# Europos Sąjungos C 180/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 180 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. gegužės 23d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 180

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. gegužės 23d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2023/C 180/01 | 2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2023/C 180/01

2023 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija dėl euro zonos ekonominės politikos

1

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2023/C 180/02 | 2023 m. gegužės 15 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) valdančiosios tarybos Vokietijai ir Airijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai | 8 |
| 2023/C 180/03 | 2023 m. gegužės 15 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdančiosios tarybos Prancūzijai, Kroatijai, Lenkijai ir Slovėnijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai | 10 |
| 2023/C 180/04 | Pranešimas duomenų subjektams, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane | 12 |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 180/05 | 2023 m. gegužės 22 d. Euro kursas | 14 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2023/C 180/02

2023 m. gegužės 15 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) valdančiosios tarybos Vokietijai ir Airijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

8

2023/C 180/03

2023 m. gegužės 15 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdančiosios tarybos Prancūzijai, Kroatijai, Lenkijai ir Slovėnijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

10

2023/C 180/04

Pranešimas duomenų subjektams, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane

12

Europos Komisija

2023/C 180/05

2023 m. gegužės 22 d. Euro kursas

14

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Taryba |
| 2023/C 180/06 | Pranešimas asmenims ir subjektams, kuriems taikomos priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo sprendimu (BUSP) 2023/987, ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/986, dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane | 15 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 180/07 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 17 |
| 2023/C 180/08 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 19 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 180/09 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 21 |
| 2023/C 180/10 | Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas | 31 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Taryba

2023/C 180/06

Pranešimas asmenims ir subjektams, kuriems taikomos priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo sprendimu (BUSP) 2023/987, ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/986, dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane

15

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2023/C 180/07

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

17

2023/C 180/08

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

19

KITI AKTAI

Europos Komisija

2023/C 180/09

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

21

2023/C 180/10

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

31

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2023 m. gegužės 16 d.

dėl euro zonos ekonominės politikos

(2023/C 180/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 136 straipsnio 1 dalį kartu su 121 straipsnio 2 dalimi,

atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), ypač į jo 5 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (2), ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,

pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu,

pasikonsultavusi su Ekonominės politikos komitetu,

kadangi:

| (1) | euro zonos ekonomikos atsigavimą laikotarpiu po COVID-19 pandemijos pertraukė išorinių sukrėtimų seka. Visų pirma dėl ryžtingo ekonominės politikos atsako tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu ir viruso plitimo valdymo priemonių atšaukimo euro zonoje užregistruotas solidus BVP augimas 2021 ir 2022 m. – atitinkamai 5,3 % ir 3,5 %. Darbo rinka taip pat pasirodė esanti atspari: 2022 m. nedarbo lygis rekordiškai žemas – 6,7 %. Tačiau Rusijos agresijos karui prieš Ukrainą lėmus pasaulinių energijos kainų padidėjimą, didesnį neapibrėžtumą ir tiekimo grandinių sutrikdymą ekonominė veikla 2022 m. antroje pusėje akivaizdžiai sulėtėjo. Dėl energetikos krizės teko iš naujo įvertinti ir sumažinti 2023 m. prognozes. Apskritai paėmus, euro zonos BVP augimas 2023 m. turėtų sumažėti iki vos 0,3 %, o 2024 m. vėl sudaryti 1,5 %. Energijos rinka ir kitos biržos prekių rinkos kurstė infliaciją, kuri ilgainiui išplito į kitų produktų rinkas ir 2022 m. siekė 8,4 %. Tikimasi, kad ateinančiais mėnesiais infliacija išliks didelė, 2023 m. ji toliau sieks 6,1 %, o 2024 m. sumažės. Darbo jėgos paklausa tebėra didelė, todėl tikimasi, kad darbo rinkos išliks tvirtos. Kadangi didelė dalis įmonių vis dar praneša apie darbo jėgos trūkumą, nedarbas kitais metais turėtų tik nuosakiai padidėti, o 2024 m. – vėl mažės. Kartu numatoma, kad 2023 m. nominaliojo darbo užmokesčio augimas spartės, tačiau išliks mažesnis už infliaciją, todėl sumažės namų ūkių perkamoji galia.
  Šiomis aplinkybėmis euro zonos einamosios sąskaitos perteklius sumažėjo – tai atitinka smarkų energijos balanso suprastėjimą, ir žvelgiant į ateitį panašu, kad nominalusis euro nuvertėjimas JAV dolerio ir kai kurių kitų valiutų atžvilgiu nuo 2021 m. antros pusės suteiks tik kuklų postūmį konkurencingumui, atsižvelgiant į aukštas energijos kainas; |
| --- | --- |

(1)

euro zonos ekonomikos atsigavimą laikotarpiu po COVID-19 pandemijos pertraukė išorinių sukrėtimų seka. Visų pirma dėl ryžtingo ekonominės politikos atsako tiek nacionaliniu, tiek Sąjungos lygmeniu ir viruso plitimo valdymo priemonių atšaukimo euro zonoje užregistruotas solidus BVP augimas 2021 ir 2022 m. – atitinkamai 5,3 % ir 3,5 %. Darbo rinka taip pat pasirodė esanti atspari: 2022 m. nedarbo lygis rekordiškai žemas – 6,7 %. Tačiau Rusijos agresijos karui prieš Ukrainą lėmus pasaulinių energijos kainų padidėjimą, didesnį neapibrėžtumą ir tiekimo grandinių sutrikdymą ekonominė veikla 2022 m. antroje pusėje akivaizdžiai sulėtėjo. Dėl energetikos krizės teko iš naujo įvertinti ir sumažinti 2023 m. prognozes. Apskritai paėmus, euro zonos BVP augimas 2023 m. turėtų sumažėti iki vos 0,3 %, o 2024 m. vėl sudaryti 1,5 %. Energijos rinka ir kitos biržos prekių rinkos kurstė infliaciją, kuri ilgainiui išplito į kitų produktų rinkas ir 2022 m. siekė 8,4 %. Tikimasi, kad ateinančiais mėnesiais infliacija išliks didelė, 2023 m. ji toliau sieks 6,1 %, o 2024 m. sumažės. Darbo jėgos paklausa tebėra didelė, todėl tikimasi, kad darbo rinkos išliks tvirtos. Kadangi didelė dalis įmonių vis dar praneša apie darbo jėgos trūkumą, nedarbas kitais metais turėtų tik nuosakiai padidėti, o 2024 m. – vėl mažės. Kartu numatoma, kad 2023 m. nominaliojo darbo užmokesčio augimas spartės, tačiau išliks mažesnis už infliaciją, todėl sumažės namų ūkių perkamoji galia.

Šiomis aplinkybėmis euro zonos einamosios sąskaitos perteklius sumažėjo – tai atitinka smarkų energijos balanso suprastėjimą, ir žvelgiant į ateitį panašu, kad nominalusis euro nuvertėjimas JAV dolerio ir kai kurių kitų valiutų atžvilgiu nuo 2021 m. antros pusės suteiks tik kuklų postūmį konkurencingumui, atsižvelgiant į aukštas energijos kainas;

| (2) | makroekonominių sąlygų prastėjimas ir dideli kainų skirtumai tarp valstybių narių kelia iššūkių pajamų ir verslo ciklo konvergencijai euro zonoje. Nepaisant to, kad COVID-19 pandemija lėmė gilius, nors daugiausia pereinamojo pobūdžio makroekonominių rezultatų skirtumus, jos poveikis verslo ciklo sinchronizacijai buvo ribotas ir laikinas. Kilus energetikos krizei euro zonoje matomas naujas įvairialytis makroekonominis poveikis. Dėl skirtumų tarp šalių taikomų energijos rūšių derinių ir politikos, kuria siekiama švelninti energetinio sukrėtimo poveikį, euro zonoje atsirado didelių bendrosios ir grynosios infliacijos lygio skirtumų. Didesnės energijos kainos ir su tiekimo grandinėmis susijęs spaudimas turėjo nelygų poveikį gamybai ir paslaugoms euro zonos valstybėse narėse ir galėtų lemti vis didesnį santykinio konkurencingumo nuokrypį. Nors iš turimų rodiklių matyti, kad konkurencingumo atotrūkiai euro zonoje iki šiol buvo riboti, euro zonos einamosios sąskaitos balansų skirtumai pastaruoju metu padidėjo, daugiausiai dėl prastėjančių energijos balansų; |
| --- | --- |

(2)

makroekonominių sąlygų prastėjimas ir dideli kainų skirtumai tarp valstybių narių kelia iššūkių pajamų ir verslo ciklo konvergencijai euro zonoje. Nepaisant to, kad COVID-19 pandemija lėmė gilius, nors daugiausia pereinamojo pobūdžio makroekonominių rezultatų skirtumus, jos poveikis verslo ciklo sinchronizacijai buvo ribotas ir laikinas. Kilus energetikos krizei euro zonoje matomas naujas įvairialytis makroekonominis poveikis. Dėl skirtumų tarp šalių taikomų energijos rūšių derinių ir politikos, kuria siekiama švelninti energetinio sukrėtimo poveikį, euro zonoje atsirado didelių bendrosios ir grynosios infliacijos lygio skirtumų. Didesnės energijos kainos ir su tiekimo grandinėmis susijęs spaudimas turėjo nelygų poveikį gamybai ir paslaugoms euro zonos valstybėse narėse ir galėtų lemti vis didesnį santykinio konkurencingumo nuokrypį. Nors iš turimų rodiklių matyti, kad konkurencingumo atotrūkiai euro zonoje iki šiol buvo riboti, euro zonos einamosios sąskaitos balansų skirtumai pastaruoju metu padidėjo, daugiausiai dėl prastėjančių energijos balansų;

| (3) | siekiant užtikrinti tinkamą ir koordinuotą politikos atsaką į prastėjančią ekonominę perspektyvą ir didelę infliaciją reikia, kad pinigų politika ir fiskalinė politika būtų tinkamai sukalibruotos ir suderintos. Pinigų politika turi tvarkytis su didele infliacija. Europos Centrinis Bankas (ECB) yra pasirengęs kovoti su galimomis nepagrįstos ir netvarkingos rinkos dinamikos rizikomis, kurios kelia didelę grėsmę pinigų politikos poveikio transmisijai visoje euro zonoje. Dabartinėmis sąlygomis plačiabazė fiskalinė ekspansija siekiant remti paklausą dar labiau padidintų infliacinį spaudimą. Kelių euro zonos valstybių narių valstybės skola yra didelė. Todėl skirtingoms valstybėms narėms fiskalinė politika turi būti tinkamai diferencijuota atsižvelgiant į jų ekonominę ir fiskalinę padėtį, kaip 2022 m. liepos 12 d. rekomendavo Taryba savo rekomendacijose dėl nacionalinių reformų programų su Tarybos nuomonėmis dėl kiekvienos valstybės narės 2022 m. stabilumo programų (3). Taip pat reikia, kad jos būtų pasirengusios koreguoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas einamąsias pirmines išlaidas atsižvelgiant į kintančią padėtį, kartu išlaikant skolos tvarumą. Kartu reikia imtis tikslinių laikinų fiskalinių priemonių pažeidžiamiems asmenims ir įmonėms remti, be kita ko, siekiant išlaikyti darbo vietas ir žmogiškąjį kapitalą, ir išsaugoti kainų signalus bei teikti paskatas mažinti energijos suvartojimą. Ir toliau itin svarbu glaudžiai koordinuoti valstybių narių politikos atsaką. Tvarkantis su socialiniu didelės infliacijos poveikiu taip pat labai svarbi darbo rinkos politika ir socialinė politika. 2022 m. vidutinis darbo užmokestis atsiliko nuo infliacijos.
  Ateityje darbo užmokesčio pokyčius reikia atidžiai subalansuoti, kad būtų apsaugota darbuotojų perkamoji galia (daugiausiai dėmesio skiriant mažai uždirbantiems asmenims) ir kartu būtų išvengta rizikos, kad darbo užmokestis skatins infliaciją ir didins atsirandančius konkurencingumo skirtumus euro zonoje ir visame pasaulyje. Kokybiško užimtumo skatinimas taip pat galėtų padėti išlaikyti vartojimą. Aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas padeda nustatyti iššūkius, įskaitant konkrečius pinigų sąjungai kylančius iššūkius, gerinti politikos sprendinius ir užtikrinti platesnį ekonominės bei socialinės politikos darbotvarkės nuosavumą. Prie infliacijos mažinimo taip pat gali prisidėti pasiūlos politikos kryptys, spartinančios alternatyvių energijos tiekimo šaltinių kūrimą, stiprinančios konkurenciją ir inovatyvumą gerinančios išteklių paskirstymą ir remiančios našumo augimą. Taip pat reikia nuolat stebėti rizikas finansiniam stabilumui; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti tinkamą ir koordinuotą politikos atsaką į prastėjančią ekonominę perspektyvą ir didelę infliaciją reikia, kad pinigų politika ir fiskalinė politika būtų tinkamai sukalibruotos ir suderintos. Pinigų politika turi tvarkytis su didele infliacija. Europos Centrinis Bankas (ECB) yra pasirengęs kovoti su galimomis nepagrįstos ir netvarkingos rinkos dinamikos rizikomis, kurios kelia didelę grėsmę pinigų politikos poveikio transmisijai visoje euro zonoje. Dabartinėmis sąlygomis plačiabazė fiskalinė ekspansija siekiant remti paklausą dar labiau padidintų infliacinį spaudimą. Kelių euro zonos valstybių narių valstybės skola yra didelė. Todėl skirtingoms valstybėms narėms fiskalinė politika turi būti tinkamai diferencijuota atsižvelgiant į jų ekonominę ir fiskalinę padėtį, kaip 2022 m. liepos 12 d. rekomendavo Taryba savo rekomendacijose dėl nacionalinių reformų programų su Tarybos nuomonėmis dėl kiekvienos valstybės narės 2022 m. stabilumo programų (3). Taip pat reikia, kad jos būtų pasirengusios koreguoti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas einamąsias pirmines išlaidas atsižvelgiant į kintančią padėtį, kartu išlaikant skolos tvarumą. Kartu reikia imtis tikslinių laikinų fiskalinių priemonių pažeidžiamiems asmenims ir įmonėms remti, be kita ko, siekiant išlaikyti darbo vietas ir žmogiškąjį kapitalą, ir išsaugoti kainų signalus bei teikti paskatas mažinti energijos suvartojimą. Ir toliau itin svarbu glaudžiai koordinuoti valstybių narių politikos atsaką. Tvarkantis su socialiniu didelės infliacijos poveikiu taip pat labai svarbi darbo rinkos politika ir socialinė politika. 2022 m. vidutinis darbo užmokestis atsiliko nuo infliacijos.

Ateityje darbo užmokesčio pokyčius reikia atidžiai subalansuoti, kad būtų apsaugota darbuotojų perkamoji galia (daugiausiai dėmesio skiriant mažai uždirbantiems asmenims) ir kartu būtų išvengta rizikos, kad darbo užmokestis skatins infliaciją ir didins atsirandančius konkurencingumo skirtumus euro zonoje ir visame pasaulyje. Kokybiško užimtumo skatinimas taip pat galėtų padėti išlaikyti vartojimą. Aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas padeda nustatyti iššūkius, įskaitant konkrečius pinigų sąjungai kylančius iššūkius, gerinti politikos sprendinius ir užtikrinti platesnį ekonominės bei socialinės politikos darbotvarkės nuosavumą. Prie infliacijos mažinimo taip pat gali prisidėti pasiūlos politikos kryptys, spartinančios alternatyvių energijos tiekimo šaltinių kūrimą, stiprinančios konkurenciją ir inovatyvumą gerinančios išteklių paskirstymą ir remiančios našumo augimą. Taip pat reikia nuolat stebėti rizikas finansiniam stabilumui;

| (4) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (4) įsteigta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė) ir sanglaudos politikos fondai yra itin svarbios priemonės euro zonos atsparumui stiprinti ir konvergencijai remti. Euro zonos valstybėse narėse Priemonė įgyvendinama sėkmingai: išmokėta išankstinio finansavimo ir finansavimo pasiekus tarpines bei siektinas reikšmes suma sudaro daugiau kaip 136 000 000 000 EUR. Nuo COVID-19 pandemijos protrūkio pagal sanglaudos politikos programas euro zonos valstybėms narėms išmokėta daugiau kaip 82 000 000 000 EUR. Priemonė ir sanglaudos politikos fondai prie euro zonos politikos prioritetų įgyvendinimo prisideda keliais kanalais: abi priemonės remia ekonominę veiklą papildomomis investicijomis, o ilgesniu laikotarpiu planuojamomis investicijomis ir struktūrinėmis reformomis bus remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, kartu stimuliuojant didesnį našumo ir potencialios gamybos apimties augimą, taip pat stiprinant valstybių narių atsparumą. Didelė dalis investicijų ir reformų, vykdomų pagal Priemonę, yra svarbios įgyvendinant ankstesnėse rekomendacijose euro zonai nustatytus euro zonos politikos prioritetus. Todėl, siekiant išlaikyti reformų pagreitį, labai svarbu toliau įgyvendinti sutartas reformas ir investicijas pagal planuojamą tvarkaraštį; |
| --- | --- |

(4)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (4) įsteigta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (toliau – Priemonė) ir sanglaudos politikos fondai yra itin svarbios priemonės euro zonos atsparumui stiprinti ir konvergencijai remti. Euro zonos valstybėse narėse Priemonė įgyvendinama sėkmingai: išmokėta išankstinio finansavimo ir finansavimo pasiekus tarpines bei siektinas reikšmes suma sudaro daugiau kaip 136 000 000 000 EUR. Nuo COVID-19 pandemijos protrūkio pagal sanglaudos politikos programas euro zonos valstybėms narėms išmokėta daugiau kaip 82 000 000 000 EUR. Priemonė ir sanglaudos politikos fondai prie euro zonos politikos prioritetų įgyvendinimo prisideda keliais kanalais: abi priemonės remia ekonominę veiklą papildomomis investicijomis, o ilgesniu laikotarpiu planuojamomis investicijomis ir struktūrinėmis reformomis bus remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka, kartu stimuliuojant didesnį našumo ir potencialios gamybos apimties augimą, taip pat stiprinant valstybių narių atsparumą. Didelė dalis investicijų ir reformų, vykdomų pagal Priemonę, yra svarbios įgyvendinant ankstesnėse rekomendacijose euro zonai nustatytus euro zonos politikos prioritetus. Todėl, siekiant išlaikyti reformų pagreitį, labai svarbu toliau įgyvendinti sutartas reformas ir investicijas pagal planuojamą tvarkaraštį;

| (5) | kad būtų užtikrintas nuoseklus ekonominės politikos atsakas Sąjungos lygmeniu, į 2022 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą įtrauktoje metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstomi ateinančių metų pagrindiniai politikos prioritetai ir gairės. Metinės tvaraus augimo apžvalgos struktūra grindžiama keturiais konkurencingo tvarumo aspektais: aplinkosauginio tvarumo, sąžiningumo, našumo, makroekonominio stabilumo aspektais, ir ji atitinka Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus. Be to, 2022 m. lapkričio 22 d. paskelbtoje 2023 m. Įspėjimo mechanizmo ataskaitoje pateikiama Komisijos atlikta galimų makroekonominių disbalansų, kurie gali trukdyti tinkamam valstybių narių ekonomikos, ekonominės ir pinigų sąjungos bei visos Sąjungos veikimui, analizė; |
| --- | --- |

(5)

kad būtų užtikrintas nuoseklus ekonominės politikos atsakas Sąjungos lygmeniu, į 2022 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą įtrauktoje metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstomi ateinančių metų pagrindiniai politikos prioritetai ir gairės. Metinės tvaraus augimo apžvalgos struktūra grindžiama keturiais konkurencingo tvarumo aspektais: aplinkosauginio tvarumo, sąžiningumo, našumo, makroekonominio stabilumo aspektais, ir ji atitinka Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus. Be to, 2022 m. lapkričio 22 d. paskelbtoje 2023 m. Įspėjimo mechanizmo ataskaitoje pateikiama Komisijos atlikta galimų makroekonominių disbalansų, kurie gali trukdyti tinkamam valstybių narių ekonomikos, ekonominės ir pinigų sąjungos bei visos Sąjungos veikimui, analizė;

| (6) | spartus infliacijos augimas praėjusiais metais lėmė spartų pinigų politikos krypties visame pasaulyje koregavimą. ECB pradėjo normalizuoti pinigų politiką siekdamas užtikrinti, kad infliacija laiku sugrįžtų prie 2 % vidutinio laikotarpio tikslo. Jis taip pat nurodė, kad palūkanų normų normalizavimas tęsis, atsižvelgiant į ekonominių duomenų pokyčius. Pastaruoju metu itin didėjant infliacijai reikšmingą vaidmenį atlieka pasiūlos suvaržymai, o dėl infliacijos skirtumų pinigų politikos vykdymas tampa dar didesniu iššūkiu. Vienodas politikos krypties perdavimas visoje euro zonoje yra pirminė sąlyga tam, kad pinigų politikos mandatas būtų įvykdytas; |
| --- | --- |

(6)

spartus infliacijos augimas praėjusiais metais lėmė spartų pinigų politikos krypties visame pasaulyje koregavimą. ECB pradėjo normalizuoti pinigų politiką siekdamas užtikrinti, kad infliacija laiku sugrįžtų prie 2 % vidutinio laikotarpio tikslo. Jis taip pat nurodė, kad palūkanų normų normalizavimas tęsis, atsižvelgiant į ekonominių duomenų pokyčius. Pastaruoju metu itin didėjant infliacijai reikšmingą vaidmenį atlieka pasiūlos suvaržymai, o dėl infliacijos skirtumų pinigų politikos vykdymas tampa dar didesniu iššūkiu. Vienodas politikos krypties perdavimas visoje euro zonoje yra pirminė sąlyga tam, kad pinigų politikos mandatas būtų įvykdytas;

| (7) | numatyta, kad euro zonos fiskalinė kryptis, matuojama kaip grynųjų pirminių išlaidų pokytis, palyginti su vidutiniu potencialiu augimu, 2022 m. bus ekspansinė, o 2023 m. – iš esmės neutrali, pasak Komisijos, tačiau virstų ekspansine, jei tektų įgyvendinti papildomas energijos paramos priemones arba pratęsti esamas visus 2023 m. Įgyvendinant fiskalinę politiką 2023 m. turėtų būti vengiama didinti tebevykstančių pasiūlos sukrėtimų infliacinį poveikį, taip pat tiek nacionaliniu, tiek visos euro zonos lygmeniu nėra pagrindo ekonomikai suteikti plačiabazio fiskalinio impulso. Šis iššūkis ypač svarbus toms valstybėms narėms, kurios patiria didelę grynąją infliaciją, taip pat susidūrusios su dideliais ekonominiais ir socialiniais sunkumais, kuriuos sukėlė darbuotojų, visų pirma mažai uždirbančių asmenų, perkamosios galios sumažėjimas. Be to, fiskalinė politika turėtų išlikti apdairi ir joje turėtų būti derinamos didesnės investicijos ir grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimo kontrolė. Šiomis aplinkybėmis numatomas tolesnis Priemonės lėšų įsisavinimo ir nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų padidėjimas visose valstybėse narėse atitinka poreikį didinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į žaliąją bei skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą. Kartu fiskalinės politikos gyvumas padėtų reaguoti į didelį netikrumą ir stiprias neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikas, nekenkiant paskatoms vykdyti energetikos pertvarką. COVID-19 pandemijos palikimas – labai didelė skola euro zonoje, ir nors tikimasi, kad valstybės skola mažės, ji ir toliau gerokai viršys ikipandeminį lygį. Nors trumpalaikės rizikos tvarumui iš esmės sumažėjo, keliose valstybėse narėse vidutinio ir ilgesnio laikotarpio rizikos išlieka didelės, o palūkanų normų kėlimas turėtų laipsniškai prisidėti prie skolos naštos didinimo; |
| --- | --- |

(7)

numatyta, kad euro zonos fiskalinė kryptis, matuojama kaip grynųjų pirminių išlaidų pokytis, palyginti su vidutiniu potencialiu augimu, 2022 m. bus ekspansinė, o 2023 m. – iš esmės neutrali, pasak Komisijos, tačiau virstų ekspansine, jei tektų įgyvendinti papildomas energijos paramos priemones arba pratęsti esamas visus 2023 m. Įgyvendinant fiskalinę politiką 2023 m. turėtų būti vengiama didinti tebevykstančių pasiūlos sukrėtimų infliacinį poveikį, taip pat tiek nacionaliniu, tiek visos euro zonos lygmeniu nėra pagrindo ekonomikai suteikti plačiabazio fiskalinio impulso. Šis iššūkis ypač svarbus toms valstybėms narėms, kurios patiria didelę grynąją infliaciją, taip pat susidūrusios su dideliais ekonominiais ir socialiniais sunkumais, kuriuos sukėlė darbuotojų, visų pirma mažai uždirbančių asmenų, perkamosios galios sumažėjimas. Be to, fiskalinė politika turėtų išlikti apdairi ir joje turėtų būti derinamos didesnės investicijos ir grynųjų pirminių einamųjų išlaidų augimo kontrolė. Šiomis aplinkybėmis numatomas tolesnis Priemonės lėšų įsisavinimo ir nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų padidėjimas visose valstybėse narėse atitinka poreikį didinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į žaliąją bei skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą. Kartu fiskalinės politikos gyvumas padėtų reaguoti į didelį netikrumą ir stiprias neigiamų ekonominės perspektyvos pokyčių rizikas, nekenkiant paskatoms vykdyti energetikos pertvarką. COVID-19 pandemijos palikimas – labai didelė skola euro zonoje, ir nors tikimasi, kad valstybės skola mažės, ji ir toliau gerokai viršys ikipandeminį lygį. Nors trumpalaikės rizikos tvarumui iš esmės sumažėjo, keliose valstybėse narėse vidutinio ir ilgesnio laikotarpio rizikos išlieka didelės, o palūkanų normų kėlimas turėtų laipsniškai prisidėti prie skolos naštos didinimo;

| (8) | siekdamos reaguoti į energijos kainų padidėjimą, euro zonos valstybės narės ėmėsi ekstremaliosios padėties priemonių, kurios, kaip apskaičiuota, sudarys 1,25 % BVP 2022 m. ir iki 1 % 2023 m., o numatomas sumažėjimas priklausys nuo energijos kainos pokyčių ir planuojamo susijusių priemonių panaikinimo. Remiantis Komisijos 2022 m. rudens ekonomine prognoze, priemonėmis, kurių imtasi iki šiol, daugiausia siekiama švelninti kainų augimą ir vidutiniškai tik 20 % tų priemonių sudaro tikslinės pajamų priemonės. Tokių paramos priemonių fiskalines išlaidas reikia apriboti, kartu atsižvelgiant į jų paskirstomąjį poveikį visiems mokesčių laipteliams, poveikį energijos paklausai ir investavimą į žaliąją pertvarką, galimus bendrosios rinkos iškraipymus ir neigiamą šalutinį poveikį visose valstybėse narėse. Tuo tikslu svarbu susitarti dėl bendro požiūrio. Visų pirma, būtų galima nagrinėti gerai sukalibruotą dvipakopį energijos kainodaros modelį, pagal kurį pažeidžiami vartotojai naudotųsi reguliuojamomis kainomis iki tam tikro vartojimo lygio, ir kitas sistemas, kuriomis būtų pasiekiami panašūs tikslai, atsižvelgiant į nacionalinius ypatumus. Be to, galėtų būti apsvarstyti tinkami laipsniško paramos nutraukimo būdai, mažėjant energijos kainų spaudimui. Be laikinų energetikos priemonių, skatinti energetinę nepriklausomybę ir saugumą bei žaliąją pertvarką gali padėti viešosios ir privačiosios investicijos. Nuo pasaulinės finansų krizės tiek privačiųjų, tiek viešųjų investicijų lygis euro zonoje buvo žemas.
  Politikos veiksmai, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, numatant išskirtinę paramą pagal priemonę „NextGenerationEU“, padėjo palaikyti viešųjų investicijų lygį, ir tai darė teigiamą poveikį potencialiam augimui, ypač valstybėse narėse, kurių valstybės skolos našta didžiausia. Tolesnės privačiosios ir viešosios investicijos, visų pirma įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, sanglaudos politikos programas bei nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, kuriuos valstybės narės turės atnaujinti iki 2023 m. birželio mėn., yra kritiškai svarbios siekiant užtikrinti darnų bei sanglauda grindžiamą augimą ir įgyvendinti žaliąją bei skaitmeninę pertvarką; |
| --- | --- |

(8)

siekdamos reaguoti į energijos kainų padidėjimą, euro zonos valstybės narės ėmėsi ekstremaliosios padėties priemonių, kurios, kaip apskaičiuota, sudarys 1,25 % BVP 2022 m. ir iki 1 % 2023 m., o numatomas sumažėjimas priklausys nuo energijos kainos pokyčių ir planuojamo susijusių priemonių panaikinimo. Remiantis Komisijos 2022 m. rudens ekonomine prognoze, priemonėmis, kurių imtasi iki šiol, daugiausia siekiama švelninti kainų augimą ir vidutiniškai tik 20 % tų priemonių sudaro tikslinės pajamų priemonės. Tokių paramos priemonių fiskalines išlaidas reikia apriboti, kartu atsižvelgiant į jų paskirstomąjį poveikį visiems mokesčių laipteliams, poveikį energijos paklausai ir investavimą į žaliąją pertvarką, galimus bendrosios rinkos iškraipymus ir neigiamą šalutinį poveikį visose valstybėse narėse. Tuo tikslu svarbu susitarti dėl bendro požiūrio. Visų pirma, būtų galima nagrinėti gerai sukalibruotą dvipakopį energijos kainodaros modelį, pagal kurį pažeidžiami vartotojai naudotųsi reguliuojamomis kainomis iki tam tikro vartojimo lygio, ir kitas sistemas, kuriomis būtų pasiekiami panašūs tikslai, atsižvelgiant į nacionalinius ypatumus. Be to, galėtų būti apsvarstyti tinkami laipsniško paramos nutraukimo būdai, mažėjant energijos kainų spaudimui. Be laikinų energetikos priemonių, skatinti energetinę nepriklausomybę ir saugumą bei žaliąją pertvarką gali padėti viešosios ir privačiosios investicijos. Nuo pasaulinės finansų krizės tiek privačiųjų, tiek viešųjų investicijų lygis euro zonoje buvo žemas.

Politikos veiksmai, kurių imtasi reaguojant į COVID-19 krizę, numatant išskirtinę paramą pagal priemonę „NextGenerationEU“, padėjo palaikyti viešųjų investicijų lygį, ir tai darė teigiamą poveikį potencialiam augimui, ypač valstybėse narėse, kurių valstybės skolos našta didžiausia. Tolesnės privačiosios ir viešosios investicijos, visų pirma įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, sanglaudos politikos programas bei nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, kuriuos valstybės narės turės atnaujinti iki 2023 m. birželio mėn., yra kritiškai svarbios siekiant užtikrinti darnų bei sanglauda grindžiamą augimą ir įgyvendinti žaliąją bei skaitmeninę pertvarką;

| (9) | 2022 m. lapkričio 9 d. Komisija paskelbė Komunikatą dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, kuriuo siekiama padidinti ekonominės priežiūros ir politikos koordinavimo veiksmingumą Sąjungoje. Tuo komunikatu siekiama apibrėžti paprastesnę ir integruotą makrofiskalinės priežiūros architektūrą, kad būtų užtikrintas skolos tvarumas ir skatinamas tvarus bei įtraukus augimas. Pagrindiniais to komunikato elementais siekiama supaprastinti sistemą, padidinti nacionalinį nuosavumą ir stiprinti vykdymo užtikrinimą. Tame komunikate siūloma, kad fiskalinės trajektorijos būtų išdėstytos valstybių narių siūlomuose vidutinio laikotarpio fiskaliniuose struktūriniuose planuose, laikantis skaidrios bendros Sąjungos sistemos. Tie planai, kurie būtų priimami Tarybos, sujungtų fiskalinius, reformų ir investicijų įsipareigojimus, remiant skolos tvarumą bei tvarų augimą ir atspindint Sąjungos bei nacionalinius prioritetus. Reformų ir investicijų įsipareigojimai nacionaliniame vidutinio laikotarpio fiskaliniame struktūriniame plane suteiktų galimybę taikyti ilgesnį fiskalinio koregavimo laikotarpį.
  Sutartyje nustatytos pamatinės vertės – 3 % BVP deficitas ir 60 % BVP skola – būtų išlaikytos, tačiau būtų vykdoma labiau rizika grindžiama priežiūra, daugiausiai dėmesio skiriant skolos tvarumui. Kalbant apie makroekonominio disbalanso procedūrą, svarbu toliau koordinuotai ir subalansuotai tvarkytis su makroekonominiais disbalansais. Tame Komisijos komunikate siūloma labiau į ateitį orientuota sistema, kad būtų galima nustatyti atsirandančias rizikas, joms besivystant. Vertinimas, ar yra susidarę disbalansai, ir toliau būtų grindžiamas trimis kriterijais: sunkumo, raidos ir politikos atsako. Tačiau atliekant vertinimą daugiau svarbos būtų teikiama raidos ir atitinkamų valstybių narių politikos atsako kriterijams; |
| --- | --- |

(9)

2022 m. lapkričio 9 d. Komisija paskelbė Komunikatą dėl ES ekonomikos valdymo sistemos reformos gairių, kuriuo siekiama padidinti ekonominės priežiūros ir politikos koordinavimo veiksmingumą Sąjungoje. Tuo komunikatu siekiama apibrėžti paprastesnę ir integruotą makrofiskalinės priežiūros architektūrą, kad būtų užtikrintas skolos tvarumas ir skatinamas tvarus bei įtraukus augimas. Pagrindiniais to komunikato elementais siekiama supaprastinti sistemą, padidinti nacionalinį nuosavumą ir stiprinti vykdymo užtikrinimą. Tame komunikate siūloma, kad fiskalinės trajektorijos būtų išdėstytos valstybių narių siūlomuose vidutinio laikotarpio fiskaliniuose struktūriniuose planuose, laikantis skaidrios bendros Sąjungos sistemos. Tie planai, kurie būtų priimami Tarybos, sujungtų fiskalinius, reformų ir investicijų įsipareigojimus, remiant skolos tvarumą bei tvarų augimą ir atspindint Sąjungos bei nacionalinius prioritetus. Reformų ir investicijų įsipareigojimai nacionaliniame vidutinio laikotarpio fiskaliniame struktūriniame plane suteiktų galimybę taikyti ilgesnį fiskalinio koregavimo laikotarpį.

Sutartyje nustatytos pamatinės vertės – 3 % BVP deficitas ir 60 % BVP skola – būtų išlaikytos, tačiau būtų vykdoma labiau rizika grindžiama priežiūra, daugiausiai dėmesio skiriant skolos tvarumui. Kalbant apie makroekonominio disbalanso procedūrą, svarbu toliau koordinuotai ir subalansuotai tvarkytis su makroekonominiais disbalansais. Tame Komisijos komunikate siūloma labiau į ateitį orientuota sistema, kad būtų galima nustatyti atsirandančias rizikas, joms besivystant. Vertinimas, ar yra susidarę disbalansai, ir toliau būtų grindžiamas trimis kriterijais: sunkumo, raidos ir politikos atsako. Tačiau atliekant vertinimą daugiau svarbos būtų teikiama raidos ir atitinkamų valstybių narių politikos atsako kriterijams;

| (10) | dėl politikos paramos per COVID-19 krizę euro zonos darbo rinka pasirodė esanti labai atspari. 2022 m. pirmą ketvirtį bendras dirbtų valandų skaičius viršijo ikipandeminį lygį, visą 2022 m. pirmą pusę užimtumas nuolat augo, o 2022 m. antrą ketvirtį pasiekė istorines aukštumas, todėl nedarbo lygis nukrito iki 6,8 % – žemiausio lygio nuo euro įvedimo. Vis dėlto dar yra galimybių pagerinti moterų, jaunimo ir vyresnių žmonių, asmenų su negalia bei pažeidžiamų grupių integraciją į darbo rinką. Žvelgiant į ateitį, numatomas ekonominės veiklos sulėtėjimas turės neigiamos įtakos užimtumo perspektyvoms: 2023 m. nedarbo lygis šiek tiek padidės. Maža faktinių duomenų, kad dėl COVID-19 krizės būtų struktūriškai suprastėjęs darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimas.
  Tačiau tarp valstybių narių ir sektorių yra didelių darbo rinkos padėties skirtumų. Nuo 2019 m. daugiausiai darbo vietų sukurta informacinių technologijų ir profesinių paslaugų srityse, o transporto, apgyvendinimo ir maitinimo sektoriuose darbo vietų mažėjo. Tikėtina, kad susiveržiant euro zonos darbo rinkoms tam tikrą vaidmenį atliks ir demografinė kaita. Adekvačios ir veiksmingos investicijos į kokybišką švietimą ir mokymą visose amžiaus grupėse bus labai svarbios siekiant sušvelninti dabartinį bei būsimą įgūdžių trūkumą ir remti žaliąją bei skaitmeninę pertvarkas. 2022 m. darbo užmokesčio augimas šiek tiek padidėjo, todėl visumiškai padidėjo darbo sąnaudos produkcijos vienetui. Tačiau apskritai jis išliko nuosaikus ir prognozuojama, kad ir toliau gerokai atsiliks nuo infliacijos. Numatoma, kad realusis atlygis vienam darbuotojui 2022 m. susitrauks 2,8 % ir dar 0,9 % 2023 m., o 2024 m. dalis to praradimo bus susigrąžinta. Infliacijos lūkesčių įtvirtinimas atlieka itin svarbų vaidmenį švelninant riziką, kad sparčiai padidėjus reikalavimų dėl darbo užmokesčio infliacija padidės dar labiau; |
| --- | --- |

(10)

dėl politikos paramos per COVID-19 krizę euro zonos darbo rinka pasirodė esanti labai atspari. 2022 m. pirmą ketvirtį bendras dirbtų valandų skaičius viršijo ikipandeminį lygį, visą 2022 m. pirmą pusę užimtumas nuolat augo, o 2022 m. antrą ketvirtį pasiekė istorines aukštumas, todėl nedarbo lygis nukrito iki 6,8 % – žemiausio lygio nuo euro įvedimo. Vis dėlto dar yra galimybių pagerinti moterų, jaunimo ir vyresnių žmonių, asmenų su negalia bei pažeidžiamų grupių integraciją į darbo rinką. Žvelgiant į ateitį, numatomas ekonominės veiklos sulėtėjimas turės neigiamos įtakos užimtumo perspektyvoms: 2023 m. nedarbo lygis šiek tiek padidės. Maža faktinių duomenų, kad dėl COVID-19 krizės būtų struktūriškai suprastėjęs darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimas.

Tačiau tarp valstybių narių ir sektorių yra didelių darbo rinkos padėties skirtumų. Nuo 2019 m. daugiausiai darbo vietų sukurta informacinių technologijų ir profesinių paslaugų srityse, o transporto, apgyvendinimo ir maitinimo sektoriuose darbo vietų mažėjo. Tikėtina, kad susiveržiant euro zonos darbo rinkoms tam tikrą vaidmenį atliks ir demografinė kaita. Adekvačios ir veiksmingos investicijos į kokybišką švietimą ir mokymą visose amžiaus grupėse bus labai svarbios siekiant sušvelninti dabartinį bei būsimą įgūdžių trūkumą ir remti žaliąją bei skaitmeninę pertvarkas. 2022 m. darbo užmokesčio augimas šiek tiek padidėjo, todėl visumiškai padidėjo darbo sąnaudos produkcijos vienetui. Tačiau apskritai jis išliko nuosaikus ir prognozuojama, kad ir toliau gerokai atsiliks nuo infliacijos. Numatoma, kad realusis atlygis vienam darbuotojui 2022 m. susitrauks 2,8 % ir dar 0,9 % 2023 m., o 2024 m. dalis to praradimo bus susigrąžinta. Infliacijos lūkesčių įtvirtinimas atlieka itin svarbų vaidmenį švelninant riziką, kad sparčiai padidėjus reikalavimų dėl darbo užmokesčio infliacija padidės dar labiau;

| (11) | siekiant sustiprinti bendrąją rinką ir euro zonos šalių ekonomikos atsparumą, itin svarbios yra struktūrinės reformos, įskaitant reformas, vykdomas pagal Europos žaliąjį kursą arba žaliąją bei skaitmeninę reformas, remiamas pagal Priemonę, ypač po Reglamento (ES) 2021/241 dalinių pakeitimų, įvestų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) siekiant įgyvendinti 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikate išdėstytą planą „REPowerEU“. Tuo atžvilgiu taip pat svarbu įgyvendinti 2022 m. Europos semestro kontekste Tarybos rekomenduotas konkrečioms šalims skirtas reformas. Našumą ir augimą galima padidinti toliau gerinant verslo aplinką, be kita ko, mažinant kliūtis investicijoms ir kapitalo perskirstymui, modernizuojant viešojo administravimo institucijas, paspartinant leidimų išdavimą, kartu apsaugant aplinką ir pašalinant ribojamąsias reguliavimo sistemas. Reformos kartu su investicijomis yra svarbios įgyvendinant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma didinant energijos vartojimo efektyvumą, remiant perėjimą prie poveikio klimatui neutralumo, didinant atsinaujinančiosios energijos išteklių tiekimą ir jų panaudojimą, taip pat remiant perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą. Sparčiai ir nepaliaujamai kylant energijos kainoms daromas spaudimas daug energijos suvartojančių pramonės sektorių ir mažųjų bei vidutinių įmonių verslo modeliams, o tai daro poveikį darbo vietoms ir žmogiškajam kapitalui. Veiksmingi nemokumo režimai gali paremti pertvarką ir palengvinti išteklių perskirstymą. Nemokumo režimai visoje euro zonoje vis dar labai skiriasi, ir didinant jų veiksmingumą bei suderinimą būtų remiamas ekonominis koregavimas ir bendroji kapitalo rinka; |
| --- | --- |

(11)

siekiant sustiprinti bendrąją rinką ir euro zonos šalių ekonomikos atsparumą, itin svarbios yra struktūrinės reformos, įskaitant reformas, vykdomas pagal Europos žaliąjį kursą arba žaliąją bei skaitmeninę reformas, remiamas pagal Priemonę, ypač po Reglamento (ES) 2021/241 dalinių pakeitimų, įvestų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2023/435 (5) siekiant įgyvendinti 2022 m. gegužės 18 d. Komisijos komunikate išdėstytą planą „REPowerEU“. Tuo atžvilgiu taip pat svarbu įgyvendinti 2022 m. Europos semestro kontekste Tarybos rekomenduotas konkrečioms šalims skirtas reformas. Našumą ir augimą galima padidinti toliau gerinant verslo aplinką, be kita ko, mažinant kliūtis investicijoms ir kapitalo perskirstymui, modernizuojant viešojo administravimo institucijas, paspartinant leidimų išdavimą, kartu apsaugant aplinką ir pašalinant ribojamąsias reguliavimo sistemas. Reformos kartu su investicijomis yra svarbios įgyvendinant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma didinant energijos vartojimo efektyvumą, remiant perėjimą prie poveikio klimatui neutralumo, didinant atsinaujinančiosios energijos išteklių tiekimą ir jų panaudojimą, taip pat remiant perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą. Sparčiai ir nepaliaujamai kylant energijos kainoms daromas spaudimas daug energijos suvartojančių pramonės sektorių ir mažųjų bei vidutinių įmonių verslo modeliams, o tai daro poveikį darbo vietoms ir žmogiškajam kapitalui. Veiksmingi nemokumo režimai gali paremti pertvarką ir palengvinti išteklių perskirstymą. Nemokumo režimai visoje euro zonoje vis dar labai skiriasi, ir didinant jų veiksmingumą bei suderinimą būtų remiamas ekonominis koregavimas ir bendroji kapitalo rinka;

| (12) | bankų sektorius 2022 m. apskritai buvo atsparus. Nors visas euro zonos bankų sektorius yra gerai kapitalizuotas ir nuo 2021 m. jo pelningumas didėjo, labai pablogėjusi makroekonominė perspektyva kartu su aukštesnėmis palūkanų normomis, didinančiomis išlaidas besiskolinantiems, gali lemti prastesnę turto kokybę. Atsižvelgiant į griežtesnes kredito suteikimo sąlygas ir siekiant išlaikyti bankų gebėjimą finansuoti ekonomiką, svarbu laiku stebėti rizikas, imtis iniciatyvos bendraujant su skolininkais ir aktyviai valdyti neveiksnias paskolas. Kredito įstaigų atsparumą gali silpninti struktūriniai veiksniai, įskaitant perteklinį pajėgumą ir konkurenciją dėl naujų finansinių paslaugų teikėjų. Finansų rinkose gali atsirasti ir kitų rizikų. Visų pirma, didesni rizikos priedai ir griežtėjančios likvidumo sąlygos gali lemti turto kainų kritimą. Dėl įkaito vertės išlaikymo prievolės tai gali sukelti dar didesnį spaudimą negu kai kurių energetikos įmonių jau patiriamos likvidumo problemos. Be to, reikia atidžiai stebėti, kaip į didesnes palūkanų normas reaguoja gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto rinkos, nes mažesnė paklausa ir prastėjantys skolos tvarkymo pajėgumai gali daryti spaudimą mažinti nekilnojamojo turto kainas ir išryškinti ciklines rizikas, visų pirma tose euro zonos valstybėse narėse, kuriose namų ūkių skola yra didelė. Be to, daugiau dėmesio reikia skirti padidėjusioms kibernetinėms rizikoms, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/2554 (6) bus sustiprintas finansų įmonių atsparumas su informacinėmis ir ryšių technologijomis susijusioms rizikoms. 2022 m. rugsėjo mėn. Europos sisteminės rizikos valdyba priėmė Rekomendaciją ESRB/2022/7, kurioje pateiktas įspėjimas ir privačiojo sektoriaus įstaigų, rinkos dalyvių ir atitinkamų valdžios institucijų paprašyta toliau rengtis nuokrypių zonos rizikos scenarijams; |
| --- | --- |

(12)

bankų sektorius 2022 m. apskritai buvo atsparus. Nors visas euro zonos bankų sektorius yra gerai kapitalizuotas ir nuo 2021 m. jo pelningumas didėjo, labai pablogėjusi makroekonominė perspektyva kartu su aukštesnėmis palūkanų normomis, didinančiomis išlaidas besiskolinantiems, gali lemti prastesnę turto kokybę. Atsižvelgiant į griežtesnes kredito suteikimo sąlygas ir siekiant išlaikyti bankų gebėjimą finansuoti ekonomiką, svarbu laiku stebėti rizikas, imtis iniciatyvos bendraujant su skolininkais ir aktyviai valdyti neveiksnias paskolas. Kredito įstaigų atsparumą gali silpninti struktūriniai veiksniai, įskaitant perteklinį pajėgumą ir konkurenciją dėl naujų finansinių paslaugų teikėjų. Finansų rinkose gali atsirasti ir kitų rizikų. Visų pirma, didesni rizikos priedai ir griežtėjančios likvidumo sąlygos gali lemti turto kainų kritimą. Dėl įkaito vertės išlaikymo prievolės tai gali sukelti dar didesnį spaudimą negu kai kurių energetikos įmonių jau patiriamos likvidumo problemos. Be to, reikia atidžiai stebėti, kaip į didesnes palūkanų normas reaguoja gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto rinkos, nes mažesnė paklausa ir prastėjantys skolos tvarkymo pajėgumai gali daryti spaudimą mažinti nekilnojamojo turto kainas ir išryškinti ciklines rizikas, visų pirma tose euro zonos valstybėse narėse, kuriose namų ūkių skola yra didelė. Be to, daugiau dėmesio reikia skirti padidėjusioms kibernetinėms rizikoms, ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2022/2554 (6) bus sustiprintas finansų įmonių atsparumas su informacinėmis ir ryšių technologijomis susijusioms rizikoms. 2022 m. rugsėjo mėn. Europos sisteminės rizikos valdyba priėmė Rekomendaciją ESRB/2022/7, kurioje pateiktas įspėjimas ir privačiojo sektoriaus įstaigų, rinkos dalyvių ir atitinkamų valdžios institucijų paprašyta toliau rengtis nuokrypių zonos rizikos scenarijams;

| (13) | 2022 m. birželio mėn. Euro grupė susitarė, kad (kaip nedelsiamas žingsnis) su bankų sąjungos ateitimi susijusiame darbe daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama bendros bankų krizių valdymo ir nacionalinių indėlių garantijų sistemų sistemos stiprinimui siekiant turėti tokią sistemą, kuri tiktų visų rūšių bankams. Euro grupė įsipareigojo vėliau peržiūrėti bankų sąjungos padėtį ir bendru sutarimu nustatyti galimas tolesnes priemones, susijusias su kitais likusiais elementais, kad būtų galima stiprinti ir užbaigti kurti bankų sąjungą. Komisija paskelbė apie ketinimą 2023 m. pirmoje pusėje pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl krizių valdymo ir indėlių draudimo sistemos. Krizių valdymo ir indėlių draudimo sistemos pakeitimai gali padėti padaryti euro zonos bankų sektorių atsparesnį. Komisija taip pat paskelbė, kad 2023 m. pirmoje pusėje ji pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatytas skaitmeninis euras ir reglamentuojamos pagrindinės jo ypatybės, jeigu taip nuspręs teisėkūros institucijos. Galimą sprendimą dėl skaitmeninio euro išleidimo priimtų ECB valdančioji taryba, užbaigus galimą realizavimo etapą. Skaitmeninis euras, kuris grynųjų pinigų atžvilgiu būtų papildomas, euro zonos ekonomikai galėtų sukurti keleriopos naudos galimybių. Juo visų pirma būtų remiama ekonomikos skaitmenizacija ir mokėjimų srities inovacijos, kartu stiprinant tarptautinį euro vaidmenį. Vystant skaitmeninį eurą būtų galima, be kita ko, atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę padėtį, sustiprinti ekonominį bei finansinį euro zonos ir Sąjungos savarankiškumą, |
| --- | --- |

(13)

2022 m. birželio mėn. Euro grupė susitarė, kad (kaip nedelsiamas žingsnis) su bankų sąjungos ateitimi susijusiame darbe daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama bendros bankų krizių valdymo ir nacionalinių indėlių garantijų sistemų sistemos stiprinimui siekiant turėti tokią sistemą, kuri tiktų visų rūšių bankams. Euro grupė įsipareigojo vėliau peržiūrėti bankų sąjungos padėtį ir bendru sutarimu nustatyti galimas tolesnes priemones, susijusias su kitais likusiais elementais, kad būtų galima stiprinti ir užbaigti kurti bankų sąjungą. Komisija paskelbė apie ketinimą 2023 m. pirmoje pusėje pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl krizių valdymo ir indėlių draudimo sistemos. Krizių valdymo ir indėlių draudimo sistemos pakeitimai gali padėti padaryti euro zonos bankų sektorių atsparesnį. Komisija taip pat paskelbė, kad 2023 m. pirmoje pusėje ji pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų nustatytas skaitmeninis euras ir reglamentuojamos pagrindinės jo ypatybės, jeigu taip nuspręs teisėkūros institucijos. Galimą sprendimą dėl skaitmeninio euro išleidimo priimtų ECB valdančioji taryba, užbaigus galimą realizavimo etapą. Skaitmeninis euras, kuris grynųjų pinigų atžvilgiu būtų papildomas, euro zonos ekonomikai galėtų sukurti keleriopos naudos galimybių. Juo visų pirma būtų remiama ekonomikos skaitmenizacija ir mokėjimų srities inovacijos, kartu stiprinant tarptautinį euro vaidmenį. Vystant skaitmeninį eurą būtų galima, be kita ko, atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę padėtį, sustiprinti ekonominį bei finansinį euro zonos ir Sąjungos savarankiškumą,

REKOMENDUOJA, kad euro zonos valstybės narės 2023–2024 m. laikotarpiu individualiai, be kita ko, įgyvendindamos savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, ir kolektyviai Euro grupėje, imtųsi šių veiksmų:

| 1. | Susilaikyti nuo plačiabazės paramos teikimo visuminei paklausai 2023 m. remti, kartu geriau nukreipiant fiskalines priemones tam, kad būtų šalinamas didelių energijos kainų poveikis pažeidžiamiems namų ūkiams bei gyvybingoms įmonėms, ir, jei reikia, išlaikant gyvumą siekiant prisitaikyti prie sparčiai kintančios padėties. Toliau koordinuoti nacionalinę fiskalinę politiką visose valstybėse narėse, kad būtų išsaugotas skolos tvarumas ir tvariai didinamas augimo potencialas, tuo būdu taip pat palengvinant pinigų politikos užduotį užtikrinti, kad infliacija laiku ir vėl pasiektų 2 % – ECB vidutinės trukmės laikotarpio tikslą. Susitarti dėl bendro požiūrio ir visų pirma apsvarstyti galimybę pakeisti plačiabazes kainų priemones gerai sukalibruotu ekonomiškai efektyviu dviejų pakopų energijos kainodaros modeliu, kuriuo būtų užtikrinamos paskatos taupyti energiją, arba kitomis sistemomis, kuriomis būtų pasiekti panašūs tikslai, atsižvelgiant į nacionalinius ypatumus, taip pat apsvarstyti tinkamus laipsniško paramos nutraukimo būdus mažėjant energijos kainų spaudimui. Tinkamai apibrėžti diferencijuotas vidutinio laikotarpio fiskalines strategijas, pasitelkiant laipsnišką ir tvarų konsolidavimą, taip pat pasitelkiant investicijas ir reformas, kad būtų pasiektos apdairios vidutinio laikotarpio fiskalinės pozicijos. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Išlaikyti dideles viešąsias investicijas ir skatinti privačiąsias investicijas, kurių reikia ekonominiam bei socialiniam atsparumui didinti bei žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai remti, įskaitant investicijas, kuriomis būtų siekiama didinti energijos vartojimo efektyvumą ir pereiti prie atsinaujinančiųjų energijos išteklių. Įgyvendinti sanglaudos politikos programas ir ekonomikos gaivinimo bei atsparumo didinimo planus, užtikrinant, kad reformos ir investicijos būtų vykdomos laiku, ir užtikrinti, kad planų atnaujinimai būtų tiksliniai, atsižvelgiant į besivystančią ekonominę padėtį, kartu nemažinant bendro užmojo. Imtis tolesnių veiksmų, be kita ko, pagal skyrius „REPowerEU“ gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose bei nacionalinius energetikos ir klimato srities veiksmų planus, siekiant paspartinti energetikos pertvarką ir didinti Sąjungos energetinę nepriklausomybę. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Laikantis nacionalinės praktikos ir paisant socialinių partnerių vaidmens, remti darbo užmokesčio pokyčius, kuriais siekiama sušvelninti darbuotojų, visų pirma mažas pajamas gaunančių darbuotojų, perkamosios galios praradimą, kartu atsižvelgiant į vidutinio laikotarpio našumo pokyčius ir ribojant antrinį poveikį infliacijai. Kurti ir adaptuoti, kai reikia, socialinės paramos sistemas siekiant padėti pažeidžiamiems namų ūkiams dorotis su energetiniu sukrėtimu ir žaliąja bei skaitmenine pertvarka, ir spręsti didesnės skurdo rizikos problemas. Toliau tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką ir imtis priemonių tvarkytis su įgūdžių trūkumu ir skatinti kokybišką užimtumą. Užtikrinti veiksmingą socialinių partnerių dalyvavimą formuojant politiką ir stiprinti socialinį dialogą. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Užtikrinti, kad parama įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, patyrusioms finansinį spaudimą dėl energetikos krizės, būtų ekonomiškai efektyvi, laikina ir tiksliškai nukreipta gyvybingoms įmonėms. Teikiama parama, įskaitant paramą pagal laikinąją valstybės pagalbos sistemą krizės sąlygomis, turėtų padėti išlaikyti energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos paskatas kartu išsaugant vienodas sąlygas ir bendros rinkos vientisumą. Gerinti verslo aplinką, visų pirma stiprinant konkurenciją ir didinant nemokumo sistemų veiksmingumą siekiant užtikrinti, kad jomis būtų veiksmingai ir laiku sprendžiamos bankroto bei įmonių restruktūrizavimo problemos. Prisidėti prie pažangos kuriant kapitalo rinkų sąjungą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Išsaugoti makrofinansinį stabilumą, išlaikyti kredito kanalus ekonomikai ir vengti finansinės fragmentacijos rizikos. Stebėti rizikas, susijusias visų pirma su įtampa energetikos sektoriuje, finansinių sąlygų sugriežtinimu, neveiksniu turtu, privačiojo įsiskolinimo lygiu ir pokyčiais nekilnojamojo turto rinkose. Tęsti darbą siekiant užbaigti kurti bankų sąjungą, o kitas žingsnis būtų dabartinės krizių valdymo ir indėlių garantijų sistemos reforma. Toliau aktyviai dalyvauti parengiamajame darbe, susijusiame su galimu skaitmeninio euro įvedimu.
  Tolesniais ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo veiksmais turėtų būti atsižvelgiama į patirtį, įgytą rengiant ir įgyvendinant visapusišką Sąjungos ekonominės politikos atsaką į COVID-19 krizę. Sparti pažanga atliekant ekonomikos valdymo peržiūrą yra vienas iš prioritetų stiprinant ekonominės politikos koordinavimą. Pažanga stiprinant ekonominę ir pinigų sąjungą ir toliau turėtų būti daroma visapusiškai paisant Sąjungos vidaus rinkos ir atvirai bei skaidriai euro zonai nepriklausančių valstybių narių atžvilgiu. |
| --- | --- |

5.

Tolesniais ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo veiksmais turėtų būti atsižvelgiama į patirtį, įgytą rengiant ir įgyvendinant visapusišką Sąjungos ekonominės politikos atsaką į COVID-19 krizę. Sparti pažanga atliekant ekonomikos valdymo peržiūrą yra vienas iš prioritetų stiprinant ekonominės politikos koordinavimą. Pažanga stiprinant ekonominę ir pinigų sąjungą ir toliau turėtų būti daroma visapusiškai paisant Sąjungos vidaus rinkos ir atvirai bei skaidriai euro zonai nepriklausančių valstybių narių atžvilgiu.

Priimta Briuselyje 2023 m. gegužės 16 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

E. SVANTESSON

---

(1)  OL L 209, 1997 8 2, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

2

(3)  2022 m. liepos 12 d. Tarybos rekomendacijos dėl nacionalinių reformų programų su Tarybos nuomonėmis dėl 2022 m. stabilumo programų (OL C 334, 2022 9 1, p. 1, 35, 44, 52, 60, 70, 96, 104, 112, 120, 128, 146, 154, 162, 181, 197, 205, 213, 221).

3

(4)  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

4

(5)  2023 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2023/435, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2021/241, kiek tai susiję su skyriais „REPowerEU“ ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013, (ES) 2021/1060 bei (ES) 2021/1755 ir Direktyva 2003/87/EB (OL L 63, 2023 2 28, p. 1).

5

(6)  2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/2554 dėl skaitmeninės veiklos atsparumo finansų sektoriuje, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 909/2014 ir (ES) 2016/1011 (OL L 333, 2022 12 27, p. 1).

6

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/8 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/8

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2023 m. gegužės 15 d.

kuriuo skiriami Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) valdančiosios tarybos Vokietijai ir Airijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

(2023/C 180/02)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/128, kuriuo įsteigiamas Europos profesinio mokymo plėtros centras (CEDEFOP) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 337/75 (1), ypač į jo 4 straipsnį,

atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių ir darbuotojų bei darbdavių organizacijų Tarybai pateiktus kandidatų sąrašus,

kadangi:

| (1) | 2023 m. kovo 28 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė CEDEFOP valdančiosios tarybos narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2023 m. balandžio 1 d. iki 2027 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

2023 m. kovo 28 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė CEDEFOP valdančiosios tarybos narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2023 m. balandžio 1 d. iki 2027 m. kovo 31 d.;

| (2) | Vokietijos ir Airijos vyriausybės ir darbuotojų organizacija ETUC nurodė papildomus kandidatus kelioms vietoms užimti, |
| --- | --- |

(2)

Vokietijos ir Airijos vyriausybės ir darbuotojų organizacija ETUC nurodė papildomus kandidatus kelioms vietoms užimti,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

CEDEFOP valdančiosios tarybos nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui, kuris baigiasi 2027 m. kovo 31 d., skiriami šie asmenys:

| I. | VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI







  Valstybė narė | Nariai | Pakaitiniai nariai |
| --- | --- | --- | --- |
| Vokietija | Peter THIELE | |
| Airija | Alan McGRATH | Justin SINNOTT |

I.

VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

Valstybė narė

Nariai

Pakaitiniai nariai

Vokietija

Peter THIELE

Airija

Alan McGRATH

Justin SINNOTT

| II. | DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI







  Valstybė narė | Nariai | Pakaitiniai nariai |
| --- | --- | --- | --- |
| Airija | Frank VAUGHAN | Eoin GRIFFIN |

II.

DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

Valstybė narė

Nariai

Pakaitiniai nariai

Airija

Frank VAUGHAN

Eoin GRIFFIN

2 straipsnis

Narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nėra pateiktos, Taryba paskirs vėliau.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2023 m. gegužės 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. FORSSMED

---

(1)  OL L 30, 2019 1 31, p. 90.

1

(2)  2023 m. kovo 28 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) valdančiosios tarybos nariai ir pakaitiniai nariai (OL C 116, 2023 3 31, p. 15.).

2

---

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/10

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2023 m. gegužės 15 d.

kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros valdančiosios tarybos Prancūzijai, Kroatijai, Lenkijai ir Slovėnijai atstovaujantys nariai ir pakaitiniai nariai

(2023/C 180/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2019 m. sausio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/126, kuriuo įsteigiama Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūra (EU-OSHA) ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2062/94 (1), ypač į jo 4 straipsnį,

atsižvelgdama į valstybių narių vyriausybių ir darbuotojų bei darbdavių organizacijų Tarybai pateiktus kandidatų sąrašus,

atsižvelgdama į Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamojo komiteto narių ir pakaitinių narių sąrašus,

kadangi:

| (1) | 2023 m. kovo 28 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė EU-OSHA valdančiosios tarybos narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2023 m. balandžio 1 d. iki 2027 m. kovo 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

2023 m. kovo 28 d. sprendimu (2) Taryba paskyrė EU-OSHA valdančiosios tarybos narius ir pakaitinius narius laikotarpiui nuo 2023 m. balandžio 1 d. iki 2027 m. kovo 31 d.;

| (2) | darbuotojų organizacija ETUC ir darbdavių organizacija „Business Europe“ pateikė papildomus pasiūlymus dėl kelių vietų, kurias turėtų užimti Prancūzija, Kroatija, Lenkija ir Slovėnija, |
| --- | --- |

(2)

darbuotojų organizacija ETUC ir darbdavių organizacija „Business Europe“ pateikė papildomus pasiūlymus dėl kelių vietų, kurias turėtų užimti Prancūzija, Kroatija, Lenkija ir Slovėnija,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EU-OSHA valdančiosios tarybos nariais ir pakaitiniais nariais laikotarpiui, kuris baigiasi 2027 m. kovo 31 d., skiriami šie asmenys:

| II. | DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI







  Valstybė narė | Nariai | Pakaitiniai nariai |
| --- | --- | --- | --- |
| Prancūzija | | Edwina LAMOUREUX |
| Kroatija | Ivana ŠEPAK ROBIĆ | Katarina RUMORA |
| Slovėnija | Lučka BÖHM | Martina VUK |

II.

DARBUOTOJŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

Valstybė narė

Nariai

Pakaitiniai nariai

Prancūzija

Edwina LAMOUREUX

Kroatija

Ivana ŠEPAK ROBIĆ

Katarina RUMORA

Slovėnija

Lučka BÖHM

Martina VUK

| III. | DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI







  Valstybė narė | Nariai | Pakaitiniai nariai |
| --- | --- | --- | --- |
| Lenkija | Rafał HRYNYK | Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO |

III.

DARBDAVIŲ ORGANIZACIJŲ ATSTOVAI

Valstybė narė

Nariai

Pakaitiniai nariai

Lenkija

Rafał HRYNYK

Edyta DEFAŃSKA-CZUJKO

2 straipsnis

Narius ir pakaitinius narius, kurių kandidatūros dar nėra pateiktos, Taryba paskirs vėliau.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2023 m. gegužės 15 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. FORSSMED

---

(1)  OL L 30, 2019 1 31, p. 58.

1

(2)  2023 m. kovo 28 d. Tarybos sprendimas, kuriuo skiriami Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA) valdančiosios tarybos nariai ir pakaitiniai nariai (OL C 116, 2023 3 31, p. 19).

2

---

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/12

---

Pranešimas duomenų subjektams, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane

(2023/C 180/04)

Duomenų subjektų dėmesys atkreipiamas į toliau nurodytą informaciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 (1) 16 straipsnį.

Šio duomenų tvarkymo veiksmo teisinis pagrindas – Tarybos sprendimas 2011/235/BUSP (2), kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo sprendimu (BUSP) 2023/987 (3), ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 359/2011 (4), kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/986 (5).

Už šį duomenų tvarkymo veiksmą atsakingas duomenų valdytojas yra Europos Sąjungos Taryba, kuriai atstovauja Tarybos generalinio sekretoriato Išorės santykių generalinio direktorato (RELEX) generalinis direktorius, o tarnyba, kuriai pavesta atlikti šį duomenų tvarkymo veiksmą, yra Horizontaliųjų ir pasaulio reikalų direktoratas (RELEX 1), į kurį galima kreiptis šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

Į Tarybos duomenų apsaugos pareigūną galima kreiptis šiuo adresu:

| | Duomenų apsaugos pareigūnas |
| --- | --- |

Duomenų apsaugos pareigūnas

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Duomenų tvarkymo veiksmo tikslas – asmenų, kuriems taikomos Sprendime 2011/235/BUSP, kuris įgyvendinamas įgyvendinimo sprendimu (BUSP) 2023/987, ir Reglamente (ES) Nr. 359/2011, kuris įgyvendinamas įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/986, numatytos ribojamosios priemonės, sąrašo sudarymas ir atnaujinimas.

Duomenų subjektai yra fiziniai asmenys, kurie atitinka Sprendime 2011/235/BUSP ir Reglamente (ES) Nr. 359/2011 nustatytus įtraukimo į sąrašą kriterijus.

Surinkti asmens duomenys apima duomenis, būtinus teisingam atitinkamo asmens tapatybės nustatymui, motyvų pareiškimą ir visus kitus su įtraukimo į sąrašą priežastimis susijusius duomenis.

Asmens duomenų tvarkymo teisinis pagrindas yra Tarybos sprendimai, priimti pagal ES sutarties 29 straipsnį, ir Tarybos reglamentai, priimti pagal SESV 215 straipsnį, kuriais fiziniai asmenys (duomenų subjektai) įtraukiami į sąrašą ir nustatomas turto įšaldymas ir kelionių apribojimai.

Tvarkyti duomenis būtina siekiant atlikti užduotį, vykdomą viešojo intereso labui pagal Reglamento (ES) 2018/1725 5 straipsnio 1 dalies a punktą arba vykdant teisines prievoles, išdėstytas pirmiau nurodytuose teisės aktuose, kurios taikomos duomenų valdytojui pagal 5 straipsnio 1 dalies b punktą.

Tvarkyti duomenis būtina dėl svarbių viešojo intereso priežasčių pagal Reglamento (ES) 2018/1725 10 straipsnio 2 dalies g punktą.

Taryba gali gauti duomenų subjektų asmens duomenis iš valstybių narių ir (arba) Europos išorės veiksmų tarnybos. Asmens duomenų gavėjos yra valstybės narės, Europos Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba.

Visi taikant ES autonomines ribojamąsias priemones Tarybos tvarkomi asmens duomenys bus saugomi 5 metus nuo tada, kai duomenų subjektas išbraukiamas iš asmenų, kuriems taikomas turto įšaldymas, sąrašo arba kai baigiasi priemonės galiojimas, arba, jeigu pareiškiamas ieškinys Teisingumo Teisme, kol bus priimtas galutinis sprendimas. Asmens duomenis, esančius užregistruotuose Tarybos dokumentuose, Taryba saugo archyvavimo tikslais viešojo intereso labui, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2018/1725 4 straipsnio 1 dalies e punkte.

Tarybai gali reikėti su duomenų subjektu susijusiais asmens duomenimis keistis su trečiąja valstybe arba tarptautine organizacija Tarybai vykdant JT įtraukimo į sąrašus perkėlimą į teisės aktus arba tarptautinio bendradarbiavimo, susijusio su ES ribojamųjų priemonių politika, kontekste.

Nesant sprendimo dėl tinkamumo arba tinkamų apsaugos priemonių, duomenų perdavimas trečiajai valstybei arba tarptautinei organizacijai pagal Reglamento (ES) 2018/1725 50 straipsnį grindžiamas šia (-iomis) sąlyga (-omis): duomenų perdavimas yra būtinas dėl svarbių viešojo intereso priežasčių; duomenų perdavimas yra būtinas siekiant pareikšti, vykdyti ar ginti teisinius reikalavimus.

Duomenų subjekto asmens duomenų tvarkymas nėra susijęs su automatizuotu sprendimų priėmimu.

Duomenų subjektai turi teisę į informaciją ir teisę į prieigą prie savo asmens duomenų. Jie taip pat turi teisę ištaisyti ir papildyti savo duomenis. Tam tikromis aplinkybėmis jie gali turėti teisę reikalauti, kad jų asmens duomenys būtų ištrinti, arba teisę prieštarauti, kad jų asmens duomenys būtų tvarkomi, arba prašyti, kad jų tvarkymas būtų apribotas.

Duomenų subjektai gali naudotis šiomis teisėmis nusiųsdami duomenų valdytojui e. laišką, kopiją nusiųsdami duomenų apsaugos pareigūnui, kaip nurodyta pirmiau.

Prie prašymo duomenų subjektai turi pridėti tapatybės dokumento kopiją savo tapatybei patvirtinti (asmens tapatybės kortelę arba pasą). Šiame dokumente turėtų būti nurodytas identifikavimo numeris, dokumentą išdavusi šalis, galiojimo laikas, vardas ir pavardė, adresas ir gimimo data. Visi kiti tapatybės dokumento kopijoje esantys duomenys, pavyzdžiui, nuotrauka ar kiti asmeniniai požymiai, gali būti užtušuoti.

Duomenų subjektai turi teisę pateikti skundą Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui pagal Reglamentą (ES) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Rekomenduojama, kad prieš darydami tai duomenų subjektai pirmiausia pamėgintų pasinaudoti teisių gynimo priemone kreipdamiesi į duomenų valdytoją ir (arba) Tarybos duomenų apsaugos pareigūną.

---

(1)  OL L 295, 2018 11 21, p. 39.

(2)  OL L 100, 2011 4 14, p. 51.

(3)  OL L 134 I, 2023 5 22, p. 6.

(4)  OL L 100, 2011 4 14, p. 1.

(5)  OL L 134 I, 2023 5 22, p. 1.

---

Europos Komisija

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/14

---

Euro kursas (1)

2023 m. gegužės 22 d.

(2023/C 180/05)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0822 |
| JPY | Japonijos jena | 149,64 |
| DKK | Danijos krona | 7,4478 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,86846 |
| SEK | Švedijos krona | 11,3765 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9700 |
| ISK | Islandijos krona | 151,30 |
| NOK | Norvegijos krona | 11,7765 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 23,676 |
| HUF | Vengrijos forintas | 374,73 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5133 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9737 |
| TRY | Turkijos lira | 21,4629 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6294 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4618 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,4696 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7232 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4554 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 423,76 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 20,9137 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,6067 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 100,33 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9218 |
| PHP | Filipinų pesas | 60,353 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 37,282 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,4056 |
| MXN | Meksikos pesas | 19,3742 |
| INR | Indijos rupija | 89,6710 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0822

JPY

Japonijos jena

149,64

DKK

Danijos krona

7,4478

GBP

Svaras sterlingas

0,86846

SEK

Švedijos krona

11,3765

CHF

Šveicarijos frankas

0,9700

ISK

Islandijos krona

151,30

NOK

Norvegijos krona

11,7765

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

23,676

HUF

Vengrijos forintas

374,73

PLN

Lenkijos zlotas

4,5133

RON

Rumunijos lėja

4,9737

TRY

Turkijos lira

21,4629

AUD

Australijos doleris

1,6294

CAD

Kanados doleris

1,4618

HKD

Honkongo doleris

8,4696

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7232

SGD

Singapūro doleris

1,4554

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 423,76

ZAR

Pietų Afrikos randas

20,9137

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,6067

IDR

Indonezijos rupija

16 100,33

MYR

Malaizijos ringitas

4,9218

PHP

Filipinų pesas

60,353

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

37,282

BRL

Brazilijos realas

5,4056

MXN

Meksikos pesas

19,3742

INR

Indijos rupija

89,6710

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Taryba

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/15 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/15

---

Pranešimas asmenims ir subjektams, kuriems taikomos priemonės, numatytos Tarybos sprendime 2011/235/BUSP, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo sprendimu (BUSP) 2023/987, ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 359/2011, kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/986, dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane

(2023/C 180/06)

Toliau pateikta informacija yra skirta asmenims ir subjektams, nurodytiems Tarybos sprendimo 2011/235/BUSP (1), kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo sprendimu (BUSP) 2023/987 (2), ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 359/2011 (3), kuris įgyvendinamas Tarybos įgyvendinimo reglamentu (ES) 2023/986 (4), dėl ribojamųjų priemonių, taikytinų tam tikriems asmenims, subjektams ir įstaigoms atsižvelgiant į padėtį Irane, atitinkamai priede ir I priede.

Europos Sąjungos Taryba nusprendė, kad tie asmenys ir subjektai turėtų būti įtraukti į asmenų ir subjektų, kuriems taikomos ribojamosios priemonės, numatytos sprendime 2011/235/BUSP ir reglamente (ES) Nr. 359/2011, sąrašą.

Atitinkamų asmenų ir subjektų dėmesys atkreipiamas į tai, kad siekdami gauti leidimą naudoti įšaldytas lėšas pagrindiniams poreikiams arba konkretiems mokėjimams (žr. reglamento 4 straipsnį) jie turi galimybę pateikti prašymą atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingoms institucijoms, nurodytoms reglamento (ES) Nr. 359/2011 II priede išvardytose svetainėse.

Atitinkami asmenys ir subjektai gali anksčiau nei 2024 m. sausio 1 d. pateikti Tarybai prašymą (kartu su patvirtinamaisiais dokumentais) persvarstyti sprendimą įtraukti juos į pirmiau nurodytą sąrašą šiuo adresu:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

El. paštas: sanctions@consilium.europa.eu

Atitinkamų asmenų ir subjektų dėmesys taip pat atkreipiamas į tai, kad jie turi galimybę apskųsti Tarybos sprendimą Europos Sąjungos Bendrajame Teisme laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 275 straipsnio antroje pastraipoje ir 263 straipsnio ketvirtoje bei šeštoje pastraipose nustatytų sąlygų.

---

(1)  OL L 100, 2011 4 14, p. 51.

(2)  OL L 134 I, 2023 5 22, p. 6.

(3)  OL L 100, 2011 4 14, p. 1.

(4)  OL L 134 I, 2023 5 22, p. 1.

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/17 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/17

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 180/07)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Electricité de France SA“ (toliau – EDF, Prancūzija), |
| --- | --- |

—

„Electricité de France SA“ (toliau – EDF, Prancūzija),

| — | „Siemens Energy Global GmbH & Co. KG“ (toliau – SEKG, Vokietija), |
| --- | --- |

—

„Siemens Energy Global GmbH & Co. KG“ (toliau – SEKG, Vokietija),

| — | „Nebras Power Q.P.S.C.“ (toliau – „Nebras“, Kataras), |
| --- | --- |

—

„Nebras Power Q.P.S.C.“ (toliau – „Nebras“, Kataras),

| — | „QuWatt B.V“ (toliau – „QuWatt“, Nyderlandai), |
| --- | --- |

—

„QuWatt B.V“ (toliau – „QuWatt“, Nyderlandai),

| — | „SCE-Quvvat LLC“ (toliau – „SCE-Quvvat“, Uzbekistanas). |
| --- | --- |

—

„SCE-Quvvat LLC“ (toliau – „SCE-Quvvat“, Uzbekistanas).

Įmonės EDF, SEKG, „Nebras“ ir „QuWatt“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3 straipsnio 4 dalyje, bendrą įmonės „SCE-Quvvat“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „EDF Group“ daugiausia veikia elektros energijos rinkose, pavyzdžiui, elektros energijos gamybos ir didmeninio tiekimo, prekybos, perdavimo, skirstymo ir mažmeninio tiekimo srityse; |
| --- | --- |

—

„EDF Group“ daugiausia veikia elektros energijos rinkose, pavyzdžiui, elektros energijos gamybos ir didmeninio tiekimo, prekybos, perdavimo, skirstymo ir mažmeninio tiekimo srityse;

| — | „Siemens Energy“ grupės kontroliuojama įmonė SEKG teikia sprendimus ir paslaugas, susijusius su elektros energijos perdavimu, tradicine centralizuota ir paskirstytąja elektros energijos gamyba, pramoniniu pritaikymu naftos ir dujų pramonėje, pramoninių procesų diegimu ir atsinaujinančiosios energijos sektoriumi; |
| --- | --- |

—

„Siemens Energy“ grupės kontroliuojama įmonė SEKG teikia sprendimus ir paslaugas, susijusius su elektros energijos perdavimu, tradicine centralizuota ir paskirstytąja elektros energijos gamyba, pramoniniu pritaikymu naftos ir dujų pramonėje, pramoninių procesų diegimu ir atsinaujinančiosios energijos sektoriumi;

| — | „Nebras“ vykdo projektus energetikos ir vandens sektoriuose; |
| --- | --- |

—

„Nebras“ vykdo projektus energetikos ir vandens sektoriuose;

| — | „QuWatt“ yra kontroliuojančioji bendrovė, plėtojanti energetikos projektus Uzbekistane. |
| --- | --- |

—

„QuWatt“ yra kontroliuojančioji bendrovė, plėtojanti energetikos projektus Uzbekistane.

3.

„SCE-Quvvat“ verslo veikla – dujomis kūrenamos elektrinės su kombinuotojo ciklo dujų turbina (toliau – KCDT) Surchandarjos srityje, Uzbekistane, kūrimas ir eksploatavimas.

4.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

5.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.11107 – EDF / SEKG / NEBRAS / QUWATT / SCE-QUVVAT

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/19

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 180/08)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „DekaBank Deutsche Girozentrale“ (toliau – „DekaBank“, Vokietija), |
| --- | --- |

—

„DekaBank Deutsche Girozentrale“ (toliau – „DekaBank“, Vokietija),

| — | „Standard Chartered UK Holdings Limited“ (toliau – SC, Jungtinė Karalystė), kurios galutinę kontrolę vykdo įmonė „Standard Chartered PLC“ (Jungtinė Karalystė), |
| --- | --- |

—

„Standard Chartered UK Holdings Limited“ (toliau – SC, Jungtinė Karalystė), kurios galutinę kontrolę vykdo įmonė „Standard Chartered PLC“ (Jungtinė Karalystė),

| — | „Landesbank Baden-Württenberg“ (toliau – LBBW, Vokietija), |
| --- | --- |

—

„Landesbank Baden-Württenberg“ (toliau – LBBW, Vokietija),

| — | „SWIAT GmbH“ (toliau – SWIAT, Vokietija), kurią šiuo metu kontroliuoja įmonė „DekaBank“. |
| --- | --- |

—

„SWIAT GmbH“ (toliau – SWIAT, Vokietija), kurią šiuo metu kontroliuoja įmonė „DekaBank“.

Įmonės „DekaBank“, SC ir LBBW įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įmonės SWIAT kontrolę. Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | DEKABANK yra pagrindinė turto valdymo ir kapitalo rinkos sprendimų teikėja Vokietijos valstybinių bankų tinklui „Sparkassen-Finanzgruppe“, |
| --- | --- |

—

DEKABANK yra pagrindinė turto valdymo ir kapitalo rinkos sprendimų teikėja Vokietijos valstybinių bankų tinklui „Sparkassen-Finanzgruppe“,

| — | SC yra tarptautinės bankų grupės „Standard Chartered“, teikiančios iždo paslaugas ir banko paslaugas vartotojams, įmonėms bei institucijoms, narė, |
| --- | --- |

—

SC yra tarptautinės bankų grupės „Standard Chartered“, teikiančios iždo paslaugas ir banko paslaugas vartotojams, įmonėms bei institucijoms, narė,

| — | LBBW yra universalusis bankas ir tarptautinis komercinis bankas, centrinis Badeno-Viurtembergo, Saksonijos ir Reino krašto-Pfalco žemių taupomųjų bankų bankas ir Štutgarto taupomasis bankas. |
| --- | --- |

—

LBBW yra universalusis bankas ir tarptautinis komercinis bankas, centrinis Badeno-Viurtembergo, Saksonijos ir Reino krašto-Pfalco žemių taupomųjų bankų bankas ir Štutgarto taupomasis bankas.

3.

SWIAT verslo veikla bus tokia: SWIAT užsiims programinės įrangos sistemų kūrimu, platinimu ir priežiūra, konsultavimo paslaugų teikimu ir blokų grandine pagrįstos programinės įrangos sistemų diegimu bankams, turto valdytojams ir infrastruktūros paslaugų teikėjams.

4.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

5.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.11057 – DEKABANK / SC / LBBW / SWIAT

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/21

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2023/C 180/09)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Cité de Carcassonne“

PGI-FR-A1203-AM01

Pranešimo data: 2023 2 24

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Arčiausiai esanti vietovė

Iš dalies keičiamas saugomos geografinės nuorodos „Cité de Carcassonne“ specifikacijos I skyriaus 4.2 punktas „Arčiausiai esanti vietovė“, siekiant įtraukti nuorodą į 2022 m. sausio Oficialųjį geografinių kodų registrą ir kantonų sąrašą be pakeitimų pertvarkyti į arčiausiai esančią vietovę sudarančių komunų sąrašą.

Šiuo redakcinio pobūdžio pakeitimu geografinė vietovė nusakoma remiantis 2022 m. galiojusia INSEE tvarkomo Oficialiojo geografinių kodų registro versija ir taip teisiškai užtikrinamos nustatytos geografinės vietovės ribos.

Atitinkamai atnaujinamas bendrojo dokumento punktas „Papildomos sąlygos – arčiausiai esanti vietovė“.

2.   Vynuogių veislės

Iš dalies keičiamas saugomos geografinės nuorodos „Cité de Carcassonne“ specifikacijos I skyriaus 5 punktas „Vynuogių veislės“.

Saugoma geografine nuoroda „Cité de Carcassonne“ žymimų vynų gamybai pasirinktų vyninių vynuogių veislių sąrašas papildomas toliau nurodytomis veislėmis.

| 1. | Raudoniesiems vynams naudojamos veislės: „Agiorgitiko N“, „Artaban N“, „Cabernet cortis N“, „Calabrese N“, „Monarch N“, „Montepulciano N“, „Primitivo N“, „Prior N“, „Touriga nacional N“, „Vidoc N“, „Xinomavro N“. |
| --- | --- |

1.

Raudoniesiems vynams naudojamos veislės: „Agiorgitiko N“, „Artaban N“, „Cabernet cortis N“, „Calabrese N“, „Monarch N“, „Montepulciano N“, „Primitivo N“, „Prior N“, „Touriga nacional N“, „Vidoc N“, „Xinomavro N“.

| 2. | Rožiniams vynams naudojamos veislės: „Agiorgitiko N“, „Artaban N“, „Cabernet cortis N“, „Calabrese N“, „Monarch N“, „Montepulciano N“, „Primitivo N“, „Prior N“, „Touriga nacional N“, „Vidoc N“, „Xinomavro N“. |
| --- | --- |

2.

Rožiniams vynams naudojamos veislės: „Agiorgitiko N“, „Artaban N“, „Cabernet cortis N“, „Calabrese N“, „Monarch N“, „Montepulciano N“, „Primitivo N“, „Prior N“, „Touriga nacional N“, „Vidoc N“, „Xinomavro N“.

| 3. | Baltiesiems vynams naudojamos veislės: „Alvarinho B“, „Assyrtiko B“, „Cabernet blanc B“, „Carricante B“, „Fiano B“, „Floréal B“, „Moschofilero Rs“, „Muscaris B“, „Parellada B“, „Roditis Rs“, „Sauvignac B“, „Saphira B“, „Soreli B“, „Souvignier gris Rs“, „Verdejo B“, „Voltis B“. |
| --- | --- |

3.

Baltiesiems vynams naudojamos veislės: „Alvarinho B“, „Assyrtiko B“, „Cabernet blanc B“, „Carricante B“, „Fiano B“, „Floréal B“, „Moschofilero Rs“, „Muscaris B“, „Parellada B“, „Roditis Rs“, „Sauvignac B“, „Saphira B“, „Soreli B“, „Souvignier gris Rs“, „Verdejo B“, „Voltis B“.

Šios vynuogių veislės atsparios sausroms ir grybinėms ligoms. Dėl šių ypatybių galima naudoti mažiau augalų apsaugos priemonių, o veislės vis tiek atitinka veislių, naudojamų SGN žymimiems vynams gaminti, reikalavimus tiek fiziologinėmis ypatybėmis, tiek vynininkystės požiūriu. Naudojant šias veisles SGN žymimų vynų ypatybės nekinta.

Atitinkamai pakeičiamas bendrojo dokumento punktas „Vyninių vynuogių veislės“.

3.   Už kontrolę atsakinga institucija

Iš dalies keičiamas saugomos geografinės nuorodos „Cité de Carcassonne“ specifikacijos III skyrius, siekiant supaprastinti punktą „Už kontrolę atsakinga institucija“ ir patikslinti, kad tikrinimas dėl specifikacijos reikalavimų atliekamas remiantis patvirtintu kontrolės planu; tikrina INAO įgaliotoji trečioji institucija, užtikrinusi kompetenciją, nešališkumą ir nepriklausomumą.

Šis supaprastinimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Pavadinimas (-ai)

„Cité de Carcassonne“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

Vynas

4.   Vyno (-ų) aprašymas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Saugoma geografine nuoroda „Cité de Carcassonne“ žymimi neputojantys raudonieji, rožiniai ir baltieji vynai.

Paruoštų vartoti saugoma geografine nuoroda „Cité de Carcassonne“ žymimų raudonųjų vynų malolaktinė fermentacija turi būti pasibaigusi. Ši nuostata netaikoma vynams su saugoma geografine nuoroda „Cité de Carcassonne“, žymimiems papildomomis nuorodomis „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas).

Vynų visuminės alkoholio koncentracijos tūrio procentais, bendrojo rūgštingumo, lakiojo rūgštingumo ir bendro sieros dioksido kiekio vertės (mažiausios arba didžiausios) atitinka nustatytąsias ES teisės aktuose.

Gaminamiems vynams visų pirma būdingas elegantiškumas ir gaivumas. Raudonieji vynai paprastai būna ryškios spalvos, ir, atsižvelgiant į vyno gamybos būdus, trumpai brandinti vynai pasižymi intensyviais vaisiniais pokvapiais, o brandinti ilgiau – malonia struktūra ir tam tikru aštrumu. Rožiniams ir baltiesiems vynams paprastai būdinga gaivumu pasižyminti pusiausvyra, išryškinanti šių vynų vaisių ar gėlių aromatus ir suteikianti jiems ilgai išliekančio skonio.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

5.1.   Specifiniai vynininkystės metodai

Vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

5.2.   
  Didžiausias gamybos kiekis

90 hektolitrų iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Saugoma geografine nuoroda „Cité de Carcassonne“ žymimiems vynams gaminti skirtos vynuogės auginamos, vynininkyste užsiimama ir vynai gaminami šių Odo departamento komunų teritorijoje: Berriac, Carcassonne, Cavanac, Cazilhac, Couffoulens, Montirat, Palaja, Pennautier, Trèbes, Preixan, Leuc, Rouffiac-d’Aude, Verzeille et Villedubert, Caux-et-Sauzens, Villemoustaussou, Bouilhonnac, Pezens, Villeséquelande.

7.   Vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Agiorgitiko N“

„Alicante Henri Bouschet N“

„Alvarinho“ ir „Albariño“

„Arinarnoa N“

„Artaban N“

„Assyrtiko B“

„Bourboulenc B“ ir „Doucillon blanc“

„Cabernet blanc B“

„Cabernet cortis N“

„Cabernet franc N“

„Cabernet-Sauvignon N“

„Calabrese N“

„Caladoc N“

„Carignan N“

„Carignan blanc B“

„Carricante“

„Chardonnay B“

„Chasan B“

„Chenanson N“

„Chenin B“

„Cinsaut N“ ir „Cinsault“

„Clairette B“

„Colombard B“

„Cot N“ ir „Malbec“

„Egiodola N“

„Fiano“

„Floreal B“

„Gewurztraminer Rs“

„Grenache N“

„Grenache blanc B“

„Grenache gris G“

„Macabeu B“ ir „Macabeo“

„Marsanne B“

„Marselan N“

„Mauzac B“

„Merlot N“

„Monarch N“

„Montepulciano“

„Moschofilero Rs“

„Muscaris B“

„Muscat d’Alexandrie B“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Muscat de Hambourg N“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Muscat à petits grains blancs B“ ir „Muscat“, „Moscato“

„Parrellada B“

„Pinot blanc B“

„Pinot gris G“

„Pinot noir N“

„Piquepoul blanc B“

„Portan N“

„Primitivo N“ ir „Zinfandel“

„Prior N“

„Roditis Rs“

„Roussanne B“

„Saphira B“

„Sauvignac“

„Sauvignon B“ ir „Sauvignon blanc“

„Sauvignon gris G“ ir „Fié gris“

„Semillon B“

„Soreli B“

„Souvignier gris Rs“

„Syrah N“ ir „Shiraz“

„Touriga nacional N“

„Ugni blanc B“

„Verdejo B“

„Vidoc N“

„Viognier B“

„Voltis B“

„Xinomavro N“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1.   Geografinės vietovės ir produkto ypatumai

Karkasono vynuogynas plyti aplink Karkasono miestą, Prancūzijos pietvakariuose, pačioje Odo departamento širdyje. Vietovės geografinė padėtis labai palanki, o kraštovaizdis išties įvairus.

Rytuose šią geografinę vietovę supa Malpero kalvos, pietuose – Pirėnų priekalnės, rytuose ji ribojasi su Minervua regionu ir Korbjero masyvu o šiaurėje plyti Kabardeso kraštas. Vietovėje lygumas sklandžiai keičia nestačios kalvos, plačiu lanku juosiančios didingą Karkasono tvirtovę; iš nuosėdinių uolienų susiformavęs šios vietovės dirvožemis optimaliai tinka augti vynuogėms.

Ties Karkasonu susipina dviejų tipų klimatas – šilto ir drėgno nuo jūros pučiančio vėjo atnešamas Viduržemio jūros klimatas ir dažnai kritulius nešančio vėsaus nuo Atlanto pučiančio šiaurės vakarų vėjo veikiamas jūrinis klimatas. Šie du daugiau kaip 300 dienų per metus pakaitomis pučiantys vėjai kiekvienas savaip palankūs vynmedžių augimui ir suteikia vietovei savitumo.

Šiam ypatingam nuosaikesniam Viduržemio jūros klimatui būdingas 700 mm metinis kritulių kiekis; jis tolygiai pasiskirsto per beveik 150 dienų – taip vietovė išvengia tipiniam pietų klimatui būdingų vasaros sausrų.

Į UNESCO pasaulio paveldo objektų sąrašą įtraukta Karkasono tvirtovė pasakoja ilgą 2 000 metų istoriją. Paeiliui pabuvusi galų ir romėnų, vestgotų tvirtove, grafyste, vikontija, senešalo valda, ši tvirtovė visuomet buvo glaudžiai susijusi su vynuogynų ir vyno kultūra. Klestinčios prekybos pėdsakai vietovėje siekia dar 300 metus prieš mūsų erą, šia veikla buvo užsiimama ištisus šimtmečius, įveiktos visos krizės ir XVII a. pasiekta naujų aukštumų, visų pirma dėl per vietovę tekančio Pietų kanalo. Iki pat XX a. vidurio vynuogynai buvo pagrindinis regiono ekonomikos ramstis – jame iš esmės buvo gaminamas beveik vien vynas. Aštuntajame dešimtmetyje vynuogynai buvo pertvarkyti ir veikliems vyndariams įdėjus daug pastangų į vyninių vynuogių veisles imti gaminti kokybiški vynai. 1980 m. buvo įsteigta apsaugos asociacija, kurios tikslas – puoselėti vynuogyno kokybę. 1982 m. sausio 25 d. dekretu buvo pripažintas „Cité de Carcassonne“ krašto vynas.

Šiandien gaminami 3 spalvų SGN „Cité de Carcassonne“ vynai; iš viso jų pagaminama 55 000 hl, iš kurių 50 % yra raudonieji vynai, 40 % – rožiniai vynai. Taip pat gaminama vis daugiau baltųjų vynų. Kadangi vynuogyno sąlygos labai palankios vynuogėms augti, jame auginama daug įvairių vyninių vynuogių veislių. Atlanto vandenyno regiono veislės („Merlot“, „Cabernet“, „Cot“) auga kartu su tradicinėmis Viduržemio jūros regiono veislėmis („Carignan“, „Cinsault“, „Graenache“, „Syrah“). Čia taip rasime ir puikiai vietovėje augančių sukryžmintų veislių („Caladoc“, „Chenanson“, „Marselan“ ir„Chasan“). Raudonieji ir rožiniai vynai dažniausiai gaminami sumaišius kelias vynuogių veisles, o baltieji vynai daugiausia gaminami iš vienos vynuogių veislės. Visi šie vynai, nors ir visiškai priklauso Viduržemio jūros regiono vynų šeimai, dėl struktūros ir sodrumo pasižymi šiai gamybos vietovei būdingu gaivumu ir elegantiškumu.

8.2.   Geografinės vietovės ir produkto ypatumų priežastinis ryšys

SGN „Cité de Carcassonne“ vietovei būdingas nevienalytis klimatas, kur Viduržemio jūros ir Atlanto vandenyno regionams būdingo klimato vėjai susiremia ir susipina pasiekę vynuogyną. Be to, viename vietovės pakraštyje netoliese dunksantys Juodieji kalnai, o kitame – pirmosios Pirėnų priekalnės lemia gaivias naktis, kurios labai palankios vynuogėms tinkamai nokti ir įgyti optimalios pusiausvyros.

Tradicinės Viduržemio jūros regiono veislės čia įsitvirtinusios kaip namuose, o Atlanto vandenyno regiono veislės taip pat puikiai prisitaikė prie vietos sąlygų. Šioje vietovėje taip pat sėkmingai auginamos sukryžminus šias veisles gautos vynuogės.

Iš prie šių skirtingų dirvožemio ir klimato sąlygų prisitaikiusių veislių vynuogių gaminami sodrūs, sudėtingi, vaisiški, labai subtilūs ir nepaprastai gaivūs vynai.

Karkasono tvirtovė, kurią kasmet aplanko daugiau nei milijonas lankytojų, ir to paties pavadinimo SGN darniai vystosi ir auga kartu. Per pastarąjį dešimtmetį SGN žymimų vynų gamyba labai išaugo. Tam įtakos turėjo ir suklestėjęs turizmas. Karkasone visą vasarą vyksta svarbūs renginiai – Karkasono festivalis, per kurį parodoma beveik 120 spektaklių, fejerverkai tvirtovėje ir pietų festivalis – puikiausios progos susipažinti su savitais, kartu su Karkasono tvirtovės istorija susiformavusiais vynais.

Dabar jau pripažinti SGN „Cité de Carcassonne“ vynai – pagrindinė vietovės žemės ūkio veikla su 3 000 ha užimančiu vynuogynu – tapo tikru miesto ambasadoriumi ir aktyviai prisideda prie ekonominės regiono plėtros.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (pakavimas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Greta saugomos geografinės nuorodos pavadinimo „Cité de Carcassonne“ papildomai galima pateikti tokias nuorodas:

| — | vienos ar kelių vynuogių veislių pavadinimus; |
| --- | --- |

—

vienos ar kelių vynuogių veislių pavadinimus;

| — | nuorodas „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas). |
| --- | --- |

—

nuorodas „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas).

Įrašą „Indication géographique protégée“ (saugoma geografinė nuoroda) pakeitus tradiciniu terminu „Vin de pays“ (krašto vynas), etiketėje pateikiamas Europos Sąjungos SGN logotipas.

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą, nustatyta arčiausiai esanti saugoma geografine nuoroda „Cité de Carcassonne“ žymimų vynų vyndarystės ir gaminimo vietovė apima greta geografinės vietovės esančių komunų, kaip jos apibrėžtos 2022 m. sausio 1 d. Oficialiajame geografinių kodų registre, teritoriją:

Odo departamentas:

Aigues-Vives, Airoux, Ajac, Alaigne, Alairac, Albas, Albières, Alet-les-Bains, Alzonne, Antugnac, Aragon, Argeliers, Argens-Minervois, Armissan, Arques, Arquettes-en-Val, Artigues, Arzens, Aunat, Auriac, Axat, Azille, Badens, Bages, Bagnoles, Baraigne, Barbaira, Belcaire, Belcastel-et-Buc, Belflou, Belfort-sur-Rebenty, Bellegarde-du-Razès, Belpech, Belvèze-du-Razès, Belvianes-et-Cavirac, Belvis, Bessède-de-Sault, La Bezole, Bizanet, Bize-Minervois, Blomac, Bouisse, Bouriège, Bourigeole, Le Bousquet, Boutenac, Bram, Brézilhac, Brousses-et-Villaret, Brugairolles, Les Brunels, Bugarach, Cabrespine, Cahuzac, Cailhau, Cailhavel, Cailla, Cambieure, Campagna-de-Sault, Campagne-sur-Aude, Camplong-d'Aude, Camps-sur-l'Agly, Camurac, Canet, Capendu, Carlipa, Cascastel-des-Corbières, La Cassaigne, Cassaignes, Les Cassés, Castans, Castelnaudary, Castelnau-d'Aude, Castelreng, Caudebronde, Val de Lambronne, Caunes-Minervois, Caunette-sur-Lauquet, Caunettes-en-Val, Caves, Cazalrenoux, Cenne-Monestiés, Cépie, Chalabre, Citou, Le Clat, Clermont-sur-Lauquet, Comigne, Comus, Conilhac-Corbières, Conques-sur-Orbiel, Corbières, Coudons, Couiza, Counozouls, Cournanel, Coursan, Courtauly, La Courtète, Coustaussa, Coustouge, Cruscades, Cubières-sur-Cinoble, Cucugnan, Cumiès, Cuxac-Cabardès, Cuxac-d'Aude, Davejean, Dernacueillette, La Digne-d'Amont, La Digne-d'Aval, Donazac, Douzens, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Escales, Escouloubre, Escueillens-et-Saint-Just-de-Bélengard, Espéraza, Espezel, Val-du-Faby, Fabrezan, Fajac-en-Val, Fajac-la-Relenque, La Fajolle, Fanjeaux, Félines-Termenès, Fendeille, Fenouillet-du-Razès, Ferrals-les-Corbières, Ferran, Festes-et-Saint-André, Feuilla, Fitou, Fleury, Floure, Fontanès-de-Sault, Fontcouverte, Fonters-du-Razès, Fontiers-Cabardès, Fontiès-d'Aude, Fontjoncouse, La Force, Fournes-Cabardès, Fourtou, Fraisse-Cabardès, Fraissé-des-Corbières, Gaja-et-Villedieu, Gaja-la-Selve, Galinagues, Gardie, Generville, Gincla, Ginestas, Ginoles, Gourvieille, Gramazie, Granès, Greffeil, Gruissan, Homps, Hounoux, Les Ilhes, Issel, Jonquières, Joucou, Labastide-d'Anjou, Labastide-en-Val, Labastide-Esparbairenque, Labécède-Lauragais, Lacombe, Ladern-sur-Lauquet, Lafage, Lagrasse, Lairière, Lanet, Laprade, Laroque-de-Fa, Lasbordes, Lasserre-de-Prouille, Lastours, Laurabuc, Laurac, Lauraguel, Laure-Minervois, Lavalette, Lespinassière, Leucate, Lézignan-Corbières, Lignairolles, Limousis, Limoux, Loupia, La Louvière-Lauragais, Luc-sur-Aude, Luc-sur-Orbieu,

tęsinys – arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Magrie, Mailhac, Maisons, Malras, Malves-en-Minervois, Malviès, Marcorignan, Marquein, Marsa, Marseillette, Les Martys, Mas-Cabardès, Mas-des-Cours, Massac, Mas-Saintes-Puelles, Mayreville, Mayronnes, Mazerolles-du-Razès, Mazuby, Mérial, Mézerville, Miraval-Cabardès, Mirepeisset, Mireval-Lauragais, Missègre, Molandier, Molleville, Montauriol, Montazels, Montbrun-des-Corbières, Montclar, Montferrand, Montfort-sur-Boulzane, Montgaillard, Montgradail, Monthaut, Montjardin, Montjoi, Val-de-Dagne, Montmaur, Montolieu, Montréal, Montredon-des-Corbières, Montséret, Monze, Moussan, Moussoulens, Mouthoumet, Moux, Narbonne, Nébias, Névian, Niort-de-Sault, Port-la-Nouvelle, Ornaisons, Orsans, Ouveillan,

Padern, Palairac, La Palme, Paraza, Pauligne, Payra-sur-l'Hers, Paziols, Pécharic-et-le-Py, Pech-Luna, Pépieux, Pexiora, Peyrefitte-du-Razès, Peyrefitte-sur-l'Hers, Peyrens, Peyriac-de-Mer, Peyriac-Minervois, Peyrolles, Pieusse, Plaigne, Plavilla, La Pomarède, Pomas, Pomy, Portel-des-Corbières, Pouzols-Minervois, Pradelles-Cabardès, Puginier, Puichéric, Puilaurens, Puivert, Quillan, Quintillan, Quirbajou, Raissac-d'Aude, Raissac-sur-Lampy, La Redorte, Rennes-le-Château, Rennes-les-Bains, Ribaute, Ribouisse, Ricaud, Rieux-en-Val, Rieux-Minervois, Rivel, Rodome, Roquecourbe-Minervois, Roquefère, Roquefeuil, Roquefort-de-Sault, Roquefort-des-Corbières, Roquetaillade-et-Conilhac, Roubia, Rouffiac-des-Corbières, Roullens, Routier, Rustiques, Saint-Amans, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Benoît, Sainte-Camelle, Sainte-Colombe-sur-Guette, Sainte-Colombe-sur-l'Hers, Saint-Couat-d'Aude, Saint-Couat-du-Razès, Saint-Denis, Sainte-Eulalie, Saint-Ferriol, Saint-Frichoux, Saint-Gaudéric, Saint-Hilaire, Saint-Jean-de-Barrou, Saint-Jean-de-Paracol, Saint-Julia-de-Bec, Saint-Julien-de-Briola, Saint-Just-et-le-Bézu, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Louis-et-Parahou, Saint-Marcel-sur-Aude, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Martin-de-Villereglan, Saint-Martin-Lalande, Saint-Martin-le-Vieil, Saint-Martin-Lys, Saint-Michel-de-Lanès, Saint-Nazaire-d'Aude, Saint-Papoul, Saint-Paulet, Saint-Pierre-des-Champs, Saint-Polycarpe, Saint-Sernin, Sainte-Valière, Saissac, Sallèles-Cabardès, Sallèles-d'Aude, Salles-d'Aude, Salles-sur-l'Hers, Salsigne, Salvezines, Salza, Seignalens, La Serpent, Serres, Serviès-en-Val, Sigean, Sonnac-sur-l'Hers, Sougraigne, Souilhanels, Souilhe, Soulatgé, Soupex, Talairan, Taurize, Termes, Terroles, Thézan-des-Corbières, La Tourette-Cabardès, Tournissan, Tourouzelle, Tourreilles, Trassanel, Trausse, Treilles, Tréville, Tréziers, Tuchan, Valmigère, Ventenac-Cabardès, Ventenac-en-Minervois, Véraza, Verdun-en-Lauragais, Vignevieille, Villalier, Villanière, Villardebelle, Villardonnel, Villar-en-Val, Villar-Saint-Anselme, Villarzel-Cabardès, Villarzel-du-Razès, Villasavary, Villautou, Villebazy, Villedaigne, Villefloure, Villefort, Villegailhenc, Villegly, Villelongue-d'Aude, Villemagne, Villeneuve-la-Comptal, Villeneuve-les-Corbières, Villeneuve-lès-Montréal, Villeneuve-Minervois, Villepinte, Villerouge-Termenès, Villesèque-des-Corbières, Villesiscle, Villespy, Villetritouls, Vinassan.

tęsinys – arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Hero departamentas:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Bassan, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers, Boisset, Boujan-sur-Libron, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cers, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Corneilhan, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrière, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pailhès, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Portiragnes, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Sauvian, Sérignan, Servian, Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers, Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valras-Plage, Valros, Vélieux, Vendres, Verreries-de-Moussans, Vias, Vieussan, Villemagne-l'Argentière, Villeneuve-lès-Béziers, Villespassans.

tęsinys – arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Arježo departamentas:

Aigues-Juntes, Aigues-Vives, L'Aiguillon, Albiès, Alliat, Allières, Alzen, Appy, Arabaux, Arignac, Arnave, Artigat, Artigues, Artix, Arvigna, Ascou, Aston, Aulos-Sinsat, Auzat, Axiat, Ax-les-Thermes, La Bastide-de-Besplas, La Bastide-de-Bousignac, La Bastide-de-Lordat, La Bastide-de-Sérou, La Bastide-sur-l'Hers, Baulou, Bédeilhac-et-Aynat, Bélesta, Belloc, Bénac, Benagues, Bénaix, Besset, Bestiac, Bézac, Bompas, Bonnac, Les Bordes-sur-Arize, Le Bosc, Bouan, Brassac, Brie, Burret, Les Cabannes, Cadarcet, Calzan, Camarade, Camon, Campagne-sur-Arize, Canté, Capoulet-et-Junac, Carcanières, Carla-Bayle, Carla-de-Roquefort, Le Carlaret, Castéras, Castex, Caussou, Caychax, Cazals-des-Baylès, Cazaux, Cazenave-Serres-et-Allens, Celles, Château-Verdun, Clermont, Cos, Coussa, Coutens, Crampagna, Dalou, Daumazan-sur-Arize, Dreuilhe, Dun, Durban-sur-Arize, Durfort, Esclagne, Escosse, Esplas, Ferrières-sur-Ariège, Foix, Fornex, Le Fossat, Fougax-et-Barrineuf, Freychenet, Gabre, Ganac, Garanou, Gaudiès, Génat, Gestiès, Gourbit, Gudas, L'Herm, L'Hospitalet-près-l'Andorre, Ignaux, Ilhat, Illier-et-Laramade, Les Issards, Justiniac, Labatut, Lagarde, Lanoux, Lapège, Lapenne, Larbont, Larcat, Larnat, Laroque-d'Olmes, Lassur, Lavelanet, Léran, Lercoul, Lescousse, Lesparrou, Leychert, Lézat-sur-Lèze, Lieurac, Limbrassac, Lissac, Lordat, Loubaut, Loubens, Loubières, Ludiès, Luzenac, Madière, Malegoude, Malléon, Manses, Le Mas-d'Azil, Mazères, Méras, Mercus-Garrabet, Mérens-les-Vals, Miglos, Mijanès, Mirepoix, Monesple, Montagagne, Montaillou, Montaut, Montbel, Montégut-Plantaurel, Montels, Montfa, Montferrier, Montgailhard, Montoulieu, Montségur, Montseron, Moulin-Neuf, Nalzen, Nescus, Niaux, Orgeix, Orlu, Ornolac-Ussat-les-Bains, Orus, Pailhès, Pamiers, Pech, Péreille, Perles-et-Castelet, Le Peyrat, Le Pla, Prades, Pradettes, Pradières, Prayols, Le Puch, Les Pujols, Quérigut, Quié, Rabat-les-Trois-Seigneurs, Raissac, Régat, Rieucros, Rieux-de-Pelleport, Roquefixade, Roquefort-les-Cascades, Roumengoux, Rouze, Sabarat, Saint-Amadou, Saint-Amans, Saint-Bauzeil, Sainte-Suzanne, Saint-Félix-de-Rieutord, Saint-Félix-de-Tournegat, Sainte-Foi, Saint-Jean-d'Aigues-Vives, Saint-Jean-de-Verges, Saint-Jean-du-Falga, Saint-Julien-de-Gras-Capou, Saint-Martin-de-Caralp, Saint-Martin-d'Oydes, Saint-Michel, Saint-Paul-de-Jarrat, Saint-Pierre-de-Rivière, Saint-Quentin-la-Tour, Saint-Quirc, Saint-Victor-Rouzaud, Saint-Ybars, Saurat, Sautel, Saverdun, Savignac-les-Ormeaux, Ségura, Senconac, Sentenac-de-Sérou, Serres-sur-Arget, Sieuras, Siguer, Sorgeat, Soula, Surba, Suzan, Tabre, Tarascon-sur-Ariège, Teilhet, Thouars-sur-Arize, Tignac, La Tour-du-Crieu, Tourtrol, Trémoulet, Troye-d'Ariège, Unac, Unzent, Urs, Ussat, Val-de-Sos, Vals, Varilhes, Vaychis, Vèbre, Ventenac, Verdun, Vernajoul, Vernaux, Le Vernet, Verniolle, Villeneuve-d'Olmes, Villeneuve-du-Latou, Villeneuve-du-Paréage, Vira, Viviès.

tęsinys – arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Aukštutinės Garonos departamentas:

Aigrefeuille, Ayguesvives, Albiac, Aucamville, Auragne, Aureville, Auriac-sur-Vendinelle, Aurin, Aussonne, Auzeville-Tolosane, Auzielle, Avignonet-Lauragais, Azas, Balma, Baziège, Bazus, Beaupuy, Beauteville, Beauville, Beauzelle, Belberaud, Belbèze-de-Lauragais, Bélesta-en-Lauragais, Bellegarde-Sainte-Marie, Bellesserre, Bessières, Blagnac, Bondigoux, Bonrepos-Riquet, Le Born, Bouloc, Bourg-Saint-Bernard, Brax, Bretx, Brignemont, Bruguières, Le Burgaud, Buzet-sur-Tarn, Cabanac-Séguenville, Le Cabanial, Cadours, Caignac, Calmont, Cambiac, Caragoudes, Caraman, Castanet-Tolosan, Castelginest, Castelmaurou, Castelnau-d'Estrétefonds, Le Castéra, Caubiac, Cépet, Cessales, Clermont-le-Fort, Colomiers, Cornebarrieu, Corronsac, Cox, Cugnaux, Daux, Deyme, Donneville, Drémil-Lafage, Drudas, Escalquens, Espanès, Le Faget, Falga, Fenouillet, Flourens, Folcarde, Fonbeauzard, Fourquevaux, Francarville, Fronton, Gagnac-sur-Garonne, Garac, Gardouch, Gargas, Garidech, Gauré, Gémil, Gibel, Goyrans, Gragnague, Gratentour, Grenade, Le Grès, Issus, Juzes, Labastide-Beauvoir, Labastide-Saint-Sernin, Labège, Lacroix-Falgarde, Lagarde, Lagraulet-Saint-Nicolas, Lanta, Lapeyrouse-Fossat, Laréole, Larra, Lasserre-Pradère, Launac, Launaguet, Lauzerville, Lavalette, Layrac-sur-Tarn, Léguevin, Lespinasse, Lévignac, Loubens-Lauragais, Lux, La Magdelaine-sur-Tarn, Mascarville, Mauremont, Maurens, Maureville, Mauvaisin, Menville, Mérenvielle, Mervilla, Merville, Mirepoix-sur-Tarn, Mondonville, Mondouzil, Monestrol, Mons, Montaigut-sur-Save, Montastruc-la-Conseillère, Montberon, Montbrun-Lauragais, Montclar-Lauragais, Montégut-Lauragais, Montesquieu-Lauragais, Montgaillard-Lauragais, Montgeard, Montgiscard, Montjoire, Montlaur, Montpitol, Montrabé, Mourvilles-Basses, Mourvilles-Hautes, Nailloux, Nogaret, Noueilles, Odars, Ondes, Paulhac, Péchabou, Pechbonnieu, Pechbusque, Pelleport, Pibrac, Pin-Balma, Plaisance-du-Touch, Pompertuzat, Pouze, Préserville, Prunet, Puysségur, Quint-Fonsegrives, Ramonville-Saint-Agne, Rebigue, Renneville, Revel, Rieumajou, Roquesérière, Rouffiac-Tolosan, Roumens, Saint-Alban, Saint-Cézert, Saint-Félix-Lauragais, Sainte-Foy-d'Aigrefeuille, Saint-Geniès-Bellevue, Saint-Germier, Saint-Jean, Saint-Jean-Lherm, Saint-Jory, Saint-Julia, Saint-Léon, Sainte-Livrade, Saint-Loup-Cammas, Saint-Marcel-Paulel, Saint-Orens-de-Gameville, Saint-Paul-sur-Save, Saint-Pierre, Saint-Pierre-de-Lages, Saint-Rome, Saint-Rustice, Saint-Sauveur, Saint-Vincent, La Salvetat-Saint-Gilles, La Salvetat-Lauragais, Saussens, Ségreville, Seilh, Seyre, Tarabel, Thil, Toulouse, Tournefeuille, Toutens, Trébons-sur-la-Grasse, L'Union, Vacquiers, Vallègue, Vallesvilles, Varennes, Vaudreuille, Vaux, Vendine, Verfeil, Vieille-Toulouse, Vieillevigne, Vignaux, Vigoulet-Auzil, Villariès, Villaudric, Villefranche-de-Lauragais, Villematier, Villemur-sur-Tarn, Villeneuve-lès-Bouloc, Villeneuve-Tolosane, Villenouvelle.

tęsinys – arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Tarno departamentas:

Aguts, Aiguefonde, Albine, Algans, Ambres, Anglès, Appelle, Arfons, Arifat, Aussillon, Bannières, Barre, Belcastel, Belleserre, Berlats, Bertre, Le Bez, Blan, Boissezon, Bout-du-Pont-de-Larn, Brassac, Briatexte, Brousse, Burlats, Busque, Cabanès, Cahuzac, Cambon-lès-Lavaur, Cambounès, Cambounet-sur-le-Sor, Les Cammazes, Carbes, Castres, Caucalières, Cuq, Cuq-Toulza, Damiatte, Dourgne, Durfort, Escoussens, Escroux, Espérausses, Fiac, Fontrieu, Fréjeville, Garrevaques, Garrigues, Gijounet, Giroussens, Graulhet, Guitalens-L'Albarède, Jonquières, Labastide-Rouairoux, Labastide-Saint-Georges, Laboulbène, Labruguière, Lacabarède, Lacaune, Lacaze, Lacougotte-Cadoul, Lacroisille, Lacrouzette, Lagardiolle, Lagarrigue, Lamontélarié, Lasfaillades, Lautrec, Lavaur, Lempaut, Lescout, Lugan, Magrin, Marzens, Le Masnau-Massuguiès, Massac-Séran, Massaguel, Maurens-Scopont, Mazamet, Missècle, Montcabrier, Montdragon, Montfa, Montgey, Montpinier, Montredon-Labessonnié, Mont-Roc, Moulayrès, Moulin-Mage, Mouzens, Murat-sur-Vèbre, Nages, Navès, Noailhac, Palleville, Payrin-Augmontel, Péchaudier, Peyregoux, Pont-de-Larn, Poudis, Prades, Pratviel, Puéchoursi, Puybegon, Puycalvel, Puylaurens, Rayssac, Le Rialet, Roquecourbe, Roquevidal, Rouairoux, Saint-Affrique-les-Montagnes, Saint-Agnan, Saint-Amancet, Saint-Amans-Soult, Saint-Amans-Valtoret, Saint-Avit, Saint-Gauzens, Saint-Genest-de-Contest, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Germier, Saint-Jean-de-Rives, Saint-Jean-de-Vals, Saint-Julien-du-Puy, Saint-Lieux-lès-Lavaur, Saint-Paul-Cap-de-Joux, Saint-Pierre-de-Trivisy, Saint-Salvi-de-Carcavès, Saint-Salvy-de-la-Balme, Saint-Sernin-lès-Lavaur, Saint-Sulpice-la-Pointe, Saïx, Sauveterre, Sémalens, Senaux, Serviès, Sorèze, Soual, Teulat, Teyssode, Vabre, Valdurenque, Veilhes, Vénès, Verdalle, Viane, Vielmur-sur-Agout, Villeneuve-lès-Lavaur, Le Vintrou, Viterbe, Viviers-lès-Lavaur, Viviers-lès-Montagnes.

tęsinys – arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Rytų Pirėnų departamentas:

Alénya, Les Angles, Angoustrine-Villeneuve-des-Escaldes, Ansignan, Arboussols, Ayguatébia-Talau, Bages, Baho, Baillestavy, Baixas, Le Barcarès, Bélesta, Bolquère, Bompas, Boule-d'Amont, Bouleternère, Bourg-Madame, Brouilla, La Cabanasse, Cabestany, Caixas, Calce, Camélas, Campôme, Campoussy, Canaveilles, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Casefabre, Cases-de-Pène, Cassagnes, Casteil, Castelnou, Catllar, Caudiès-de-Fenouillèdes, Caudiès-de-Conflent, Claira, Clara-Villerach, Codalet, Conat, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-de-Conflent, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Dorres, Égat, Elne, Enveitg, Err, Escaro, Espira-de-l'Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, Estavar, Estoher, Eus, Eyne, Feilluns, Fenouillet, Fillols, Finestret, Fontpédrouse, Fontrabiouse, Formiguères, Fosse, Fourques, Fuilla, Glorianes, Ille-sur-Têt, Joch, Jujols, Lansac, Latour-Bas-Elne, Latour-de-Carol, Latour-de-France, Lesquerde, La Llagonne, Llauro, Llo, Llupia, Mantet, Marquixanes, Los Masos, Matemale, Maury, Millas, Molitg-les-Bains, Montalba-le-Château, Montescot, Mont-Louis, Montner, Mosset, Nahuja, Néfiach, Nohèdes, Nyer, Font-Romeu-Odeillo-Via, Olette, Opoul-Périllos, Oreilla, Ortaffa, Osséja, Palau-de-Cerdagne, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-de-Conflent, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planès, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Porta, Porté-Puymorens, Prades, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Prunet-et-Belpuig, Puyvalador, Py, Rabouillet, Railleu, Rasiguères, Réal, Ria-Sirach, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Sahorre, Saillagouse, Saint-Arnac, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saint-Cyprien, Saint-Estève, Saint-Féliu-d'Amont, Saint-Féliu-d'Avall, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Léocadie, Sainte-Marie-la-Mer, Saint-Martin-de-Fenouillet, Saint-Michel-de-Llotes, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Saint-Pierre-dels-Forcats, Saleilles, Salses-le-Château, Sansa, Sauto, Serdinya, Le Soler, Souanyas, Sournia, Tarerach, Targasonne, Taurinya, Tautavel, Terrats, Théza, Thuès-Entre-Valls, Thuir, Tordères, Torreilles, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Ur, Urbanya, Valcebollère, Valmanya, Vernet-les-Bains, Villefranche-de-Conflent, Villelongue-de-la-Salanque, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vira, Le Vivier.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-144e1a75-30f8-4762-a730-36d160685b15

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---

| 2023 5 23 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 180/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 23

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 180/31

---

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2023/C 180/10)

Šis pranešimas skelbiamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO PATVIRTINIMĄ

„Vallée du Paradis“

PGI-FR-A1141-AM01

Pranešimo data: 2023 2 24

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1.   Arčiausiai esanti vietovė

Iš dalies keičiamas saugomos geografinės nuorodos „Vallée du Paradis“ specifikacijos I skyriaus 4.2 punktas „Arčiausiai esanti vietovė“. Remiantis 2022 m. galiojusiu Oficialiuoju geografinių kodų registru atnaujinamas, tačiau nekeičiamas arčiausiai esančią vietovę sudarančių komunų sąrašas.

Šiuo redakcinio pobūdžio pakeitimu geografinė vietovė nusakoma remiantis 2022 m. galiojusia INSEE tvarkomo Oficialiojo geografinių kodų registro versija ir taip teisiškai užtikrinamos nustatytos geografinės vietovės ribos.

Atitinkamai atnaujinamas bendrojo dokumento punktas „Papildomos sąlygos. Arčiausiai esanti vietovė“.

2.   Vynuogių veislės

Iš dalies keičiamas saugomos geografinės nuorodos „Vallée du Paradis“ specifikacijos I skyriaus 5 punktas „Vynuogių veislės“. Iš dalies keičiamas saugoma geografine nuoroda „Vallée du Paradis“ žymimų vynų gamybai atrinktų veislių sąrašas.

| — | Įtraukiamos vynuogių ligoms atsparios 13 veislių:
  „Artaban N“, „Cabernet blanc B“, „Cabernet cortis N“, „Floréal B“, „Monarch N“, „Muscaris B“, „Prior N“, „Saphira B“, „Soreli B“, „Souvignier gris Rs.“, „Sauvignac B“, „Vidoc N“ ir „Voltis B“. |
| --- | --- |

—

Įtraukiamos vynuogių ligoms atsparios 13 veislių:

„Artaban N“, „Cabernet blanc B“, „Cabernet cortis N“, „Floréal B“, „Monarch N“, „Muscaris B“, „Prior N“, „Saphira B“, „Soreli B“, „Souvignier gris Rs.“, „Sauvignac B“, „Vidoc N“ ir „Voltis B“.

| — | Įtraukiamos prie klimato kaitos galinčios prisitaikyti 12 veislių:
  „Agiorgitiko N“, „Assyrtyko B“, „Calabrese N“, „Carricante B“, „Fiano B“, „Montepulciano N“, „Moschofilero Rs“, „Primitivo N“, „Roditis Rs“, „Touriga nacional N“, „Verdejo B“ ir „Xinomavro N“.
  Šios vynuogių veislės atsparios sausroms ir grybelinėms ligoms. Dėl šių savybių galima naudoti mažiau augalų apsaugos produktų, o dėl fiziologinių ir vyninių savybių jos tinka SGN žymimiems vynams gaminti. Naudojant šias veisles SGN žymimų vynų savybės nekinta. |
| --- | --- |

—

Įtraukiamos prie klimato kaitos galinčios prisitaikyti 12 veislių:

„Agiorgitiko N“, „Assyrtyko B“, „Calabrese N“, „Carricante B“, „Fiano B“, „Montepulciano N“, „Moschofilero Rs“, „Primitivo N“, „Roditis Rs“, „Touriga nacional N“, „Verdejo B“ ir „Xinomavro N“.

Šios vynuogių veislės atsparios sausroms ir grybelinėms ligoms. Dėl šių savybių galima naudoti mažiau augalų apsaugos produktų, o dėl fiziologinių ir vyninių savybių jos tinka SGN žymimiems vynams gaminti. Naudojant šias veisles SGN žymimų vynų savybės nekinta.

| — | Iš sąrašo išbraukiamos 8 veislės (jos nefigūruoja tarp vynuogių veislių ir nėra naudojamos SGN žymimų vynų gamybai):
  „Altesse B“, „Chasselas B“, „Chasselas Rs“, „Danlas B“, „Gamay de Chaudenay N“, „Ganson N“, „Mondeuse N“ ir „Ribol N“.
  Atitinkamai keičiamas bendrojo dokumento punktas „Vyninių vynuogių veislės“. |
| --- | --- |

—

Iš sąrašo išbraukiamos 8 veislės (jos nefigūruoja tarp vynuogių veislių ir nėra naudojamos SGN žymimų vynų gamybai):

„Altesse B“, „Chasselas B“, „Chasselas Rs“, „Danlas B“, „Gamay de Chaudenay N“, „Ganson N“, „Mondeuse N“ ir „Ribol N“.

Atitinkamai keičiamas bendrojo dokumento punktas „Vyninių vynuogių veislės“.

3.   Už kontrolę atsakinga institucija

Iš dalies keičiamas saugomos geografinės nuorodos „Vallée du Paradis“ specifikacijos III skyrius: punktas „Už kontrolę atsakinga institucija“ supaprastinamas ir patikslinama, kad, remdamasi patvirtintu kontrolės planu, specifikacijos laikymosi kontrolę vykdo INAO įgaliota kompetentinga, nešališka ir nepriklausoma trečioji institucija.

Šis supaprastinimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Pavadinimas (-ai)

Vallée du Paradis

2.   Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

4.   Vyno (-ų) aprašymas

TRUMPAS APRAŠYMAS

Saugoma geografine nuoroda „Vallée du Paradis“ žymimi neputojantys raudonieji, rožiniai, „gris“, „gris de gris“ ir baltieji vynai.

Visuminės alkoholio koncentracijos tūrio procentais, bendrojo rūgštingumo, lakiojo rūgštingumo ir bendro sieros dioksido kiekio (mažiausios arba didžiausios) vertės atitinka nustatytąsias Sąjungos teisės aktuose.

Dėl griežtų gamybos sąlygų ir labai gero vynuogių sunokimo išgaunami labai subalansuoti raudonieji vynai. Priklausomai nuo vynininkystės metodų, ilgai brandinamiems vynams būdingas stiprumas, o trumpiau brandinamiems – vaisiškumas. Priklausomai nuo naudojamų vynuogių veislių, rožinių vynų spalva būna nuo itin šviesios pilkos („gris de gris“) iki ryškesnės rožinės. Šie vynai neretai pasižymi ypatingu gaivumu ir vaisių arba gėlių poskoniais ir pokvapiais. Baltieji vynai būna nuo blyškiausių žalsvai geltonos spalvos atspalvių iki aukso geltonumo spalvos. Šie vynai neretai pasižymi ypatingu gaivumu, kartais – egzotinių vaisių arba gėlių poskoniais ir pokvapiais, retkarčiais – mineraliniais poskoniais ir pokvapiais.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 11 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

11

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5.   Vyno gamybos metodai

5.1.   Specifiniai vynininkystės metodai

| 1. | Specifinis vynininkystės metodas
  Vynai turi būti gaminami laikantis Sąjungos teisės aktuose ir Prancūzijos kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų. |
| --- | --- |

1.

Specifinis vynininkystės metodas

Vynai turi būti gaminami laikantis Sąjungos teisės aktuose ir Prancūzijos kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

5.2.   Didžiausia išeiga

| 1. | 80 hektolitrų iš hektaro |
| --- | --- |

1.

80 hektolitrų iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Saugoma geografine nuoroda „Vallée du Paradis“ žymimiems vynams gaminti skirtos vynuogės renkamos, vynai brandinami ir gaminami šių Odo departamento komunų teritorijoje:

Albas, Cascastel-des-Corbières, Coustouge, Durban-Corbières, Embres-et-Castelmaure, Fontjoncouse, Fraissé-des-Corbières, Jonquières, Quintillan, Saint-Jean-de-Barrou, Villeneuve-les-Corbières, Villesèque-des-Corbières.

7.   Vyninių vynuogių veislė (-ės)

| | „Agiorgitiko N“ |
| --- | --- |

„Agiorgitiko N“

| | „Alicante Henri Bouschet N“ |
| --- | --- |

„Alicante Henri Bouschet N“

| | „Alphonse Lavallée N“ |
| --- | --- |

„Alphonse Lavallée N“

| | „Alvarinho“ – „Albariño“ |
| --- | --- |

„Alvarinho“ – „Albariño“

| | „Aramon N“ |
| --- | --- |

„Aramon N“

| | „Aranel B“ |
| --- | --- |

„Aranel B“

| | „Arinarnoa N“ |
| --- | --- |

„Arinarnoa N“

| | „Arriloba B“ |
| --- | --- |

„Arriloba B“

| | „Artaban N“ |
| --- | --- |

„Artaban N“

| | „Assyrtiko B“ |
| --- | --- |

„Assyrtiko B“

| | „Aubun N“ – „Murescola“ |
| --- | --- |

„Aubun N“ – „Murescola“

| | „Bourboulenc B“ – „Doucillon blanc“ |
| --- | --- |

„Bourboulenc B“ – „Doucillon blanc“

| | „Cabernet blanc B“ |
| --- | --- |

„Cabernet blanc B“

| | „Cabernet cortis N“ |
| --- | --- |

„Cabernet cortis N“

| | „Cabernet franc N“ |
| --- | --- |

„Cabernet franc N“

| | „Cabernet-Sauvignon N“ |
| --- | --- |

„Cabernet-Sauvignon N“

| | „Calabrese N“ |
| --- | --- |

„Calabrese N“

| | „Caladoc N“ |
| --- | --- |

„Caladoc N“

| | „Cardinal Rg“ |
| --- | --- |

„Cardinal Rg“

| | „Carignan N“ |
| --- | --- |

„Carignan N“

| | „Carignan blanc B“ |
| --- | --- |

„Carignan blanc B“

| | „Carménère N“ |
| --- | --- |

„Carménère N“

| | „Carricante“ |
| --- | --- |

„Carricante“

| | „Chardonnay B“ |
| --- | --- |

„Chardonnay B“

| | „Chasan B“ |
| --- | --- |

„Chasan B“

| | „Chenanson N“ |
| --- | --- |

„Chenanson N“

| | „Chenin B“ |
| --- | --- |

„Chenin B“

| | „Cinsaut N“ – „Cinsault“ |
| --- | --- |

„Cinsaut N“ – „Cinsault“

| | „Clairette B“ |
| --- | --- |

„Clairette B“

| | „Clairette rose Rs“ |
| --- | --- |

„Clairette rose Rs“

| | „Colombard B“ |
| --- | --- |

„Colombard B“

| | „Cot N“ – „Malbec“ |
| --- | --- |

„Cot N“ – „Malbec“

| | „Danlas B“ |
| --- | --- |

„Danlas B“

| | „Egiodola N“ |
| --- | --- |

„Egiodola N“

| | „Fer N“ – „Fer Servadou“, „Braucol“, „Mansois“, „Pinenc“ |
| --- | --- |

„Fer N“ – „Fer Servadou“, „Braucol“, „Mansois“, „Pinenc“

| | „Fiano“ |
| --- | --- |

„Fiano“

| | „Floreal B“ |
| --- | --- |

„Floreal B“

| | „Gamay N“ |
| --- | --- |

„Gamay N“

| | „Gewurztraminer Rs“ |
| --- | --- |

„Gewurztraminer Rs“

| | „Gramon N“ |
| --- | --- |

„Gramon N“

| | „Grenache N“ |
| --- | --- |

„Grenache N“

| | „Grenache blanc B“ |
| --- | --- |

„Grenache blanc B“

| | „Grenache gris G“ |
| --- | --- |

„Grenache gris G“

| | „Gros Manseng B“ |
| --- | --- |

„Gros Manseng B“

| | „Jurançon noir N“ – „Dame noire“ |
| --- | --- |

„Jurançon noir N“ – „Dame noire“

| | „Listan B“ – „Palomino“ |
| --- | --- |

„Listan B“ – „Palomino“

| | „Lledoner pelut N“ |
| --- | --- |

„Lledoner pelut N“

| | „Macabeu B“ – „Macabeo“ |
| --- | --- |

„Macabeu B“ – „Macabeo“

| | „Marsanne B“ |
| --- | --- |

„Marsanne B“

| | „Marselan N“ |
| --- | --- |

„Marselan N“

| | „Mauzac B“ |
| --- | --- |

„Mauzac B“

| | „Mauzac rose Rs“ |
| --- | --- |

„Mauzac rose Rs“

| | „Merlot N“ |
| --- | --- |

„Merlot N“

| | „Monarch N“ |
| --- | --- |

„Monarch N“

| | „Monerac N“ |
| --- | --- |

„Monerac N“

| | „Montepulciano“ |
| --- | --- |

„Montepulciano“

| | „Morrastel N“ – „Minustellu“, „Graciano“ |
| --- | --- |

„Morrastel N“ – „Minustellu“, „Graciano“

| | „Moschofilero Rs“ |
| --- | --- |

„Moschofilero Rs“

| | „Mourvèdre N“ – „Monastrell“ |
| --- | --- |

„Mourvèdre N“ – „Monastrell“

| | „Muscaris B“ |
| --- | --- |

„Muscaris B“

| | „Muscat d’Alexandrie B“ – „Muscat“, „Moscato“ |
| --- | --- |

„Muscat d’Alexandrie B“ – „Muscat“, „Moscato“

| | „Muscat de Hambourg N“ – „Muscat“, „Moscato“ |
| --- | --- |

„Muscat de Hambourg N“ – „Muscat“, „Moscato“

| | „Muscat à petits blancs B“ – „Muscat“, „Moscato“ |
| --- | --- |

„Muscat à petits blancs B“ – „Muscat“, „Moscato“

| | „Muscat à petits grains rouges Rg“ – „Muscat“, „Moscato“ |
| --- | --- |

„Muscat à petits grains rouges Rg“ – „Muscat“, „Moscato“

| | „Nielluccio N“ – „Nielluciu“ |
| --- | --- |

„Nielluccio N“ – „Nielluciu“

| | „Négrette N“ |
| --- | --- |

„Négrette N“

| | „Parrellada B“ |
| --- | --- |

„Parrellada B“

| | „Petit Manseng B“ |
| --- | --- |

„Petit Manseng B“

| | „Petit Verdot N“ |
| --- | --- |

„Petit Verdot N“

| | „Pinot blanc B“ |
| --- | --- |

„Pinot blanc B“

| | „Pinot gris G“ |
| --- | --- |

„Pinot gris G“

| | „Pinot noir N“ |
| --- | --- |

„Pinot noir N“

| | „Piquepoul blanc B“ |
| --- | --- |

„Piquepoul blanc B“

| | „Piquepoul noir N“ |
| --- | --- |

„Piquepoul noir N“

| | „Portan N“ |
| --- | --- |

„Portan N“

| | „Primitivo N“ – „Zinfandel“ |
| --- | --- |

„Primitivo N“ – „Zinfandel“

| | „Prior N“ |
| --- | --- |

„Prior N“

| | „Riesling B“ |
| --- | --- |

„Riesling B“

| | „Roditis Rs“ |
| --- | --- |

„Roditis Rs“

| | „Roussanne B“ |
| --- | --- |

„Roussanne B“

| | „Saphira B“ |
| --- | --- |

„Saphira B“

| | „Sauvignac“ |
| --- | --- |

„Sauvignac“

| | „Sauvignon B“ – „Sauvignon blanc“ |
| --- | --- |

„Sauvignon B“ – „Sauvignon blanc“

| | „Sauvignon gris G“ – „Fié gris“ |
| --- | --- |

„Sauvignon gris G“ – „Fié gris“

| | „Semillon B“ |
| --- | --- |

„Semillon B“

| | „Servant B“ |
| --- | --- |

„Servant B“

| | „Soreli B“ |
| --- | --- |

„Soreli B“

| | „Souvignier gris Rs“ |
| --- | --- |

„Souvignier gris Rs“

| | „Sylvaner B“ |
| --- | --- |

„Sylvaner B“

| | „Syrah N“ – „Shiraz“ |
| --- | --- |

„Syrah N“ – „Shiraz“

| | „Tannat N“ |
| --- | --- |

„Tannat N“

| | „Tempranillo N“ |
| --- | --- |

„Tempranillo N“

| | „Terret blanc B“ |
| --- | --- |

„Terret blanc B“

| | „Terret gris G“ |
| --- | --- |

„Terret gris G“

| | „Terret noir N“ |
| --- | --- |

„Terret noir N“

| | „Tourbat B“ |
| --- | --- |

„Tourbat B“

| | „Touriga nacional N“ |
| --- | --- |

„Touriga nacional N“

| | „Ugni blanc B“ |
| --- | --- |

„Ugni blanc B“

| | „Verdejo B“ |
| --- | --- |

„Verdejo B“

| | „Verdelho B“ |
| --- | --- |

„Verdelho B“

| | „Vermentino B“ – „Rolle“ |
| --- | --- |

„Vermentino B“ – „Rolle“

| | „Vidoc N“ |
| --- | --- |

„Vidoc N“

| | „Villard blanc B“ |
| --- | --- |

„Villard blanc B“

| | „Villard noir N“ |
| --- | --- |

„Villard noir N“

| | „Viognier B“ |
| --- | --- |

„Viognier B“

| | „Voltis B“ |
| --- | --- |

„Voltis B“

| | „Xinomavro N“ |
| --- | --- |

„Xinomavro N“

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

| 8.1. | Geografine nuoroda „Vallée du Paradis“ žymimų vynų gamybos vietovė driekiasi per dvylika Pietų Prancūzijoje esančio Langedoko-Rusijono regiono Odo departamento komunų. Ji plyti pačioje vynuogynu apsodintos Korbjero masyvo teritorijos šerdyje. Nuo Viduržemio jūros ją skiria klintingų kalnų grandinė.
  Geologinis jos formavimasis lėmė išskirtinį mineralinį kraštovaizdžio grožį.
  Vynuogyną kertanti didžiausia vietovėje Bero upė giliai įsirėžia tai į klintines, tai į skalūnines plynaukštes.
  150–300 m aukštyje garigų apsuptyje augantį vynuogyną daugiausia sudaro nedideli, kone visada nuožulniai įrengti sklypai.
  Vietovės klimatas – mediteraninis: čia karšta ir sausa, neretos smarkios liūtys – audros, ypač rudenį ir pavasarį. Vidutinis kritulių kiekis – apie 600 mm. Beveik 200 dienų per metus pučiantis šiaurės vakarų vėjas seras prisideda prie labai geros vynuogių būklės ir sudaro sąlygas ilgam jų nokimui, palankiam rūšinių vynų gamybai.
  Šiame nuo seniausių Antikos laikų gyvenamame krašte daugiausia užsiimama žemės ūkiu ir kasyba. Kadangi dėl Korbjero masyvo izoliacijos čia kelių tinklas nebuvo tinkamai išvystytas, gyventojai buvo priversti imtis labai didelės pridėtinės vertės produkcijos gamybos. Antai, be kasybos produktų, gamintas spiritas, likerinis vynas, alyvuogių aliejus ir visi su avininkyste susiję gaminiai.
  XIX a. pabaigoje, kai, nutiesus tinkamą kelių tinklą, slėnis atsivėrė, žemės ūkis gerokai pakito, o vynmedžiai tapo pagrindine kultūra. Vyną tapo nesudėtinga gabenti – prie to prisidėjo ir naujų rūšių transportas, visų pirma geležinkelis. Atsižvelgiant į vartotojų poreikius imta gaminti silpnesnius, vaisiškesnius vynus.
  1981 m. kovo 16 d. jiems buvo suteikta nuoroda „vin de pays de la vallée du Paradis“, o jų gamybą imta griežtai kontroliuoti.
  SGN žymimų vynų gamybai naudojamos veislės – tradicinės Viduržemio jūros regiono veislės: „Carignan noir“, „Grenache noir“, „Grenache gris“, „Grenache blanc“, „Cinsaut“, „Maccabeu“ ir „Muscats“ – prisitaikiusios prie vietovės sąlygų.
  Jau maždaug dvidešimt metų vynuogių veislės, daugiausia auginamos giliausio dirvožemio sklypuose, įvairinamos: sodinamos ne tik kitų vynuogynų veislės, pavyzdžiui, „Merlot“ ir „Cot“, bet ir kryžminės veislės „Chenanson“ ir „Caladoc“, šioje vietovėje puikiai atskleidžiančios savo savybes.
  Pagaminama apie 10 000 hektolitrų SGN „Vallée du Paradis“ žymimų vynų: daugiausia – 60 proc. – raudonųjų vynų, 30 proc. rožinių vynų ir 10 proc. baltųjų vynų. Auga rožinių vynų, ypač „gris de gris“, daugiausia gaminamų iš veislės „Grenache gris“, gamyba. |
| --- | --- |

8.1.

Geologinis jos formavimasis lėmė išskirtinį mineralinį kraštovaizdžio grožį.

Vynuogyną kertanti didžiausia vietovėje Bero upė giliai įsirėžia tai į klintines, tai į skalūnines plynaukštes.

150–300 m aukštyje garigų apsuptyje augantį vynuogyną daugiausia sudaro nedideli, kone visada nuožulniai įrengti sklypai.

Vietovės klimatas – mediteraninis: čia karšta ir sausa, neretos smarkios liūtys – audros, ypač rudenį ir pavasarį. Vidutinis kritulių kiekis – apie 600 mm. Beveik 200 dienų per metus pučiantis šiaurės vakarų vėjas seras prisideda prie labai geros vynuogių būklės ir sudaro sąlygas ilgam jų nokimui, palankiam rūšinių vynų gamybai.

Šiame nuo seniausių Antikos laikų gyvenamame krašte daugiausia užsiimama žemės ūkiu ir kasyba. Kadangi dėl Korbjero masyvo izoliacijos čia kelių tinklas nebuvo tinkamai išvystytas, gyventojai buvo priversti imtis labai didelės pridėtinės vertės produkcijos gamybos. Antai, be kasybos produktų, gamintas spiritas, likerinis vynas, alyvuogių aliejus ir visi su avininkyste susiję gaminiai.

XIX a. pabaigoje, kai, nutiesus tinkamą kelių tinklą, slėnis atsivėrė, žemės ūkis gerokai pakito, o vynmedžiai tapo pagrindine kultūra. Vyną tapo nesudėtinga gabenti – prie to prisidėjo ir naujų rūšių transportas, visų pirma geležinkelis. Atsižvelgiant į vartotojų poreikius imta gaminti silpnesnius, vaisiškesnius vynus.

1981 m. kovo 16 d. jiems buvo suteikta nuoroda „vin de pays de la vallée du Paradis“, o jų gamybą imta griežtai kontroliuoti.

SGN žymimų vynų gamybai naudojamos veislės – tradicinės Viduržemio jūros regiono veislės: „Carignan noir“, „Grenache noir“, „Grenache gris“, „Grenache blanc“, „Cinsaut“, „Maccabeu“ ir „Muscats“ – prisitaikiusios prie vietovės sąlygų.

Jau maždaug dvidešimt metų vynuogių veislės, daugiausia auginamos giliausio dirvožemio sklypuose, įvairinamos: sodinamos ne tik kitų vynuogynų veislės, pavyzdžiui, „Merlot“ ir „Cot“, bet ir kryžminės veislės „Chenanson“ ir „Caladoc“, šioje vietovėje puikiai atskleidžiančios savo savybes.

Pagaminama apie 10 000 hektolitrų SGN „Vallée du Paradis“ žymimų vynų: daugiausia – 60 proc. – raudonųjų vynų, 30 proc. rožinių vynų ir 10 proc. baltųjų vynų. Auga rožinių vynų, ypač „gris de gris“, daugiausia gaminamų iš veislės „Grenache gris“, gamyba.

| 8.2. | Dėl įspūdingo šios vietovės, kurią kerta Bero slėnio aukštupys, kraštovaizdžio ji pavadinta rojaus slėniu. Vynų savitumą lemia gamybos vietovės ypatumas – tai, kad vynuogynas įveistas nuožulniuose sklypuose, negiliame arba vidutiniškai giliame dirvožemyje.
  Tokiomis dirvožemio ir klimato sąlygomis visų veislių vynuogės kasmet visiškai sunoksta ir iš jų galima išgauti labai elegantiškus vynus. Siekiant sudaryti palankias sąlygas tam, kad raudonųjų vynų taninai būtų ekstrahuojami švelniai, o rožinių ir baltųjų vynų temperatūra kontroliuojama optimaliai, naudojami šiuolaikiniai vynininkystės metodai.
  Rojaus slėnio vynuogininkai išlaikė šio nedidelio krašto savitumą ir čia puoselėjamas vynuogininkystės tradicijas.
  Rojaus slėnio vynų jau seniai pelnytą gerą vardą lemia ant Korbjero masyvo kalvų augančio vynuogyno ypatumai.
  Kadaise čia žemės ūkio veikla buvo įvairiopa, o dabar beveik išimtinai užsiimama vynuogininkyste. Vynmedžių salelės diktuoja kraštovaizdžio ritmą ir lemia jo savitumą. Čia vynuogininkai atlieka itin svarbų vaidmenį tvarkant teritoriją, nes vynuogynas ir į jį vedantys keliai geriausiai padeda kovoti su kasmet grėsmę šiai jautriai vietovei keliančiais gaisrais.
  Be abejonės, būtent ši žmogaus ir gamtos sąveika pritraukia vis daugiau turistų, ieškančių gyvybingos, nepažeistos gamtos. Taigi vyno turizmas suteikia galimybę pažinti Rojaus slėnio vynus ir prisideda prie jų garsinimo ir pripažinimo, o tai savo ruožtu skatina investicijas, reikalingas šiai savitai vynuogininkystei išlaikyti. |
| --- | --- |

8.2.

Tokiomis dirvožemio ir klimato sąlygomis visų veislių vynuogės kasmet visiškai sunoksta ir iš jų galima išgauti labai elegantiškus vynus. Siekiant sudaryti palankias sąlygas tam, kad raudonųjų vynų taninai būtų ekstrahuojami švelniai, o rožinių ir baltųjų vynų temperatūra kontroliuojama optimaliai, naudojami šiuolaikiniai vynininkystės metodai.

Rojaus slėnio vynuogininkai išlaikė šio nedidelio krašto savitumą ir čia puoselėjamas vynuogininkystės tradicijas.

Rojaus slėnio vynų jau seniai pelnytą gerą vardą lemia ant Korbjero masyvo kalvų augančio vynuogyno ypatumai.

Kadaise čia žemės ūkio veikla buvo įvairiopa, o dabar beveik išimtinai užsiimama vynuogininkyste. Vynmedžių salelės diktuoja kraštovaizdžio ritmą ir lemia jo savitumą. Čia vynuogininkai atlieka itin svarbų vaidmenį tvarkant teritoriją, nes vynuogynas ir į jį vedantys keliai geriausiai padeda kovoti su kasmet grėsmę šiai jautriai vietovei keliančiais gaisrais.

Be abejonės, būtent ši žmogaus ir gamtos sąveika pritraukia vis daugiau turistų, ieškančių gyvybingos, nepažeistos gamtos. Taigi vyno turizmas suteikia galimybę pažinti Rojaus slėnio vynus ir prisideda prie jų garsinimo ir pripažinimo, o tai savo ruožtu skatina investicijas, reikalingas šiai savitai vynuogininkystei išlaikyti.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos (pakavimas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Ženklinimas

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas

Saugomą geografinę nuorodą „Vallée du Paradis“ galima papildyti vienos ar kelių vynuogių veislių pavadinimais.

Saugomos geografinės nuorodos pavadinimas „Vallée du Paradis“ gali būti papildomas terminais „primeur“ arba „nouveau“.

Europos Sąjungos SGN logotipas etiketėje pateikiamas tuo atveju, jei terminas „indication géographique protégée“ (saugoma geografinė nuoroda) pakeičiama tradiciniu terminu „vin de pays“ (krašto vynas).

Arčiausiai esanti vietovė

Teisinis pagrindas

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą, nustatyta arčiausiai esanti saugoma geografine nuoroda „Vallée du Paradis“ žymimų vynų brandinimo ir gamybos vietovė apima greta geografinės vietovės esančias komunas, apibrėžtas 2022 m. sausio 1 d. galiojusiame Oficialiajame geografinių kodų registre.

Odo departamentas:

Albières, Argens-Minervois, Arquettes-en-Val, Auriac, Bouisse, Boutenac, Camplong-d'Aude, Castelnau-d'Aude, Caunettes-en-Val, Caves, Conilhac-Corbières, Cruscades, Cucugnan, Davejean, Dernacueillette, Duilhac-sous-Peyrepertuse, Escales, Fabrezan, Fajac-en-Val, Félines-Termenès, Ferrals-les-Corbière, Feuilla, Fitou, Fontcouverte, Homps, La Palme, Labastide-en-Val, Lagrasse , Lairière, Lanet, Laroque-de-Fa, Leucate, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Maisons, Massac, Mayronnes, Montbrun-des-Corbières, Montgaillard, Montjoi, Montlaur, Montséret, Mouthoumet, Ornaisons, Padern, Palairac, Paziols, Peyriac-de-Mer, Portel-des-Corbières, Port-la-Nouvelle, Pradelles-en-Val, Ribaute, Rieux-en-Val, Roquefort-des-Corbières, Rouffiac-des-Corbières, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Saint-Martin-des-Puits, Saint-Pierre-des-Champs, Salza, Serviès-en-Val, Sigean, Soulatgé, Talairan, Taurize, Termes, Thézan-des-Corbières, Tournissan, Tourouzelle, Treilles, Tuchan, Vignevieille, Villar-en-Val, Villerouge-Termenès, Villetritouls.

Rytų Pirėnų departamentas:

Cases-de-Pène, Espira-de-l'Agly, Opoul-Périllos, Peyrestortes, Pia, Rivesaltes, Salses-le-Château, Vingrau

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-25f27181-8b76-4251-9727-cb15d0f84997

---

(1)  OL L 9, 2019 1 11, p. 2.

---