  2 000
   kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst
  800
   kW. |
| --- | --- |

i)

Senast den 31 december 2030 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  2 000
   kW och omfatta minst en laddningsstation med en individuell uteffekt på minst
  800
   kW.

2 000

800

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b – led ii

Artikel 4 – punkt 1 – led b – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Senast den 31 december 2035 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  3 500
   kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Senast den 31 december 2035 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  3 500
   kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW.

3 500

350

| ii) | Senast den 31 december 2035 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  5 000
   kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  800
   kW. |
| --- | --- |

ii)

Senast den 31 december 2035 ska varje laddningspool ha en uteffekt på minst
  5 000
   kW och omfatta minst två laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  800
   kW.

5 000

800

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led ba (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet enligt punkt 1 för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 800 tunga fordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om begäran beviljas får en medlemsstat på sådana vägar bygga en enskild laddningspool som är tillgänglig för allmänheten och som betjänar båda färdriktningarna, samtidigt som den uppfyller kraven i punkt 1 i fråga om avstånd, poolens totala uteffekt, antal punkter och de enskilda punkternas uteffekt, tillämpliga på en enda färdriktning, förutsatt att laddningspoolen är lättillgänglig från båda färdriktningarna. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av medlemsstatens motiverade begäran. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet enligt punkt 1 för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 800 tunga fordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om begäran beviljas får en medlemsstat på sådana vägar bygga en enskild laddningspool som är tillgänglig för allmänheten och som betjänar båda färdriktningarna, samtidigt som den uppfyller kraven i punkt 1 i fråga om avstånd, poolens totala uteffekt, antal punkter och de enskilda punkternas uteffekt, tillämpliga på en enda färdriktning, förutsatt att laddningspoolen är lättillgänglig från båda färdriktningarna. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av medlemsstatens motiverade begäran.

Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet enligt punkt 1 för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 800 tunga fordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om begäran beviljas får en medlemsstat på sådana vägar bygga en enskild laddningspool som är tillgänglig för allmänheten och som betjänar båda färdriktningarna, samtidigt som den uppfyller kraven i punkt 1 i fråga om avstånd, poolens totala uteffekt, antal punkter och de enskilda punkternas uteffekt, tillämpliga på en enda färdriktning, förutsatt att laddningspoolen är lättillgänglig från båda färdriktningarna. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av medlemsstatens motiverade begäran.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led bb (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet på ett maximalt mellanliggande avstånd enligt punkt 1 i denna artikel för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 600 tunga fordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om ett sådant undantag beviljas får medlemsstaterna tillåta ett högre maximalt avstånd på upp till 100 km mellan laddningsstationer. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av medlemsstatens motiverade begäran. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(bb)

(bb)

Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet på ett maximalt mellanliggande avstånd enligt punkt 1 i denna artikel för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 600 tunga fordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om ett sådant undantag beviljas får medlemsstaterna tillåta ett högre maximalt avstånd på upp till 100 km mellan laddningsstationer. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av medlemsstatens motiverade begäran.

Efter en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja undantag från kravet på ett maximalt mellanliggande avstånd enligt punkt 1 i denna artikel för TEN-T-vägar med en total årlig genomsnittlig daglig trafik på mindre än 600 tunga fordon, förutsatt att infrastrukturen inte kan motiveras av samhällsekonomiska kostnader och fördelar. Om ett sådant undantag beviljas får medlemsstaterna tillåta ett högre maximalt avstånd på upp till 100 km mellan laddningsstationer. Kommissionen ska bevilja sådana undantag i vederbörligen motiverade fall, efter en bedömning av medlemsstatens motiverade begäran.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c

Artikel 4 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Senast den 31 december
  2030
  finns i varje område för säker och skyddad parkering minst
  en installerad laddningsstation
  som är
  avsedd
  för tunga fordon och har en uteffekt på minst 100 kW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Senast den 31 december
  2030
  finns i varje område för säker och skyddad parkering minst
  en installerad laddningsstation
  som är
  avsedd
  för tunga fordon och har en uteffekt på minst 100 kW.

2030

en installerad laddningsstation

avsedd

| (c) | Senast den 31 december
  2027
  finns i varje område för säker och skyddad parkering minst
  två installerade laddningsstationer
  som är
  avsedda
  för tunga fordon och har en uteffekt på minst 100 kW
  och som är aktiverade för smart och dubbelriktad laddning
  . |
| --- | --- |

(c)

Senast den 31 december
  2027
  finns i varje område för säker och skyddad parkering minst
  två installerade laddningsstationer
  som är
  avsedda
  för tunga fordon och har en uteffekt på minst 100 kW
  och som är aktiverade för smart och dubbelriktad laddning
  .

2027

två installerade laddningsstationer

avsedda

och som är aktiverade för smart och dubbelriktad laddning

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Senast den 31 december 2030 finns i varje område för säker och skyddad parkering minst fyra installerade laddningsstationer som är avsedda för tunga fordon med en uteffekt på minst 100 kW och som kan användas för smart och dubbelriktad laddning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Senast den 31 december 2030 finns i varje område för säker och skyddad parkering minst fyra installerade laddningsstationer som är avsedda för tunga fordon med en uteffekt på minst 100 kW och som kan användas för smart och dubbelriktad laddning.

Senast den 31 december 2030 finns i varje område för säker och skyddad parkering minst fyra installerade laddningsstationer som är avsedda för tunga fordon med en uteffekt på minst 100 kW och som kan användas för smart och dubbelriktad laddning.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d

Artikel 4 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Senast den 31 december 2025 finns i varje urban knutpunkt installerade laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för tunga fordon och som tillhandahåller en sammanlagd uteffekt på minst
  600
   kW, via laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  150
   kW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Senast den 31 december 2025 finns i varje urban knutpunkt installerade laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för tunga fordon och som tillhandahåller en sammanlagd uteffekt på minst
  600
   kW, via laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  150
   kW.

600

150

| (d) | Senast den 31 december 2025 finns i varje urban knutpunkt installerade laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för tunga fordon och som tillhandahåller en sammanlagd uteffekt på minst
  1 400
   kW, via laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW. |
| --- | --- |

(d)

Senast den 31 december 2025 finns i varje urban knutpunkt installerade laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för tunga fordon och som tillhandahåller en sammanlagd uteffekt på minst
  1 400
   kW, via laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW.

1 400

350

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e

Artikel 4 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Senast den 31 december 2030 finns i varje urban knutpunkt installerade laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för tunga fordon och som tillhandahåller en sammanlagd uteffekt på minst
  1 200
   kW, via laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  150
   kW. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Senast den 31 december 2030 finns i varje urban knutpunkt installerade laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för tunga fordon och som tillhandahåller en sammanlagd uteffekt på minst
  1 200
   kW, via laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  150
   kW.

1 200

150

| (e) | Senast den 31 december 2030 finns i varje urban knutpunkt installerade laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för tunga fordon och som tillhandahåller en sammanlagd uteffekt på minst
  3 500
   kW, via laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW. |
| --- | --- |

(e)

Senast den 31 december 2030 finns i varje urban knutpunkt installerade laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och avsedda för tunga fordon och som tillhandahåller en sammanlagd uteffekt på minst
  3 500
   kW, via laddningsstationer med en individuell uteffekt på minst
  350
   kW.

3 500

350

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De krav som avses i punkt 1 c, ca, d och e ska gälla utöver de krav som anges i punkt 1 a och b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  De krav som avses i punkt 1 c, ca, d och e ska gälla utöver de krav som anges i punkt 1 a och b.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1b (ny)

Artikel 4 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kommissionen ska överväga en höjning av den individuella uteffekt som avses i punkt 1 a, b, d och e när de gemensamma tekniska specifikationerna finns att tillgå och har kompletterats i enlighet med bilaga II som en del av översynen av denna förordning, i enlighet med artikel 22. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Kommissionen ska överväga en höjning av den individuella uteffekt som avses i punkt 1 a, b, d och e när de gemensamma tekniska specifikationerna finns att tillgå och har kompletterats i enlighet med bilaga II som en del av översynen av denna förordning, i enlighet med artikel 22.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1c (ny)

Artikel 4 – punkt 1c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att den anslutning till elnätet som behövs och nödvändig nätkapacitet tillhandahålls. Medlemsstaterna bör därför, i samordning med berörda parter, genomföra en analys före 2025 för att utvärdera och planera de nödvändiga nätförstärkningarna av elnäten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1c.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att den anslutning till elnätet som behövs och nödvändig nätkapacitet tillhandahålls. Medlemsstaterna bör därför, i samordning med berörda parter, genomföra en analys före 2025 för att utvärdera och planera de nödvändiga nätförstärkningarna av elnäten.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Angränsande medlemsstater ska säkerställa att de maximala avstånd som anges i leden a och b inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät. | 2.   Angränsande medlemsstater ska
  vidta nödvändiga åtgärder för att
  säkerställa att de maximala avstånd som anges i leden a och b inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Angränsande medlemsstater ska säkerställa att de maximala avstånd som anges i leden a och b inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät.

2.   Angränsande medlemsstater ska
  vidta nödvändiga åtgärder för att
  säkerställa att de maximala avstånd som anges i leden a och b inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa samarbete med tredjeländer, särskilt kandidatländer och de tredjeländer där transitkorridorer som förbinder medlemsstater är belägna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa samarbete med tredjeländer, särskilt kandidatländer och de tredjeländer där transitkorridorer som förbinder medlemsstater är belägna.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2b (ny)

Artikel 4 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Om kostnaderna inte står i proportion till fördelarna, inbegripet miljöfördelarna, får en medlemsstat besluta att inte tillämpa punkterna 1 och 2 i denna artikel på |
| | (a) | unionens yttersta randområden i enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Om kostnaderna inte står i proportion till fördelarna, inbegripet miljöfördelarna, får en medlemsstat besluta att inte tillämpa punkterna 1 och 2 i denna artikel på

(a)

(a)

unionens yttersta randområden i enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller

unionens yttersta randområden i enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller

| (b) | de öar som inte är anslutna till energinät på fastlandet och som omfattas av definitionen av små anslutna system eller isolerade system enligt direktiv (EU) 2019/944. |
| --- | --- |

(b)

(b)

de öar som inte är anslutna till energinät på fastlandet och som omfattas av definitionen av små anslutna system eller isolerade system enligt direktiv (EU) 2019/944.

de öar som inte är anslutna till energinät på fastlandet och som omfattas av definitionen av små anslutna system eller isolerade system enligt direktiv (EU) 2019/944.

I sådana fall ska medlemsstaterna motivera sina beslut för kommissionen och göra all relevant information tillgänglig i sina nationella handlingsprogram.

I sådana fall ska medlemsstaterna motivera sina beslut för kommissionen och göra all relevant information tillgänglig i sina nationella handlingsprogram.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led a – inledningen

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Ansvariga för laddningspunkter ska, vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten
  och har en uteffekt på mindre än 50 kW och
  som tas i bruk från och med
  den dag som avses i artikel 24
  , godta elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst
  ett av följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Ansvariga för laddningspunkter ska, vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten
  och har en uteffekt på mindre än 50 kW och
  som tas i bruk från och med
  den dag som avses i artikel 24
  , godta elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst
  ett av följande:

och har en uteffekt på mindre än 50 kW och

den dag som avses i artikel 24

ett av följande:

Ansvariga för laddningspunkter ska
  därför
  , vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten som tas i bruk från och med
  [dagenför denna förordnings ikraftträdande]
  , godta elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst
  läsare för betalkort eller enheter med en kontaktlös funktion som minst kan läsa betalkort. Om möjligt kan dessutom enheter som använder en internetanslutning med vilken t.ex. en qr-kod kan genereras och användas specifikt för betalningstransaktionen tillhandahållas.

därför

[dagenför denna förordnings ikraftträdande]

läsare för betalkort eller enheter med en kontaktlös funktion som minst kan läsa betalkort. Om möjligt kan dessutom enheter som använder en internetanslutning med vilken t.ex. en qr-kod kan genereras och användas specifikt för betalningstransaktionen tillhandahållas.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led a – led i

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Läsare för betalkort. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

i)

Läsare för betalkort.

Läsare för betalkort.

utgår

utgår

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led a – led ii

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led a – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Enheter med en kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

ii)

Enheter med en kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort.

Enheter med en kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort.

utgår

utgår

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led a – led iii

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led a – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (iii) | Enheter som använder en internetanslutning med vilken t.ex. en qr-kod kan genereras och användas specifikt för betalningstransaktionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(iii)

(iii)

Enheter som använder en internetanslutning med vilken t.ex. en qr-kod kan genereras och användas specifikt för betalningstransaktionen.

Enheter som använder en internetanslutning med vilken t.ex. en qr-kod kan genereras och användas specifikt för betalningstransaktionen.

utgår

utgår

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led b

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Ansvariga för laddningspunkter ska, vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten och har en uteffekt på minst 50 kW och som tas i bruk från och med den dag som avses i artikel 24, godta elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst ett av följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

Ansvariga för laddningspunkter ska, vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten och har en uteffekt på minst 50 kW och som tas i bruk från och med den dag som avses i artikel 24, godta elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst ett av följande:

Ansvariga för laddningspunkter ska, vid laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten och har en uteffekt på minst 50 kW och som tas i bruk från och med den dag som avses i artikel 24, godta elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst ett av följande:

utgår

utgår

| | i) | Läsare för betalkort. |
| --- | --- | --- |

i)

i)

Läsare för betalkort.

Läsare för betalkort.

| | ii) | Enheter med en kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort. |
| --- | --- | --- |

ii)

ii)

Enheter med en kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort.

Enheter med en kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Från och med den 1 januari 2027 ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla laddningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten
  och har en uteffekt på minst 50 kW
  uppfyller
  kravet
  i 
  led b
  . | Från och med den 1 januari 2027 ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla laddningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten uppfyller
  kraven
  i 
  denna punkt
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Från och med den 1 januari 2027 ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla laddningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten
  och har en uteffekt på minst 50 kW
  uppfyller
  kravet
  i 
  led b
  .

och har en uteffekt på minst 50 kW

kravet

led b

Från och med den 1 januari 2027 ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla laddningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten uppfyller
  kraven
  i 
  denna punkt
  .

kraven

denna punkt

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 3

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kraven i 
  leden a och b
  ska inte tillämpas på laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som inte kräver betalning för laddningstjänsten. | Kraven i 
  denna punkt
  ska inte tillämpas på laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som inte kräver betalning för laddningstjänsten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kraven i 
  leden a och b
  ska inte tillämpas på laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som inte kräver betalning för laddningstjänsten.

leden a och b

Kraven i 
  denna punkt
  ska inte tillämpas på laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som inte kräver betalning för laddningstjänsten.

denna punkt

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Ansvariga för laddningspunkter ska, när de erbjuder automatisk autentisering vid en laddningspunkt som de ansvarar för och som är tillgänglig för allmänheten, säkerställa att slutanvändarna alltid har rätt att avstå från att använda automatisk autentisering och i stället får antingen engångsladda sitt fordon, i enlighet med punkt 3, eller använda en annan avtalsbaserad laddningslösning som erbjuds vid den laddningspunkten. Ansvariga för laddningspunkter ska öppet visa detta alternativ och erbjuda det på ett smidigt sätt för slutanvändaren, vid varje laddningspunkt som de ansvarar för och som är tillgänglig för allmänheten och vid vilken de erbjuder automatisk autentisering. | 3.   Ansvariga för laddningspunkter ska, när de erbjuder automatisk autentisering vid en laddningspunkt som de ansvarar för och som är tillgänglig för allmänheten, säkerställa att slutanvändarna alltid har rätt att avstå från att använda automatisk autentisering och i stället får antingen engångsladda sitt fordon, i enlighet med punkt 3, eller använda en annan avtalsbaserad laddningslösning som erbjuds vid den laddningspunkten. Ansvariga för laddningspunkter ska öppet visa detta alternativ och erbjuda det på ett smidigt sätt för slutanvändaren
  och ska säkerställa att e-roaming finns tillgänglig
  , vid varje laddningspunkt som de ansvarar för och som är tillgänglig för allmänheten och vid vilken de erbjuder automatisk autentisering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Ansvariga för laddningspunkter ska, när de erbjuder automatisk autentisering vid en laddningspunkt som de ansvarar för och som är tillgänglig för allmänheten, säkerställa att slutanvändarna alltid har rätt att avstå från att använda automatisk autentisering och i stället får antingen engångsladda sitt fordon, i enlighet med punkt 3, eller använda en annan avtalsbaserad laddningslösning som erbjuds vid den laddningspunkten. Ansvariga för laddningspunkter ska öppet visa detta alternativ och erbjuda det på ett smidigt sätt för slutanvändaren, vid varje laddningspunkt som de ansvarar för och som är tillgänglig för allmänheten och vid vilken de erbjuder automatisk autentisering.

3.   Ansvariga för laddningspunkter ska, när de erbjuder automatisk autentisering vid en laddningspunkt som de ansvarar för och som är tillgänglig för allmänheten, säkerställa att slutanvändarna alltid har rätt att avstå från att använda automatisk autentisering och i stället får antingen engångsladda sitt fordon, i enlighet med punkt 3, eller använda en annan avtalsbaserad laddningslösning som erbjuds vid den laddningspunkten. Ansvariga för laddningspunkter ska öppet visa detta alternativ och erbjuda det på ett smidigt sätt för slutanvändaren
  och ska säkerställa att e-roaming finns tillgänglig
  , vid varje laddningspunkt som de ansvarar för och som är tillgänglig för allmänheten och vid vilken de erbjuder automatisk autentisering.

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4

Artikel 5 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   De priser som debiteras av ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska vara rimliga, lätt och tydligt jämförbara, transparenta och icke-diskriminerande. Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten får inte göra skillnad mellan de priser som debiteras slutanvändare och de priser som debiteras leverantörer av mobilitetstjänster, och inte heller mellan de priser som debiteras olika leverantörer av mobilitetstjänster. Prisnivån får differentieras endast i relevanta fall, och då på ett proportionerligt sätt, i enlighet med en objektiv motivering. | 4.   
  Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska säkerställa att de laddningsstationer som de ansvarar för ger icke-diskriminerande tillträde för alla leverantörer av mobilitetstjänster.
  De priser som debiteras av ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska vara rimliga
  och överkomliga
  , lätt och tydligt jämförbara, transparenta och icke-diskriminerande. Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten får inte göra skillnad mellan de priser som debiteras slutanvändare och de priser som debiteras leverantörer av mobilitetstjänster, och inte heller mellan de priser som debiteras olika leverantörer av mobilitetstjänster. Prisnivån får differentieras endast i relevanta fall, och då på ett proportionerligt sätt, i enlighet med en objektiv motivering
  eller på grundval av avtalsvillkor
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   De priser som debiteras av ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska vara rimliga, lätt och tydligt jämförbara, transparenta och icke-diskriminerande. Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten får inte göra skillnad mellan de priser som debiteras slutanvändare och de priser som debiteras leverantörer av mobilitetstjänster, och inte heller mellan de priser som debiteras olika leverantörer av mobilitetstjänster. Prisnivån får differentieras endast i relevanta fall, och då på ett proportionerligt sätt, i enlighet med en objektiv motivering.

4.   
  Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska säkerställa att de laddningsstationer som de ansvarar för ger icke-diskriminerande tillträde för alla leverantörer av mobilitetstjänster.
  De priser som debiteras av ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska vara rimliga
  och överkomliga
  , lätt och tydligt jämförbara, transparenta och icke-diskriminerande. Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten får inte göra skillnad mellan de priser som debiteras slutanvändare och de priser som debiteras leverantörer av mobilitetstjänster, och inte heller mellan de priser som debiteras olika leverantörer av mobilitetstjänster. Prisnivån får differentieras endast i relevanta fall, och då på ett proportionerligt sätt, i enlighet med en objektiv motivering
  eller på grundval av avtalsvillkor
  .

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4a (ny)

Artikel 5 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra otillbörliga metoder som påverkar konsumenterna, även i förhållande till de priser som fastställts för användning av laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, såsom orimligt höga priser, med det övergripande målet att skydda konkurrensen på marknaden och konsumenters rättigheter. Antagandet av sådana åtgärder ska grundas på regelbunden övervakning av den prissättning och praxis som fordonstillverkare och de ansvariga för laddningspunkterna tillämpar. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den berörda tillsynsmyndigheten antar sådana åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Medlemsstaterna ska vidta lämpliga åtgärder för att förhindra otillbörliga metoder som påverkar konsumenterna, även i förhållande till de priser som fastställts för användning av laddningsstationer som är tillgängliga för allmänheten, såsom orimligt höga priser, med det övergripande målet att skydda konkurrensen på marknaden och konsumenters rättigheter. Antagandet av sådana åtgärder ska grundas på regelbunden övervakning av den prissättning och praxis som fordonstillverkare och de ansvariga för laddningspunkterna tillämpar. Medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om den berörda tillsynsmyndigheten antar sådana åtgärder.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5 – inledningen

Artikel 5 – punkt 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Ansvariga för laddningspunkter ska tydligt visa engångspriset och alla dess komponenter på alla laddningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten, så att slutanvändarna känner till
  dessa
  inför varje laddningstillfälle.
  Åtminstone följande priskomponenter, om de är tillämpliga på laddningsstationen, ska visas tydligt: | 5.   Ansvariga för laddningspunkter ska tydligt visa engångspriset
  per kWh
  och alla dess komponenter på alla laddningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten, så att slutanvändarna känner till
  denna information
  inför varje laddningstillfälle. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Ansvariga för laddningspunkter ska tydligt visa engångspriset och alla dess komponenter på alla laddningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten, så att slutanvändarna känner till
  dessa
  inför varje laddningstillfälle.
  Åtminstone följande priskomponenter, om de är tillämpliga på laddningsstationen, ska visas tydligt:

5.   Ansvariga för laddningspunkter ska tydligt visa engångspriset
  per kWh
  och alla dess komponenter på alla laddningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten, så att slutanvändarna känner till
  denna information
  inför varje laddningstillfälle.

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5 – strecksats 1

Artikel 5 – punkt 5 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Pris per laddningstillfälle. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Pris per laddningstillfälle.

Pris per laddningstillfälle.

utgår

utgår

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5 – strecksats 2

Artikel 5 – punkt 5 – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Pris per minut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Pris per minut.

Pris per minut.

utgår

utgår

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5 – strecksats 3

Artikel 5 – punkt 5 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Pris per kWh. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Pris per kWh.

Pris per kWh.

utgår

utgår

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 6

Artikel 5 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   De priser som leverantörer av mobilitetstjänster debiterar slutanvändare ska vara rimliga, transparenta och icke-diskriminerande. Leverantörer av mobilitetstjänster ska inför varje laddningstillfälle göra all tillämplig prisinformation, inklusive sådan som är specifik för laddningstillfället, tillgänglig för slutanvändaren genom fritt tillgängliga och väl utbyggda elektroniska plattformar,
  med tydlig åtskillnad mellan de priskomponenter
  som debiteras av den ansvarige för laddningspunkten, tillämpliga kostnader för e-roaming och andra avgifter som tillämpas av leverantören av mobilitetstjänster. Avgifterna ska vara rimliga, öppna och icke-diskriminerande. Inga extra avgifter får tillämpas för gränsöverskridande e-roaming. | 6.   De priser som leverantörer av mobilitetstjänster debiterar slutanvändare ska vara rimliga
  och överkomliga
  , transparenta och icke-diskriminerande. Leverantörer av mobilitetstjänster ska inför varje laddningstillfälle göra all tillämplig prisinformation, inklusive sådan som är specifik för laddningstillfället, tillgänglig för slutanvändaren genom fritt tillgängliga och väl utbyggda elektroniska plattformar,
  genom att tydligt visa det pris per kWh
  som debiteras av den ansvarige för laddningspunkten, tillämpliga kostnader för e-roaming och andra avgifter som tillämpas av leverantören av mobilitetstjänster. Avgifterna ska vara rimliga
  och överkomliga
  , öppna och icke-diskriminerande. Inga extra avgifter får tillämpas för gränsöverskridande e-roaming. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   De priser som leverantörer av mobilitetstjänster debiterar slutanvändare ska vara rimliga, transparenta och icke-diskriminerande. Leverantörer av mobilitetstjänster ska inför varje laddningstillfälle göra all tillämplig prisinformation, inklusive sådan som är specifik för laddningstillfället, tillgänglig för slutanvändaren genom fritt tillgängliga och väl utbyggda elektroniska plattformar,
  med tydlig åtskillnad mellan de priskomponenter
  som debiteras av den ansvarige för laddningspunkten, tillämpliga kostnader för e-roaming och andra avgifter som tillämpas av leverantören av mobilitetstjänster. Avgifterna ska vara rimliga, öppna och icke-diskriminerande. Inga extra avgifter får tillämpas för gränsöverskridande e-roaming.

6.   De priser som leverantörer av mobilitetstjänster debiterar slutanvändare ska vara rimliga
  och överkomliga
  , transparenta och icke-diskriminerande. Leverantörer av mobilitetstjänster ska inför varje laddningstillfälle göra all tillämplig prisinformation, inklusive sådan som är specifik för laddningstillfället, tillgänglig för slutanvändaren genom fritt tillgängliga och väl utbyggda elektroniska plattformar,
  genom att tydligt visa det pris per kWh
  som debiteras av den ansvarige för laddningspunkten, tillämpliga kostnader för e-roaming och andra avgifter som tillämpas av leverantören av mobilitetstjänster. Avgifterna ska vara rimliga
  och överkomliga
  , öppna och icke-diskriminerande. Inga extra avgifter får tillämpas för gränsöverskridande e-roaming.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 6a (ny)

Artikel 5 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Ansvariga för smarta eller dubbelriktade laddningspunkter ska tillgängliggöra information som de erhåller från ansvariga för överföringssystem, elleverantörer eller via sin egen elproduktion om andelen förnybar el i överföringssystemet och de tillhörande utsläppen av växthusgaser. Denna information ska göras tillgänglig i realtid med regelbundna tidsintervall och ska åtföljas av prognoser, om sådana finns tillgängliga, och i tillämpliga fall ska villkoren i avtalet med elleverantören vara tillämpliga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Ansvariga för smarta eller dubbelriktade laddningspunkter ska tillgängliggöra information som de erhåller från ansvariga för överföringssystem, elleverantörer eller via sin egen elproduktion om andelen förnybar el i överföringssystemet och de tillhörande utsläppen av växthusgaser. Denna information ska göras tillgänglig i realtid med regelbundna tidsintervall och ska åtföljas av prognoser, om sådana finns tillgängliga, och i tillämpliga fall ska villkoren i avtalet med elleverantören vara tillämpliga.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 7

Artikel 5 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Från och med
  den dag som avses i artikel 24
  ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla laddningspunkter som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten är digitalt uppkopplade
  laddningspunkter
  . | 7.   Från och med
  [dagen för denna förordnings ikraftträdande]
  ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla
  nybyggda eller renoverade
  laddningspunkter som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten är digitalt uppkopplade
  och har funktioner för e-roaming och att deras placering och status är väl synliga online
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Från och med
  den dag som avses i artikel 24
  ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla laddningspunkter som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten är digitalt uppkopplade
  laddningspunkter
  .

7.   Från och med
  [dagen för denna förordnings ikraftträdande]
  ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla
  nybyggda eller renoverade
  laddningspunkter som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten är digitalt uppkopplade
  och har funktioner för e-roaming och att deras placering och status är väl synliga online
  .

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 8

Artikel 5 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Från och med
  den dag som avses i artikel 24
  ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla
  normala
  laddningspunkter som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten klarar smart laddning. | 8.   Från och med
  [dagen för denna förordnings ikraftträdande]
  ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla
  nybyggda eller renoverade
  laddningspunkter som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten klarar smart laddning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Från och med
  den dag som avses i artikel 24
  ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla
  normala
  laddningspunkter som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten klarar smart laddning.

8.   Från och med
  [dagen för denna förordnings ikraftträdande]
  ska ansvariga för laddningspunkter säkerställa att alla
  nybyggda eller renoverade
  laddningspunkter som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten klarar smart laddning.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 8a (ny)

Artikel 5 – punkt 8a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 8a.
     
  Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska säkerställa att |
| | (a) | laddningsstationerna fungerar på lämpligt sätt under hela sin kommersiella livstid och att de funktioner som anges i punkterna 2–5 alltid är tillgängliga för slutanvändarna, och att regelbundna underhålls- och reparationsarbeten utförs så snart ett funktionsfel upptäcks, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8a.
     
  Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska säkerställa att

(a)

(a)

laddningsstationerna fungerar på lämpligt sätt under hela sin kommersiella livstid och att de funktioner som anges i punkterna 2–5 alltid är tillgängliga för slutanvändarna, och att regelbundna underhålls- och reparationsarbeten utförs så snart ett funktionsfel upptäcks,

laddningsstationerna fungerar på lämpligt sätt under hela sin kommersiella livstid och att de funktioner som anges i punkterna 2–5 alltid är tillgängliga för slutanvändarna, och att regelbundna underhålls- och reparationsarbeten utförs så snart ett funktionsfel upptäcks,

| (b) | alla de laddningspunkter som de är ansvariga för och som är tillgängliga för allmänheten följer bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen. |
| --- | --- |

(b)

(b)

alla de laddningspunkter som de är ansvariga för och som är tillgängliga för allmänheten följer bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen.

alla de laddningspunkter som de är ansvariga för och som är tillgängliga för allmänheten följer bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1148 av den 6 juli 2016 om åtgärder för en hög gemensam nivå på säkerhet i nätverks- och informationssystem i hela unionen.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 9

Artikel 5 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   
  Medlemsstaterna
  ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att lämplig skyltning införs på parkerings- och rastplatser inom TEN-T-vägnätet där infrastruktur för alternativa bränslen är installerad, så att det är enkelt att identifiera den exakta placeringen av infrastrukturen för alternativa bränslen. | 9.   
  Från och med [dagen för denna förordnings ikraftträdande]
  ska
  medlemsstaterna
  vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att lämplig skyltning införs på parkerings- och rastplatser inom TEN-T-vägnätet där infrastruktur för alternativa bränslen är installerad, så att det är enkelt att identifiera den exakta placeringen av infrastrukturen för alternativa bränslen.
  Skyltar som visar var parkerings- och rastplatser med sådan infrastruktur för alternativa bränslen är installerade ska också sättas upp på lämpligt avstånd längs TEN-T-vägnätet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   
  Medlemsstaterna
  ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att lämplig skyltning införs på parkerings- och rastplatser inom TEN-T-vägnätet där infrastruktur för alternativa bränslen är installerad, så att det är enkelt att identifiera den exakta placeringen av infrastrukturen för alternativa bränslen.

9.   
  Från och med [dagen för denna förordnings ikraftträdande]
  ska
  medlemsstaterna
  vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att lämplig skyltning införs på parkerings- och rastplatser inom TEN-T-vägnätet där infrastruktur för alternativa bränslen är installerad, så att det är enkelt att identifiera den exakta placeringen av infrastrukturen för alternativa bränslen.
  Skyltar som visar var parkerings- och rastplatser med sådan infrastruktur för alternativa bränslen är installerade ska också sättas upp på lämpligt avstånd längs TEN-T-vägnätet.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 9a (ny)

Artikel 5 – punkt 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Medlemsstaterna ska uppmuntra de ansvariga att vidta nödvändiga åtgärder för att erbjuda standardiserade och fullt driftskompatibla informationssystem som tillhandahåller information om tillgången till laddningsstationer. Sådana system ska vara exakta och användarvänliga och kunna användas på medlemsstatens officiella språk och på engelska. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9a.
     
  Medlemsstaterna ska uppmuntra de ansvariga att vidta nödvändiga åtgärder för att erbjuda standardiserade och fullt driftskompatibla informationssystem som tillhandahåller information om tillgången till laddningsstationer. Sådana system ska vara exakta och användarvänliga och kunna användas på medlemsstatens officiella språk och på engelska.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 11a (ny)

Artikel 5 – punkt 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 11a.
     
  Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska säkerställa att den nödvändiga kontaktinformationen för lokala räddningstjänster tydligt visas på laddningsstationerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

11a.
     
  Ansvariga för laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten ska säkerställa att den nödvändiga kontaktinformationen för lokala räddningstjänster tydligt visas på laddningsstationerna.

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 11b (ny)

Artikel 5 – punkt 11b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 11b.
     
  Vid obemannade laddningsstationer ska medlemsstaterna underlätta installation av kameraövervakningssystem och en knapp för nödsamtal för omedelbar kontakt med lokala räddningstjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

11b.
     
  Vid obemannade laddningsstationer ska medlemsstaterna underlätta installation av kameraövervakningssystem och en knapp för nödsamtal för omedelbar kontakt med lokala räddningstjänster.

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa att det senast den 31 december
  2030
  på deras respektive territorium finns ett minsta antal tankningsstationer för vätgas som är tillgängliga för allmänheten. | Medlemsstaterna ska säkerställa att det senast den 31 december
  2027
  på deras respektive territorium finns ett minsta antal tankningsstationer för vätgas som är tillgängliga för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa att det senast den 31 december
  2030
  på deras respektive territorium finns ett minsta antal tankningsstationer för vätgas som är tillgängliga för allmänheten.

2030

Medlemsstaterna ska säkerställa att det senast den 31 december
  2027
  på deras respektive territorium finns ett minsta antal tankningsstationer för vätgas som är tillgängliga för allmänheten.

2027

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska därför säkerställa att det senast den 31 december
  2030
  har installerats tankningsstationer för vätgas längs TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät med ett maximalt mellanliggande avstånd på
  150
   km, och att dessa stationer är tillgängliga för allmänheten, har en kapacitet på minst 2 ton per dag och är utrustade med en dispenser för minst 700 bar. Flytande väte ska göras tillgängligt på tankningsstationer som är tillgängliga för allmänheten med ett maximalt mellanliggande avstånd på
  450
   km. | Medlemsstaterna ska därför säkerställa att det senast den 31 december
  2027
  har installerats tankningsstationer för vätgas längs TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät med ett maximalt mellanliggande avstånd på
  100
   km, och att dessa stationer är tillgängliga för allmänheten, har en kapacitet på minst 2 ton per dag och är utrustade med en dispenser för minst 700 bar. Flytande väte ska göras tillgängligt på tankningsstationer som är tillgängliga för allmänheten med ett maximalt mellanliggande avstånd på
  400
   km. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska därför säkerställa att det senast den 31 december
  2030
  har installerats tankningsstationer för vätgas längs TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät med ett maximalt mellanliggande avstånd på
  150
   km, och att dessa stationer är tillgängliga för allmänheten, har en kapacitet på minst 2 ton per dag och är utrustade med en dispenser för minst 700 bar. Flytande väte ska göras tillgängligt på tankningsstationer som är tillgängliga för allmänheten med ett maximalt mellanliggande avstånd på
  450
   km.

2030

150

450

Medlemsstaterna ska därför säkerställa att det senast den 31 december
  2027
  har installerats tankningsstationer för vätgas längs TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät med ett maximalt mellanliggande avstånd på
  100
   km, och att dessa stationer är tillgängliga för allmänheten, har en kapacitet på minst 2 ton per dag och är utrustade med en dispenser för minst 700 bar. Flytande väte ska göras tillgängligt på tankningsstationer som är tillgängliga för allmänheten med ett maximalt mellanliggande avstånd på
  400
   km.

2027

100

400

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 6 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| De ska säkerställa att minst en tankningsstation för vätgas som är tillgänglig för allmänheten finns installerad i varje urban knutpunkt senast den 31 december
  2030
  . En analys av den bästa placeringen ska göras för sådana tankningsstationer, där man särskilt ska överväga installation av sådana stationer i multimodala knutpunkter där även andra transportsätt kan försörjas. | De ska säkerställa att minst en tankningsstation för vätgas som är tillgänglig för allmänheten finns installerad i varje urban knutpunkt senast den 31 december
  2027
  . En analys av den bästa placeringen ska göras för sådana tankningsstationer, där man särskilt ska överväga installation av sådana stationer i multimodala knutpunkter där även andra transportsätt kan försörjas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De ska säkerställa att minst en tankningsstation för vätgas som är tillgänglig för allmänheten finns installerad i varje urban knutpunkt senast den 31 december
  2030
  . En analys av den bästa placeringen ska göras för sådana tankningsstationer, där man särskilt ska överväga installation av sådana stationer i multimodala knutpunkter där även andra transportsätt kan försörjas.

2030

De ska säkerställa att minst en tankningsstation för vätgas som är tillgänglig för allmänheten finns installerad i varje urban knutpunkt senast den 31 december
  2027
  . En analys av den bästa placeringen ska göras för sådana tankningsstationer, där man särskilt ska överväga installation av sådana stationer i multimodala knutpunkter där även andra transportsätt kan försörjas.

2027

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2024 offentliggöra en detaljerad förteckning över multimodala transportknutpunkter, industrikluster och hamnar som lämpar sig för installation av tankningsstationer för vätgas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2024 offentliggöra en detaljerad förteckning över multimodala transportknutpunkter, industrikluster och hamnar som lämpar sig för installation av tankningsstationer för vätgas.

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Angränsande medlemsstater ska säkerställa att det maximala avstånd som anges i punkt 1 andra stycket inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät. | 2.   Angränsande medlemsstater ska
  vidta nödvändiga åtgärder för att
  säkerställa att det maximala avstånd som anges i punkt 1 andra stycket inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Angränsande medlemsstater ska säkerställa att det maximala avstånd som anges i punkt 1 andra stycket inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät.

2.   Angränsande medlemsstater ska
  vidta nödvändiga åtgärder för att
  säkerställa att det maximala avstånd som anges i punkt 1 andra stycket inte överskrids för gränsöverskridande avsnitt av TEN-T-stomnätet och TEN-T:s övergripande nät.

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3a (ny)

Artikel 6 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om kostnaderna inte står i proportion till fördelarna, inbegripet miljöfördelarna, får medlemsstater besluta att inte tillämpa punkt 1 i denna artikel på (a) unionens yttersta randområden i enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller b) öar som inte är anslutna till energinät på fastlandet och som omfattas av definitionen av små anslutna system eller isolerade system enligt direktiv (EU) 2019/944. I sådana fall ska medlemsstaterna motivera sina beslut för kommissionen och göra all relevant information tillgänglig i sina nationella handlingsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Om kostnaderna inte står i proportion till fördelarna, inbegripet miljöfördelarna, får medlemsstater besluta att inte tillämpa punkt 1 i denna artikel på (a) unionens yttersta randområden i enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller b) öar som inte är anslutna till energinät på fastlandet och som omfattas av definitionen av små anslutna system eller isolerade system enligt direktiv (EU) 2019/944. I sådana fall ska medlemsstaterna motivera sina beslut för kommissionen och göra all relevant information tillgänglig i sina nationella handlingsprogram.

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3b (ny)

Artikel 6 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Kommissionen ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa samarbete med tredjeländer, särskilt kandidatländer och de tredjeländer där transitkorridorer som förbinder medlemsstater är belägna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Kommissionen ska vidta de åtgärder som krävs för att säkerställa samarbete med tredjeländer, särskilt kandidatländer och de tredjeländer där transitkorridorer som förbinder medlemsstater är belägna.

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Från och med
  den dag som avses i artikel 24
  ska alla ansvariga för tankningsstationer för vätgas som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten ge slutanvändare möjlighet att engångstanka med hjälp av ett betalningsinstrument som används i stor utsträckning i unionen. Ansvariga för tankningsstationer för vätgas ska därför säkerställa att alla tankningsstationer för vätgas som de ansvarar för godtar elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst
  ett av följande: | Från och med
  [dagen för denna förordnings ikraftträdande]
  ska alla ansvariga för tankningsstationer för vätgas som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten ge slutanvändare möjlighet att engångstanka med hjälp av ett betalningsinstrument som används i stor utsträckning i unionen. Ansvariga för tankningsstationer för vätgas ska därför säkerställa att alla tankningsstationer för vätgas som de ansvarar för godtar elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst
  läsare för betalkort eller kontaktlösa enheter som kan läsa betalkort. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Från och med
  den dag som avses i artikel 24
  ska alla ansvariga för tankningsstationer för vätgas som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten ge slutanvändare möjlighet att engångstanka med hjälp av ett betalningsinstrument som används i stor utsträckning i unionen. Ansvariga för tankningsstationer för vätgas ska därför säkerställa att alla tankningsstationer för vätgas som de ansvarar för godtar elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst
  ett av följande:

den dag som avses i artikel 24

ett av följande:

Från och med
  [dagen för denna förordnings ikraftträdande]
  ska alla ansvariga för tankningsstationer för vätgas som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten ge slutanvändare möjlighet att engångstanka med hjälp av ett betalningsinstrument som används i stor utsträckning i unionen. Ansvariga för tankningsstationer för vätgas ska därför säkerställa att alla tankningsstationer för vätgas som de ansvarar för godtar elektroniska betalningar via terminaler och enheter som används för betaltjänster, inklusive minst
  läsare för betalkort eller kontaktlösa enheter som kan läsa betalkort.

[dagen för denna förordnings ikraftträdande]

läsare för betalkort eller kontaktlösa enheter som kan läsa betalkort.

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 1 – led a

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Läsare för betalkort. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

(a)

Läsare för betalkort.

Läsare för betalkort.

utgår

utgår

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 1 – led b

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Enheter med en kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

(b)

Enheter med en kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort.

Enheter med en kontaktlös funktion som åtminstone kan läsa betalkort.

utgår

utgår

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna ska uppmuntra de ansvariga att erbjuda standardiserade och fullt driftskompatibla informationssystem som tillhandahåller information om tillgången till tankningsstationer. Sådana system ska vara exakta och användarvänliga och kunna användas på medlemsstatens officiella språk och på engelska. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna ska uppmuntra de ansvariga att erbjuda standardiserade och fullt driftskompatibla informationssystem som tillhandahåller information om tillgången till tankningsstationer. Sådana system ska vara exakta och användarvänliga och kunna användas på medlemsstatens officiella språk och på engelska.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 3

Artikel 7 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Ansvariga för tankningspunkter för vätgas ska ge tillgång till prisinformation inför varje tankningstillfälle vid de tankningsstationer som de ansvarar för. | 3.   Ansvariga för tankningspunkter för vätgas ska ge tillgång till prisinformation inför varje tankningstillfälle vid de tankningsstationer som de ansvarar för.
  De ska tydligt visa engångspriset och alla dess komponenter på alla tankningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten, så att slutanvändarna känner till dessa inför varje tankningstillfälle. Priset per kg ska visas tydligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Ansvariga för tankningspunkter för vätgas ska ge tillgång till prisinformation inför varje tankningstillfälle vid de tankningsstationer som de ansvarar för.

3.   Ansvariga för tankningspunkter för vätgas ska ge tillgång till prisinformation inför varje tankningstillfälle vid de tankningsstationer som de ansvarar för.
  De ska tydligt visa engångspriset och alla dess komponenter på alla tankningsstationer som de ansvarar för och som är tillgängliga för allmänheten, så att slutanvändarna känner till dessa inför varje tankningstillfälle. Priset per kg ska visas tydligt.

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 4

Artikel 7 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Ansvariga för tankningsstationer som är tillgängliga för allmänheten får tillhandahålla sina kunder avtalsbaserade tankningstjänster för vätgas, även på uppdrag av leverantörer av mobilitetstjänster och i deras namn. Leverantörer av mobilitetstjänster ska debitera slutanvändare priser som är rimliga, transparenta och icke-diskriminerande. Leverantörer av mobilitetstjänster ska inför varje
  laddningstillfälle
  göra all tillämplig prisinformation, inklusive sådan som är specifik för
  laddningstillfället
  , tillgänglig för slutanvändaren genom fritt tillgängliga och väl utbyggda elektroniska plattformar, med tydlig åtskillnad mellan de priskomponenter som debiteras av den ansvarige för tankningspunkten för vätgas, tillämpliga kostnader för e-roaming och andra avgifter som tillämpas av leverantören av mobilitetstjänster. | 4.   Ansvariga för tankningsstationer som är tillgängliga för allmänheten får tillhandahålla sina kunder avtalsbaserade tankningstjänster för vätgas, även på uppdrag av leverantörer av mobilitetstjänster och i deras namn. Leverantörer av mobilitetstjänster ska debitera slutanvändare priser som är rimliga, transparenta och icke-diskriminerande. Leverantörer av mobilitetstjänster ska inför varje
  tankningstillfälle
  göra all tillämplig prisinformation, inklusive sådan som är specifik för
  tankningstillfället
  , tillgänglig för slutanvändaren genom fritt tillgängliga och väl utbyggda elektroniska plattformar, med tydlig åtskillnad mellan de priskomponenter som debiteras av den ansvarige för tankningspunkten för vätgas, tillämpliga kostnader för e-roaming och andra avgifter som tillämpas av leverantören av mobilitetstjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Ansvariga för tankningsstationer som är tillgängliga för allmänheten får tillhandahålla sina kunder avtalsbaserade tankningstjänster för vätgas, även på uppdrag av leverantörer av mobilitetstjänster och i deras namn. Leverantörer av mobilitetstjänster ska debitera slutanvändare priser som är rimliga, transparenta och icke-diskriminerande. Leverantörer av mobilitetstjänster ska inför varje
  laddningstillfälle
  göra all tillämplig prisinformation, inklusive sådan som är specifik för
  laddningstillfället
  , tillgänglig för slutanvändaren genom fritt tillgängliga och väl utbyggda elektroniska plattformar, med tydlig åtskillnad mellan de priskomponenter som debiteras av den ansvarige för tankningspunkten för vätgas, tillämpliga kostnader för e-roaming och andra avgifter som tillämpas av leverantören av mobilitetstjänster.

4.   Ansvariga för tankningsstationer som är tillgängliga för allmänheten får tillhandahålla sina kunder avtalsbaserade tankningstjänster för vätgas, även på uppdrag av leverantörer av mobilitetstjänster och i deras namn. Leverantörer av mobilitetstjänster ska debitera slutanvändare priser som är rimliga, transparenta och icke-diskriminerande. Leverantörer av mobilitetstjänster ska inför varje
  tankningstillfälle
  göra all tillämplig prisinformation, inklusive sådan som är specifik för
  tankningstillfället
  , tillgänglig för slutanvändaren genom fritt tillgängliga och väl utbyggda elektroniska plattformar, med tydlig åtskillnad mellan de priskomponenter som debiteras av den ansvarige för tankningspunkten för vätgas, tillämpliga kostnader för e-roaming och andra avgifter som tillämpas av leverantören av mobilitetstjänster.

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1 – inledningen

Artikel 9 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ett minimum av landströmsförsörjning tillhandahålls för havsgående container- och passagerarfartyg i kusthamnar.
  Medlemsstaterna
  ska
  därför
  vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att följande är uppfyllt senast den 1 januari 2030: | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ett minimum av landströmsförsörjning tillhandahålls för havsgående container- och passagerarfartyg i kusthamnar
  i TEN-T:s stomnät och övergripande nät
  .
  I detta syfte, och i full överensstämmelse med artikel 5.1 och 5.2 i förordning XXXX-XXX [FuelEU Maritime],
  ska
  medlemsstaterna, i samarbete med ledningsenheten eller den behöriga myndigheten,
  vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att följande är uppfyllt senast den 1 januari 2030: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ett minimum av landströmsförsörjning tillhandahålls för havsgående container- och passagerarfartyg i kusthamnar.
  Medlemsstaterna
  ska
  därför
  vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att följande är uppfyllt senast den 1 januari 2030:

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ett minimum av landströmsförsörjning tillhandahålls för havsgående container- och passagerarfartyg i kusthamnar
  i TEN-T:s stomnät och övergripande nät
  .
  I detta syfte, och i full överensstämmelse med artikel 5.1 och 5.2 i förordning XXXX-XXX [FuelEU Maritime],
  ska
  medlemsstaterna, i samarbete med ledningsenheten eller den behöriga myndigheten,
  vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att följande är uppfyllt senast den 1 januari 2030:

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att tillräcklig nätinfrastruktur och nätkapacitet samt energireserv och frekvensomvandling görs tillgänglig för att uppfylla kraven i punkt 1 a, b och c. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att tillräcklig nätinfrastruktur och nätkapacitet samt energireserv och frekvensomvandling görs tillgänglig för att uppfylla kraven i punkt 1 a, b och c.

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – inledningen

Artikel 9 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Vid fastställandet av antalet hamnanlöp ska följande hamnanlöp inte beaktas: | 2.   Vid fastställandet av antalet hamnanlöp
  och i full överensstämmelse med artikel 5.3 i förordning XXXX-XXX [FuelEU Maritime]
  ska följande hamnanlöp inte beaktas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Vid fastställandet av antalet hamnanlöp ska följande hamnanlöp inte beaktas:

2.   Vid fastställandet av antalet hamnanlöp
  och i full överensstämmelse med artikel 5.3 i förordning XXXX-XXX [FuelEU Maritime]
  ska följande hamnanlöp inte beaktas:

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led aa (nytt)

Artikel 9 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Hamnanlöp där fartyget beräknas vara i hamn mindre än två timmar och det hindrades från att avgå inom den tidsramen på grund av händelser som inte kunde förutses vid ankomsten till hamnen och som uppenbart låg utanför verksamhetsutövaren kontroll eller ansvar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Hamnanlöp där fartyget beräknas vara i hamn mindre än två timmar och det hindrades från att avgå inom den tidsramen på grund av händelser som inte kunde förutses vid ankomsten till hamnen och som uppenbart låg utanför verksamhetsutövaren kontroll eller ansvar.

Hamnanlöp där fartyget beräknas vara i hamn mindre än två timmar och det hindrades från att avgå inom den tidsramen på grund av händelser som inte kunde förutses vid ankomsten till hamnen och som uppenbart låg utanför verksamhetsutövaren kontroll eller ansvar.

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 9 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Flera korta hamnanlöp för att lasta och lossa vid olika kajplatser i samma hamn utan att den tidsfrist som anges i led a överskrids. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Flera korta hamnanlöp för att lasta och lossa vid olika kajplatser i samma hamn utan att den tidsfrist som anges i led a överskrids.

Flera korta hamnanlöp för att lasta och lossa vid olika kajplatser i samma hamn utan att den tidsfrist som anges i led a överskrids.

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om en kusthamn i TEN-T:s stomnät eller TEN-T:s övergripande nät ligger på en ö
  som
  inte är direkt
  ansluten
  till elnätet ska punkt 1 inte tillämpas förrän en sådan anslutning har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor. | 3.   Om en kusthamn i TEN-T:s stomnät eller TEN-T:s övergripande nät ligger på en ö
  eller i ett av unionens yttersta randområden enligt artikel 349 i EUF-fördraget, vilka
  inte är direkt
  anslutna
  till elnätet, ska punkt 1 inte tillämpas förrän en sådan anslutning har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om en kusthamn i TEN-T:s stomnät eller TEN-T:s övergripande nät ligger på en ö
  som
  inte är direkt
  ansluten
  till elnätet ska punkt 1 inte tillämpas förrän en sådan anslutning har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor.

3.   Om en kusthamn i TEN-T:s stomnät eller TEN-T:s övergripande nät ligger på en ö
  eller i ett av unionens yttersta randområden enligt artikel 349 i EUF-fördraget, vilka
  inte är direkt
  anslutna
  till elnätet, ska punkt 1 inte tillämpas förrän en sådan anslutning har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor.

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska punkt 1 inte tillämpas på Ceutas och Melillas territorium förrän en anslutning direkt till elnätet på fastlandet eller till ett grannlands elnät har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 ska punkt 1 inte tillämpas på Ceutas och Melillas territorium förrän en anslutning direkt till elnätet på fastlandet eller till ett grannlands elnät har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor.

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – led ba (nytt)

Artikel 10 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Det finns tillräcklig nätkapacitet, nätanslutning, effektreserv och frekvensomvandling i hamnarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Det finns tillräcklig nätkapacitet, nätanslutning, effektreserv och frekvensomvandling i hamnarna.

Det finns tillräcklig nätkapacitet, nätanslutning, effektreserv och frekvensomvandling i hamnarna.

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – rubriken

Artikel 11 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Mål för
  LNG-försörjning
  i kusthamnar | Mål för
  tillgång till LNG, ammoniak och vätgas
  i kusthamnar |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Mål för
  LNG-försörjning
  i kusthamnar

LNG-försörjning

Mål för
  tillgång till LNG, ammoniak och vätgas
  i kusthamnar

tillgång till LNG, ammoniak och vätgas

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1

Artikel 11 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2025 säkerställa att ett lämpligt antal tankningspunkter för LNG installeras i kusthamnar i TEN-T:s stomnät som avses i punkt 2, för att ge möjlighet för havsgående fartyg att trafikera hela TEN-T:s stomnät. Medlemsstaterna ska vid behov samarbeta med angränsande medlemsstater för att säkerställa att TEN-T:s stomnät har lämplig täckning. | 1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2025 säkerställa att ett lämpligt antal tankningspunkter för LNG
  , ammoniak och vätgas
  installeras i kusthamnar i TEN-T:s stomnät som avses i punkt 2,
  för att tillgodose efterfrågan på marknaden på sådana bränslen, både på kort och på lång sikt, och
  för att ge möjlighet för havsgående fartyg att trafikera hela TEN-T:s stomnät. Medlemsstaterna ska vid behov samarbeta med angränsande medlemsstater för att säkerställa att TEN-T:s stomnät har lämplig täckning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2025 säkerställa att ett lämpligt antal tankningspunkter för LNG installeras i kusthamnar i TEN-T:s stomnät som avses i punkt 2, för att ge möjlighet för havsgående fartyg att trafikera hela TEN-T:s stomnät. Medlemsstaterna ska vid behov samarbeta med angränsande medlemsstater för att säkerställa att TEN-T:s stomnät har lämplig täckning.

1.   Medlemsstaterna ska senast den 1 januari 2025 säkerställa att ett lämpligt antal tankningspunkter för LNG
  , ammoniak och vätgas
  installeras i kusthamnar i TEN-T:s stomnät som avses i punkt 2,
  för att tillgodose efterfrågan på marknaden på sådana bränslen, både på kort och på lång sikt, och
  för att ge möjlighet för havsgående fartyg att trafikera hela TEN-T:s stomnät. Medlemsstaterna ska vid behov samarbeta med angränsande medlemsstater för att säkerställa att TEN-T:s stomnät har lämplig täckning.

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska i sina nationella handlingsprogram fastställa vilka kusthamnar i TEN-T:s stomnät som ska ge tillgång till de tankningspunkter
  för LNG
  som avses i punkt 1, med beaktande även av marknadens faktiska behov och dess utveckling. | 2.   Medlemsstaterna ska i sina nationella handlingsprogram fastställa vilka kusthamnar i TEN-T:s stomnät som ska ge tillgång till de tankningspunkter som avses i punkt 1, med beaktande även av
  hamnutveckling, LNG-tankningspunkter som redan finns och
  marknadens faktiska behov och dess utveckling
  liksom medlemsstaternas skyldigheter med avseende på unionens mål om klimatneutralitet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska i sina nationella handlingsprogram fastställa vilka kusthamnar i TEN-T:s stomnät som ska ge tillgång till de tankningspunkter
  för LNG
  som avses i punkt 1, med beaktande även av marknadens faktiska behov och dess utveckling.

2.   Medlemsstaterna ska i sina nationella handlingsprogram fastställa vilka kusthamnar i TEN-T:s stomnät som ska ge tillgång till de tankningspunkter som avses i punkt 1, med beaktande även av
  hamnutveckling, LNG-tankningspunkter som redan finns och
  marknadens faktiska behov och dess utveckling
  liksom medlemsstaternas skyldigheter med avseende på unionens mål om klimatneutralitet
  .

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – inledningen

Artikel 12 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ledningsenheterna
  för
  alla flygplatser i TEN-T:s stomnät och övergripande nät säkerställer att elförsörjning tillhandahålls för stillastående luftfartyg enligt följande: | 1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ledningsenheterna
  och leverantörerna av marktjänster vid
  alla flygplatser i TEN-T:s stomnät och övergripande nät säkerställer att elförsörjning tillhandahålls för stillastående luftfartyg enligt följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ledningsenheterna
  för
  alla flygplatser i TEN-T:s stomnät och övergripande nät säkerställer att elförsörjning tillhandahålls för stillastående luftfartyg enligt följande:

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att ledningsenheterna
  och leverantörerna av marktjänster vid
  alla flygplatser i TEN-T:s stomnät och övergripande nät säkerställer att elförsörjning tillhandahålls för stillastående luftfartyg enligt följande:

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Punkt 1 a och b ska emellertid inte gälla kortvariga uppställningsplatser, avisningsplatser för luftfartyg, uppställningsplatser i militära områden och uppställningsplatser för allmän flygtrafik (under 5,7 till flygplanets högsta tillåtna startvikt). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Punkt 1 a och b ska emellertid inte gälla kortvariga uppställningsplatser, avisningsplatser för luftfartyg, uppställningsplatser i militära områden och uppställningsplatser för allmän flygtrafik (under 5,7 till flygplanets högsta tillåtna startvikt).

Punkt 1 a och b ska emellertid inte gälla kortvariga uppställningsplatser, avisningsplatser för luftfartyg, uppställningsplatser i militära områden och uppställningsplatser för allmän flygtrafik (under 5,7 till flygplanets högsta tillåtna startvikt).

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2a (ny)

Artikel 12 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Genom undantag från punkt 1 a och b, om en flygplats i TEN-T:s stomnät eller TEN-T:s övergripande nät ligger på en ö som inte är direkt ansluten till elnätet, eller i ett yttersta randområde, ska den punkten inte tillämpas förrän en sådan anslutning har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor, eller om kostnaderna är oproportionerligt höga i förhållande till fördelarna, inklusive miljöfördelarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Genom undantag från punkt 1 a och b, om en flygplats i TEN-T:s stomnät eller TEN-T:s övergripande nät ligger på en ö som inte är direkt ansluten till elnätet, eller i ett yttersta randområde, ska den punkten inte tillämpas förrän en sådan anslutning har slutförts eller det finns tillräcklig lokalt genererad kapacitet från rena energikällor, eller om kostnaderna är oproportionerligt höga i förhållande till fördelarna, inklusive miljöfördelarna.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2b (ny)

Artikel 12 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att flygplatsernas ledningsenheter eller marktjänstleverantörer vid flygplatser i TEN-T:s stomnät tillhandahåller system för luftförbehandling. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att flygplatsernas ledningsenheter eller marktjänstleverantörer vid flygplatser i TEN-T:s stomnät tillhandahåller system för luftförbehandling.

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12a (ny)

Artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | Infrastrukturmål för järnvägslinjer |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa tillhandahållandet av tillräcklig infrastruktur, i syfte att göra det möjligt för järnvägslinjer i hela unionen att uppfylla elektrifieringsmålen i förordning (EU) nr 1315/2013 [TEN-T-förordningen]. |
| | 2.
     
  Om direkt elektrifiering av järnvägslinjer inte är möjlig, inbegripet av skäl som rör tjänstens kostnadseffektivitet, ska medlemsstaterna säkerställa att ett lämpligt antal laddningsstationer för batteridrivna tåg och tankningsstationer för vätgas för järnväg inrättas. I detta syfte ska medlemsstaterna säkerställa att laddningsstationer för batteridrivna tåg och tankningsstationer för vätgasdrivna tåg byggs ut längs TEN-T:s stomnät och övergripande nät i varje färdriktning i avsnitt för vilka elektrifiering inte föreskrivs i förordning (EU) nr 1315/2013 [TEN-T-förordningen]. |
| | 3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att principen om energieffektivitet först beaktas fullt ut när beslut fattas om nödvändig infrastruktur som ska sättas in för att uppfylla kraven i punkt 2. |
| | 4.
     
  Före utbyggnaden ska medlemsstaterna göra en analys av den bästa lokaliseringen av sådana stationer. I samband med detta ska medlemsstaterna särskilt beakta utbyggnaden av stationer i urbana och multimodala knutpunkter där även andra transportsätt skulle kunna integreras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12a

Artikel 12a

Infrastrukturmål för järnvägslinjer

Infrastrukturmål för järnvägslinjer

1.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa tillhandahållandet av tillräcklig infrastruktur, i syfte att göra det möjligt för järnvägslinjer i hela unionen att uppfylla elektrifieringsmålen i förordning (EU) nr 1315/2013 [TEN-T-förordningen].

2.
     
  Om direkt elektrifiering av järnvägslinjer inte är möjlig, inbegripet av skäl som rör tjänstens kostnadseffektivitet, ska medlemsstaterna säkerställa att ett lämpligt antal laddningsstationer för batteridrivna tåg och tankningsstationer för vätgas för järnväg inrättas. I detta syfte ska medlemsstaterna säkerställa att laddningsstationer för batteridrivna tåg och tankningsstationer för vätgasdrivna tåg byggs ut längs TEN-T:s stomnät och övergripande nät i varje färdriktning i avsnitt för vilka elektrifiering inte föreskrivs i förordning (EU) nr 1315/2013 [TEN-T-förordningen].

3.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att principen om energieffektivitet först beaktas fullt ut när beslut fattas om nödvändig infrastruktur som ska sättas in för att uppfylla kraven i punkt 2.

4.
     
  Före utbyggnaden ska medlemsstaterna göra en analys av den bästa lokaliseringen av sådana stationer. I samband med detta ska medlemsstaterna särskilt beakta utbyggnaden av stationer i urbana och multimodala knutpunkter där även andra transportsätt skulle kunna integreras.

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Varje medlemsstat ska senast den 1 januari 2024 ta fram ett utkast till nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och utbyggnaden av tillhörande infrastruktur och skicka detta till kommissionen. | Varje medlemsstat ska senast den 1 januari 2024
  , samordnat med nationella, regionala och lokala myndigheter,
  ta fram ett utkast till nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och utbyggnaden av tillhörande infrastruktur och skicka detta till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Varje medlemsstat ska senast den 1 januari 2024 ta fram ett utkast till nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och utbyggnaden av tillhörande infrastruktur och skicka detta till kommissionen.

Varje medlemsstat ska senast den 1 januari 2024
  , samordnat med nationella, regionala och lokala myndigheter,
  ta fram ett utkast till nationellt handlingsprogram för utvecklingen av marknaden för alternativa bränslen inom transportsektorn och utbyggnaden av tillhörande infrastruktur och skicka detta till kommissionen.

, samordnat med nationella, regionala och lokala myndigheter,

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led a

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | En bedömning av den aktuella situationen och framtida utvecklingen av marknaden när det gäller alternativa bränslen inom transportsektorn, och av utvecklingen av infrastrukturen för alternativa bränslen, med beaktande av tillträde för olika transportsätt och, om så är relevant, gränsöverskridande kontinuitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

En bedömning av den aktuella situationen och framtida utvecklingen av marknaden när det gäller alternativa bränslen inom transportsektorn, och av utvecklingen av infrastrukturen för alternativa bränslen, med beaktande av tillträde för olika transportsätt och, om så är relevant, gränsöverskridande kontinuitet.

| (a) | En bedömning av den aktuella situationen och framtida utvecklingen av marknaden när det gäller alternativa bränslen inom transportsektorn, och av utvecklingen av infrastrukturen för alternativa bränslen, med beaktande av tillträde för olika transportsätt och, om så är relevant, gränsöverskridande kontinuitet
  samt rörlighet och tillgänglighet mellan öar och de yttersta randområdena och mellan dem och fastlandet
  . |
| --- | --- |

(a)

En bedömning av den aktuella situationen och framtida utvecklingen av marknaden när det gäller alternativa bränslen inom transportsektorn, och av utvecklingen av infrastrukturen för alternativa bränslen, med beaktande av tillträde för olika transportsätt och, om så är relevant, gränsöverskridande kontinuitet
  samt rörlighet och tillgänglighet mellan öar och de yttersta randområdena och mellan dem och fastlandet
  .

samt rörlighet och tillgänglighet mellan öar och de yttersta randområdena och mellan dem och fastlandet

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led aa (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | En bedömning av hur åtgärder genomförs i full överensstämmelse med principen om energieffektivitet först. Medlemsstaterna ska redovisa hur principen om energieffektivitet först har tillämpats i samband med planerings- och investeringsbeslut vid utbyggnad av infrastruktur för laddning och tankning av alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

En bedömning av hur åtgärder genomförs i full överensstämmelse med principen om energieffektivitet först. Medlemsstaterna ska redovisa hur principen om energieffektivitet först har tillämpats i samband med planerings- och investeringsbeslut vid utbyggnad av infrastruktur för laddning och tankning av alternativa bränslen.

En bedömning av hur åtgärder genomförs i full överensstämmelse med principen om energieffektivitet först. Medlemsstaterna ska redovisa hur principen om energieffektivitet först har tillämpats i samband med planerings- och investeringsbeslut vid utbyggnad av infrastruktur för laddning och tankning av alternativa bränslen.

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ab (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | En bedömning av det nuvarande läget och den framtida utvecklingen av nätanslutningar och nätkapaciteten, inklusive nödvändiga förbättrings- och resiliensåtgärder samt den finansiering som krävs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

En bedömning av det nuvarande läget och den framtida utvecklingen av nätanslutningar och nätkapaciteten, inklusive nödvändiga förbättrings- och resiliensåtgärder samt den finansiering som krävs.

En bedömning av det nuvarande läget och den framtida utvecklingen av nätanslutningar och nätkapaciteten, inklusive nödvändiga förbättrings- och resiliensåtgärder samt den finansiering som krävs.

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ac (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ac (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ac) | En bedömning av möjligheterna till förändringar i den mängd el som finns tillgänglig för transportsektorn och av källorna för elen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ac)

(ac)

En bedömning av möjligheterna till förändringar i den mängd el som finns tillgänglig för transportsektorn och av källorna för elen.

En bedömning av möjligheterna till förändringar i den mängd el som finns tillgänglig för transportsektorn och av källorna för elen.

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led b

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Nationella mål i enlighet med artiklarna 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, och 12, för vilka bindande nationella mål fastställs i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Nationella mål i enlighet med artiklarna 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11, och 12, för vilka bindande nationella mål fastställs i denna förordning.

| (b) | Nationella mål i enlighet med artiklarna 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11,
  12
  och 12
  a
  , för vilka bindande nationella mål fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(b)

Nationella mål i enlighet med artiklarna 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11,
  12
  och 12
  a
  , för vilka bindande nationella mål fastställs i denna förordning.

12

a

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led c

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Nationella mål för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen i samband med leden l, m, n, o och p i denna punkt, för vilka inga bindande mål fastställs i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Nationella mål för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen i samband med leden l, m, n, o och p i denna punkt, för vilka inga bindande mål fastställs i denna förordning.

| (c) | Nationella mål för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen i samband med leden l,
  l a,
   m, n, o
  , p, pa
  och p
  b
  i denna punkt, för vilka inga bindande mål fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(c)

Nationella mål för utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen i samband med leden l,
  l a,
   m, n, o
  , p, pa
  och p
  b
  i denna punkt, för vilka inga bindande mål fastställs i denna förordning.

l a,

, p, pa

b

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led e

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Åtgärder för att främja utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen för avgränsade fordonsparker, särskilt i form av elladdningsstationer och tankningsstationer för vätgas avsedda för kollektivtrafiktjänster och elladdningsstationer avsedda för bildelning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Åtgärder för att främja utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen för avgränsade fordonsparker, särskilt i form av elladdningsstationer och tankningsstationer för vätgas avsedda för kollektivtrafiktjänster och elladdningsstationer avsedda för bildelning.

| (e) | Åtgärder för att främja utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen för avgränsade fordonsparker, särskilt i form av elladdningsstationer och tankningsstationer för vätgas avsedda för kollektivtrafiktjänster och elladdningsstationer avsedda för bildelning
  samt för taxibilar
  . |
| --- | --- |

(e)

Åtgärder för att främja utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen för avgränsade fordonsparker, särskilt i form av elladdningsstationer och tankningsstationer för vätgas avsedda för kollektivtrafiktjänster och elladdningsstationer avsedda för bildelning
  samt för taxibilar
  .

samt för taxibilar

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ga (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | Nationella mål och åtgärder för att främja infrastruktur för alternativa bränslen längs de vägnät som inte ingår i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, särskilt när det gäller laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten. Medlemsstaterna ska i synnerhet se till att vägnät som ligger på hög och medelhög höjd har tillräcklig laddningsinfrastruktur för både lätt och tung trafik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

Nationella mål och åtgärder för att främja infrastruktur för alternativa bränslen längs de vägnät som inte ingår i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, särskilt när det gäller laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten. Medlemsstaterna ska i synnerhet se till att vägnät som ligger på hög och medelhög höjd har tillräcklig laddningsinfrastruktur för både lätt och tung trafik.

Nationella mål och åtgärder för att främja infrastruktur för alternativa bränslen längs de vägnät som inte ingår i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, särskilt när det gäller laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten. Medlemsstaterna ska i synnerhet se till att vägnät som ligger på hög och medelhög höjd har tillräcklig laddningsinfrastruktur för både lätt och tung trafik.

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led h

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Åtgärder för att främja ett tillräckligt antal snabba laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Åtgärder för att främja ett tillräckligt antal snabba laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten.

| (h) | Åtgärder för att främja ett tillräckligt antal snabba laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten
  med tillräcklig uteffekt för att öka konsumenternas bekvämlighet och säkerställa sammanhängande trafik med elfordon inom medlemsstatens territorium och, i tillämpliga fall, över gränserna
  . |
| --- | --- |

(h)

Åtgärder för att främja ett tillräckligt antal snabba laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten
  med tillräcklig uteffekt för att öka konsumenternas bekvämlighet och säkerställa sammanhängande trafik med elfordon inom medlemsstatens territorium och, i tillämpliga fall, över gränserna
  .

med tillräcklig uteffekt för att öka konsumenternas bekvämlighet och säkerställa sammanhängande trafik med elfordon inom medlemsstatens territorium och, i tillämpliga fall, över gränserna

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ia (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ia) | Åtgärder för att garantera att alla territorier har tillgång till laddnings- och tankningsinfrastruktur, och i detta sammanhang lägga särskild vikt vid landsbygdsområden för att garantera deras tillgång och territoriella sammanhållning. Medlemsstaterna bör överväga och genomföra riktade politiska strategier och åtgärder för dessa territorier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ia)

(ia)

Åtgärder för att garantera att alla territorier har tillgång till laddnings- och tankningsinfrastruktur, och i detta sammanhang lägga särskild vikt vid landsbygdsområden för att garantera deras tillgång och territoriella sammanhållning. Medlemsstaterna bör överväga och genomföra riktade politiska strategier och åtgärder för dessa territorier.

Åtgärder för att garantera att alla territorier har tillgång till laddnings- och tankningsinfrastruktur, och i detta sammanhang lägga särskild vikt vid landsbygdsområden för att garantera deras tillgång och territoriella sammanhållning. Medlemsstaterna bör överväga och genomföra riktade politiska strategier och åtgärder för dessa territorier.

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led j

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (j) | Åtgärder som säkerställer att laddnings- och tankningspunkter vilka är tillgängliga för allmänheten är tillgängliga även för äldre personer och personer med nedsatt rörlighet och funktion, och som överensstämmer med tillgänglighetskraven i bilagorna I och III till direktiv (EU) 2019/882. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(j)

Åtgärder som säkerställer att laddnings- och tankningspunkter vilka är tillgängliga för allmänheten är tillgängliga även för äldre personer och personer med nedsatt rörlighet och funktion, och som överensstämmer med tillgänglighetskraven i bilagorna I och III till direktiv (EU) 2019/882.

| (j) | Åtgärder som säkerställer att
  alla
  laddnings- och tankningspunkter vilka är tillgängliga för allmänheten är tillgängliga även för äldre personer och personer med nedsatt rörlighet och funktion, och som överensstämmer med tillgänglighetskraven i bilagorna I och III till direktiv (EU) 2019/882. |
| --- | --- |

(j)

Åtgärder som säkerställer att
  alla
  laddnings- och tankningspunkter vilka är tillgängliga för allmänheten är tillgängliga även för äldre personer och personer med nedsatt rörlighet och funktion, och som överensstämmer med tillgänglighetskraven i bilagorna I och III till direktiv (EU) 2019/882.

alla

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ja (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | Åtgärder som är inriktade på de särskilda behoven i de yttersta randområdena, i tillämpliga fall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

Åtgärder som är inriktade på de särskilda behoven i de yttersta randområdena, i tillämpliga fall.

Åtgärder som är inriktade på de särskilda behoven i de yttersta randområdena, i tillämpliga fall.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led k

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (k) | Åtgärder för att undanröja eventuella hinder för planering, tillståndsgivning och upphandling avseende infrastruktur för alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(k)

Åtgärder för att undanröja eventuella hinder för planering, tillståndsgivning och upphandling avseende infrastruktur för alternativa bränslen.

| (k) | Åtgärder för att undanröja eventuella hinder för planering, tillståndsgivning och upphandling avseende infrastruktur för alternativa bränslen
  och för att begränsa tidsperioden mellan den ursprungliga ansökan och den faktiska utbyggnaden till högst sex månader, med vederbörlig hänsyn tagen till samråd med berörda parter och förfaranden för miljökonsekvensbedömning. Godkännandeförfarandet ska vara helt digitaliserat
  . |
| --- | --- |

(k)

Åtgärder för att undanröja eventuella hinder för planering, tillståndsgivning och upphandling avseende infrastruktur för alternativa bränslen
  och för att begränsa tidsperioden mellan den ursprungliga ansökan och den faktiska utbyggnaden till högst sex månader, med vederbörlig hänsyn tagen till samråd med berörda parter och förfaranden för miljökonsekvensbedömning. Godkännandeförfarandet ska vara helt digitaliserat
  .

och för att begränsa tidsperioden mellan den ursprungliga ansökan och den faktiska utbyggnaden till högst sex månader, med vederbörlig hänsyn tagen till samråd med berörda parter och förfaranden för miljökonsekvensbedömning. Godkännandeförfarandet ska vara helt digitaliserat

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ka (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led ka (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ka) | Åtgärder för att säkerställa att tätheten av infrastruktur för alternativa bränslen som är tillgänglig för allmänheten på nationell nivå tar hänsyn till befolkningstätheten och antalet registreringar av fordon som drivs med alternativa bränslen i det lokala området baserat på Nuts 3-nivå i enlighet med den senaste Nuts-klassificeringen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ka)

(ka)

Åtgärder för att säkerställa att tätheten av infrastruktur för alternativa bränslen som är tillgänglig för allmänheten på nationell nivå tar hänsyn till befolkningstätheten och antalet registreringar av fordon som drivs med alternativa bränslen i det lokala området baserat på Nuts 3-nivå i enlighet med den senaste Nuts-klassificeringen.

Åtgärder för att säkerställa att tätheten av infrastruktur för alternativa bränslen som är tillgänglig för allmänheten på nationell nivå tar hänsyn till befolkningstätheten och antalet registreringar av fordon som drivs med alternativa bränslen i det lokala området baserat på Nuts 3-nivå i enlighet med den senaste Nuts-klassificeringen.

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led kb (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led kb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (kb) | Åtgärder för att främja användningen av elassisterade cyklar samt fordon i kategori L såsom motordrivna elcyklar och e-mopeder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(kb)

(kb)

Åtgärder för att främja användningen av elassisterade cyklar samt fordon i kategori L såsom motordrivna elcyklar och e-mopeder.

Åtgärder för att främja användningen av elassisterade cyklar samt fordon i kategori L såsom motordrivna elcyklar och e-mopeder.

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led kc (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led kc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (kc) | Åtgärder för att stödja gemenskaper för förnybar energi, medborgarenergigemenskaper och icke-kommersiella aktörer när det gäller att bygga upp laddningsstationer, särskilt i glesbefolkade områden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(kc)

(kc)

Åtgärder för att stödja gemenskaper för förnybar energi, medborgarenergigemenskaper och icke-kommersiella aktörer när det gäller att bygga upp laddningsstationer, särskilt i glesbefolkade områden.

Åtgärder för att stödja gemenskaper för förnybar energi, medborgarenergigemenskaper och icke-kommersiella aktörer när det gäller att bygga upp laddningsstationer, särskilt i glesbefolkade områden.

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led l

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led l

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (l) | En
  utbyggnadsplan
  för infrastruktur
  för alternativa bränslen på flygplatser som avser annat än elförsörjning till stillastående luftfartyg
  , särskilt i fråga om tankning och laddning av luftfartyg som drivs med vätgas respektive elektricitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(l)

En
  utbyggnadsplan
  för infrastruktur
  för alternativa bränslen på flygplatser som avser annat än elförsörjning till stillastående luftfartyg
  , särskilt i fråga om tankning och laddning av luftfartyg som drivs med vätgas respektive elektricitet.

utbyggnadsplan

för alternativa bränslen på flygplatser som avser annat än elförsörjning till stillastående luftfartyg

| (l) | En
  bedömning av det nuvarande läget och den framtida utvecklingen av marknaden
  för
  luftfartyg som drivs med vätgas respektive elektricitet samt en genomförbarhetsstudie om utbyggnaden av relevant
  infrastruktur
  , och, om så är lämpligt, även en utbyggnadsplan för infrastruktur för alternativa bränslen på flygplatser
  , särskilt i fråga om tankning och laddning av luftfartyg som drivs med vätgas respektive elektricitet. |
| --- | --- |

(l)

En
  bedömning av det nuvarande läget och den framtida utvecklingen av marknaden
  för
  luftfartyg som drivs med vätgas respektive elektricitet samt en genomförbarhetsstudie om utbyggnaden av relevant
  infrastruktur
  , och, om så är lämpligt, även en utbyggnadsplan för infrastruktur för alternativa bränslen på flygplatser
  , särskilt i fråga om tankning och laddning av luftfartyg som drivs med vätgas respektive elektricitet.

bedömning av det nuvarande läget och den framtida utvecklingen av marknaden

luftfartyg som drivs med vätgas respektive elektricitet samt en genomförbarhetsstudie om utbyggnaden av relevant

, och, om så är lämpligt, även en utbyggnadsplan för infrastruktur för alternativa bränslen på flygplatser

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led la (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led la (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (la) | En utbyggnadsplan med mål och den finansiering som krävs för system för luftförbehandling vid flygplatserna i TEN-T:s stomnät samt en genomförbarhetsstudie om utbyggnaden av den relevanta fasta eller mobila infrastrukturen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(la)

(la)

En utbyggnadsplan med mål och den finansiering som krävs för system för luftförbehandling vid flygplatserna i TEN-T:s stomnät samt en genomförbarhetsstudie om utbyggnaden av den relevanta fasta eller mobila infrastrukturen.

En utbyggnadsplan med mål och den finansiering som krävs för system för luftförbehandling vid flygplatserna i TEN-T:s stomnät samt en genomförbarhetsstudie om utbyggnaden av den relevanta fasta eller mobila infrastrukturen.

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led p

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led p

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (p) | En utbyggnadsplan med mål, viktiga delmål och nödvändig finansiering avseende vätgas- eller batteridrivna elektriska tåg i delar av järnvägsnätet som inte
  kommer att
  elektrifieras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(p)

En utbyggnadsplan med mål, viktiga delmål och nödvändig finansiering avseende vätgas- eller batteridrivna elektriska tåg i delar av järnvägsnätet som inte
  kommer att
  elektrifieras.

kommer att

| (p) | En utbyggnadsplan med mål, viktiga delmål och nödvändig finansiering avseende vätgas- eller batteridrivna elektriska tåg i delar av järnvägsnätet som inte
  kan
  elektrifieras
  , i tillämpliga fall
  . |
| --- | --- |

(p)

En utbyggnadsplan med mål, viktiga delmål och nödvändig finansiering avseende vätgas- eller batteridrivna elektriska tåg i delar av järnvägsnätet som inte
  kan
  elektrifieras
  , i tillämpliga fall
  .

kan

, i tillämpliga fall

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led pa (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led pa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (pa) | En övergripande investeringsplan, som grundar sig på en socioekonomisk och en miljörelaterad analys samt på en kostnads-nyttoanalys, och med de investeringar som krävs för att uppnå målen i det nationella handlingsprogrammet, och som även ska omfatta infrastrukturer utanför TEN-T-nätet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(pa)

(pa)

En övergripande investeringsplan, som grundar sig på en socioekonomisk och en miljörelaterad analys samt på en kostnads-nyttoanalys, och med de investeringar som krävs för att uppnå målen i det nationella handlingsprogrammet, och som även ska omfatta infrastrukturer utanför TEN-T-nätet.

En övergripande investeringsplan, som grundar sig på en socioekonomisk och en miljörelaterad analys samt på en kostnads-nyttoanalys, och med de investeringar som krävs för att uppnå målen i det nationella handlingsprogrammet, och som även ska omfatta infrastrukturer utanför TEN-T-nätet.

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led pb (nytt)

Artikel 13 – punkt 1 – stycke 2 – led pb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (pb) | En karta över framtida lämpliga platser för att bygga anläggningar för all infrastruktur för alternativa bränslen, inklusive information om tillräcklig nätkapacitet, baserad på efterfrågan, som ska göras tillgänglig för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(pb)

(pb)

En karta över framtida lämpliga platser för att bygga anläggningar för all infrastruktur för alternativa bränslen, inklusive information om tillräcklig nätkapacitet, baserad på efterfrågan, som ska göras tillgänglig för allmänheten.

En karta över framtida lämpliga platser för att bygga anläggningar för all infrastruktur för alternativa bränslen, inklusive information om tillräcklig nätkapacitet, baserad på efterfrågan, som ska göras tillgänglig för allmänheten.

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1a (ny)

Artikel 13 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, och före det slutdatum som fastställs där, uppmanas medlemsstaterna att lämna in preliminära nationella handlingsprogram för att säkerställa en smidig och snabb utveckling och utbyggnad av infrastrukturen. När en medlemsstat beslutar att lämna in ett preliminärt nationellt handlingsprogram ska kommissionen bedöma det preliminära nationella handlingsprogrammet och utfärda rekommendationer senast sex månader efter det att de preliminära nationella handlingsprogrammen har lämnats in. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1, och före det slutdatum som fastställs där, uppmanas medlemsstaterna att lämna in preliminära nationella handlingsprogram för att säkerställa en smidig och snabb utveckling och utbyggnad av infrastrukturen. När en medlemsstat beslutar att lämna in ett preliminärt nationellt handlingsprogram ska kommissionen bedöma det preliminära nationella handlingsprogrammet och utfärda rekommendationer senast sex månader efter det att de preliminära nationella handlingsprogrammen har lämnats in.

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2

Artikel 13 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella handlingsprogrammen tar hänsyn till behoven för de olika transportsätt som finns på respektive territorium, även för de som har begränsad tillgång till alternativ till fossila bränslen. | 2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella handlingsprogrammen tar hänsyn till behoven för de olika
  regioner och
  transportsätt som finns på respektive territorium, även för de som har begränsad tillgång till alternativ till fossila bränslen
  , och att tanknings- och laddningsinfrastrukturen främjar en omställning till andra transportslag och underlättar multimodala transporter
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella handlingsprogrammen tar hänsyn till behoven för de olika transportsätt som finns på respektive territorium, även för de som har begränsad tillgång till alternativ till fossila bränslen.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella handlingsprogrammen tar hänsyn till behoven för de olika
  regioner och
  transportsätt som finns på respektive territorium, även för de som har begränsad tillgång till alternativ till fossila bränslen
  , och att tanknings- och laddningsinfrastrukturen främjar en omställning till andra transportslag och underlättar multimodala transporter
  .

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2a (ny)

Artikel 13 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Medlemsstaterna ska bedöma det sammanlagda bidraget av bestämmelserna i punkt 1 till unionens klimatmål för 2030 och målet att uppnå klimatneutralitet senast 2050, såsom fastställs i förordning (EU) 2021/1119. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Medlemsstaterna ska bedöma det sammanlagda bidraget av bestämmelserna i punkt 1 till unionens klimatmål för 2030 och målet att uppnå klimatneutralitet senast 2050, såsom fastställs i förordning (EU) 2021/1119.

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2b (ny)

Artikel 13 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa fortbildning och omskolning av arbetstagare som hanterar de alternativa bränslen som används enligt denna förordning och lämpliga investeringar i hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, för att säkerställa en socialt rättvis omställning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa fortbildning och omskolning av arbetstagare som hanterar de alternativa bränslen som används enligt denna förordning och lämpliga investeringar i hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, för att säkerställa en socialt rättvis omställning.

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3

Artikel 13 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella handlingsprogrammen
  , när så är lämpligt,
  beaktar regionala och lokala myndigheters intressen, särskilt när det gäller laddnings- och tankningsinfrastruktur för kollektivtrafik, liksom
  de
  berörda
  parternas
  intressen. | 3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella handlingsprogrammen beaktar regionala och lokala myndigheters intressen, särskilt när det gäller laddnings- och tankningsinfrastruktur för kollektivtrafik, liksom
  alla
  berörda
  parters
  intressen.
  Medlemsstaterna ska regelbundet samråda med regionala och lokala myndigheter och uppmuntra dem att inrätta lämpliga politiska ramar, som kan inbegripa en handlingsplan, som specificerar områden för utbyggnad av infrastruktur, möjligheter till snabb laddning, relevanta finansiella ramar och konkreta åtgärder för de olika berörda aktörerna, för att underlätta utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella handlingsprogrammen
  , när så är lämpligt,
  beaktar regionala och lokala myndigheters intressen, särskilt när det gäller laddnings- och tankningsinfrastruktur för kollektivtrafik, liksom
  de
  berörda
  parternas
  intressen.

3.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de nationella handlingsprogrammen beaktar regionala och lokala myndigheters intressen, särskilt när det gäller laddnings- och tankningsinfrastruktur för kollektivtrafik, liksom
  alla
  berörda
  parters
  intressen.
  Medlemsstaterna ska regelbundet samråda med regionala och lokala myndigheter och uppmuntra dem att inrätta lämpliga politiska ramar, som kan inbegripa en handlingsplan, som specificerar områden för utbyggnad av infrastruktur, möjligheter till snabb laddning, relevanta finansiella ramar och konkreta åtgärder för de olika berörda aktörerna, för att underlätta utbyggnaden av infrastruktur för alternativa bränslen.

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3a (ny)

Artikel 13 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Medlemsstaterna ska som en del av sitt nationella handlingsprogram bedöma och rapportera hur bestämmelserna i artiklarna 5 och 7 har genomförts av ansvariga för laddnings- och tankningspunkter. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att ansvariga för laddnings- och tankningspunkter följer artiklarna 5 och 7. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Medlemsstaterna ska som en del av sitt nationella handlingsprogram bedöma och rapportera hur bestämmelserna i artiklarna 5 och 7 har genomförts av ansvariga för laddnings- och tankningspunkter. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att ansvariga för laddnings- och tankningspunkter följer artiklarna 5 och 7.

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3b (ny)

Artikel 13 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Varje medlemsstat ska, helst utan att ytterligare en post skapas, utse en nationell samordnare för infrastrukturen för alternativa bränslen som ska övervaka den nationella samordningen (mellan ministerierna) och genomförandet av det nationella handlingsprogrammet. Den nationella samordnaren ska samarbeta med kommissionen, den ansvariga TEN-T-samordnaren och vid behov andra nationella samordnare, och bistå regionala och lokala myndigheter, t.ex. genom att tillhandahålla sakkunskap, verktyg, riktlinjer baserade på EU-standarder och ge råd om regional samordning av relevanta lokala mobilitetsplaner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Varje medlemsstat ska, helst utan att ytterligare en post skapas, utse en nationell samordnare för infrastrukturen för alternativa bränslen som ska övervaka den nationella samordningen (mellan ministerierna) och genomförandet av det nationella handlingsprogrammet. Den nationella samordnaren ska samarbeta med kommissionen, den ansvariga TEN-T-samordnaren och vid behov andra nationella samordnare, och bistå regionala och lokala myndigheter, t.ex. genom att tillhandahålla sakkunskap, verktyg, riktlinjer baserade på EU-standarder och ge råd om regional samordning av relevanta lokala mobilitetsplaner.

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 4

Artikel 13 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Medlemsstaterna ska där så är nödvändigt samarbeta, genom samråd eller gemensamma handlingsprogram, för att säkerställa att de åtgärder som krävs för att uppnå målen för denna förordning är samstämmiga och samordnade. Medlemsstaterna ska särskilt samarbeta om strategierna för användning av alternativa bränslen och utbyggnad av motsvarande infrastruktur för vattenvägstransporter. Kommissionen ska bistå medlemsstaterna i samarbetsprocessen. | 4.   Medlemsstaterna ska där så är nödvändigt samarbeta, genom samråd eller gemensamma handlingsprogram, för att säkerställa att de åtgärder som krävs för att uppnå målen för denna förordning är samstämmiga och samordnade. Medlemsstaterna ska särskilt samarbeta om strategierna för användning av alternativa bränslen och utbyggnad av motsvarande infrastruktur för vattenvägstransporter. Kommissionen ska bistå medlemsstaterna i samarbetsprocessen.
  De europeiska samordnarna för stomnätskorridorerna inom det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) ska rådfrågas i enlighet med artikel 45 i förordning (EU) nr 1315/2013. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Medlemsstaterna ska där så är nödvändigt samarbeta, genom samråd eller gemensamma handlingsprogram, för att säkerställa att de åtgärder som krävs för att uppnå målen för denna förordning är samstämmiga och samordnade. Medlemsstaterna ska särskilt samarbeta om strategierna för användning av alternativa bränslen och utbyggnad av motsvarande infrastruktur för vattenvägstransporter. Kommissionen ska bistå medlemsstaterna i samarbetsprocessen.

4.   Medlemsstaterna ska där så är nödvändigt samarbeta, genom samråd eller gemensamma handlingsprogram, för att säkerställa att de åtgärder som krävs för att uppnå målen för denna förordning är samstämmiga och samordnade. Medlemsstaterna ska särskilt samarbeta om strategierna för användning av alternativa bränslen och utbyggnad av motsvarande infrastruktur för vattenvägstransporter. Kommissionen ska bistå medlemsstaterna i samarbetsprocessen.
  De europeiska samordnarna för stomnätskorridorerna inom det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) ska rådfrågas i enlighet med artikel 45 i förordning (EU) nr 1315/2013.

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 4a (ny)

Artikel 13 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Vid behov ska medlemsstaterna samarbete med tredjeländer, särskilt kandidatländer för medlemskap i EU och de tredjeländer där transitkorridorer som förbinder medlemsstater är belägna. Kommissionen ska bistå medlemsstaterna i samarbetsprocessen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Vid behov ska medlemsstaterna samarbete med tredjeländer, särskilt kandidatländer för medlemskap i EU och de tredjeländer där transitkorridorer som förbinder medlemsstater är belägna. Kommissionen ska bistå medlemsstaterna i samarbetsprocessen.

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 5

Artikel 13 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Stödåtgärder rörande infrastruktur för alternativa bränslen ska vara förenliga med reglerna om statligt stöd i EUF-fördraget. | 5.   Stödåtgärder rörande infrastruktur för alternativa bränslen ska
  anpassas till klimatmålen för att undvika att strandade tillgångar skapas och
  vara förenliga med reglerna om statligt stöd i EUF-fördraget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Stödåtgärder rörande infrastruktur för alternativa bränslen ska vara förenliga med reglerna om statligt stöd i EUF-fördraget.

5.   Stödåtgärder rörande infrastruktur för alternativa bränslen ska
  anpassas till klimatmålen för att undvika att strandade tillgångar skapas och
  vara förenliga med reglerna om statligt stöd i EUF-fördraget.

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 6

Artikel 13 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Varje medlemsstat ska göra sitt utkast till nationellt handlingsprogram tillgängligt för allmänheten och säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges faktiska möjligheter att delta i utarbetandet av utkastet till nationellt handlingsprogram. | 6.   Varje medlemsstat ska göra sitt utkast till nationellt handlingsprogram
  , inklusive en övergripande investeringsplan,
  tillgängligt för allmänheten och säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges faktiska möjligheter att delta i utarbetandet av utkastet till nationellt handlingsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Varje medlemsstat ska göra sitt utkast till nationellt handlingsprogram tillgängligt för allmänheten och säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges faktiska möjligheter att delta i utarbetandet av utkastet till nationellt handlingsprogram.

6.   Varje medlemsstat ska göra sitt utkast till nationellt handlingsprogram
  , inklusive en övergripande investeringsplan,
  tillgängligt för allmänheten och säkerställa att allmänheten på ett tidigt stadium ges faktiska möjligheter att delta i utarbetandet av utkastet till nationellt handlingsprogram.

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 7 – inledningen

Artikel 13 – punkt 7 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Kommissionen ska bedöma utkasten till nationella handlingsprogram och får utfärda rekommendationer till en medlemsstat senast sex månader efter inlämnandet av de utkast till nationella handlingsprogram som avses i punkt 1. Dessa rekommendationer får särskilt gälla följande: | 7.   Kommissionen ska bedöma utkasten till nationella handlingsprogram
  . I samband med granskningen av handlingsprogrammet får kommissionen begära ett yttrande från den ansvariga europeiska TEN-T-samordnaren i syfte att säkerställa konsekvens och utveckling i varje korridor,
  och får utfärda rekommendationer till en medlemsstat senast sex månader efter inlämnandet av de utkast till nationella handlingsprogram som avses i punkt 1. Dessa rekommendationer
  ska göras allmänt tillgängliga i ett lättläst och lättförståeligt format och
  får särskilt gälla följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Kommissionen ska bedöma utkasten till nationella handlingsprogram och får utfärda rekommendationer till en medlemsstat senast sex månader efter inlämnandet av de utkast till nationella handlingsprogram som avses i punkt 1. Dessa rekommendationer får särskilt gälla följande:

7.   Kommissionen ska bedöma utkasten till nationella handlingsprogram
  . I samband med granskningen av handlingsprogrammet får kommissionen begära ett yttrande från den ansvariga europeiska TEN-T-samordnaren i syfte att säkerställa konsekvens och utveckling i varje korridor,
  och får utfärda rekommendationer till en medlemsstat senast sex månader efter inlämnandet av de utkast till nationella handlingsprogram som avses i punkt 1. Dessa rekommendationer
  ska göras allmänt tillgängliga i ett lättläst och lättförståeligt format och
  får särskilt gälla följande:

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 7 – led a

Artikel 13 – punkt 7 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Ambitionsnivån för de mål som krävs för att uppfylla skyldigheterna enligt artiklarna 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 och 12. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Ambitionsnivån för de mål som krävs för att uppfylla skyldigheterna enligt artiklarna 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11 och 12.

| (a) | Ambitionsnivån för de mål som krävs för att uppfylla skyldigheterna enligt artiklarna 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  och 12
  a
  . |
| --- | --- |

(a)

Ambitionsnivån för de mål som krävs för att uppfylla skyldigheterna enligt artiklarna 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11
  , 12
  och 12
  a
  .

, 12

a

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 7 – led ba (nytt)

Artikel 13 – punkt 7 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Om strategier och åtgärder är geografiskt fördelade över regionerna i medlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ba)

(ba)

Om strategier och åtgärder är geografiskt fördelade över regionerna i medlemsstaten.

Om strategier och åtgärder är geografiskt fördelade över regionerna i medlemsstaten.

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 9

Artikel 13 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Senast den 1 januari 2025 ska varje medlemsstat anmäla sitt slutliga nationella handlingsprogram till kommissionen. | 9.   Senast den 1 januari 2025 ska varje medlemsstat anmäla sitt slutliga nationella handlingsprogram till kommissionen.
  Programmet ska göras allmänt tillgängligt i ett lättläst och lättförståeligt format. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   Senast den 1 januari 2025 ska varje medlemsstat anmäla sitt slutliga nationella handlingsprogram till kommissionen.

9.   Senast den 1 januari 2025 ska varje medlemsstat anmäla sitt slutliga nationella handlingsprogram till kommissionen.
  Programmet ska göras allmänt tillgängligt i ett lättläst och lättförståeligt format.

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1

Artikel 14 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Varje medlemsstat ska till kommissionen överlämna en fristående lägesrapport om genomförandet av sitt nationella handlingsprogram senast den 1 januari
  2027
  , och därefter
  vartannat
  år. | 1.   Varje medlemsstat ska till kommissionen överlämna en fristående lägesrapport om genomförandet av sitt nationella handlingsprogram senast den 1 januari
  2026
  , och därefter
  varje
  år.
  Denna rapport ska göras allmänt tillgänglig i ett lättläst och lättförståeligt format och läggas fram i Europeiska observatoriet för alternativa bränslen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Varje medlemsstat ska till kommissionen överlämna en fristående lägesrapport om genomförandet av sitt nationella handlingsprogram senast den 1 januari
  2027
  , och därefter
  vartannat
  år.

1.   Varje medlemsstat ska till kommissionen överlämna en fristående lägesrapport om genomförandet av sitt nationella handlingsprogram senast den 1 januari
  2026
  , och därefter
  varje
  år.
  Denna rapport ska göras allmänt tillgänglig i ett lättläst och lättförståeligt format och läggas fram i Europeiska observatoriet för alternativa bränslen.

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 3

Artikel 14 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Tillsynsmyndigheten i en medlemsstat ska senast den 30 juni 2024 och därefter regelbundet
  vart tredje
  år bedöma hur utbyggnaden och driften av laddningspunkter skulle kunna göra det möjligt för elfordon att ytterligare bidra till energisystemets flexibilitet, inbegripet deras deltagande på balansmarknaden, och till ytterligare användning av förnybar el. Denna bedömning ska ta hänsyn till alla typer av laddningspunkter,
  oavsett om de är
  offentliga
  eller
  privata, och ge rekommendationer i fråga om typ, stödjande teknik och geografisk spridning för att underlätta användarnas möjligheter att integrera sina elfordon i systemet. Den ska offentliggöras. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna vid behov vidta lämpliga åtgärder för utbyggnaden av ytterligare laddningspunkter och redovisa dessa åtgärder i den lägesrapport som avses i punkt 1. Bedömningen och åtgärderna ska beaktas av de systemansvariga i de nätutvecklingsplaner som avses i artikel 32.3 och artikel 51 i direktiv (EU) 2019/944. | 3.   Tillsynsmyndigheten i en medlemsstat ska senast den 30 juni 2024 och därefter regelbundet
  varje
  år bedöma hur utbyggnaden och driften av laddningspunkter skulle kunna göra det möjligt för elfordon att ytterligare bidra till energisystemets flexibilitet, inbegripet deras deltagande på balansmarknaden, och till ytterligare användning av förnybar el. Denna bedömning ska ta hänsyn till alla typer av laddningspunkter,
  smarta, dubbelriktade och för alla utgångseffekter, både
  offentliga
  och
  privata, och ge rekommendationer i fråga om typ, stödjande teknik och geografisk spridning för att underlätta användarnas möjligheter att integrera sina elfordon i systemet. Den ska
  beakta synpunkter från alla berörda parter, inbegripet ansvariga för laddningspunkter, systemansvariga för överförings- och distributionssystem, konsumentorganisationer och leverantörer av lösningar, och
  offentliggöras. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna vid behov vidta lämpliga åtgärder för utbyggnaden av ytterligare laddningspunkter och redovisa dessa åtgärder i den lägesrapport som avses i punkt 1
  . Medlemsstaterna ska också vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa samstämmighet mellan planeringen av laddningsinfrastrukturen och respektive nätplanering
  . Bedömningen och åtgärderna ska beaktas av de systemansvariga i de nätutvecklingsplaner som avses i artikel 32.3 och artikel 51 i direktiv (EU) 2019/944. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Tillsynsmyndigheten i en medlemsstat ska senast den 30 juni 2024 och därefter regelbundet
  vart tredje
  år bedöma hur utbyggnaden och driften av laddningspunkter skulle kunna göra det möjligt för elfordon att ytterligare bidra till energisystemets flexibilitet, inbegripet deras deltagande på balansmarknaden, och till ytterligare användning av förnybar el. Denna bedömning ska ta hänsyn till alla typer av laddningspunkter,
  oavsett om de är
  offentliga
  eller
  privata, och ge rekommendationer i fråga om typ, stödjande teknik och geografisk spridning för att underlätta användarnas möjligheter att integrera sina elfordon i systemet. Den ska offentliggöras. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna vid behov vidta lämpliga åtgärder för utbyggnaden av ytterligare laddningspunkter och redovisa dessa åtgärder i den lägesrapport som avses i punkt 1. Bedömningen och åtgärderna ska beaktas av de systemansvariga i de nätutvecklingsplaner som avses i artikel 32.3 och artikel 51 i direktiv (EU) 2019/944.

3.   Tillsynsmyndigheten i en medlemsstat ska senast den 30 juni 2024 och därefter regelbundet
  varje
  år bedöma hur utbyggnaden och driften av laddningspunkter skulle kunna göra det möjligt för elfordon att ytterligare bidra till energisystemets flexibilitet, inbegripet deras deltagande på balansmarknaden, och till ytterligare användning av förnybar el. Denna bedömning ska ta hänsyn till alla typer av laddningspunkter,
  smarta, dubbelriktade och för alla utgångseffekter, både
  offentliga
  och
  privata, och ge rekommendationer i fråga om typ, stödjande teknik och geografisk spridning för att underlätta användarnas möjligheter att integrera sina elfordon i systemet. Den ska
  beakta synpunkter från alla berörda parter, inbegripet ansvariga för laddningspunkter, systemansvariga för överförings- och distributionssystem, konsumentorganisationer och leverantörer av lösningar, och
  offentliggöras. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna vid behov vidta lämpliga åtgärder för utbyggnaden av ytterligare laddningspunkter och redovisa dessa åtgärder i den lägesrapport som avses i punkt 1
  . Medlemsstaterna ska också vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa samstämmighet mellan planeringen av laddningsinfrastrukturen och respektive nätplanering
  . Bedömningen och åtgärderna ska beaktas av de systemansvariga i de nätutvecklingsplaner som avses i artikel 32.3 och artikel 51 i direktiv (EU) 2019/944.

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 4

Artikel 14 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   På grundval av synpunkter från systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem ska tillsynsmyndigheten i en medlemsstat senast den 30 juni 2024 och därefter regelbundet
  vart tredje
  år bedöma hur dubbelriktad laddning kan bidra till inmatning av förnybar el i elsystemet. Bedömningen ska offentliggöras. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna
  vid behov
  vidta lämpliga åtgärder för att justera tillgängligheten och den geografiska spridningen avseende laddningspunkter för dubbelriktad laddning på både offentlig och privat mark och redovisa dessa åtgärder i den lägesrapport som avses i punkt 1. | 4.   På grundval av synpunkter från systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem ska tillsynsmyndigheten i en medlemsstat senast den 30 juni 2024 och därefter regelbundet
  varje
  år bedöma hur dubbelriktad laddning kan bidra till
  toppbelastningsutjämning och
  inmatning av förnybar el i elsystemet. Bedömningen ska offentliggöras. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att justera tillgängligheten och den geografiska spridningen avseende laddningspunkter för dubbelriktad laddning på både offentlig och privat mark och redovisa dessa åtgärder i den lägesrapport som avses i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   På grundval av synpunkter från systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem ska tillsynsmyndigheten i en medlemsstat senast den 30 juni 2024 och därefter regelbundet
  vart tredje
  år bedöma hur dubbelriktad laddning kan bidra till inmatning av förnybar el i elsystemet. Bedömningen ska offentliggöras. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna
  vid behov
  vidta lämpliga åtgärder för att justera tillgängligheten och den geografiska spridningen avseende laddningspunkter för dubbelriktad laddning på både offentlig och privat mark och redovisa dessa åtgärder i den lägesrapport som avses i punkt 1.

4.   På grundval av synpunkter från systemansvariga för överföringssystem och systemansvariga för distributionssystem ska tillsynsmyndigheten i en medlemsstat senast den 30 juni 2024 och därefter regelbundet
  varje
  år bedöma hur dubbelriktad laddning kan bidra till
  toppbelastningsutjämning och
  inmatning av förnybar el i elsystemet. Bedömningen ska offentliggöras. På grundval av resultaten av bedömningen ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att justera tillgängligheten och den geografiska spridningen avseende laddningspunkter för dubbelriktad laddning på både offentlig och privat mark och redovisa dessa åtgärder i den lägesrapport som avses i punkt 1.

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 5

Artikel 14 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska anta riktlinjer och mallar för innehåll, struktur och format avseende de nationella handlingsprogrammen och för innehållet i de nationella lägesrapporter som medlemsstaterna ska lämna in i enlighet med artikel 13.1 och sex månader efter den dag som avses i artikel 24. Kommissionen får anta riktlinjer och mallar för att underlätta en ändamålsenlig tillämpning av andra bestämmelser i denna förordning i hela unionen. | 5.   Kommissionen ska
  ge tekniskt stöd och rådgivningsstöd till berörda nationella myndigheter och ska
  anta riktlinjer och mallar för innehåll, struktur och format avseende de nationella handlingsprogrammen och för innehållet i de nationella lägesrapporter som medlemsstaterna ska lämna in i enlighet med artikel 13.1 och sex månader efter den dag som avses i artikel 24. Kommissionen får anta riktlinjer och mallar för att underlätta en ändamålsenlig tillämpning av andra bestämmelser i denna förordning i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen ska anta riktlinjer och mallar för innehåll, struktur och format avseende de nationella handlingsprogrammen och för innehållet i de nationella lägesrapporter som medlemsstaterna ska lämna in i enlighet med artikel 13.1 och sex månader efter den dag som avses i artikel 24. Kommissionen får anta riktlinjer och mallar för att underlätta en ändamålsenlig tillämpning av andra bestämmelser i denna förordning i hela unionen.

5.   Kommissionen ska
  ge tekniskt stöd och rådgivningsstöd till berörda nationella myndigheter och ska
  anta riktlinjer och mallar för innehåll, struktur och format avseende de nationella handlingsprogrammen och för innehållet i de nationella lägesrapporter som medlemsstaterna ska lämna in i enlighet med artikel 13.1 och sex månader efter den dag som avses i artikel 24. Kommissionen får anta riktlinjer och mallar för att underlätta en ändamålsenlig tillämpning av andra bestämmelser i denna förordning i hela unionen.

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2

Artikel 15 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska bedöma de lägesrapporter som medlemsstaterna lämnar in i enlighet med artikel 14.1 och ska vid behov utfärda rekommendationer till medlemsstaterna för att säkerställa att de mål och skyldigheter som fastställs i denna förordning uppnås. Medlemsstaterna ska i enlighet med dessa rekommendationer tillhandahålla en uppdatering av sina respektive lägesrapporter senast sex månader efter kommissionens rekommendationer. | 2.   Kommissionen ska bedöma de lägesrapporter som medlemsstaterna lämnar in i enlighet med artikel 14.1
  . Kommissionen ska se till att dessa lägesrapporter görs allmänt tillgänglig i ett lättläst
  och
  lättförståeligt format och läggs fram i Europeiska observatoriet för alternativa bränslen. Kommissionen
  ska, vid behov, utfärda rekommendationer till medlemsstaterna för att säkerställa att de mål och skyldigheter som fastställs i denna förordning uppnås. Medlemsstaterna ska i enlighet med dessa rekommendationer tillhandahålla en uppdatering av sina respektive lägesrapporter senast sex månader efter kommissionens rekommendationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska bedöma de lägesrapporter som medlemsstaterna lämnar in i enlighet med artikel 14.1 och ska vid behov utfärda rekommendationer till medlemsstaterna för att säkerställa att de mål och skyldigheter som fastställs i denna förordning uppnås. Medlemsstaterna ska i enlighet med dessa rekommendationer tillhandahålla en uppdatering av sina respektive lägesrapporter senast sex månader efter kommissionens rekommendationer.

2.   Kommissionen ska bedöma de lägesrapporter som medlemsstaterna lämnar in i enlighet med artikel 14.1
  . Kommissionen ska se till att dessa lägesrapporter görs allmänt tillgänglig i ett lättläst
  och
  lättförståeligt format och läggs fram i Europeiska observatoriet för alternativa bränslen. Kommissionen
  ska, vid behov, utfärda rekommendationer till medlemsstaterna för att säkerställa att de mål och skyldigheter som fastställs i denna förordning uppnås. Medlemsstaterna ska i enlighet med dessa rekommendationer tillhandahålla en uppdatering av sina respektive lägesrapporter senast sex månader efter kommissionens rekommendationer.

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2a (ny)

Artikel 15 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Den berörda medlemsstaten ska, inom sex månader efter att ha mottagit rekommendationerna, meddela kommissionen om hur den avser genomföra rekommendationerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Den berörda medlemsstaten ska, inom sex månader efter att ha mottagit rekommendationerna, meddela kommissionen om hur den avser genomföra rekommendationerna.

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2b (ny)

Artikel 15 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Efter att ha översänt det meddelande som avses i punkt 2a ska den berörda medlemsstaten, i sin uppföljande lägesrapport som lämnas in året efter att rekommendationerna utfärdades, ange hur den har genomfört rekommendationerna. Om den berörda medlemsstaten beslutar att inte genomföra rekommendationerna eller en väsentlig del av dem ska den lämna en motivering till kommissionen om skälen till att inte göra detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  Efter att ha översänt det meddelande som avses i punkt 2a ska den berörda medlemsstaten, i sin uppföljande lägesrapport som lämnas in året efter att rekommendationerna utfärdades, ange hur den har genomfört rekommendationerna. Om den berörda medlemsstaten beslutar att inte genomföra rekommendationerna eller en väsentlig del av dem ska den lämna en motivering till kommissionen om skälen till att inte göra detta.

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3 – inledningen

Artikel 15 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska lämna in en rapport till Europaparlamentet och rådet om sin bedömning av de lägesrapporter som avses i artikel 14.1
  ett år
  efter det att medlemsstaterna lämnat in de nationella lägesrapporterna. Denna bedömning ska omfatta följande: | 3.   Kommissionen ska lämna in en rapport till Europaparlamentet och rådet om sin bedömning av de lägesrapporter som avses i artikel 14.1
  sex månader
  efter det att medlemsstaterna lämnat in de nationella lägesrapporterna. Denna bedömning ska omfatta följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska lämna in en rapport till Europaparlamentet och rådet om sin bedömning av de lägesrapporter som avses i artikel 14.1
  ett år
  efter det att medlemsstaterna lämnat in de nationella lägesrapporterna. Denna bedömning ska omfatta följande:

3.   Kommissionen ska lämna in en rapport till Europaparlamentet och rådet om sin bedömning av de lägesrapporter som avses i artikel 14.1
  sex månader
  efter det att medlemsstaterna lämnat in de nationella lägesrapporterna. Denna bedömning ska omfatta följande:

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4 – led d

Artikel 15 – punkt 4 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Infrastrukturen för elförsörjning till stillastående luftfartyg på flygplatser i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Infrastrukturen för elförsörjning till stillastående luftfartyg på flygplatser i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät.

| (d) | Infrastrukturen för elförsörjning till stillastående luftfartyg på flygplatser i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät
  , och, i förekommande fall, laddningspunkter för eldrivna luftfartyg och tankningspunkter för vätgasdrivna luftfartyg
  . |
| --- | --- |

(d)

Infrastrukturen för elförsörjning till stillastående luftfartyg på flygplatser i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät
  , och, i förekommande fall, laddningspunkter för eldrivna luftfartyg och tankningspunkter för vätgasdrivna luftfartyg
  .

, och, i förekommande fall, laddningspunkter för eldrivna luftfartyg och tankningspunkter för vätgasdrivna luftfartyg

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4 – led e

Artikel 15 – punkt 4 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Antalet tankningspunkter för LNG i kust- och inlandshamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Antalet tankningspunkter för LNG i kust- och inlandshamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät.

| (e) | Antalet tankningspunkter för LNG
  , vätgas och ammoniak
  i kust- och inlandshamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät. |
| --- | --- |

(e)

Antalet tankningspunkter för LNG
  , vätgas och ammoniak
  i kust- och inlandshamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät.

, vätgas och ammoniak

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4 – led ja (nytt)

Artikel 15 – punkt 4 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | Antalet laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som delvis är avsedda för avgränsade fordonsparker, inbegripet kollektivtrafik och bildelning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

Antalet laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som delvis är avsedda för avgränsade fordonsparker, inbegripet kollektivtrafik och bildelning.

Antalet laddningspunkter som är tillgängliga för allmänheten och som delvis är avsedda för avgränsade fordonsparker, inbegripet kollektivtrafik och bildelning.

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4 – led jb (nytt)

Artikel 15 – punkt 4 – led jb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (jb) | Infrastrukturen för alternativa bränslen i de yttersta randområdena och på öar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(jb)

(jb)

Infrastrukturen för alternativa bränslen i de yttersta randområdena och på öar.

Infrastrukturen för alternativa bränslen i de yttersta randområdena och på öar.

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4a (ny)

Artikel 15 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Kommissionen ska senast den 1 januari 2030, och vart tredje år därefter fram till 2050, rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en utvärdering av hur denna förordning fungerar, med betoning på förordningens inverkan på den inre marknadens funktion, konkurrenskraften i berörda sektorer och omfattningen av koldioxidläckage. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Kommissionen ska senast den 1 januari 2030, och vart tredje år därefter fram till 2050, rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en utvärdering av hur denna förordning fungerar, med betoning på förordningens inverkan på den inre marknadens funktion, konkurrenskraften i berörda sektorer och omfattningen av koldioxidläckage.

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4b (ny)

Artikel 4 – punkt 4b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Kommissionen ska senast den 1 januari 2030, och vart femte år därefter fram till 2050, rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en omfattande utvärdering av de aggregerade makroekonomiska effekterna av de förordningar som ingår i 55 %-paketet

   (1a)

  , med betoning på effekterna på unionens konkurrenskraft, nya arbetstillfällen, fraktsatser för transporter, hushållens köpkraft och omfattningen av koldioxidläckage. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4b.
     
  Kommissionen ska senast den 1 januari 2030, och vart femte år därefter fram till 2050, rapportera till Europaparlamentet och rådet om resultaten av en omfattande utvärdering av de aggregerade makroekonomiska effekterna av de förordningar som ingår i 55 %-paketet

   (1a)

  , med betoning på effekterna på unionens konkurrenskraft, nya arbetstillfällen, fraktsatser för transporter, hushållens köpkraft och omfattningen av koldioxidläckage.

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4c (ny)

Artikel 15 – punkt 4c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4c.
     
  Kommissionen ska överväga eventuella ändringar av denna förordning i fråga om förenkling av lagstiftningen. Kommissionen och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska kontinuerligt anpassa sig till bästa praxis för administrativa förfaranden och vidta alla åtgärder för att förenkla tillämpningen av denna förordning för att hålla den administrativa bördan så låg som möjligt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4c.
     
  Kommissionen ska överväga eventuella ändringar av denna förordning i fråga om förenkling av lagstiftningen. Kommissionen och de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska kontinuerligt anpassa sig till bästa praxis för administrativa förfaranden och vidta alla åtgärder för att förenkla tillämpningen av denna förordning för att hålla den administrativa bördan så låg som möjligt.

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2

Artikel 16 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om det tydligt framgår av den rapport som avses i punkt 1 i denna artikel, eller av någon information som kommissionen har tillgång till, att en medlemsstat riskerar att inte uppnå sina nationella mål enligt artikel 3.1
  får
  kommissionen meddela detta och begära att den berörda medlemsstaten vidtar korrigerande åtgärder för att uppnå de nationella målen. Inom tre månader från mottagandet av kommissionens meddelande ska den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen om de korrigerande åtgärder som den planerar att genomföra för att uppnå de mål som fastställs i artikel 3.1. De korrigerande åtgärderna ska innebära att medlemsstaten genomför ytterligare åtgärder för att uppnå de mål som fastställs i artikel 3.1, med en tydlig tidsplan för åtgärderna som gör det möjligt att bedöma de årliga framstegen mot att uppnå dessa mål. Om kommissionen finner att de korrigerande åtgärderna är tillfredsställande ska den berörda medlemsstaten uppdatera sin senaste lägesrapport enligt artikel 14 med dessa korrigerande åtgärder och lämna in den till kommissionen. | 2.   Om det tydligt framgår av den rapport som avses i punkt 1 i denna artikel, eller av någon information som kommissionen har tillgång till, att en medlemsstat riskerar att inte uppnå sina nationella mål enligt artikel 3.1
  ska
  kommissionen meddela detta och begära att den berörda medlemsstaten vidtar korrigerande åtgärder för att uppnå de nationella målen. Inom tre månader från mottagandet av kommissionens meddelande ska den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen om de korrigerande åtgärder som den planerar att genomföra för att uppnå de mål som fastställs i artikel 3.1. De korrigerande åtgärderna ska innebära att medlemsstaten genomför ytterligare åtgärder för att uppnå de mål som fastställs i artikel 3.1, med en tydlig tidsplan för åtgärderna som gör det möjligt att bedöma de årliga framstegen mot att uppnå dessa mål. Om kommissionen finner att de korrigerande åtgärderna är tillfredsställande ska den berörda medlemsstaten uppdatera sin senaste lägesrapport enligt artikel 14 med dessa korrigerande åtgärder och lämna in den till kommissionen.
  Om kommissionen finner att de korrigerande åtgärderna inte är tillfredsställande ska den överväga att vidta nödvändiga åtgärder med avseende på den medlemsstaten. Åtgärderna ska vara proportionerliga, lämpliga och fördragsenliga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om det tydligt framgår av den rapport som avses i punkt 1 i denna artikel, eller av någon information som kommissionen har tillgång till, att en medlemsstat riskerar att inte uppnå sina nationella mål enligt artikel 3.1
  får
  kommissionen meddela detta och begära att den berörda medlemsstaten vidtar korrigerande åtgärder för att uppnå de nationella målen. Inom tre månader från mottagandet av kommissionens meddelande ska den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen om de korrigerande åtgärder som den planerar att genomföra för att uppnå de mål som fastställs i artikel 3.1. De korrigerande åtgärderna ska innebära att medlemsstaten genomför ytterligare åtgärder för att uppnå de mål som fastställs i artikel 3.1, med en tydlig tidsplan för åtgärderna som gör det möjligt att bedöma de årliga framstegen mot att uppnå dessa mål. Om kommissionen finner att de korrigerande åtgärderna är tillfredsställande ska den berörda medlemsstaten uppdatera sin senaste lägesrapport enligt artikel 14 med dessa korrigerande åtgärder och lämna in den till kommissionen.

2.   Om det tydligt framgår av den rapport som avses i punkt 1 i denna artikel, eller av någon information som kommissionen har tillgång till, att en medlemsstat riskerar att inte uppnå sina nationella mål enligt artikel 3.1
  ska
  kommissionen meddela detta och begära att den berörda medlemsstaten vidtar korrigerande åtgärder för att uppnå de nationella målen. Inom tre månader från mottagandet av kommissionens meddelande ska den berörda medlemsstaten underrätta kommissionen om de korrigerande åtgärder som den planerar att genomföra för att uppnå de mål som fastställs i artikel 3.1. De korrigerande åtgärderna ska innebära att medlemsstaten genomför ytterligare åtgärder för att uppnå de mål som fastställs i artikel 3.1, med en tydlig tidsplan för åtgärderna som gör det möjligt att bedöma de årliga framstegen mot att uppnå dessa mål. Om kommissionen finner att de korrigerande åtgärderna är tillfredsställande ska den berörda medlemsstaten uppdatera sin senaste lägesrapport enligt artikel 14 med dessa korrigerande åtgärder och lämna in den till kommissionen.
  Om kommissionen finner att de korrigerande åtgärderna inte är tillfredsställande ska den överväga att vidta nödvändiga åtgärder med avseende på den medlemsstaten. Åtgärderna ska vara proportionerliga, lämpliga och fördragsenliga.

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2a (ny)

Artikel 16 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska vederbörligen informera Europaparlamentet och rådet om alla åtgärder som vidtas i enlighet med punkt 2 och offentliggöra dessa beslut i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska vederbörligen informera Europaparlamentet och rådet om alla åtgärder som vidtas i enlighet med punkt 2 och offentliggöra dessa beslut i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001.

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Relevant, enhetlig och tydlig information ska göras tillgänglig i fråga om vilka motorfordon som regelbundet kan tankas med enskilda bränslen på marknaden eller laddas vid laddningspunkter. Denna
  information
  ska göras tillgänglig i motorfordonsmanualer, vid tanknings- och laddningspunkter, på motorfordon och hos motorfordonsförsäljare på deras territorier. Detta krav ska gälla alla motorfordon, och deras motorfordonsmanualer, som släpps ut på marknaden
  efter den 18 november 2016
  . | 1.   Relevant, enhetlig och tydlig information ska göras tillgänglig i fråga om vilka motorfordon som regelbundet kan tankas med enskilda bränslen på marknaden eller laddas vid laddningspunkter.
  I detta syfte ska medlemsstater säkerställa att all motorfordonsinformation som är relevant för de bränslen eller den e-laddning som fastställs i
  denna
  förordning och i annan tillämplig unionslagstiftning
  ska göras tillgänglig i motorfordonsmanualer, vid tanknings- och laddningspunkter, på motorfordon och hos motorfordonsförsäljare på deras territorier. Detta krav ska gälla alla motorfordon, och deras motorfordonsmanualer, som släpps ut på marknaden. |
| | Kommissionen ska i detta syfte, och när så är lämpligt, se över direktiv 1999/94/EG senast ett år efter det datum som anges i artikel 24 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Relevant, enhetlig och tydlig information ska göras tillgänglig i fråga om vilka motorfordon som regelbundet kan tankas med enskilda bränslen på marknaden eller laddas vid laddningspunkter. Denna
  information
  ska göras tillgänglig i motorfordonsmanualer, vid tanknings- och laddningspunkter, på motorfordon och hos motorfordonsförsäljare på deras territorier. Detta krav ska gälla alla motorfordon, och deras motorfordonsmanualer, som släpps ut på marknaden
  efter den 18 november 2016
  .

1.   Relevant, enhetlig och tydlig information ska göras tillgänglig i fråga om vilka motorfordon som regelbundet kan tankas med enskilda bränslen på marknaden eller laddas vid laddningspunkter.
  I detta syfte ska medlemsstater säkerställa att all motorfordonsinformation som är relevant för de bränslen eller den e-laddning som fastställs i
  denna
  förordning och i annan tillämplig unionslagstiftning
  ska göras tillgänglig i motorfordonsmanualer, vid tanknings- och laddningspunkter, på motorfordon och hos motorfordonsförsäljare på deras territorier. Detta krav ska gälla alla motorfordon, och deras motorfordonsmanualer, som släpps ut på marknaden.

Kommissionen ska i detta syfte, och när så är lämpligt, se över direktiv 1999/94/EG senast ett år efter det datum som anges i artikel 24 i denna förordning.

Kommissionen ska i detta syfte, och när så är lämpligt, se över direktiv 1999/94/EG senast ett år efter det datum som anges i artikel 24 i denna förordning.

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – inledningen

Artikel 17 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Identifiering av kompatibilitet mellan fordon och infrastruktur samt identifiering av kompatibilitet mellan bränslen och fordon som avses i punkt 1 ska överensstämma med de tekniska specifikationer som avses i punkterna 9.1 och 9.2 i bilaga II. Om det i dessa standarder hänvisas till en grafisk symbol, inbegripet ett system med färgkoder, ska den grafiska symbolen
  vara
  enkel och lätt att förstå, och den ska placeras så att den syns tydligt | 2.   Identifiering av kompatibilitet mellan fordon och infrastruktur samt identifiering av kompatibilitet mellan bränslen och fordon som avses i punkt 1 ska överensstämma med de tekniska specifikationer som avses i punkterna 9.1 och 9.2 i bilaga II. Om det i dessa standarder hänvisas till en grafisk symbol, inbegripet ett system med färgkoder, ska
  medlemsstaterna säkerställa att
  den grafiska symbolen
  är
  enkel och lätt att förstå, och den ska placeras så att den syns tydligt |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Identifiering av kompatibilitet mellan fordon och infrastruktur samt identifiering av kompatibilitet mellan bränslen och fordon som avses i punkt 1 ska överensstämma med de tekniska specifikationer som avses i punkterna 9.1 och 9.2 i bilaga II. Om det i dessa standarder hänvisas till en grafisk symbol, inbegripet ett system med färgkoder, ska den grafiska symbolen
  vara
  enkel och lätt att förstå, och den ska placeras så att den syns tydligt

2.   Identifiering av kompatibilitet mellan fordon och infrastruktur samt identifiering av kompatibilitet mellan bränslen och fordon som avses i punkt 1 ska överensstämma med de tekniska specifikationer som avses i punkterna 9.1 och 9.2 i bilaga II. Om det i dessa standarder hänvisas till en grafisk symbol, inbegripet ett system med färgkoder, ska
  medlemsstaterna säkerställa att
  den grafiska symbolen
  är
  enkel och lätt att förstå, och den ska placeras så att den syns tydligt

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – led a

Artikel 17 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | på motsvarande pumpar och tillhörande munstycken vid alla tankningspunkter, från den dag då bränslena släpps ut på marknaden,
  eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

på motsvarande pumpar och tillhörande munstycken vid alla tankningspunkter, från den dag då bränslena släpps ut på marknaden,
  eller

eller

| (a) | på motsvarande pumpar och tillhörande munstycken vid alla tankningspunkter, från den dag då bränslena släpps ut på marknaden,
  och |
| --- | --- |

(a)

på motsvarande pumpar och tillhörande munstycken vid alla tankningspunkter, från den dag då bränslena släpps ut på marknaden,
  och

och

Ändring 235

Ändring 235

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 2 – led b

Artikel 17 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | i omedelbar närhet av bränsletankslocket, på alla motorfordon som rekommenderas för och är kompatibla med bränslet i fråga, och i fordonsmanualer i de fall sådana motorfordon släpps ut på marknaden
  efter den 18 november 2016
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

i omedelbar närhet av bränsletankslocket, på alla motorfordon som rekommenderas för och är kompatibla med bränslet i fråga, och i fordonsmanualer i de fall sådana motorfordon släpps ut på marknaden
  efter den 18 november 2016
  .

efter den 18 november 2016

| (b) | i omedelbar närhet av bränsletankslocket, på alla motorfordon som rekommenderas för och är kompatibla med bränslet i fråga, och i fordonsmanualer i de fall sådana motorfordon släpps ut på marknaden. |
| --- | --- |

(b)

i omedelbar närhet av bränsletankslocket, på alla motorfordon som rekommenderas för och är kompatibla med bränslet i fråga, och i fordonsmanualer i de fall sådana motorfordon släpps ut på marknaden.

Ändring 236

Ändring 236

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3

Artikel 17 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   När bränslepriser visas på en tankstation ska en jämförelse mellan de relevanta enhetspriserna visas i informationssyfte där så är lämpligt, särskilt för elektricitet och vätgas, i enlighet med den gemensamma metod för jämförelse av enhetspriser för alternativa bränslen som avses i punkt 9.3 i bilaga II. | 3.   När bränslepriser visas på en tankstation ska
  medlemsstaterna säkerställa att
  en jämförelse mellan de relevanta enhetspriserna visas i informationssyfte där så är lämpligt, särskilt för elektricitet och vätgas, i enlighet med den gemensamma metod för jämförelse av enhetspriser för alternativa bränslen som avses i punkt 9.3 i bilaga II.
  För engångsladdning av el och engångstankning av vätgas ska priset också anges per kWh respektive kg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   När bränslepriser visas på en tankstation ska en jämförelse mellan de relevanta enhetspriserna visas i informationssyfte där så är lämpligt, särskilt för elektricitet och vätgas, i enlighet med den gemensamma metod för jämförelse av enhetspriser för alternativa bränslen som avses i punkt 9.3 i bilaga II.

3.   När bränslepriser visas på en tankstation ska
  medlemsstaterna säkerställa att
  en jämförelse mellan de relevanta enhetspriserna visas i informationssyfte där så är lämpligt, särskilt för elektricitet och vätgas, i enlighet med den gemensamma metod för jämförelse av enhetspriser för alternativa bränslen som avses i punkt 9.3 i bilaga II.
  För engångsladdning av el och engångstankning av vätgas ska priset också anges per kWh respektive kg.

Ändring 237

Ändring 237

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – inledningen

Artikel 18 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Ansvariga för laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, eller ägare av dessa punkter i enlighet med vad som avtalats med de ansvariga, ska säkerställa tillgången till statiska och dynamiska data om den infrastruktur för alternativa bränslen som de ansvarar för, och utan kostnad ge tillgång till dessa data via de nationella åtkomstpunkterna. Följande typer av data ska göras tillgängliga: | 2.   Ansvariga för laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, eller ägare av dessa punkter i enlighet med vad som avtalats med de ansvariga, ska säkerställa tillgången till statiska och dynamiska data om den infrastruktur för alternativa bränslen som de ansvarar för, och utan kostnad ge tillgång till dessa data via de nationella åtkomstpunkterna.
  I samband med detta ska dessa ansvariga också säkerställa högsta möjliga nivå av cybersäkerhet, dataskydd och säkerhet, särskilt när det gäller autentisering, fakturering och betalningsprocesser. I tillämpliga fall ska dessa ansvariga följa bestämmelserna i direktivet om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen (NIS2-direktivet).
  Följande typer av data ska göras tillgängliga: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Ansvariga för laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, eller ägare av dessa punkter i enlighet med vad som avtalats med de ansvariga, ska säkerställa tillgången till statiska och dynamiska data om den infrastruktur för alternativa bränslen som de ansvarar för, och utan kostnad ge tillgång till dessa data via de nationella åtkomstpunkterna. Följande typer av data ska göras tillgängliga:

2.   Ansvariga för laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, eller ägare av dessa punkter i enlighet med vad som avtalats med de ansvariga, ska säkerställa tillgången till statiska och dynamiska data om den infrastruktur för alternativa bränslen som de ansvarar för, och utan kostnad ge tillgång till dessa data via de nationella åtkomstpunkterna.
  I samband med detta ska dessa ansvariga också säkerställa högsta möjliga nivå av cybersäkerhet, dataskydd och säkerhet, särskilt när det gäller autentisering, fakturering och betalningsprocesser. I tillämpliga fall ska dessa ansvariga följa bestämmelserna i direktivet om åtgärder för en hög gemensam cybersäkerhetsnivå i hela unionen (NIS2-direktivet).
  Följande typer av data ska göras tillgängliga:

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led a – led i

Artikel 18 – punkt 2 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Laddnings- eller tankningspunktens geografiska placering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Laddnings- eller tankningspunktens geografiska placering.

| i) | Laddnings- eller tankningspunktens geografiska placering
  och, om möjligt, information om närbelägna möjligheter till mat och vila
  . |
| --- | --- |

i)

Laddnings- eller tankningspunktens geografiska placering
  och, om möjligt, information om närbelägna möjligheter till mat och vila
  .

och, om möjligt, information om närbelägna möjligheter till mat och vila

Ändring 239

Ändring 239

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led ia (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ia) | Konstruktioner som erbjuder skydd mot regn eller andra svåra väderförhållanden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ia)

(ia)

Konstruktioner som erbjuder skydd mot regn eller andra svåra väderförhållanden.

Konstruktioner som erbjuder skydd mot regn eller andra svåra väderförhållanden.

Ändring 240

Ändring 240

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led a – led ib (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – led a – led ib (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ib) | Belysning vid laddning nattetid. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ib)

ib)

Belysning vid laddning nattetid.

Belysning vid laddning nattetid.

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led b – led ii

Artikel 18 – punkt 2 – led b – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Typ av anslutningsdon. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Typ av anslutningsdon.

| ii) | Typ av anslutningsdon
  och deras tillgänglighet
  . |
| --- | --- |

ii)

Typ av anslutningsdon
  och deras tillgänglighet
  .

och deras tillgänglighet

Ändring 242

Ändring 242

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led b – led iv

Artikel 18 – punkt 2 – led b – led iv

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iv) | Uteffekt (kW). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv)

Uteffekt (kW).

| iv) | Uteffekt (kW)
  som total och maximal individuell uteffekt
  . |
| --- | --- |

iv)

Uteffekt (kW)
  som total och maximal individuell uteffekt
  .

som total och maximal individuell uteffekt

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led b – led iva (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – led b – led iva (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iva) | Tillgänglighet för tunga fordon, inklusive restriktioner avseende höjd, längd och bredd vid laddnings- och tankningspunkterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iva)

iva)

Tillgänglighet för tunga fordon, inklusive restriktioner avseende höjd, längd och bredd vid laddnings- och tankningspunkterna.

Tillgänglighet för tunga fordon, inklusive restriktioner avseende höjd, längd och bredd vid laddnings- och tankningspunkterna.

Ändring 244

Ändring 244

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led ii

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Tillgänglighet (i bruk/ej i bruk). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Tillgänglighet (i bruk/ej i bruk).

| ii) | Tillgänglighet (i bruk/ej i bruk)
  , tillgänglighetsgrad per relevant tidsperiod (dag/timmar)
  . |
| --- | --- |

ii)

Tillgänglighet (i bruk/ej i bruk)
  , tillgänglighetsgrad per relevant tidsperiod (dag/timmar)
  .

, tillgänglighetsgrad per relevant tidsperiod (dag/timmar)

Ändring 245

Ändring 245

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiia (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiia) | Andelen förnybar el och halten av växthusgasutsläpp för den el som levereras vid laddningspunkter, om dessa uppgifter är tillgängliga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiia)

iiia)

Andelen förnybar el och halten av växthusgasutsläpp för den el som levereras vid laddningspunkter, om dessa uppgifter är tillgängliga.

Andelen förnybar el och halten av växthusgasutsläpp för den el som levereras vid laddningspunkter, om dessa uppgifter är tillgängliga.

Ändring 246

Ändring 246

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiib (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiib (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiib) | Aktiverad för dubbelriktad laddning (ja/nej). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiib)

iiib)

Aktiverad för dubbelriktad laddning (ja/nej).

Aktiverad för dubbelriktad laddning (ja/nej).

Ändring 247

Ändring 247

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiic (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiic (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiic) | Möjlighet till smart laddning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiic)

iiic)

Möjlighet till smart laddning.

Möjlighet till smart laddning.

Ändring 248

Ändring 248

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiid (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiid (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiid) | Godtagna betalningsmetoder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiid)

iiid)

Godtagna betalningsmetoder.

Godtagna betalningsmetoder.

Ändring 249

Ändring 249

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiie (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – led c – led iiie (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiie) | I förekommande fall, pris- och tidsbegränsning för parkering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiie)

iiie)

I förekommande fall, pris- och tidsbegränsning för parkering.

I förekommande fall, pris- och tidsbegränsning för parkering.

Ändring 250

Ändring 250

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Tillgängliga språk på displayen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Tillgängliga språk på displayen.

Tillgängliga språk på displayen.

Ändring 251

Ändring 251

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Ansvariga för laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten eller, i enlighet med överenskommelsen mellan dem, ägarna till dessa – även om de följer relevant unionslagstiftning – ska inte vara skyldiga att lämna ut statiska eller dynamiska data som skulle leda till att företagshemligheter röjs, vilket kan skada ett företags intressen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ansvariga för laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten eller, i enlighet med överenskommelsen mellan dem, ägarna till dessa – även om de följer relevant unionslagstiftning – ska inte vara skyldiga att lämna ut statiska eller dynamiska data som skulle leda till att företagshemligheter röjs, vilket kan skada ett företags intressen.

Ansvariga för laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten eller, i enlighet med överenskommelsen mellan dem, ägarna till dessa – även om de följer relevant unionslagstiftning – ska inte vara skyldiga att lämna ut statiska eller dynamiska data som skulle leda till att företagshemligheter röjs, vilket kan skada ett företags intressen.

Ändring 252

Ändring 252

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3

Artikel 18 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska, genom sina nationella åtkomstpunkter, säkerställa att data är tillgängliga för alla berörda parter på ett öppet och icke-diskriminerande sätt genom tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (67). | 3.   Medlemsstaterna ska,
  samtidigt som de följer relevant unionslagstiftning,
  genom sina nationella åtkomstpunkter, säkerställa att data
  , med undantag för företagshemligheter som kan äventyra ett förtags intressen,
  är tillgängliga för alla berörda parter på ett öppet och icke-diskriminerande sätt genom tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (67). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska, genom sina nationella åtkomstpunkter, säkerställa att data är tillgängliga för alla berörda parter på ett öppet och icke-diskriminerande sätt genom tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (67).

3.   Medlemsstaterna ska,
  samtidigt som de följer relevant unionslagstiftning,
  genom sina nationella åtkomstpunkter, säkerställa att data
  , med undantag för företagshemligheter som kan äventyra ett förtags intressen,
  är tillgängliga för alla berörda parter på ett öppet och icke-diskriminerande sätt genom tillämpning av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU (67).

Ändring 253

Ändring 253

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3a (ny)

Artikel 18 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Senast den 31 december 2026 ska kommissionen inrätta en gemensam europeisk åtkomstpunkt för data om alternativa bränslen. I samband med detta ska kommissionen säkerställa full överensstämmelse med bestämmelserna i direktiv XX-XXX [ITS-direktivet] och förordning XX-XXX om multimodala digitala mobilitetstjänster. Den gemensamma europeiska åtkomstpunkten ska fullt ut bygga på de nationella åtkomstpunkter som förbinder dem med varandra. Den ska erbjuda slutanvändare, andra marknadsaktörer och tjänsteleverantörer tillgång till alla uppgifter som görs tillgängliga för de nationella åtkomstpunkterna och säkerställa att de är allmänt tillgängliga på icke-diskriminerande grund för användning, under förutsättning att dataskyddskraven uppfylls. Kommissionen ska säkerställa att allmänheten får tillgång till den gemensamma europeiska åtkomstpunkten och att den är lättillgänglig, t.ex. genom inrättandet av en särskild webbportal. Kommissionen ska säkerställa att data som finns i den gemensamma europeiska åtkomstpunkten om tillgång och tillgänglighet för tanknings- och laddningspunkterna, inklusive väntetider och återstående kapacitet för alternativa bränslen, finns att tillgå via ett offentligt tillgängligt, uppdaterat, användarvänligt och flerspråkigt gränssnitt på EU-nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Senast den 31 december 2026 ska kommissionen inrätta en gemensam europeisk åtkomstpunkt för data om alternativa bränslen. I samband med detta ska kommissionen säkerställa full överensstämmelse med bestämmelserna i direktiv XX-XXX [ITS-direktivet] och förordning XX-XXX om multimodala digitala mobilitetstjänster. Den gemensamma europeiska åtkomstpunkten ska fullt ut bygga på de nationella åtkomstpunkter som förbinder dem med varandra. Den ska erbjuda slutanvändare, andra marknadsaktörer och tjänsteleverantörer tillgång till alla uppgifter som görs tillgängliga för de nationella åtkomstpunkterna och säkerställa att de är allmänt tillgängliga på icke-diskriminerande grund för användning, under förutsättning att dataskyddskraven uppfylls. Kommissionen ska säkerställa att allmänheten får tillgång till den gemensamma europeiska åtkomstpunkten och att den är lättillgänglig, t.ex. genom inrättandet av en särskild webbportal. Kommissionen ska säkerställa att data som finns i den gemensamma europeiska åtkomstpunkten om tillgång och tillgänglighet för tanknings- och laddningspunkterna, inklusive väntetider och återstående kapacitet för alternativa bränslen, finns att tillgå via ett offentligt tillgängligt, uppdaterat, användarvänligt och flerspråkigt gränssnitt på EU-nivå.

Ändring 254

Ändring 254

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 3b (ny)

Artikel 18 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att deras nationella åtkomstpunkter medger ett automatiserat och enhetligt datautbyte med den gemensamma europeiska åtkomstpunkten och de ansvariga för laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, i enlighet med de förfaranden och tekniska krav som ska fastställas i enlighet med punkt 4. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Medlemsstaterna ska säkerställa att deras nationella åtkomstpunkter medger ett automatiserat och enhetligt datautbyte med den gemensamma europeiska åtkomstpunkten och de ansvariga för laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten, i enlighet med de förfaranden och tekniska krav som ska fastställas i enlighet med punkt 4.

Ändring 255

Ändring 255

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4 – inledningen

Artikel 18 – punkt 4 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel
  17
  för att | 4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel
  20
  för att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel
  17
  för att

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel
  20
  för att

Ändring 256

Ändring 256

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4 – led c

Artikel 18 – punkt 4 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | fastställa detaljerade förfaranden
  som gör det möjligt att tillhandahålla
  och
  utbyta
  de data som krävs enligt
  punkt
  2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

fastställa detaljerade förfaranden
  som gör det möjligt att tillhandahålla
  och
  utbyta
  de data som krävs enligt
  punkt
  2.

som gör det möjligt att tillhandahålla

utbyta

punkt

| (c) | fastställa detaljerade förfaranden
  och tekniska krav
  som
  möjliggör ett enhetligt europeiskt tillhandahållande
  och
  utbyte av
  de data som krävs enligt
  punkterna
  2
  , 3a och 3b
  . |
| --- | --- |

(c)

fastställa detaljerade förfaranden
  och tekniska krav
  som
  möjliggör ett enhetligt europeiskt tillhandahållande
  och
  utbyte av
  de data som krävs enligt
  punkterna
  2
  , 3a och 3b
  .

och tekniska krav

möjliggör ett enhetligt europeiskt tillhandahållande

utbyte av

punkterna

, 3a och 3b

Ändring 257

Ändring 257

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 3a (ny)

Artikel 19 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Tankningspunkter för ammoniak som är tillgängliga för allmänheten och som tas i bruk eller förnyas från och med [det datum denna förordning träder i kraft] ska uppfylla de tekniska specifikationer som fastställs i punkterna 7.1 och 7.2 i bilaga II. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Tankningspunkter för ammoniak som är tillgängliga för allmänheten och som tas i bruk eller förnyas från och med [det datum denna förordning träder i kraft] ska uppfylla de tekniska specifikationer som fastställs i punkterna 7.1 och 7.2 i bilaga II.

Ändring 258

Ändring 258

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 7 – inledningen

Artikel 19 – punkt 7 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel
  17
  för att | 7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel
  20
  för att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel
  17
  för att

7.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel
  20
  för att

Ändring 259

Ändring 259

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 7 – led b

Artikel 19 – punkt 7 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | ändra bilaga II genom att uppdatera hänvisningarna till de standarder som avses i de tekniska specifikationer som fastställs i den bilagan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

ändra bilaga II genom att uppdatera hänvisningarna till de standarder som avses i de tekniska specifikationer som fastställs i den bilagan.

| (b) | ändra bilaga II genom att uppdatera hänvisningarna till de standarder som avses i de tekniska specifikationer som fastställs i den bilagan senast sex månader efter deras tekniska antagande. |
| --- | --- |

(b)

ändra bilaga II genom att uppdatera hänvisningarna till de standarder som avses i de tekniska specifikationer som fastställs i den bilagan senast sex månader efter deras tekniska antagande.

Ändring 260

Ändring 260

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21a (ny)

Artikel 21a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 21a




  Kompensation i form av minskad regelbörda




  Kommissionen ska senast ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft, och i linje med sitt meddelande om tillämpningen av ”en in, en ut”-principen

   (1a)

  , lägga fram förslag för att kompensera för de regleringsbördor som införs genom denna förordning, genom revidering eller avskaffande av bestämmelser i andra EU-förordningar som leder till onödiga efterlevnadskostnader i de berörda sektorerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 21a

Kompensation i form av minskad regelbörda

Kommissionen ska senast ett år efter det att denna förordning har trätt i kraft, och i linje med sitt meddelande om tillämpningen av ”en in, en ut”-principen

   (1a)

  , lägga fram förslag för att kompensera för de regleringsbördor som införs genom denna förordning, genom revidering eller avskaffande av bestämmelser i andra EU-förordningar som leder till onödiga efterlevnadskostnader i de berörda sektorerna.

Ändring 261

Ändring 261

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22

Artikel 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska senast den 31 december 2026 se över denna förordning
  och
  ,
  om så är lämpligt, lämna in
  ett förslag
  till
  ändring av
  den
  . | Kommissionen ska övervaka de framsteg som görs för att genomföra förordningen.
  Kommissionen ska senast den 31 december 2026 se över denna förordning,
  med särskilt fokus på om målen och infrastrukturkraven i denna förordning är lämpliga. Om kommissionen finner att en eller flera bestämmelser inte längre är lämpliga, eller ny teknik har kommit fram, ska den lägga fram
  ett förslag
  om
  ändring av
  denna förordning
  .
  Som en del av denna översyn ska kommissionen särskilt beakta följande: |
| | — | En minskning av det tröskelvärde för bruttodräktighet som fastställs i artikel 9 i denna förordning till 400, och en utvidgning av dessa bestämmelser till att även gälla alla återstående fartygstyper som omfattas av förordning XXXX-XXX FuelEU Maritime. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska senast den 31 december 2026 se över denna förordning
  och
  ,
  om så är lämpligt, lämna in
  ett förslag
  till
  ändring av
  den
  .

och

om så är lämpligt, lämna in

till

den

Kommissionen ska övervaka de framsteg som görs för att genomföra förordningen.
  Kommissionen ska senast den 31 december 2026 se över denna förordning,
  med särskilt fokus på om målen och infrastrukturkraven i denna förordning är lämpliga. Om kommissionen finner att en eller flera bestämmelser inte längre är lämpliga, eller ny teknik har kommit fram, ska den lägga fram
  ett förslag
  om
  ändring av
  denna förordning
  .
  Som en del av denna översyn ska kommissionen särskilt beakta följande:

Kommissionen ska övervaka de framsteg som görs för att genomföra förordningen.

med särskilt fokus på om målen och infrastrukturkraven i denna förordning är lämpliga. Om kommissionen finner att en eller flera bestämmelser inte längre är lämpliga, eller ny teknik har kommit fram, ska den lägga fram

om

denna förordning

Som en del av denna översyn ska kommissionen särskilt beakta följande:

—

En minskning av det tröskelvärde för bruttodräktighet som fastställs i artikel 9 i denna förordning till 400, och en utvidgning av dessa bestämmelser till att även gälla alla återstående fartygstyper som omfattas av förordning XXXX-XXX FuelEU Maritime.

En minskning av det tröskelvärde för bruttodräktighet som fastställs i artikel 9 i denna förordning till 400, och en utvidgning av dessa bestämmelser till att även gälla alla återstående fartygstyper som omfattas av förordning XXXX-XXX FuelEU Maritime.

| — | Ett införande i denna förordning av lämpliga mål för den infrastruktur som krävs för att driva el- och vätgasdrivna luftfartyg. |
| --- | --- |

—

Ett införande i denna förordning av lämpliga mål för den infrastruktur som krävs för att driva el- och vätgasdrivna luftfartyg.

Ett införande i denna förordning av lämpliga mål för den infrastruktur som krävs för att driva el- och vätgasdrivna luftfartyg.

| — | Den tekniska utvecklingen av elvägssystem såsom kontaktlös induktiv laddning eller luftledningsteknik och huruvida utbyggnaden av sådan infrastruktur kan påverka utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och, i förekommande fall, huruvida eventuella följdjusteringar av målen för utbyggnaden av laddningsinfrastruktur i denna förordning krävs. Som en del av denna bedömning ska kommissionen särskilt överväga möjligheten för medlemsstaterna att beakta elvägssystem för att uppnå de mål för total uteffekt för lätta nyttofordon som anges i artikel 3 och för tunga nyttofordon som anges i artikel 4. |
| --- | --- |

—

Den tekniska utvecklingen av elvägssystem såsom kontaktlös induktiv laddning eller luftledningsteknik och huruvida utbyggnaden av sådan infrastruktur kan påverka utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och, i förekommande fall, huruvida eventuella följdjusteringar av målen för utbyggnaden av laddningsinfrastruktur i denna förordning krävs. Som en del av denna bedömning ska kommissionen särskilt överväga möjligheten för medlemsstaterna att beakta elvägssystem för att uppnå de mål för total uteffekt för lätta nyttofordon som anges i artikel 3 och för tunga nyttofordon som anges i artikel 4.

Den tekniska utvecklingen av elvägssystem såsom kontaktlös induktiv laddning eller luftledningsteknik och huruvida utbyggnaden av sådan infrastruktur kan påverka utbyggnaden av laddningsinfrastruktur som är tillgänglig för allmänheten och, i förekommande fall, huruvida eventuella följdjusteringar av målen för utbyggnaden av laddningsinfrastruktur i denna förordning krävs. Som en del av denna bedömning ska kommissionen särskilt överväga möjligheten för medlemsstaterna att beakta elvägssystem för att uppnå de mål för total uteffekt för lätta nyttofordon som anges i artikel 3 och för tunga nyttofordon som anges i artikel 4.

Ändring 262

Ändring 262

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – led a – inledningen

Bilaga I – led 1 – led a – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Prognoser för fordonsparkens storlek den 31 december 2025, 2030 och 2035 för följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Prognoser för fordonsparkens storlek den 31 december 2025, 2030 och 2035 för följande:

| (a) | Prognoser för fordonsparkens storlek den 31 december 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  och 2035 för följande: |
| --- | --- |

(a)

Prognoser för fordonsparkens storlek den 31 december 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  och 2035 för följande:

2027,

, 2032

Ändring 263

Ändring 263

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – led b – inledningen

Bilaga I – led 1 – led b – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Mål för den 31 december 2025, 2030 och 2035 för följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Mål för den 31 december 2025, 2030 och 2035 för följande:

| (b) | Mål för den 31 december 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  och 2035 för följande: |
| --- | --- |

(b)

Mål för den 31 december 2025,
  2027,
  2030
  , 2032
  och 2035 för följande:

2027,

, 2032

Ändring 264

Ändring 264

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – led b – strecksats 7

Bilaga I – led 1 – led b – strecksats 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Tankningspunkter för LNG i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, inklusive placering (hamn) och kapacitet per hamn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Tankningspunkter för LNG i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, inklusive placering (hamn) och kapacitet per hamn.

| — | Tankningspunkter för LNG
  , vätgas och ammoniak
  i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, inklusive placering (hamn) och kapacitet per hamn. |
| --- | --- |

—

Tankningspunkter för LNG
  , vätgas och ammoniak
  i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, inklusive placering (hamn) och kapacitet per hamn.

, vätgas och ammoniak

Ändring 265

Ändring 265

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – led b – strecksats 8

Bilaga I – led 1 – led b – strecksats 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, inklusive placering (hamn) och kapacitet per anläggning i hamnen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, inklusive placering (hamn) och kapacitet per anläggning i hamnen.

| — | Landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, inklusive placering (hamn)
  , nätkapacitet
  och kapacitet per anläggning i hamnen. |
| --- | --- |

—

Landströmsförsörjning i kusthamnar i TEN-T:s stomnät och TEN-T:s övergripande nät, inklusive placering (hamn)
  , nätkapacitet
  och kapacitet per anläggning i hamnen.

, nätkapacitet

Ändring 266

Ändring 266

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – led b – strecksats 11a (ny)

Bilaga I – led 1 – led b – strecksats 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Elinfrastruktur för laddning av fordon i kategori L, antal laddningsstationer och uteffekt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Elinfrastruktur för laddning av fordon i kategori L, antal laddningsstationer och uteffekt.

Elinfrastruktur för laddning av fordon i kategori L, antal laddningsstationer och uteffekt.

Ändring 267

Ändring 267

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 1 – led b – strecksats 11b (ny)

Bilaga I – led 1 – led b – strecksats 11b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Informationen om laddningsstationer i strecksatserna 1–4 ska delas upp i normal, smart och dubbelriktad laddningskapacitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Informationen om laddningsstationer i strecksatserna 1–4 ska delas upp i normal, smart och dubbelriktad laddningskapacitet.

Informationen om laddningsstationer i strecksatserna 1–4 ska delas upp i normal, smart och dubbelriktad laddningskapacitet.

Ändring 268

Ändring 268

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 2

Bilaga I – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2. | Utnyttjandegrad: rapportering av infrastrukturens utnyttjande, baserat på kategorierna i punkt 1 b. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.

Utnyttjandegrad: rapportering av infrastrukturens utnyttjande, baserat på kategorierna i punkt 1 b.

| 2. | Utnyttjandegrad: rapportering av infrastrukturens utnyttjande,
  och förväntad framtida efterfrågan,
  baserat på kategorierna i punkt 1 b. |
| --- | --- |

2.

Utnyttjandegrad: rapportering av infrastrukturens utnyttjande,
  och förväntad framtida efterfrågan,
  baserat på kategorierna i punkt 1 b.

och förväntad framtida efterfrågan,

Ändring 269

Ändring 269

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 3 – strecksats 1

Bilaga I – led 3 – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | I vilken utsträckning man uppnått de mål för utbyggnad av infrastruktur som avses i punkt 1 b för alla transportsätt, särskilt i fråga om elladdningsstationer, elvägssystem (i tillämpliga fall), tankningsstationer för vätgas, landströmsförsörjning i kust- och inlandshamnar,
  LNG-bunkring
  i kusthamnar i TEN-T:s stomnät, infrastruktur för andra alternativa bränslen i hamnar, elförsörjning till stillastående luftfartyg samt tankningsstationer för vätgas och elladdningspunkter för tåg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

I vilken utsträckning man uppnått de mål för utbyggnad av infrastruktur som avses i punkt 1 b för alla transportsätt, särskilt i fråga om elladdningsstationer, elvägssystem (i tillämpliga fall), tankningsstationer för vätgas, landströmsförsörjning i kust- och inlandshamnar,
  LNG-bunkring
  i kusthamnar i TEN-T:s stomnät, infrastruktur för andra alternativa bränslen i hamnar, elförsörjning till stillastående luftfartyg samt tankningsstationer för vätgas och elladdningspunkter för tåg.

LNG-bunkring

| — | I vilken utsträckning man uppnått de mål för utbyggnad av infrastruktur som avses i punkt 1 b för alla transportsätt, särskilt i fråga om elladdningsstationer, elvägssystem (i tillämpliga fall), tankningsstationer för vätgas, landströmsförsörjning i kust- och inlandshamnar,
  bunkring av LNG, vätgas och ammoniak
  i kusthamnar i TEN-T:s stomnät, infrastruktur för andra alternativa bränslen i hamnar, elförsörjning till stillastående luftfartyg samt tankningsstationer för vätgas och elladdningspunkter för tåg. |
| --- | --- |

—

I vilken utsträckning man uppnått de mål för utbyggnad av infrastruktur som avses i punkt 1 b för alla transportsätt, särskilt i fråga om elladdningsstationer, elvägssystem (i tillämpliga fall), tankningsstationer för vätgas, landströmsförsörjning i kust- och inlandshamnar,
  bunkring av LNG, vätgas och ammoniak
  i kusthamnar i TEN-T:s stomnät, infrastruktur för andra alternativa bränslen i hamnar, elförsörjning till stillastående luftfartyg samt tankningsstationer för vätgas och elladdningspunkter för tåg.

bunkring av LNG, vätgas och ammoniak

Ändring 270

Ändring 270

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 3 – strecksats 3

Bilaga I – led 3 – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | Utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen inom urbana knutpunkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen inom urbana knutpunkter.

| — | Utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen inom urbana knutpunkter
  och multimodala transportknutpunkter
  . |
| --- | --- |

—

Utbyggnad av infrastruktur för alternativa bränslen inom urbana knutpunkter
  och multimodala transportknutpunkter
  .

och multimodala transportknutpunkter

Ändring 271

Ändring 271

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 3 – strecksats 3a (ny)

Bilaga I – led 3 – strecksats 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Åtgärder för att säkerställa att utbyggnaden av laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten samt alternativ för transporter som drivs av alternativa bränslen, särskilt kollektivtrafik, är prisvärda och tillgängliga för utsatta konsumenter och dem som riskerar att drabbas av energifattigdom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Åtgärder för att säkerställa att utbyggnaden av laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten samt alternativ för transporter som drivs av alternativa bränslen, särskilt kollektivtrafik, är prisvärda och tillgängliga för utsatta konsumenter och dem som riskerar att drabbas av energifattigdom.

Åtgärder för att säkerställa att utbyggnaden av laddnings- och tankningspunkter som är tillgängliga för allmänheten samt alternativ för transporter som drivs av alternativa bränslen, särskilt kollektivtrafik, är prisvärda och tillgängliga för utsatta konsumenter och dem som riskerar att drabbas av energifattigdom.

Ändring 272

Ändring 272

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – led 7a (nytt)

Bilaga I – led 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a. | Beskrivning av hur principen om energieffektivitet först har beaktats i största möjliga utsträckning vid prognoser för fordonsutnyttjande, fastställande av mål, uppskattning av utnyttjandegrad, utveckling och genomförande av politiska åtgärder till stöd för det nationella handlingsprogrammet och tillhörande offentliga investeringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.

7a.

Beskrivning av hur principen om energieffektivitet först har beaktats i största möjliga utsträckning vid prognoser för fordonsutnyttjande, fastställande av mål, uppskattning av utnyttjandegrad, utveckling och genomförande av politiska åtgärder till stöd för det nationella handlingsprogrammet och tillhörande offentliga investeringar.

Ändring 273

Ändring 273

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga III – led 3 – strecksats 4a (ny)

Bilaga III – led 3 – strecksats 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | Antal dubbelriktade laddningspunkter för var och en av kategorierna i punkt 2. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

Antal dubbelriktade laddningspunkter för var och en av kategorierna i punkt 2.

Antal dubbelriktade laddningspunkter för var och en av kategorierna i punkt 2.

Ändring 274

Ändring 274

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 9.3a (ny)

Bilaga II – punkt 9.3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9.3a. | Teknisk specifikation för laddningsstationer för el och tankningsanläggningar för vätgas för järnvägstransport. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.3a.

9.3a.

Teknisk specifikation för laddningsstationer för el och tankningsanläggningar för vätgas för järnvägstransport.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0234/2022).

1

(43)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(43)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (EUT L 307, 28.10.2014, s. 1).

43

(44)  COM(2020)0789.

44

(46)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 av den 17 april 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon och om upphävande av förordningarna (EG) nr 443/2009 och (EU) nr 510/2011 (EUT L 111, 25.4.2019, s. 13).

46

(47)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 av den 20 juni 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv 96/53/EG (EUT L 198, 25.7.2019, s. 202).

47

(46)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/631 av den 17 april 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon och om upphävande av förordningarna (EG) nr 443/2009 och (EU) nr 510/2011 (EUT L 111, 25.4.2019, s. 13).

46

(47)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1242 av den 20 juni 2019 om fastställande av normer för koldioxidutsläpp från nya tunga fordon och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 595/2009 och (EU) 2018/956 och rådets direktiv 96/53/EG (EUT L 198, 25.7.2019, s. 202).

47

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(48)  COM(2021)0561.

48

(49)  COM(2021)0562.

49

(53)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

53

(53)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

53

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/240 av den 10 februari 2021 om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd (EUT L 57, 18.2.2021, s. 1).

1b

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/240 av den 10 februari 2021 om inrättande av ett instrument för tekniskt stöd (EUT L 57, 18.2.2021, s. 1).

(1c)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (EUT L 249, 14.7.2021, s. 38).

1c

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1153 av den 7 juli 2021 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (EUT L 249, 14.7.2021, s. 38).

(1d)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

1d

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1058 av den 24 juni 2021 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (EUT L 231, 30.6.2021, s. 60).

(54)  COM(2020)0301.

54

(54)  COM(2020)0301.

54

(55)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

55

(55)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU (EUT L 348, 20.12.2013, s. 1).

55

(56)  COM(2020)301.

56

(56)  COM(2020)0301.

56

(57)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

57

(57)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (EUT L 151, 7.6.2019, s. 70).

57

(58)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (EUT L 120, 15.5.2009, s. 5).

58

(58)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/33/EG av den 23 april 2009 om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon (EUT L 120, 15.5.2009, s. 5).

58

(59)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (EUT L 207, 6.8.2010, s. 1).

59

(59)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (EUT L 207, 6.8.2010, s. 1).

59

(1a)  
  Kommissionens meddelande (COM(2021)0550) av den 14 juli 2021.

1a

Kommissionens meddelande (COM(2021)0550) av den 14 juli 2021.

(67)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (EUT L 207, 6.8.2010, s. 1).

67

(67)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (EUT L 207, 6.8.2010, s. 1).

67

(1a)  
  Kommissionens pressmeddelande om von der Leyen-kommissionens arbetsmetoder, 4 december 2019.

1a

Kommissionens pressmeddelande om von der Leyen-kommissionens arbetsmetoder, 4 december 2019.

---

Torsdagen, 20 oktober 2022

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/299 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/299

---

P9_TA(2022)0369

Särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 efter avbrott i programmens genomförande ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 20 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande (COM(2022)0362 – C9-0289/2022 – 2022/0227(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 149/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0362), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0362),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0289/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 212 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0289/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 september 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 september 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0227

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 20 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av särskilda bestämmelser för samarbetsprogrammen 2014–2020 som får stöd från det europeiska grannskapsinstrumentet och inom målet Europeiskt territoriellt samarbete, efter avbrott i programmets genomförande

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2192.)

---

| 28.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 149/300 |
| --- | --- | --- | --- |

28.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 149/300

---

P9_TA(2022)0370

Icke-godtagande av ryska resehandlingar som utfärdats i Ukraina och Georgien***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 20 oktober 2022 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om icke-erkännande av ryska resehandlingar som utfärdats i ockuperade utländska regioner (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

[Ändring 1]

(2023/C 149/16)

EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG*

till kommissionens förslag

Förslag till

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT (EU) 2022/....

om icke-godtagande av ryska resehandlingar som utfärdats i Ukraina och Georgien

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 77.2 a och b,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | Med anledning av Ryska federationens olagliga annektering av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol 2014 och de fortsatta destabiliserande åtgärderna i östra Ukraina har Europeiska unionen redan infört ekonomiska sanktioner som svar på Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, i samband med det ofullständiga genomförandet av Minskavtalen, sanktioner med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och sanktioner med anledning av Ryska federationens olagliga annektering av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol. |
| --- | --- |

(1)

Med anledning av Ryska federationens olagliga annektering av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol 2014 och de fortsatta destabiliserande åtgärderna i östra Ukraina har Europeiska unionen redan infört ekonomiska sanktioner som svar på Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, i samband med det ofullständiga genomförandet av Minskavtalen, sanktioner med avseende på åtgärder som undergräver eller hotar Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende och sanktioner med anledning av Ryska federationens olagliga annektering av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol.

| (2) | Som signatär till Minskavtalen har Ryska federationen haft ett tydligt och direkt ansvar att arbeta för att finna en fredlig lösning på konflikten i enlighet med dessa principer. I och med beslutet att erkänna de icke-regeringskontrollerade regionerna i östra Ukraina som självständiga enheter har Ryska federationen tydligt brutit mot Minskavtalen, som föreskriver att dessa områden helt och hållet ska återställas till den ukrainska regeringens kontroll. |
| --- | --- |

(2)

Som signatär till Minskavtalen har Ryska federationen haft ett tydligt och direkt ansvar att arbeta för att finna en fredlig lösning på konflikten i enlighet med dessa principer. I och med beslutet att erkänna de icke-regeringskontrollerade regionerna i östra Ukraina som självständiga enheter har Ryska federationen tydligt brutit mot Minskavtalen, som föreskriver att dessa områden helt och hållet ska återställas till den ukrainska regeringens kontroll.

| (3) | Det ▌beslutet ▌och det påföljande beslutet att sända ryska trupper till dessa områden undergräver ytterligare Ukrainas suveränitet och oberoende och utgör en allvarlig överträdelse av internationell rätt och internationella avtal, däribland FN-stadgan, Helsingforsslutakten, Parisstadgan och samförståndsavtalet från Budapest. |
| --- | --- |

(3)

Det ▌beslutet ▌och det påföljande beslutet att sända ryska trupper till dessa områden undergräver ytterligare Ukrainas suveränitet och oberoende och utgör en allvarlig överträdelse av internationell rätt och internationella avtal, däribland FN-stadgan, Helsingforsslutakten, Parisstadgan och samförståndsavtalet från Budapest.

| (3a) | Den 24 februari 2022 fördömde Europeiska rådet tillsammans med sina internationella partner i starkast möjliga ordalag Rysslands oprovocerade och oberättigade militära aggression mot Ukraina och uttryckte full solidaritet med Ukraina och dess folk. Dessutom krävde Europeiska rådet att Ryssland omedelbart skulle upphöra med sina militära insatser, villkorslöst dra tillbaka samtliga styrkor och all militär utrustning från hela Ukrainas territorium och fullt ut respektera Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende inom landets internationellt erkända gränser
   (2).
  Denna ståndpunkt upprepades av Europeiska rådet den 25 mars 2022, den 31 maj 2022 och den 24 juni 2022
   (3). |
| --- | --- |

(3a)

Den 24 februari 2022 fördömde Europeiska rådet tillsammans med sina internationella partner i starkast möjliga ordalag Rysslands oprovocerade och oberättigade militära aggression mot Ukraina och uttryckte full solidaritet med Ukraina och dess folk. Dessutom krävde Europeiska rådet att Ryssland omedelbart skulle upphöra med sina militära insatser, villkorslöst dra tillbaka samtliga styrkor och all militär utrustning från hela Ukrainas territorium och fullt ut respektera Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende inom landets internationellt erkända gränser
   (2).
  Denna ståndpunkt upprepades av Europeiska rådet den 25 mars 2022, den 31 maj 2022 och den 24 juni 2022
   (3).

| (4) | En ▌militär aggression i ett land som gränsar till unionen, såsom den som har ägt rum i Ukraina och som har gett upphov till de restriktiva åtgärderna, motiverar åtgärder som syftar till att skydda unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

(4)

En ▌militär aggression i ett land som gränsar till unionen, såsom den som har ägt rum i Ukraina och som har gett upphov till de restriktiva åtgärderna, motiverar åtgärder som syftar till att skydda unionens och dess medlemsstaters väsentliga säkerhetsintressen.

| (5) | Sedan den olagliga annekteringen av Krimhalvön
  den 18 mars 2014
  har Ryssland utfärdat ryska internationella pass till invånare på Krim.
  Den 24 april 2019 undertecknade Ryska federationens president ett dekret om förenkling av förfarandet för att erhålla ryskt medborgarskap för personer som är bosatta i de icke-regeringskontrollerade områdena i de ukrainska länen Donetsk och Luhansk, inbegripet utfärdande av ryska internationella pass till dessa invånare. Genom dekretet av den 11 juli 2022 har Ryska federationen utvidgat bruket att utfärda vanliga ryska internationella pass till andra icke-regeringskontrollerade områden i Ukraina, särskilt länen Cherson och Zaporizjzja.
  I maj 2022 införde Ryska federationen ett förenklat ryskt naturaliseringsförfarande för föräldralösa barn från den så kallade Folkrepubliken Donetsk och den så kallade Folkrepubliken Luhansk samt Ukraina. Dekretet gäller även barn utan föräldraomsorg och personer med inskränkt rättshandlingsförmåga som bor i 
  dessa
  två ockuperade regioner. Det systematiska utfärdandet av ryska pass i 
  dessa
  ockuperade regioner utgör ytterligare en överträdelse av internationell rätt och av Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  När det gäller Georgien fördömde Europeiska rådet den 1 september 2008 med kraft Rysslands ensidiga beslut att erkänna Abchaziens och Sydossetiens självständighet och uppmanade övriga stater att inte erkänna deras självständighet
   (4). |
| --- | --- |

(5)

Sedan den olagliga annekteringen av Krimhalvön
  den 18 mars 2014
  har Ryssland utfärdat ryska internationella pass till invånare på Krim.
  Den 24 april 2019 undertecknade Ryska federationens president ett dekret om förenkling av förfarandet för att erhålla ryskt medborgarskap för personer som är bosatta i de icke-regeringskontrollerade områdena i de ukrainska länen Donetsk och Luhansk, inbegripet utfärdande av ryska internationella pass till dessa invånare. Genom dekretet av den 11 juli 2022 har Ryska federationen utvidgat bruket att utfärda vanliga ryska internationella pass till andra icke-regeringskontrollerade områden i Ukraina, särskilt länen Cherson och Zaporizjzja.
  I maj 2022 införde Ryska federationen ett förenklat ryskt naturaliseringsförfarande för föräldralösa barn från den så kallade Folkrepubliken Donetsk och den så kallade Folkrepubliken Luhansk samt Ukraina. Dekretet gäller även barn utan föräldraomsorg och personer med inskränkt rättshandlingsförmåga som bor i 
  dessa
  två ockuperade regioner. Det systematiska utfärdandet av ryska pass i 
  dessa
  ockuperade regioner utgör ytterligare en överträdelse av internationell rätt och av Ukrainas territoriella integritet, suveränitet och oberoende.
  När det gäller Georgien fördömde Europeiska rådet den 1 september 2008 med kraft Rysslands ensidiga beslut att erkänna Abchaziens och Sydossetiens självständighet och uppmanade övriga stater att inte erkänna deras självständighet
   (4).

| (5a) | Unionen och dess medlemsstater samt Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein har inte erkänt den olagliga annekteringen och fördömt Ryska federationens olagliga ockupation av regioner och territorier i Ukraina. Detta gäller särskilt annekteringen av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, ockupationen av länen Donetsk och Luhansk, men även ytterligare olaglig ockupation i Ukrainas östra och södra regioner, nämligen länen Cherson och Zaporizjzja. Ryska resehandlingar som utfärdas i dessa regioner erkänns inte eller väntas inte godkännas av medlemsstaterna samt av Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein. Detsamma gäller resehandlingar som utfärdas i de georgiska territorierna Abchazien och Sydossetien, som för närvarande inte kontrolleras av Georgiens regering (utbrytarterritorier). |
| --- | --- |

(5a)

Unionen och dess medlemsstater samt Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein har inte erkänt den olagliga annekteringen och fördömt Ryska federationens olagliga ockupation av regioner och territorier i Ukraina. Detta gäller särskilt annekteringen av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, ockupationen av länen Donetsk och Luhansk, men även ytterligare olaglig ockupation i Ukrainas östra och södra regioner, nämligen länen Cherson och Zaporizjzja. Ryska resehandlingar som utfärdas i dessa regioner erkänns inte eller väntas inte godkännas av medlemsstaterna samt av Island, Norge, Schweiz och Liechtenstein. Detsamma gäller resehandlingar som utfärdas i de georgiska territorierna Abchazien och Sydossetien, som för närvarande inte kontrolleras av Georgiens regering (utbrytarterritorier).

| (6) | ▌ För att säkerställa en gemensam viseringspolitik och en gemensam strategi för kontroller av personer som passerar de yttre gränserna, bör därför alla ryska resehandlingar som utfärdas i, eller till personer som är bosatta i, ockuperade regioner
  eller territorier i Ukraina eller i utbrytarterritorier i Georgien som tas upp i förteckningen i bilagan till detta beslut
  , inte
  godtas
  som giltiga resehandlingar för utfärdande av visering och passage av de yttre gränserna.
  Medlemsstaterna bör kunna göra undantag för personer som var ryska medborgare den dag då de ryska handlingarna började utfärdas i respektive ockuperad region eller ockuperat territorium eller på ett utbrytarterritorium eller för sådana personers släktingar i nedstigande led. |
| --- | --- |

(6)

▌ För att säkerställa en gemensam viseringspolitik och en gemensam strategi för kontroller av personer som passerar de yttre gränserna, bör därför alla ryska resehandlingar som utfärdas i, eller till personer som är bosatta i, ockuperade regioner
  eller territorier i Ukraina eller i utbrytarterritorier i Georgien som tas upp i förteckningen i bilagan till detta beslut
  , inte
  godtas
  som giltiga resehandlingar för utfärdande av visering och passage av de yttre gränserna.
  Medlemsstaterna bör kunna göra undantag för personer som var ryska medborgare den dag då de ryska handlingarna började utfärdas i respektive ockuperad region eller ockuperat territorium eller på ett utbrytarterritorium eller för sådana personers släktingar i nedstigande led.

| (6a) | Detta beslut ska inte påverka medlemsstaternas behörighet att erkänna resehandlingar. |
| --- | --- |

(6a)

Detta beslut ska inte påverka medlemsstaternas behörighet att erkänna resehandlingar.

| (6b) | Av rättssäkerhets- och öppenhetsskäl bör kommissionen, med bistånd av medlemsstaterna, upprätta en förteckning över ryska resehandlingar som inte godtas, uppdelad efter region eller territorium. Den förteckning som kommissionen ska upprätta bör innehålla de datum från och med vilka dessa ryska resehandlingar började utfärdas i dessa regioner eller territorier och från och med vilka resehandlingar som utfärdats efter dessa datum inte bör godtas.




  Förteckningen bör antas genom en genomförandeakt, offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och införlivas i den förteckning över resehandlingar som upprättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1105/2011/EU
   (5)

  och anges i den åtföljande tabellen över resehandlingar som utfärdas av tredjeländer och territoriella enheter och som är allmänt tillgänglig online. |
| --- | --- |

(6b)

Av rättssäkerhets- och öppenhetsskäl bör kommissionen, med bistånd av medlemsstaterna, upprätta en förteckning över ryska resehandlingar som inte godtas, uppdelad efter region eller territorium. Den förteckning som kommissionen ska upprätta bör innehålla de datum från och med vilka dessa ryska resehandlingar började utfärdas i dessa regioner eller territorier och från och med vilka resehandlingar som utfärdats efter dessa datum inte bör godtas.

Förteckningen bör antas genom en genomförandeakt, offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och införlivas i den förteckning över resehandlingar som upprättats genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 1105/2011/EU
   (5)

  och anges i den åtföljande tabellen över resehandlingar som utfärdas av tredjeländer och territoriella enheter och som är allmänt tillgänglig online.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (10) | Detta beslut påverkar inte unionsmedborgarnas och deras respektive familjemedlemmars rätt till fri rörlighet, inbegripet möjligheten för sådana familjemedlemmar att resa in på medlemsstaternas territorium utan giltig resehandling i den mening som avses i direktiv 2004/38/EG och avtalen om fri rörlighet för personer som ingåtts av unionen och medlemsstaterna, å ena sidan, och vissa tredjeländer, å andra sidan. Direktiv 2004/38/EG tillåter, på de villkor som anges där, inskränkningar i den fria rörligheten av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa. |
| --- | --- |

(10)

Detta beslut påverkar inte unionsmedborgarnas och deras respektive familjemedlemmars rätt till fri rörlighet, inbegripet möjligheten för sådana familjemedlemmar att resa in på medlemsstaternas territorium utan giltig resehandling i den mening som avses i direktiv 2004/38/EG och avtalen om fri rörlighet för personer som ingåtts av unionen och medlemsstaterna, å ena sidan, och vissa tredjeländer, å andra sidan. Direktiv 2004/38/EG tillåter, på de villkor som anges där, inskränkningar i den fria rörligheten av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa.

| (11) | Detta beslut är förenligt med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta beslut bör inte påverka rätten till asyl. |
| --- | --- |

(11)

Detta beslut är förenligt med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta beslut bör inte påverka rätten till asyl.

| (12) | Såsom påpekas i kommissionens meddelande om operativa riktlinjer för förvaltning av de yttre gränserna i syfte att underlätta gränspassage vid gränserna mellan EU och Ukraina har medlemsstaterna frihet att tillåta inresa till sitt territorium för tredjelandsmedborgare som inte uppfyller ett eller flera av villkoren i artikel 6.1 i förordning (EU) 2016/399 (inresevillkor för tredjelandsmedborgare) till sitt territorium av humanitära skäl, på grund av nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser. Detta omfattande undantag bör tillämpas under den rådande krisen för att möjliggöra inresa för alla som flyr konflikten i Ukraina.
  Medlemsstaterna bör även behålla möjligheten att tillåta innehavare av resehandlingar som omfattas av detta beslut och som inte har utövat sin rätt att ansöka om internationellt skydd att resa in på medlemsstaternas territorium i enskilda fall, i enlighet med artiklarna 25 och 29 i förordning (EG) nr 810/2009 och artikel 6.5 i förordning (EU) 2016/399. |
| --- | --- |

(12)

Såsom påpekas i kommissionens meddelande om operativa riktlinjer för förvaltning av de yttre gränserna i syfte att underlätta gränspassage vid gränserna mellan EU och Ukraina har medlemsstaterna frihet att tillåta inresa till sitt territorium för tredjelandsmedborgare som inte uppfyller ett eller flera av villkoren i artikel 6.1 i förordning (EU) 2016/399 (inresevillkor för tredjelandsmedborgare) till sitt territorium av humanitära skäl, på grund av nationella intressen eller på grund av internationella förpliktelser. Detta omfattande undantag bör tillämpas under den rådande krisen för att möjliggöra inresa för alla som flyr konflikten i Ukraina.
  Medlemsstaterna bör även behålla möjligheten att tillåta innehavare av resehandlingar som omfattas av detta beslut och som inte har utövat sin rätt att ansöka om internationellt skydd att resa in på medlemsstaternas territorium i enskilda fall, i enlighet med artiklarna 25 och 29 i förordning (EG) nr 810/2009 och artikel 6.5 i förordning (EU) 2016/399.

| (12a) | I syfte att ta hänsyn till relevant rättslig och politisk utveckling bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändring av denna förordning genom att lägga till eller stryka regioner eller territorier som är förtecknade i bilagan. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
   (6)

  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(12a)

I syfte att ta hänsyn till relevant rättslig och politisk utveckling bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen med avseende på ändring av denna förordning genom att lägga till eller stryka regioner eller territorier som är förtecknade i bilagan. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning
   (6)

  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (12b) | För att unionen ska kunna reagera snabbt i en snabbt föränderlig situation är det lämpligt att föreskriva omedelbar tillämpning av den relevanta delegerade akten om ändring av bilagan till detta beslut, om tvingande skäl till skyndsamhet så kräver. När det skyndsamma förfarandet tillämpas är det särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive samråd på expertnivå. |
| --- | --- |

(12b)

För att unionen ska kunna reagera snabbt i en snabbt föränderlig situation är det lämpligt att föreskriva omedelbar tillämpning av den relevanta delegerade akten om ändring av bilagan till detta beslut, om tvingande skäl till skyndsamhet så kräver. När det skyndsamma förfarandet tillämpas är det särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive samråd på expertnivå.

| (13) | Syftet med detta beslut är att stärka den gemensamma viseringspolitikens och Schengenområdets funktion. Dessa mål kan inte uppnås av medlemsstaterna på egen hand. Det är därför nödvändigt att på unionsnivå införa en skyldighet att inte
  godta
  vissa resehandlingar för utfärdande av visering och passage av de yttre gränserna. Unionen får därför vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(13)

Syftet med detta beslut är att stärka den gemensamma viseringspolitikens och Schengenområdets funktion. Dessa mål kan inte uppnås av medlemsstaterna på egen hand. Det är därför nödvändigt att på unionsnivå införa en skyldighet att inte
  godta
  vissa resehandlingar för utfärdande av visering och passage av de yttre gränserna. Unionen får därför vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta beslut inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (14) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket, ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(14)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Danmark. Eftersom detta beslut är en utveckling av Schengenregelverket, ska Danmark, i enlighet med artikel 4 i det protokollet, inom sex månader efter det att rådet har beslutat om detta beslut, besluta huruvida landet ska genomföra det i sin nationella lagstiftning.

| (15) | Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar (7). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland. |
| --- | --- |

(15)

Detta beslut utgör en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket i vilka Irland inte deltar (7). Irland deltar därför inte i antagandet av detta beslut, som inte är bindande för eller tillämpligt på Irland.

| (16) | När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (8) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i rådets beslut 1999/437/EG (9). |
| --- | --- |

(16)

När det gäller Island och Norge utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (8) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i rådets beslut 1999/437/EG (9).

| (17) | När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (10) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (11). |
| --- | --- |

(17)

När det gäller Schweiz utgör detta beslut, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (10) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2008/146/EG (11).

| (18) | När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (12) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i rådets beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (13). |
| --- | --- |

(18)

När det gäller Liechtenstein utgör detta beslut, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, en utveckling av de bestämmelser i Schengenregelverket (12) som omfattas av det område som avses i artikel 1 A och B i rådets beslut 1999/437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut 2011/350/EU (13).

| (19) | Vad gäller Cypern, Bulgarien, Rumänien och Kroatien
  utgör artikel 1 a i detta beslut en akt som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt, artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt respektive artikel 4.2 i 2011 års anslutningsakt, medan artikel 1 b utgör en akt som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.1 i 2003 års anslutningsakt, artikel 4.1 i 2005 års anslutningsakt respektive artikel 4.1 i 2011 års anslutningsakt. |
| --- | --- |

(19)

Vad gäller Cypern, Bulgarien, Rumänien och Kroatien
  utgör artikel 1 a i detta beslut en akt som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.2 i 2003 års anslutningsakt, artikel 4.2 i 2005 års anslutningsakt respektive artikel 4.2 i 2011 års anslutningsakt, medan artikel 1 b utgör en akt som utvecklar Schengenregelverket eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.1 i 2003 års anslutningsakt, artikel 4.1 i 2005 års anslutningsakt respektive artikel 4.1 i 2011 års anslutningsakt.

| (20) | På grund av situationens brådskande karaktär och den pågående olagliga ryska närvaron i utländska regioner bör detta beslut träda i kraft den första dagen efter det att det har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(20)

På grund av situationens brådskande karaktär och den pågående olagliga ryska närvaron i utländska regioner bör detta beslut träda i kraft den första dagen efter det att det har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Ryska resehandlingar som utfärdas i, eller till personer som är bosatta i 
  av Ryssland
  ockuperade regioner
  eller territorier i Ukraina eller i utbrytarterritorier i Georgien som förtecknas i bilagan
  ska inte
  godtas
  som giltiga resehandlingar för följande ändamål:

| a) | Utfärdande av en visering i enlighet med förordning (EG) nr 810/2009. |
| --- | --- |

a)

Utfärdande av en visering i enlighet med förordning (EG) nr 810/2009.

| b) | Passage av de yttre gränserna i enlighet med förordning (EU) 2016/399. |
| --- | --- |

b)

Passage av de yttre gränserna i enlighet med förordning (EU) 2016/399.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter i enlighet med artikel 2a för att ändra bilagan genom att lägga till eller stryka regioner eller territorier, när detta är nödvändigt för att ta hänsyn till relevant rättslig och politisk utveckling.

Om det, med anledning av en snabbt föränderlig situation, är nödvändigt på grund av tvingande skäl till skyndsamhet, ska det förfarande som anges i artikel 2b tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln.

Artikel 1a

Med avvikelse från artikel 1 får en rysk resehandling som avses i artikel 1 godtas i följande fall:

| — | Om innehavaren var rysk medborgare före de datum som anges i den genomförandeakt som det hänvisas till i artikel 2. Detta ska även gälla för släktingar i nedstigande led till en sådan rysk medborgare. |
| --- | --- |

—

Om innehavaren var rysk medborgare före de datum som anges i den genomförandeakt som det hänvisas till i artikel 2. Detta ska även gälla för släktingar i nedstigande led till en sådan rysk medborgare.

| — | Om innehavaren var ett barn eller en person med inskränkt rättshandlingsförmåga vid den tidpunkt då innehavaren erhöll ryskt medborgarskap genom det förenklade naturaliseringsförfarandet enligt rysk lag. |
| --- | --- |

—

Om innehavaren var ett barn eller en person med inskränkt rättshandlingsförmåga vid den tidpunkt då innehavaren erhöll ryskt medborgarskap genom det förenklade naturaliseringsförfarandet enligt rysk lag.

Medlemsstaterna får tillåta innehavare av resehandlingar som omfattas av detta beslut att resa in på medlemsstaternas territorium i enskilda fall, i enlighet med artiklarna 25 och 29 i förordning (EG) nr 810/2009 och artikel 6.5 i förordning (EU) 2016/399.

Detta beslut påverkar inte unionens regelverk på asylområdet, särskilt inte rätten att ansöka om internationellt skydd.

Artikel 2

Kommissionen ska ▌,
  med bistånd av medlemsstaterna, upprätta en förteckning, uppdelad efter region, territorium eller utbrytarterritorium enligt bilagan, över
  de resehandlingar som avses i artikel 1.
  I förteckningen ska anges de datum från och med vilka dessa resehandlingar började utfärdas i de ockuperade regionerna eller territorierna, inbegripet utbrytarterritorierna.

Denna förteckning ska
  antas genom en genomförandeakt, offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och införlivas i
  den förteckning över resehandlingar som upprättats genom beslut 1105/2011/EU.

Artikel 2a

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Befogenheterna att anta de delegerade akter som anges i artikel 1 ska ges till kommissionen för en period på två år.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning.

5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 2b

1.
     
  Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.
     
  Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 2a.6. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten omedelbart efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om att invända.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

BILAGA

Ukraina

Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol

Länet Donetsk

Länet Luhansk

Länet Cherson

Länet Zaporizjzja

Georgien

Abchazien

Sydossetien

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (C9-0302/2022).

1

(2)  
  Europeiska rådets slutsatser av den 24 februari 2022.

2

Europeiska rådets slutsatser av den 24 februari 2022.

(3)  
  Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2022, 31 maj 2022 och 24 juni 2022.

3

Europeiska rådets slutsatser av den 25 mars 2022, 31 maj 2022 och 24 juni 2022.

(4)  
  Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets extra möte den 1 september 2008 (12594/2/08 REV 2).

4

Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets extra möte den 1 september 2008 (12594/2/08 REV 2).

(5)  
  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1105/2011/EU av den 25 oktober 2011 om förteckningen över resehandlingar som möjliggör passage av de yttre gränserna och i vilka en visering kan införas samt om införandet av en mekanism för upprättande av denna förteckning (EUT L 287, 4.11.2011, s. 9).

5

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1105/2011/EU av den 25 oktober 2011 om förteckningen över resehandlingar som möjliggör passage av de yttre gränserna och i vilka en visering kan införas samt om införandet av en mekanism för upprättande av denna förteckning (EUT L 287, 4.11.2011, s. 9).

(6)  

  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

6

EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(7)  Denna förordning omfattas inte av de åtgärder som föreskrivs i rådets beslut 2002/192/EG av den 28 februari 2002 om Irlands begäran om att få delta i vissa bestämmelser i Schengenregelverket (EGT L 64, 7.3.2002, s. 20).

7

(8)  EGT L 176, 10.7.1999, s. 36.

8

(9)  Rådets beslut 1999/437/EG av den 17 maj 1999 om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och Republiken Island och Konungariket Norge om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31).

9

(10)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

10

(11)  Rådets beslut 2008/146/EG av den 28 januari 2008 om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1).

11

(12)  EUT L 160, 18.6.2011, s. 21.

12

(13)  Rådets beslut 2011/350/EU av den 7 mars 2011 om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömet Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket, om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, 18.6.2011, s. 19).

13

---