# Službeni list C 257/21.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 257 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.21. srpnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 257

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.21. srpnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Odbor regija |
| | 155. plenarno zasjedanje OR-a, 24.5.2023.–25.5.2023. |
| 2023/C 257/01 | Mišljenje Europskog odbora regija – Nenanošenje štete koheziji – međusektorsko načelo koje doprinosi koheziji kao općem cilju i vrijednosti EU-a | 1 |
| 2023/C 257/02 | Mišljenje Europskog odbora regija o temi Pripravnost na krize i upravljanje kriznim situacijama: jačanje otpornosti Unije i njezinih regija i gradova | 6 |
| 2023/C 257/03 | Mišljenje Europskog odbora regija – Preispitivanje višegodišnjeg financijskog okvira sredinom provedbenog razdoblja: regionalno i lokalno gledište | 12 |
| 2023/C 257/04 | Mišljenje Europskog odbora regija o temi Nulta stopa dugotrajne nezaposlenosti: lokalna i regionalna perspektiva | 18 |
| 2023/C 257/05 | Mišljenje Europskog odbora regija o zakonodavnom okviru za održive prehrambene sustave | 23 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Odbor regija

155. plenarno zasjedanje OR-a, 24.5.2023.–25.5.2023.

2023/C 257/01

Mišljenje Europskog odbora regija – Nenanošenje štete koheziji – međusektorsko načelo koje doprinosi koheziji kao općem cilju i vrijednosti EU-a

1

2023/C 257/02

Mišljenje Europskog odbora regija o temi Pripravnost na krize i upravljanje kriznim situacijama: jačanje otpornosti Unije i njezinih regija i gradova

6

2023/C 257/03

Mišljenje Europskog odbora regija – Preispitivanje višegodišnjeg financijskog okvira sredinom provedbenog razdoblja: regionalno i lokalno gledište

12

2023/C 257/04

Mišljenje Europskog odbora regija o temi Nulta stopa dugotrajne nezaposlenosti: lokalna i regionalna perspektiva

18

2023/C 257/05

Mišljenje Europskog odbora regija o zakonodavnom okviru za održive prehrambene sustave

23

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Odbor regija |
| | 155. plenarno zasjedanje OR-a, 24.5.2023.–25.5.2023. |
| 2023/C 257/06 | Mišljenje Europskog odbora regija o Aktu o interoperabilnoj Europi | 28 |

III   Pripremni akti

Odbor regija

155. plenarno zasjedanje OR-a, 24.5.2023.–25.5.2023.

2023/C 257/06

Mišljenje Europskog odbora regija o Aktu o interoperabilnoj Europi

28

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Odbor regija

155. plenarno zasjedanje OR-a, 24.5.2023.–25.5.2023.

| 21.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 257/1

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Nenanošenje štete koheziji – međusektorsko načelo koje doprinosi koheziji kao općem cilju i vrijednosti EU-a

(2023/C 257/01)

| Izvjestitelj: | Michiel RIJSBERMAN (NL/Renew) član Izvršnog vijeća Pokrajine Flevoland |
| --- | --- |
| Referentni dokument/i: | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o 8. izvješću o koheziji: kohezija u Europi do 2050.
  COM(2022) 34 final
  Commission Staff Working Document Cohesion in Europe towards 2050 accompanying the document Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the 8th Cohesion Report: Cohesion in Europe towards 2050
  SWD(2022) 24 final |

Izvjestitelj:

Michiel RIJSBERMAN (NL/Renew) član Izvršnog vijeća Pokrajine Flevoland

Referentni dokument/i:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o 8. izvješću o koheziji: kohezija u Europi do 2050.

COM(2022) 34 final

Commission Staff Working Document Cohesion in Europe towards 2050 accompanying the document Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the 8th Cohesion Report: Cohesion in Europe towards 2050

SWD(2022) 24 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | pozdravlja uvođenje načela „nenanošenja štete koheziji” u Osmo izvješće o koheziji, u kojem je definirano da „nijedno djelovanje ne bi trebalo ometati proces konvergencije ili pridonijeti regionalnim razlikama” (1), ali žali zbog toga što izvješće ne pruža detaljan uvid u dobivanje jasne slike o problemima (šteta za koheziju) i mogućim rješenjima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava važnost kohezije kao temeljne vrijednosti Europske unije i međusektorskog cilja koji Europski odbor regija u potpunosti podupire. Ukazuje na činjenicu da su nedavne krize naročito pogodile najranjivije građane i građanke i da je zbog nje konvergencija stagnirala; insistira na tome da u kontekstu skorašnjih europskih izbora treba izbjeći stvaranje tla koje pogoduje populizmu i ekstremizmu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zahvaljuje Europskom parlamentu (2) koji ga je pozvao da se uključi u provedbu i osmišljavanje načela nenanošenja štete koheziji i poziva Europsku komisiju da pri daljnjem unapređivanju tog načela uzima u obzir prijedloge iz ovog mišljenja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da se u zaključcima Vijeća o Osmom izvješću o koheziji poziva na opću osviještenost o nenanošenju štete koheziji u svim politikama i inicijativama Unije te u ostvarenju unutarnjeg tržišta, uključujući pravila o državnim potporama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da bi, u skladu s člankom 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), europske politike i mjere, kao i ekonomske politike država članica, trebale doprinijeti sveukupnom skladnom razvoju Unije i socijalnoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji. Insistira na tome da su, iako kohezijska politika EU-a ima ključnu ulogu u promicanju kohezije, tim ciljem obvezane i druge politike EU-a, no primjećuje da trenutačno ne postoje mehanizmi kojima bi se to osiguralo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zahtijeva od Europske komisije, Europskog parlamenta, Vijeća i država članica da nenanošenje štete koheziji prijeđe iz koncepta u stvarnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | upozorava Komisiju da načelo nipošto nije spremno da ga se upotrebi kao sredstvo za postizanje kohezije i da bi moglo ugroziti samu svrhu kohezijske politike. Kohezijska politika glavno je sredstvo za skladan razvoj Unije i svih njezinih regija i to bi trebala i ostati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | predlaže šire tumačenje načela nenanošenja štete koheziji koje bi obuhvatilo sve europske politike s prostornim učinkom i relevantne nacionalne politike, kao i zahtjev za poštovanje kohezijskih načela partnerstva i višerazinskog upravljanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | predlaže da Komisija u obrazloženju svake predložene inicijative primijeni obvezno pravilo „poštuj ili objasni” povezano s načelom nenanošenja štete koheziji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da u okviru europskog semestra razvije analizu kohezijskih aspekata, posebno kao dodatak izvješćima za pojedine zemlje koji bi se odnosio na gospodarski i društveni učinak na regionalnoj razini; bilo bi još korisnije kada bi pružila procjenu trenutnog stanja kohezije na razini NUTS2 u državama članicama i uključila analizu postojećih politika kojom bi se objasnile situacija i moguće mjere za uklanjanje regionalnih razlika; |
| --- | --- |

10.

Kako se koheziji može nanijeti šteta

| 11. | uviđa da postojanje brojnih vrsta razlika u kombinaciji s nedostatkom podataka o učincima politika u našim regijama i gradovima, bilo pozitivnih ili negativnih, otežava stjecanje dubljeg uvida u štetu nanesenu koheziji i predlaganje izvedivih rješenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ukazuje na činjenicu da, osim kohezijske politike, osmišljavanje i provedba određenih politika EU-a doprinosi procesu konvergencije, dok ga neke druge politike mogu ometati; ističe da ne samo politike financiranja, već i regulatorne incijative ili trgovinski sporazumi (čak i kada se čini da ne uzimaju u obzir teritorijalne aspekte) mogu znatno utjecati na razvoj manje razvijenih regija ili ga sprječavati; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje, primjerice, da svako ublažavanje pravila o državnim potporama često više koristi razvijenijim državama članicama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da bi se potencijalne sinergije među fondovima EU-a koji imaju teritorijalnu dimenziju mogle bolje iskoristiti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da, unatoč mnogim pojednostavljenjima koja je uvela Komisija, složenost fondova EU-a i pravila za njihovu upotrebu lokalnim i regionalnim vlastima i dalje otežavaju ostvarivanje koristi od programa EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je i ograničena sposobnost lokalnih i regionalnih aktera da pristupe mogućnostima financiranja i upravljaju projektima uzrokovana nepostojanjem tehničkih vještina ili sposobnosti za pružanje očekivanog sufinanciranja; stoga poziva Europsku komisiju da mjerama za izgradnju kapaciteta posebno podrži države članice niskih stopa apsorpcije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | slaže se sa stajalištem iz Rezolucije Europskog parlamenta o Osmom izvješću o koheziji da je uvođenje Mehanizma za oporavak i otpornost vrlo centralizirano na razini država članica i da nije provedeno savjetovanje s regijama i općinama (3); |
| --- | --- |

17.

| 18. | izražava žaljenje zbog toga što Mehanizam za oporavak i otpornost ne obvezuje države članice na izvješćivanje o raspodjeli sredstava u raznim regijama; zalaže se za bolje informiranje i veću transparentnost u pogledu toga gdje novac završava i poziva na to da se budući investicijski programi primjenjuju na lokalnoj ili regionalnoj razini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da se upravljačka tijela zbog različitih programa i fondova EU-a koji se provode usporedno (npr. Mehanizam za oporavak i otpornost, REACT-EU, Fond za pravednu tranziciju, Europski fond za regionalni razvoj i ESF+) moraju pridržavati različitih pravila i dužnosti u pogledu provedbe, što stvara nesigurnost i usporava započinjanje nekih programa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izražava žaljenje zbog toga što ne postoji jasan pregled kombiniranog učinka velikog broja propisa EU-a, kako u cjelini tako i međusobno. Naglašava da se time ograničava mogućnost donošenja cjelovitih prostornih odluka i otežava provedba pojedinih propisa i da pri olakšavanju energetske tranzicije (npr. ulaganjima u mreže za grijanje ili fotonaponske ploče), ozelenjivanju okoliša (npr. drvećem), osiguravanju održive mobilnosti i izgradnji dostatnog i održivog stanovanja treba donositi odluke; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ukazuje na činjenicu da se šteta može nenamjerno nanijeti čak i u okviru same kohezijske politike i time smanjiti njezin učinak; nacionalna tijela vlasti možda neće manje razvijene regije i regije u tranziciji financirati maksimalnim iznosima i time će otežati proces konvergencije. Traži da Komisija i države članice optimiziraju upotrebu sredstava kohezijske politike u slabije razvijenim i tranzicijskim regijama, među ostalim u okviru predstojećeg preispitivanja programa za razdoblje 2021. – 2027. sredinom programskog razdoblja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primjećuje da koheziju može ugroziti i činjenica da se sredstva za kohezijsku politiku koriste za sistemsko rješavanje nedavne krize; naglašava da bi, iako je to možda doprinijelo sprječavanju daljnjeg širenja razlika, u okviru svih instrumenata za suzbijanje kriza još uvijek trebalo poštovati kohezijska načela izrade strateških programa temeljenih na dokazima, partnerstva i višerazinskog upravljanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da OR odbija bilo kakve pokušaje centralizacije programa EU-a i da neće prihvatiti daljnje zanemarivanje lokalne i regionalne razine u budućim programima EU-a. Naglašava da se podijeljeno upravljanje pokazalo uspješnim i da ga ne bi smjeli ugroziti programi kojima se upravlja centralizirano; |
| --- | --- |

23.

Provedba načela pojačanim ex ante procjenama, evaluacijama u sredini programskog razdoblja, kontinuiranim evaluacijama i ex post evaluacijama teritorijalnih učinaka svih relevantnih politika EU-a

| 24. | naglašava da Osmo izvješće o koheziji poziva na poboljšanje procjena teritorijalnog učinka i procjena učinka na ruralna područja „kako bi se bolje uzele u obzir potrebe i posebnosti različitih područja EU-a”; pozdravlja to što Vijeće u zaključcima o Izvješću potiče Europsku komisiju da razmotri uključivanje procjena teritorijalnog učinka (regionalne provjere) u relevantne politike EU-a, kako u fazi osmišljavanja tako i u fazi evaluacije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da u fazi osmišljavanja svih novih politika EU-a koje imaju teritorijalnu dimenziju treba provesti sistemsku ex ante procjenu njihovih potencijalnih diferenciranih teritorijalnih učinaka na sve vrste regija jer je to najdjelotvorniji način za provedbu načela nenanošenja štete koheziji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. obvezuje Europsku komisiju, Europski parlament i Vijeće da, kad god je to moguće, provode procjenu učinka, a pogotovo teritorijalnog; smatra da paket mjera Europske komisije za bolju izradu zakonodavstva iz 2021. (4) pruža okvir za procjenu teritorijalnih učinaka; međutim, izražava žaljenje zbog toga što su teritorijalni učinci u praksi često vrlo ograničeni ili podcijenjeni zbog uvjeta da procjene učinka moraju biti proporcionalne u pogledu svog područja primjene i fokusa. Podsjeća na to da se Europska komisija posljednjih godina opetovano obvezala (5) na jačanje procjene teritorijalnog učinka; |
| --- | --- |

26.

| 27. | stoga preporučuje da se procjena mogućih diferenciranih teritorijalnih učinaka i negativnih posljedica na koheziju u paketu instrumenata Europske komisije za bolju regulativu ojača na nekoliko načina:






  — | dodavanjem pitanja poput: „Da li inicijativa otežava proces konvergencije ili doprinosi regionalnim razlikama?” na popis pitanja za instrument za bolju regulativu br. 18; |
| --- | --- | --- |

27.

—

dodavanjem pitanja poput: „Da li inicijativa otežava proces konvergencije ili doprinosi regionalnim razlikama?” na popis pitanja za instrument za bolju regulativu br. 18;

| — | u instrumentu za bolju regulativu br. 34, uvođenjem obveze provjeravanja nužnosti procjene teritorijalnog učinka kako bi se utvrdilo je li procjena teritorijalnog učinka potrebna i davanjem snažne prednosti upotrebi ESPON-ova (The European Observation Network for Territorial Development and Cohesion) alata za brzu procjenu teritorijalnog učinka (TIA Quick Check) nad javnim savjetovanjima za procjenu potencijalnih teritorijalnih učinaka jer se taj alat temelji na kombinaciji prosudbe stručnjaka i kvantitativnih teritorijalnih podataka dostupnih za sve regije EU-a; |
| --- | --- |

—

u instrumentu za bolju regulativu br. 34, uvođenjem obveze provjeravanja nužnosti procjene teritorijalnog učinka kako bi se utvrdilo je li procjena teritorijalnog učinka potrebna i davanjem snažne prednosti upotrebi ESPON-ova (The European Observation Network for Territorial Development and Cohesion) alata za brzu procjenu teritorijalnog učinka (TIA Quick Check) nad javnim savjetovanjima za procjenu potencijalnih teritorijalnih učinaka jer se taj alat temelji na kombinaciji prosudbe stručnjaka i kvantitativnih teritorijalnih podataka dostupnih za sve regije EU-a;

| — | uvođenjem preporuke da savjetovanja s dionicima izričito obuhvaćaju aspekte teritorijalne kohezije, bilo upućivanjem na njih u „pozivima na očitovanje”, bilo skupom pitanja u okviru javnog savjetovanja ili ciljanih savjetovanja usmjerenih na regionalne i lokalne vlasti (pritom podsjeća da će ciljne skupine u udaljenim i ruralnim područjima s težim pristupom internetu možda trebati kontaktirati posebnim kanalima); |
| --- | --- |

—

uvođenjem preporuke da savjetovanja s dionicima izričito obuhvaćaju aspekte teritorijalne kohezije, bilo upućivanjem na njih u „pozivima na očitovanje”, bilo skupom pitanja u okviru javnog savjetovanja ili ciljanih savjetovanja usmjerenih na regionalne i lokalne vlasti (pritom podsjeća da će ciljne skupine u udaljenim i ruralnim područjima s težim pristupom internetu možda trebati kontaktirati posebnim kanalima);

| — | uvođenjem obveze da se u izvješću o procjeni učinka izvješćuje o procjeni potencijalnih diferenciranih teritorijalnih učinaka i potencijalne štete za koheziju, slično načelu „nenanošenja bitne štete” kad je riječ o učincima na okoliš; iz procjene učinka treba biti jasno hoće li to utjecati na koheziju EU-a i koji se kompromisi mogu napraviti između kohezije i drugih ciljeva; |
| --- | --- |

—

uvođenjem obveze da se u izvješću o procjeni učinka izvješćuje o procjeni potencijalnih diferenciranih teritorijalnih učinaka i potencijalne štete za koheziju, slično načelu „nenanošenja bitne štete” kad je riječ o učincima na okoliš; iz procjene učinka treba biti jasno hoće li to utjecati na koheziju EU-a i koji se kompromisi mogu napraviti između kohezije i drugih ciljeva;

| — | uključivanjem posebnog obaveznog dijela u obrazloženje u kojem se objašnjava kako inicijativa podržava načelo „nenanošenja štete koheziji”, i to na temelju pravila „poštuj ili objasni”: Komisija treba ili pokazati da inicijativa ne ometa koheziju Unije (da je u skladu s načelom „nenanošenja štete koheziji”) ili objasniti zašto je potencijalna šteta (nakon mjera ublažavanja) opravdana s obzirom na druge ciljeve; |
| --- | --- |

—

uključivanjem posebnog obaveznog dijela u obrazloženje u kojem se objašnjava kako inicijativa podržava načelo „nenanošenja štete koheziji”, i to na temelju pravila „poštuj ili objasni”: Komisija treba ili pokazati da inicijativa ne ometa koheziju Unije (da je u skladu s načelom „nenanošenja štete koheziji”) ili objasniti zašto je potencijalna šteta (nakon mjera ublažavanja) opravdana s obzirom na druge ciljeve;

| 28. | poziva Komisiju da dodatno razvije modele i metode procjene teritorijalnog učinka uz potporu Zajedničkog istraživačkog centra i ESPON-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da osigura kapacitete za namjensku službu koja će glavnim upravama pružati potporu u postupku procjene teritorijalnog učinka i da provede obvezno osposobljavanje o procjeni teritorijalnog učinka za sve službenike i službenice Komisije koji se bave procjenama učinka; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponavlja poziv Odboru za nadzor regulative da uključi stalnog člana ili stalnu članicu kojeg/koju imenuje OR kako bi se osiguralo da politike EU-a uzimaju u obzir teritorijalne aspekte; |
| --- | --- |

30.

| 31. | spreman je pomoći Komisiji u provedbi procjena teritorijalnog učinka; pogotovo nudi pomoć pri osmišljavanju relevantnih pitanja za lokalne i regionalne vlasti u savjetovanjima koje vodi Komisija i pomoć u pronalaženju stručnjaka na lokalnoj i regionalnoj razini koji bi mogli sudjelovati u Komisijinim radionicama o procjeni teritorijalnog učinka; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da Europski odbor regija može imati veću ulogu u agendi EU-a za bolju regulativu jer bi, primjerice, ako mu se dodijele dodatna sredstva, sam mogao provoditi procjene teritorijalnog učinka politika EU-a koje bi mogle naštetiti koheziji; |
| --- | --- |

32.

| 33. | insistira na tome da načelo „nenanošenja štete koheziji” treba provoditi i u fazi evaluacije (ex post, u sredini provedbenog razdoblja i kontinuirano) i to praćenjem i evaluiranjem učinka sektorskih politika EU-a na koheziju, kako se ono ne bi svelo na jednokratno formalno ispunjavanje obveze u okviru ex ante procjene; |
| --- | --- |

33.

| 34. | u tom pogledu preporučuje da se u paket mjera Komisije o boljoj regulativi uvede preporuka da se u zakonodavstvu ili programima koji se procjenjuju razmotre mogući izravni učinci na koheziju ili (ne)konzistentnost s kohezijskom politikom; dio izvješća (ekvivalentna izvješću o koheziji) koja se izrađuju u okviru sektorskih politika trebao bi biti posvećen učincima na koheziju; |
| --- | --- |

34.

| 35. | podsjeća na dodanu vrijednost koju RegHub putem savjetovanja s dionicima pruža evaluaciji provedenog zakonodavstva EU-a; ponovno poziva na to da se platforma Fit for Future, RegHub i sam Odbor regija u potpunosti iskoriste kako bi se osiguralo da Komisija dobije detaljne podatke o učinku na terenu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da su na lokalnoj i regionalnoj razini općenito potrebni podaci i statistički alati kojima bi se podržala provedba ex ante procjena i ex post evaluacija učinka politika i instrumenata EU-a na koheziju; ističe da bi pokazatelji i sveobuhvatni indeksi (osim BNP-a po stanovniku) poput EU-ovog indeksa društvenog napretka ili indeksa regionalne konkurentnosti trebali sadržavati sve aspekte usklađenog razvoja jer bi se mogli pojaviti novi izvori razlika. Poziva na to da se Eurostatu i Zajedničkom istraživačkom centru dodijele veća sredstva za razvoj urbanih i ruralnih opservatorija. Poziva države članice da uvedu sustave za prikupljanje podataka i informacija na lokalnoj razini kako bi se ocjenjivao učinak zakonodavstva i politika; |
| --- | --- |

36.

Provedba načela boljom koordinacijom politika i fondova EU-a i njihovom provedbom na nacionalnoj i podnacionalnoj razini

| 37. | poziva Europsku komisiju da pojednostavi investicijske politike i sredstva kako bi osigurala sinergije i komplementarnosti za postizanje odabranih ciljeva. Poziva na to da se Fondom za pravednu tranziciju i Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj upravlja zajedno s drugim fondovima u okviru iste Uredbe o zajedničkim odredbama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da treba povećati sinergije između kohezijske politike i programa Obzor Europa kako bi se u svim europskim regijama ojačali kapaciteti za istraživanje i inovacije, čime bi se EU-u omogućilo da ulaganjem u regionalnu izvrsnost bude konkurentan na globalnoj razini, a mogao bi se riješiti i problem razvojne zamke regija sa srednjim dohotkom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Europsku komisiju da pri upravljanju sredstvima EU-a vodi računa o stupnju razvijenosti regija i mogućnostima smanjenja regionalnih razlika, i da tome pristupa kroz prizmu širu od BDP-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | potiče nacionalne vlade da sustavno provode ex ante procjene teritorijalnog učinka kako bi se u svim nacionalnim politikama u obzir uzimali teritorijalni aspekti i koristile pouke iz ogledne mjere Teritorijalnog programa 2030. „Razumijevanje načina na koji sektorske politike oblikuju prostorne (ne)uravnoteženosti”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da države članice trebaju osigurati komunikaciju i koordinaciju među različitim ministarstvima, agencijama i upravljačkim tijelima kako bi na najbolji način iskoristile potencijalne sinergije i komplementarnosti među različitim politikama i tokovima financiranja i osigurale da ne dođe do preklapanja ili narušavanja kohezije; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ponovo poziva države članice i Komisiju da se pobrinu za to da Mehanizam za oporavak i otpornost i bilo koji njegov sljednik izravno integriraju pristup kohezijskoj politici koji se temelji na višerazinskom upravljanju, partnerstvu i izradi strateških programa temeljenih na dokazima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da različite razine vlasti trebaju surađivati kao partneri kako bi ostvarile koheziju na terenu, među ostalim koordinacijom provedbe različitih politika i instrumenta EU-a; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice da podrže izgradnju administrativnih kapaciteta svih svojih regija koje zaostaju u razvoju i potaknu razvoj njihovih vještina kako bi ostvarile punu korist od programâ EU-a. |
| --- | --- |

44.

Bruxelles, 24. svibnja 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Vidjeti stranicu 30. u „Kohezija u Europi do 2050.”, Osmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji (http://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/cohesion-report/).

1

Osmo izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji

(2)  Izvješće A9-0210/2022 o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji u EU-u: Osmo izvješće o koheziji (2022/2032(INI)).

2

(3)  Mišljenje Europskog odbora regija o Izvješću o preispitivanju provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost (SL C 157, 3.5.2023., str. 12.).

3

(4)  Bolja regulativa: smjernice i paket instrumenata.

4

(5)  Vidjeti komunikacije Europske komisije „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a” (2021.) i „Stavljanje ljudi na prvo mjesto, osiguravanje održivog i uključivog rasta, oslobađanje potencijala najudaljenijih regija EU-a” (2022.).

5

Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a

Stavljanje ljudi na prvo mjesto, osiguravanje održivog i uključivog rasta, oslobađanje potencijala najudaljenijih regija EU-a

---

| 21.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 257/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 257/6

---

Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Pripravnost na krize i upravljanje kriznim situacijama: jačanje otpornosti Unije i njezinih regija i gradova”

(2023/C 257/02)

| Izvjestitelj: | Christophe CLERGEAU (PES/FR), član Regionalnog vijeća Regije Pays-de-la-Loire |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Christophe CLERGEAU (PES/FR), član Regionalnog vijeća Regije Pays-de-la-Loire

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

Pripravnost društva – novi pristup pripremi za rizike i krize

| 1. | smatra da ne možemo znati koje će krize u budućnosti pogoditi Europu, njezine gradove, pokrajine i regije, ali da znamo tko će trpjeti posljedice. Krize se ne zaustavljaju na administrativnim granicama pa je stoga potreban višerazinski pristup, koji uključuje sve općinske institucije, lokalna tijela srednje razine (pokrajine, departmane itd.) i regionalnu razinu. Da bismo izbjegli takve situacije, moramo razviti kulturu suočavanja s rizicima i krizama, odnosno na novi način pristupiti pripravnosti društva u interesu sigurnosti, zdravlja i dobrobiti građana. To je glavna poruka ovog mišljenja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je glavna značajka kriza posljednjih godina bila njihova brutalnost i nepredvidivost. Katastrofe i ekstremne pojave povezane s klimatskim promjenama moglo se i trebalo očekivati i predvidjeti, ali njihov intenzitet i učestalost nadilaze sva predviđanja. Kriza izazvana pandemijom bolesti COVID-19, rat u Ukrajini i ljudska patnja koju je uzrokovao primjer su nove vrste nepredvidljivih kriza velikih razmjera. Za suočavanje s tim pojavama više nisu dovoljni opći preventivni pristupi (poduzimanje mjera da se izbjegnu poznati i vjerojatni rizici) ili načelo predostrožnosti (poduzimanje mjera radi sprečavanja ozbiljnih novih rizika koji imaju nepovratne posljedice za zdravlje ljudi ili okoliš); |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da Europa mora ulagati u novi pristup: pripravnost društva koja se definira kao kolektivna sposobnost da se društva u duhu kohezije i solidarnosti pripremaju na izazove budućnosti, prije svega krize i katastrofe. U pripravnosti društva poseban se naglasak stavlja na građansku, socijalnu i ljudsku dimenziju te na pristup uslugama i kvalitetu potpore za ljude. Nema sumnje da krize i katastrofe pogađaju prvenstveno najranjivije osobe. To je jedna od pouka iz pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da opći pristup otpornosti mora objediniti dva elementa: razvijanje sposobnosti društava da provode promjene nužne za suočavanje s izazovima koje donose ekonomske, socijalne i teritorijalne nejednakosti, klimatske promjene i zelena tranzicija, kao i sposobnosti društava da smanjuju vulnerabilnosti u odnosu na rizike, krize i katastrofe, na primjer razvojem aktivnosti koje vode k pripravnosti društva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | predlaže da se radi razlika između vulnerabilnosti povezanih s poznatim rizicima, uglavnom okolišnim, demografskim i industrijskim, i vulnerabilnosti povezanih s nepoznatim rizicima, koji mogu biti zdravstvene prirode, posljedica klimatskih promjena ili izazvani ljudskim aktivnostima. Te vulnerabilnosti ne mogu se otkloniti uz pomoć planova upravljanja, bez obzira na to koliko su oni dobri; da bismo se s njima, a pogotovo onima koje uzrokuju nepoznati rizici, mogli uhvatiti u koštac, moramo kao prioritet razvijati kulturu suočavanja s krizama i rizicima, kao i kolektivnu sposobnost za suočavanje s neizvjesnošću i katastrofama; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na to da analiza socijalnih i teritorijalnih slabosti postane politički prioritet EU-a jer će bez tih informacija biti teško pripremiti društva. Otkrivanje i razumijevanje tih slabosti jedini je način da se omogući pronalaženje djelotvornih odgovora na europskoj i nacionalnoj razini i, prije svega, u svim našim gradovima, pokrajinama i regijama. Treba izbjegavati globalni pristup kojim se obuhvaća prevelik geografski prostor i prednost davati lokalnom pristupu koji omogućuje bavljenje konkretnim okolnostima u kojima stanovništvo živi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uviđa da su politike civilne zaštite prvenstveno u nadležnosti država članica, ali napominje da aktivnosti prevencije, pripravnosti društva i pružanja pomoći vrlo često provode lokalni akteri, gradovi, pokrajine itd., koji te ovlasti obično izvršavaju uz potporu regija. Stoga ta tijela vlasti moraju biti u velikoj mjeri uključena u njihovo osmišljavanje, provedbu i praćenje, za što im treba osigurati adekvatna financijska i pravna sredstva u skladu s načelom aktivne supsidijarnosti i pristupom višerazinskog upravljanja koji uključuje i obuhvaća sve teritorijalne razine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava potrebu za jačanjem kapaciteta gradova i regija za pružanje usluga, čak i u kriznim vremenima, koje su stanovništvu potrebne. Jedan od glavnih načina da se to postigne jest povećanje sigurnosti zajedničke opskrbe u Europi. Za to je potrebno identificirati kritične ovisnosti, proizvoditi većinu osnovnih proizvoda i usluga u Europi i uspostaviti mehanizme jedinstvenog tržišta kojima bi se ojačala sigurnost opskrbe sirovinama, robom i hranom. Osim toga, trebalo bi ojačati ključnu infrastrukturu kako bi se u vrijeme krize osigurali uvjeti za život; |
| --- | --- |

8.

Analiza vulnerabilnosti treba biti u središtu buduće kohezijske politike

Indeks i pregled pokazatelja za bolje razumijevanje i uzimanje u obzir rizika povezanih s vulnerabilnošću područja i stanovništva

| 9. | pozdravlja rad Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) i njegovog Odjela za upravljanje rizicima na osmišljavanju „indeksa” vulnerabilnosti (1) koji objedinjuje okolišnu, teritorijalnu, gospodarsku i socijalnu dimenziju. Nada se da će JRC dobiti svu političku i financijsku potporu koja mu je potrebna za napredak u tom radu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava važnost socijalne dimenzije vulnerabilnosti, koja se previše često zaboravlja ili zanemaruje, a koja je zapravo ključni element otpornosti. U sve analize vulnerabilnosti trebaju biti u potpunosti uključeni koncepti pristupa pojedincima, socijalne potpore i pristupa ranjivih osoba zdravstvenom sustavu i socijalnim uslugama kao i smanjenje digitalnog jaza i bolji pristup digitalnim tehnologijama. OR skreće pozornost na ranjivost manjina, žena, siromašnih, starijih osoba, osoba s invaliditetom i osoba s kroničnim bolestima, kao i na važnost socijalnih slabosti koje postoje u najudaljenijim regijama i u izoliranim i otočnim područjima, koja su u prvim redovima borbe protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podržava napore koje JRC ulaže u poboljšanje kvalitete podataka i „indeksa” vulnerabilnosti, podržava želju za povećanjem suradnje JRC-a, drugih glavnih uprava Komisije i država članica u tu svrhu, potvrđuje korisnost primjene tog indeksa na svim teritorijalnim razinama – NUTS 2, NUTS 3 i prije svega na lokalnoj razini – te ponavlja svoj poziv da se objavi pregled pokazatelja koji bi omogućio vizualizaciju stvarnih vulnerabilnosti na svakom području; u tu svrhu preporučuje da države članice i lokalne i regionalne vlasti ulažu u procjenu rizika, prvenstveno iz aspekta vulnerabilnosti, i da se rezultati tog rada objave kako bi se u Europskoj uniji ojačala kultura suočavanja s rizicima; |
| --- | --- |

11.

| 12. | skreće pozornost na to da su potrebni podaci za jasno mapiranje najranjivijih skupina stanovništva, što znači da je potrebno osigurati neagregirane i međusobno povezane podatke radi isticanja specifičnih okolnosti (npr. siromašne žene), a potrebni su i podaci iz kojih bi se vidjeli problemi u pristupu uslugama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da nije toliko važno nastojati osmisliti savršen pokazatelj koliko ga ispitati kao alat za donošenje odluka; izražava zadovoljstvo time što je nekoliko organizacija Unije krenulo u tom smjeru i poziva na pokretanje pilot-programa koji bi okupljao gradove, pokrajine i regije koji žele eksperimentirati s upotrebom pokazateljâ vulnerabilnosti kako bi ih usporedili s lokalnom percepcijom stvarnosti i iskoristili za usmjeravanje svojih politika i ulaganja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | predlaže da JRC pokrene stvaranje europske platforme za razmjenu informacija o vulnerabilnostima, predviđanjima, pripravnosti i upravljanju rizicima i kriznim situacijama iz globalnog aspekta i da u to uključi europske institucije, države članice, lokalne i regionalne vlasti i dionike; u okviru te platforme moglo bi se iskoristiti iskustvo platformi za pametnu specijalizaciju, a ona bi se mogla financirati iz programa Interreg Europa. Platforma bi se prvenstveno oslanjala na Mrežu znanja Unije u području civilne zaštite (2), koju bi također trebalo podupirati i razvijati; |
| --- | --- |

14.

| 15. | predlaže da se u sve te inicijative uključe gradovi, pokrajine i regije; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva na stvaranje europske mreže građanskih pokreta i nevladinih udruga za pripremu društava na suočavanje s rizicima i kriznim situacijama, upravljanje tim pojavama i njihovu prevenciju; poziva Komisiju da podrži tu inicijativu i pomogne u uspostavi mreže; spreman je surađivati s Mrežom znanja Unije u području civilne zaštite na uspostavi te mreže tako što će svake godine u suradnji s Uredom Ujedinjenih naroda za smanjenje rizika od katastrofa (UNDRR) i Europskom komisijom organizirati događanje za sve dionike; |
| --- | --- |

16.

Rješavanje problema vulnerabilnosti, novi prioritet kohezijske politike

| 17. | želi istaknuti da su nedavne krize ukazale na to da slabosti područja i stanovništva mogu dovesti do novih oblika velikih nejednakosti u području zdravstva i dobrobiti; stoga ističe da bi rješavanje problema socijalnih i teritorijalnih slabosti trebalo postati politički prioritet kohezijske politike; to bi podrazumijevalo jačanje socijalne dimenzije kohezijske politike (povrh zapošljavanja i osposobljavanja) fokusiranjem na pitanja uključenosti i pristupa zdravstvenim i socijalnim uslugama. Osim toga, time bi se kohezijska politika približila građanima i građankama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da je osmišljavanje „indeksa” i pregleda pokazatelja teritorijalnih slabosti nužno za pokretanje političke rasprave o tome kako iskoristiti buduću kohezijsku politiku za pronalaženju mogućih rješenja za taj problem. Usto, u svim sastavnicama te politike trebalo bi uzeti u obzir podatke na razini NUTS 3 kako bi se osigurao ciljaniji, dostupniji i učinkovitiji pristup; |
| --- | --- |

18.

| 19. | izražava zadršku u pogledu upotrebe „indeksa” vulnerabilnosti kao alata za donošenje odluka o raspodjeli sredstava kohezijske politike, ali naglašava potrebu za intenzivnijim intervencijama kohezijske politike u najosjetljivijim regijama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | predlaže da otpornost na krize i rješavanje problema socijalnih i teritorijalnih slabosti postane programska os kohezijske politike, kao i uvođenje mogućnosti dodavanja financijskih sredstava za posebno osjetljive regije i pokrajine koji odluče u velikoj mjeri iskoristiti kohezijsku politiku u tu svrhu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da kohezijska politika može i treba biti sredstvo koje služi pripravnosti društva, ali ne i naknadi štete prouzročene katastrofama velikih razmjera; smatra da je novi instrument – pričuva za solidarnost i pomoć u nuždi – i dalje više usmjeren na hitno reagiranje na katastrofe i pandemije nego na saniranje njihovih posljedica; stoga traži da se razmotri mogućnost stvaranja mehanizma koji bi omogućio djelovanje u svrhu nadoknađivanja velikih šteta uzrokovanih katastrofama na određenom području; |
| --- | --- |

21.

| 22. | predlaže da se europskim programima financiranja kao što su Interreg, Obzor Europa ili Erasmus+ potiče pokretanje projekata međuregionalne suradnje koji bi trebali biti osmišljeni s obzirom na geografske okolnosti u raznim područjima, što bi moglo dovesti do suradnje s trećim zemljama. Ti bi se projekti bavili otpornošću na krize i rješavanjem problema vulnerabilnosti, prije svega kad je riječ o prekograničnom pristupu rizicima i krizama, koji predstavlja snažan poticaj za približavanje različitih praksi država članica u pogledu konkretnih pitanja. Za to je vjerojatno nužna zasebna sastavnica u okviru programa Interreg i EGTS-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | iako su se instrumenti na razini EU-a pokazali vrlo korisnima, uviđa da je potrebno učiniti više u pogledu pravnih i administrativnih izazova prekogranične suradnje, čime bi se ujedno, ako se uklone prepreke prekograničnoj suradnji, osigurala veća europska solidarnost. S tim u vezi, poziva Europsku komisiju da ponovno pokrene proces usvajanja europskog prekograničnog mehanizma; |
| --- | --- |

23.

Prelazak s upravljanja rizicima na zajedničku kulturu suočavanja s rizicima: pripremanje Europe i njezinih područja na krize i katastrofe

| 24. | napominje da su se od izbijanja krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 umnožile europske politike civilne zaštite i javnog zdravlja. Pojavile su se brojne inicijative, primjerice sustav RescEU i Europsko nadzorno tijelo za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA). Europa je na rat u Ukrajini reagirala općom potporom stanovništvu, pri čemu je u prvi plan izbila ljudska i socijalna dimenzija upravljanja kriznom situacijom. Uz potrebu za upravljanjem kriznim situacijama, koja i dalje vrlo velika, OR želi da se odsad prednost daje pripravnosti društva, odnosno sprečavanju rizika, pripravnosti na krize i širenju zajedničke kulture suočavanja s rizicima i krizama u Europi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava važnu ulogu Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije kao središnje točke u koordinaciji europskih odgovora na krize, naročito na rat u Ukrajini i potres u Turskoj. Upravljanje tim kriznim situacijama istaknulo je ljudsku i socijalnu dimenziju tog upravljanja. Iz tog razloga Europski odbor regija želi da se, uz bitnu ulogu upravljanja kriznim situacijama, koje je i dalje izuzetno relevantno, prednost odsad daje i pripravnosti društva, odnosno pripravnosti na krize, sprečavanju rizikâ i širenju zajedničke kulture suočavanja s rizicima i krizama u Europi; |
| --- | --- |

25.

Ciljevi Europske unije u pogledu otpornosti na katastrofe

| 26. | zadovoljan je što je Komisija objavila preporuku i komunikaciju o ciljevima EU-a u pogledu otpornosti na katastrofe i slaže se s njihovim općim načelima, u kojima se uzimaju u obzir mnogi prijedlozi izneseni u dosadašnjim mišljenjima. Pozdravlja i činjenicu da se lokalne i regionalne okolnosti u većoj mjeri uzimaju u obzir i naglašava vrijednost vodećih inicijativa; uvjeren je da će se tim okvirom, iako on nije obvezujući, omogućiti zbližavanje praksi koje se koriste u raznim državama članicama, a time i povećati kvaliteta pripravnosti na krize; želio bi biti aktivno uključen u Forum za civilnu zaštitu koji će se održati 2024. i koji će biti prilika za početno preispitivanje i prilagodbu ciljeva iz tih dokumenata; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče regije da iskoriste nove mogućnosti za sudjelovanje u inicijativama i financiranje projekata, naročito u okviru cilja br. 2 „Priprema” i vodeće inicijative „PreparEU”; planira doprinijeti većoj uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u Mrežu znanja Unije u području civilne zaštite; |
| --- | --- |

27.

| 28. | međutim, žali zbog toga što su ti dokumenti objavljeni samo u okviru Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu i ne pružaju cjelovitiji pristup vulnerabilnosti i otpornosti Europe i njezinih gradova i regija na krize; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja uvođenje testiranja otpornosti operativnih centara za hitne slučajeve, ali poziva da se to proširi i na nacionalne, regionalne i lokalne sustave za upozoravanje i upravljanje kriznim situacijama te predlaže da se u tom testiranju u većoj mjeri u obzir uzimaju svi čimbenici vulnerabilnosti, a naročito socijalne i teritorijalne slabosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potiče regije i lokalne vlasti da se uključe u testiranje otpornosti na scenarije koji odgovaraju lokalnom i regionalnom rizičnom okruženju. Mogli bi se poticati i izrada lokalnih i regionalnih atlasa rizika i mjere za senzibilizaciju o rizicima i pripravnosti na njih, kao i aktivnosti povezane s „mjesecom pripravnosti na katastrofe” predloženim u Komunikaciji o ciljevima EU-a u pogledu otpornosti na katastrofe; |
| --- | --- |

30.

Izgradnja zajedničke kulture suočavanja s rizicima i krizama u zajednici lokalnih, nacionalnih i europskih donositelja odluka

| 31. | napominje da većina aktera s kojima su održani sastanci želi da se izradi europski strateški okvir za rizike i krize kako bi se omogućio razvoj sustavnog i koordiniranog pristupa za koji trenutno smatraju da ne postoji. Mnogi od njih spomenuli su mogućnost osnivanja glavne uprave za rizike i krize koja bi se bavila pripravnošću društva, prevencijom i upravljanjem rizicima i kriznim situacijama koje proizlaze iz naše vulnerabilnosti; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tvrdi da je u suočavanju s rizicima i krizama najveći izazov promijeniti način razmišljanja donositelja odluka i postupke donošenja političkih odluka. Velika većina donositelja odluka nije osposobljena za upravljanje kriznim situacijama i njihovo predviđanje, kao ni za rješavanje problema povezanih s otpornošću. Broj instrumenata za upravljanje jasno utvrđenim rizicima se povećao, što je dovelo do fragmentacije javnih politika nauštrb globalnog pristupa usmjerenog na otpornost, analizu socijalnih i teritorijalnih slabosti i pripremljenost za suočavanje s nepoznatim rizicima. Na temelju načela pripravnosti društva potrebno je širiti novu kolektivnu kulturu suočavanja s rizicima i krizama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | stoga predlaže osnivanje europske škole za rizike i krize koja bi nudila programe osposobljavanja za tvorce politika i operativne rukovoditelje, razvijala stručne referentne okvire i program akreditacije koji bi omogućili stvaranje koherentnih profesionalnih zajednica i olakšali mobilnost i uzajamno priznavanje. Ujedno bi podržavala kontinuirano osposobljavanje, razvijala mreže i aktivnosti za razmjenu znanja i iskustava i organizirala radionice o povratnim informacijama i osmišljavanju inovativnih operativnih strategija i odgovora; |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da, čak i ako se globalne krize pojave izvan europskog teritorija, one mogu zahvatiti bilo koju državu članicu EU-a, primjerice u vidu izbjegličke krize ili poteškoća u pristupu osnovnim proizvodima. Potrebno je uložiti napore u jačanje sposobnosti za predviđanje i sprečavanje globalnih kriza zajedničkim djelovanjem, pa i izvan Europske unije; |
| --- | --- |

34.

| 35. | smatra da je u interesu Europe da djeluje ondje gdje se pojave novi rizici kako bi ograničila izloženost EU-a rizicima. Relevantne vlasti u EU-u moraju raspolagati sredstvima za umrežavanje s brojnim tijelima koja su već partneri OR-a (npr. na međunarodnoj razini, UNDRR, njegova platforma za Europu i srednju Aziju i inicijativa za otporne gradove 2030.) i za sudjelovanje u intervencijama izvan EU-a, u suradnji s predmetnim zemljama, čim se utvrde rizici, i pritom računati na znatne resurse. Ta suradnja mora obuhvaćati i pripremnu fazu, prije svega preventivne mjere, smanjenje vulnerabilnosti i pripravnost društava na krize. U tu bi svrhu postojeći mehanizmi i forumi dionika, kao što je Mreža znanja Unije u području civilne zaštite, trebali ojačati partnerstva s akterima civilnog društva i lokalnim nevladinim organizacijama; |
| --- | --- |

35.

Otporna i proaktivna društva bolje svladavaju rizike i krize

| 36. | smatra da je jedan od temelja otpornosti sposobnost građana da se mobiliziraju kako bi se snašli u prvim satima krize dok čekaju da stigne pomoć. To podrazumijeva prethodno osposobljavanje svih građana, pripremljenost svih kućanstava i solidarnost na lokalnoj razini. Europska unija stoga bi trebala pripremiti strategiju „72 sata za suočavanje s krizom”, koja bi trebala bila prilagođena lokalnim situacijama. U toj bi se strategiji vodilo računa o posebnostima svake zemlje i regije i ona bi se oslanjala na saznanja koja proizlaze iz iskustava u zemljama kao što su Japan ili Sjedinjene Američke Države; |
| --- | --- |

36.

| 37. | želi izraziti dva čvrsta uvjerenja: najbolji način da se promijeni način razmišljanja je osposobljavanje djece i mladih, a dinamične udruge i udruženja i intenzivan građanski angažman i dobrovoljni rad najvažniji su čimbenici otpornosti društva. Imajući to na umu, OR predlaže da se ciljevi EU-a u pogledu otpornosti na katastrofe dopune trima novim vodećim inicijativama:






  — | šire uvođenje „malih škola rizika” (3) (engl. risk factories), koje bi bile prilagođene lokalnim i regionalnim okvirnim uvjetima i potrebama, i koje već postoje u nekoliko zemalja radi podučavanja djece u dobi od 6 do 10 godina tome na što trebaju misliti i kako se mogu pripremiti za rizike i reagirati na njih; |
| --- | --- | --- |

37.

—

šire uvođenje „malih škola rizika” (3) (engl. risk factories), koje bi bile prilagođene lokalnim i regionalnim okvirnim uvjetima i potrebama, i koje već postoje u nekoliko zemalja radi podučavanja djece u dobi od 6 do 10 godina tome na što trebaju misliti i kako se mogu pripremiti za rizike i reagirati na njih;

| — | stvaranje europskog okvira za osposobljavanje u području prvih reakcija i prve pomoći, što bi omogućilo da u svakoj zemlji postoje tečajevi osposobljavanja za sve mlade ljude, koje bi se poticalo da ih pohađaju prije navršenih 20 godina. Certifikati za te tečajeve bili bi prenosivi i priznati u drugim okruženjima; |
| --- | --- |

—

stvaranje europskog okvira za osposobljavanje u području prvih reakcija i prve pomoći, što bi omogućilo da u svakoj zemlji postoje tečajevi osposobljavanja za sve mlade ljude, koje bi se poticalo da ih pohađaju prije navršenih 20 godina. Certifikati za te tečajeve bili bi prenosivi i priznati u drugim okruženjima;

| — | europska kampanja za promicanje dobrovoljnog građanskog angažmana u volonterskim organizacijama i nevladinim udrugama; |
| --- | --- |

—

europska kampanja za promicanje dobrovoljnog građanskog angažmana u volonterskim organizacijama i nevladinim udrugama;

| 38. | nadalje, poziva na to da se pristup rizicima ne temelji na vjerojatnosti, jer se time sustavno podcjenjuju vrlo visoki rizici, kao što je bio slučaj s epidemijama, i da se mjere ne poduzimaju samo na temelju planova za upravljanje poznatim i vjerojatnim rizicima za okoliš i industriju, već da se u svakom gradu, pokrajini i regiji bez iznimke uspostavi strategija otpornosti i platforma za mobilizaciju na lokalnoj razini kako bi se organizirali lokalni timovi za otpornost i društva pripremila na krize, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti pružanju potpore najranjivijim skupinama stanovništva. Te lokalne platforme za otpornost trebale bi se temeljiti na angažmanu građana, poticati interdisciplinarnost, promicati razmjenu i interoperabilnost podataka, poticati suradnju, pa i prekograničnu, osigurati neometano odvijanje procesa odgovora na krizu i graditi otpornost na krize; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na poduzimanje odlučnih mjera za smanjenje digitalnog siromaštva, koje predstavlja dodatni rizik u kontekstu krize jer bi znatan dio stanovništva ostao bez pristupa osnovnim informacijama i uslugama. Naglašava da je potrebno uspostaviti mrežu fizičkih točaka za pristup informacijama, pomoći i ljudskoj potpori što je moguće bliže stanovništvu u gradovima i regijama i osigurati njihovu operativnost u slučaju krize; |
| --- | --- |

39.

RescEU i koordinacijski sustavi za odgovor na hitne situacije

| 40. | podržava sva europska financijska ulaganja za jačanje sustava rescEU, ne samo kako bi se povećao kapacitet EU-a za brz, sveobuhvatan i autonoman odgovor, već i kako bi se ojačala njegova uloga u upravljanju rizicima i katastrofama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja inicijativu ERCC 2.0 (Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije), čiji je cilj poboljšanje sposobnosti predviđanja i najave situacija koje utječu na više sektora u EU-u i pripremanja za njih, kao i daljnje unapređenje sustavâ ranog upozoravanja i ulaganje u njih kako bi se osiguralo da pružanje ranih informacija i senzibilizacija postanu stvarnost. Europski odbor regija odaje priznanje radu koji Europska komisija u tom polju obavlja u skladu sa svojim ovlastima u području sustavâ ranog upozoravanja i u okviru zakonodavstva o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu u cilju razvoja prekograničnih sustava za otkrivanje, informiranje i uzbunjivanje kao što su EFAS (Europski sustav za upozoravanje na opasnost od poplava), EFFIS (Europski informacijski sustav za šumske požare) i ODE (Europski opservatorij za suše); |
| --- | --- |

41.

HERA i europska zdravstvena unija

| 42. | izražava svoju podršku HERA-i i mjerama poduzetima prošle godine kako bi se identificirali zdravstveni rizici, utvrdili scenariji upravljanja i medicinske protumjere te ojačali lanci vrijednosti i sposobnost da se roba i usluge koji su nam potrebni proizvode u Europi; podsjeća na to da HERA-i za djelotvorno obavljanje zadaća treba iznova osigurati višegodišnju i kontinuiranu političku i financijsku potporu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uviđa da je teško ocijeniti djelovanje HERA-e nakon samo jedne godine rada, ali ponovno poziva na to da se Europskom parlamentu, gradovima i regijama i društvenim akterima osigura veća uloga u njezinim tijelima, naročito u Forumu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja uvođenje novog pristupa „Jedno zdravlje” kako bi se pitanja zdravlja ljudi, zdravlja životinja i zdravlja okoliša prestala razdvajati i kako bi se zdravstvene politike integrirale u dosljedan pristup održivom razvoju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponovno odlučno upozorava Komisiju i Vijeće na nedovoljne napore koji se ulažu u jačanje europske proizvodnje proizvoda i lijekova koji su nam potrebni za suočavanje sa zdravstvenim krizama i na prakse javnih naručitelja koji u mnogim zemljama prednost daju niskim cijenama umjesto proizvodnji u Europi, zaboravljajući na pouke iz krize uzrokovane bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

45.

| 46. | predlaže da otpornost zdravstvenih sustava, uključujući pružanje zdravstvene skrbi u zajednici i bolnice, bude pitanje koje se razmatra u kontekstu „Europe zdravlja”, uz sudjelovanje država članica i nadležnih lokalnih i regionalnih vlasti. Potrebno je osigurati da se zahvaljujući dostatnim kapacitetima za prihvat, koji već postoje ili će se privremeno ponuditi, u kriznim razdobljima može zajamčiti kontinuitet skrbi. OR stoga poziva na izradu studija kako bi se procijenile posljedice odgoda ili prekida u pružanju skrbi povezanih s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19, naročito kad su posrijedi rak, kronične bolesti i mentalno zdravlje; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva na podrobniju raspravu o upotrebi zdravstvenih podataka kako bi se identificiralo stanovništvo kojem krize mogu najviše naškoditi i time olakšalo pružanje socijalne potpore tim osobama i kontinuitet njihove zdravstvene skrbi. Svjestan etičkih i operativnih pitanja, OR potiče na stvaranje „europskog prostora zdravstvenih podataka” koji bi omogućio prikupljanje podataka, poboljšanje njihove kvalitete i njihovo stavljanje na raspolaganje lokalnim javnim službama, ali upozorava da zbog isključenosti ili digitalnog jaza podaci o nekim segmentima stanovništva možda neće biti prikupljeni; |
| --- | --- |

47.

Međusektorski pristup vulnerabilnosti, pripravnosti na krize i upravljanju kriznim situacijama

| 48. | predlaže da se indeks i pregled pokazatelja vulnerabilnosti uzmu u obzir pri usmjeravanju razvoja raznih politika EU-a, a ne samo kohezijske politike (npr. zajedničke poljoprivredne politike, istraživačke i inovacijske politike ili europske zdravstvene unije). U tu svrhu moglo bi se pokazati naročito korisnim osnivanje radne skupine u kojoj bi sudjelovalo više glavnih uprava Komisije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podržava pristup „integrirane otpornosti” (engl. resilience by design) kojim bi se omogućilo da se učinak na otpornost i vulnerabilnost uključi već u ranim fazama donošenja javnih politika, propisa i akcijskih planova, velikih programa ulaganja, velikih infrastrukturnih projekata itd.; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da javna nabava ima važnu ulogu u stvaranju inovacija, iskušavanju novih pristupa utemeljenih na solidarnosti na lokalnoj razini i jačanju otpornosti lokalne infrastrukture i opreme; |
| --- | --- |

50.

| 51. | zalaže se za to da se u okviru programa Obzor Europa uspostavi „misija” posvećena otpornosti na rizike i krize (upravljanje, pripravnost, zajednička kultura, vulnerabilnost), koja bi dopunjavala klaster za istraživanja „civilna sigurnost za društvo”, koji je i dalje usmjeren na razvoj metoda i tehnologija, kako bi on postao živi laboratorij za inovacije i mobilizaciju čvrsto povezan s gradovima i regijama. |
| --- | --- |

51.

Bruxelles, 24. svibnja 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  https://drmkc.jrc.ec.europa.eu/risk-data-hub/#/vulnerability-in-europe

1

Indeks vulnerabilnosti omogućuje šire djelovanje od rada koji JRC obavlja u okviru pregleda pokazatelja otpornosti, koji predstavlja širi pristup kapacitetima društava za prilagodbu i predviđanje (https://commission.europa.eu/strategy-and-policy/strategic-planning/strategic-foresight/2020-strategic-foresight-report/resilience-dashboards_hr).

(2)  https://civil-protection-knowledge-network.europa.eu/about-knowledge-network

2

(3)  Npr. u Škotskoj: http://www.safercommunitiesscotland.org/wp-content/uploads/the-risk-factory.pdf; u Nizozemskoj: https://www.riskfactorymwb.nl/over-ons/

3

---

| 21.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 257/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 257/12

---

Mišljenje Europskog odbora regija – Preispitivanje višegodišnjeg financijskog okvira sredinom provedbenog razdoblja: regionalno i lokalno gledište

(2023/C 257/03)

| Izvjestitelj: | Thomas HABERMANN (DE/EPP), predsjednik Okružnog vijeća Okruga Rhön-Grabfeld |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Thomas HABERMANN (DE/EPP), predsjednik Okružnog vijeća Okruga Rhön-Grabfeld

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | napominje da ruska agresija na Ukrajinu i kontinuirana okupacija ukrajinskih teritorija, kojom se krši međunarodno pravo, uzrokuje ne samo golema razaranja i patnju na terenu već i osjetno utječe na Europsku uniju, njezine države članice te lokalne i regionalne vlasti u ruralnim i urbanim područjima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje isto tako da se Europska unija još nije u potpunosti oporavila od pandemije bolesti COVID-19, koja je već povećala financijsko opterećenje, osobito za lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je aktualni višegodišnji financijski okvir (VFO) izrađen prije početka rata u Ukrajini, pandemije bolesti COVID-19, povećanja troškova energije i rasta inflacije. Dvije godine nakon njegova donošenja jasno je da postojeći okvir nije u stanju odgovoriti na trenutačne krize; |
| --- | --- |

3.

| 4. | u tom kontekstu pozdravlja obvezu Europske komisije da u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o višegodišnjem financijskom okviru provede preispitivanje VFO-a sredinom provedbenog razdoblja te poziva na sveobuhvatnu procjenu njegova područja primjene, uključujući gornje granice proračuna, način njegova funkcioniranja i mjere fleksibilnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe važnost horizontalnih načela na kojima se temelje VFO i sve povezane politike EU-a, posebno kada je riječ o ostvarivanju ciljeva Unije u području klime i bioraznolikosti te promicanja rodne ravnopravnosti; ustraje u tome da prilikom preispitivanja ta načela moraju ostati u središtu VFO-a i da se mora ispuniti obveza Unije da osigura uravnotežen, otporan, održiv i socijalno pravedan oporavak za sve, uključujući provedbu revidiranog okvira za klimatske, energetske i okolišne ciljeve Unije do 2030. kako bi EU postigao klimatsku neutralnost do 2050.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da konfiguracija VFO-a znatno utječe na razvoj stanja jedinica lokalne i regionalne samouprave te da se velik dio europskih fondova izravno koristi za njihovo jačanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponovno ističe važnost kohezijske politike EU-a za postizanje gospodarske, teritorijalne i socijalne kohezije u svim regijama. Bez tog ključnog stupa europske potpore bio bi ugrožen uspjeh europskog jedinstvenog tržišta. Obvezuje se da će raditi na Savezu za koheziju kako bi se u budućem VFO-u osigurala snažna i poboljšana kohezijska politika koja i dalje ima središnju ulogu u Europi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | napominje da su niske stope apsorpcije kohezijskih fondova EU-a u nekim zemljama uglavnom posljedica kasnog odobrenja programa i činjenice da niz programa potpore EU-a ima različita pravila i da se istodobno primjenjuju različiti rokovi za preuzimanje obveza i plaćanje (npr. Mehanizam za oporavak i otpornost, REACT-EU, Fond za pravednu tranziciju (FPT), strukturni i investicijski fondovi), kao i da su rokovi za planiranje i provedbu naknadno omogućenih interventnih mjera u slučaju krize prekratki; poziva na usklađivanje pravila za razne fondove pod podijeljenim upravljanjem u okviru Uredbe o zajedničkim odredbama i naglašava da se trenutačno niske stope apsorpcije u nekim programima ne smiju koristiti kao mjerilo za smanjenje sredstava koja su odobrena za tu svrhu; |
| --- | --- |

8.

VFO kojim se podupiru ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini

| 9. | naglašava da visoka inflacija, troškovi prihvata, skrbi za izbjeglice i njihovu integraciju te nagli porast troškova energije predstavljaju velike izazove i za lokalne i regionalne vlasti. Čak ni u gospodarski razvijenijim državama članicama lokalne i regionalne vlasti često više ne mogu samostalno provoditi potrebna ulaganja. Osim toga, nestašica sirovina, nedostatak vještina i nestabilni lanci opskrbe dodatni su izazovi koji ugrožavaju gospodarsku stabilnost u Europi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | napominje da više od polovine sredstava FPT-a dolazi iz instrumenta NextGenerationEU (NGEU) i da ona neće biti dostupna nakon 2023.; sa zabrinutošću primjećuje da zbog toga u početnim godinama tog potpuno novog fonda vlada golem pritisak u pogledu ulaganja, što ne postoji kod afirmiranih fondova kohezijske politike; poziva na produljenje razdoblja ulaganja sredstava FPT-a iz NGEU-a (npr. produljenjem rokova za preuzimanje obveza) kako se ne bi ugrozio odljev sredstava i kako bi se sredstva FPT-a u potpunosti iskorištavala za učinkovite i održive projekte u skladu s ciljevima europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | osim toga, ističe da veliki dio provedbenih propisa donesenih radi ostvarivanja zajedničkih europskih ciljeva iziskuje znatna ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini, što izravno utječe na podnacionalne proračune. To se, među ostalim, odnosi na digitalne ciljeve EU-a, europski zeleni plan i paket „Spremni za 55 %”, u okviru kojeg više od polovine nužnih ulaganja treba provesti na lokalnoj i regionalnoj razini; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na dugo očekivano postupno ukidanje štetnih subvencija i na dosljednost među svim fondovima i programima EU-a u okviru VFO-a za razdoblje nakon 2027.; naglašava da projekti i programi koji nisu u skladu s ciljem ograničavanja globalnog zagrijavanja na manje od 1,5 oC ili s ciljem zaustavljanja i preokretanja trenda gubitka bioraznolikosti ne bi trebali biti prihvatljivi za potporu u sljedećem VFO-u; |
| --- | --- |

12.

| 13. | upozorava da su zbog lošeg proračunskog stanja u mnogim krajevima lokalne i regionalne vlasti preopterećene postojećim obvezama ulaganja i izražava bojazan da će ukupno smanjenje javnih ulaganja ozbiljno ugroziti postizanje paneuropskih ciljeva, kao što su ciljevi europskog zelenog plana, i ugroziti blagostanje građana i ukupni gospodarski potencijal regija i općina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | stoga smatra da u tom kontekstu jačanje samog VFO-a, bez istodobnog povećanja ulagačkih kapaciteta lokalnih i regionalnih vlasti, ne može biti učinkovito; ujedno smatra da je s tim u vezi važno promicati strategije teritorijalnog razvoja (lokalni razvoj pod vodstvom zajednice/integrirana teritorijalna ulaganja), po potrebi putem obvezne upotrebe, kako bi se u planiranje, savjetovanje, provedbu i upravljanje u vezi s fondovima uključile razine upravljanja koje su najbliže građanima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da, iako europski fondovi mogu znatno doprinijeti podupiranju podnacionalnih vlasti, oni u nekim slučajevima neće biti dovoljni da omoguće potrebna ulaganja na lokalnoj i regionalnoj razini za provedbu europskih propisa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | s tim u vezi ističe da u većini država članica ne postoje mehanizmi na višim razinama vlasti za automatsku i potpunu nadoknadu troškova koje provedba europskih propisa podrazumijeva za lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | smatra da se snažna, konkurentna i održiva Europska unija može postići samo ako sve razine vlasti raspolažu dostatnim, međusobno povezanim i komplementarnim sredstvima; stoga poziva na istinsko preispitivanje VFO-a, u okviru kojeg bi se vodilo računa o novim izazovima i osigurala dodatna sredstva; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi u slučaju novih zakonodavnih prijedloga EU-a Komisija trebala procijeniti troškove provedbe na relevantnoj razini, razmotriti postoje li kompenzacijski mehanizmi na nacionalnoj razini i utvrditi u kojoj će mjeri sredstva iz VFO-a doprinijeti kompenzaciji tih troškova; poziva Komisiju i države članice da osiguraju dostatna sredstva za nadoknadu rashoda u slučaju investicijskog jaza kako bi se osigurao sveobuhvatan i dosljedan razvoj; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Europsku komisiju da prije izrade odgovarajućih propisa provede sveobuhvatnu procjenu teritorijalnog učinka kako bi ocijenila te aspekte te da u nju uključi i države članice i regionalna središta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da se u Osmom izvješću o koheziji poziva na jačanje procjena teritorijalnog učinka i procjene učinka na ruralna područja kako bi se bolje uzele u obzir potrebe i posebnosti raznih područja EU-a; s tim u vezi upućuje i na mišljenje OR-a „Nenanošenje štete koheziji – međusektorsko načelo koje doprinosi koheziji kao općem cilju i vrijednosti EU-a” (1); poziva proračunsko tijelo da iskoristi preispitivanje VFO-a za to da doda financijska sredstva za financiranje tih procjena teritorijalnog učinka; |
| --- | --- |

20.

VFO kojim se Europsku uniju čini jačom i otpornijom

| 21. | napominje da je posljednjih godina, kad je izbila kriza, sposobnost Europske unije da odgovori na nju bila ograničena zbog dugotrajnih rasprava o proračunu, financiranja novih mjera i nedostatnosti dostupnih instrumenata za fleksibilnost proračuna; naglašava da je uvjeren da je preispitivanje VFO-a sredinom provedbenog razdoblja dogovoreno radi prilagođavanja tim nepredvidljivim novim izazovima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da je višegodišnji financijski okvir zastario i da ga je potrebno revidirati; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da su VFO i vlastita sredstva međusobno povezani; potiče Vijeće i Komisiju da se drže plana za uvođenje novih vlastitih sredstava, kako je dogovoreno u pravno obvezujućem Međuinstitucijskom sporazumu potpisanom u prosincu 2020., koji je nužan barem za pokrivanje otplaćivanja instrumenta NextGenerationEU; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja činjenicu da će Europska komisija 2023. predstaviti prijedloge za dodatna stvarna vlastita sredstva; naglašava da bi se ti novi prihodi trebali unijeti u proračun EU-a kao nenamjenski prihodi i da bi trebali poslužiti ne samo za refinanciranje duga u okviru instrumenta NextGenerationEU već i za dugoročno jačanje sposobnosti EU-a, država članica te lokalnih i regionalnih vlasti da odgovore na krize u smislu članka 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Trebali bi, na temelju odredaba primarnog zakonodavstva i uz puno poštovanje nadležnosti država članica, poslužiti i za rješavanje hitnih političkih problema u gospodarskom okruženju obilježenom inflacijom i visokim cijenama energije te za smanjenje ovisnosti EU-a o sredstvima koja se temelje na BND-u. U okviru reforme sustava vlastitih sredstava trebalo bi ispitati utjecaj na općine i regije putem procjena teritorijalnog učinka, u potpunosti uzeti u obzir relevantne odredbe Ugovora o EU-u i dodatno ograničiti ovisnost o postojećim vlastitim sredstvima koja se temelje na BND-u; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da bi prije prikupljanja novih vlastitih sredstava trebalo ispitati njihov utjecaj na lokalne i regionalne vlasti, poduzeća i kućanstva u EU-u. Posebno treba uzeti u obzir postojeće sustave oporezivanja na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se izbjeglo nadmetanje između europske i nacionalne, regionalne ili lokalne razine, ili pak dvostruko oporezivanje. U vezi s tim upućuje i na mišljenje OR-a „Sljedeća generacija vlastitih sredstava za proračun EU-a” (2); |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponavlja svoj poziv iz mišljenja „Osiguravanje učinkovitosti ETS-a i CBAM-a za gradove i regije EU-a” (3) da se dio novih prihoda izravno dodijeli razini odgovornoj za provedbu s time povezanih europskih ciljeva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da bi VFO trebao doprinijeti decentralizaciji jačanjem otpornosti i sposobnosti lokalnih i regionalnih vlasti za ulaganja na terenu. Objedinjavanje kapaciteta na europskoj razini ne smije biti na štetu otpornosti podnacionalnih vlasti na krize i njihove sposobnosti reagiranja na njih; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Europsku komisiju da analizira moguće modele sudjelovanja u pregovorima, raspodjeli, programiranju i provedbi fondova kohezijske politike (posebno fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj) kako bi se optimiziralo sudjelovanje regionalnih i lokalnih vlasti u svim fazama upravljanja europskim fondovima u razdoblju od 2028. do 2034. te da prilikom te analize iskoristi iskustva stečena tijekom prve polovine razdoblja primjene VFO-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | predlaže da se u VFO-u uspostavi središnja i sveobuhvatna pričuva za odgovor na krize koja bi se, ako se ne iskoristi do kraja proračunskog razdoblja, trebala u okviru odgovarajućih fondova upotrijebiti za jačanje sprečavanja kriza na lokalnoj i regionalnoj razini, s produženim rokovima za provedbu već programiranih mjera; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponavlja da je obnova Ukrajine nužnost i moralna dužnost Europe za koju će na razini cijelog EU-a biti potrebna koordinacija mjera izravne potpore država članica i dodatnih sredstava izvan postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira EU-a (VFO) (4); to bi se, među ostalim, moglo osigurati daljnjim razvojem mehanizma multilateralne platforme za koordinaciju donatora za Ukrajinu, uz potporu Komisije. Strategija obnove trebala bi u velikoj mjeri slijediti metodologiju kohezijske politike EU-a kako bi se Ukrajina na najbolji mogući način pripremila za pristupanje EU-u i usvajanje pravne stečevine EU-a; |
| --- | --- |

30.

VFO kojim se na odgovarajući način financira provedba europskih mjera

| 31. | napominje da je Europska komisija u prošlosti redovito predlagala nove mjere i pritom, kad je riječ o financiranju, općenito upućivala na regionalnu politiku ili Mehanizam za oporavak i otpornost, a da nije provjeravala jesu li na temelju predmetnih programa ili planova sredstva za financiranje mjera na terenu uopće dostupna; |
| --- | --- |

31.

| 32. | u vezi s tim naglašava da su za nove zadaće Europske unije potrebna i nova sredstva te pozdravlja donošenje Međuinstitucijskog sporazuma između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava. Osim toga, poziva Europsku komisiju da u kontekstu novih europskih politika razmotri jesu li u višegodišnjem financijskom okviru dostupna sredstva za tu svrhu i mogu li se ta sredstva u svim državama članicama upotrijebiti za provedbu propisa. Kad je riječ o sredstvima regionalne politike, treba pažljivo provjeriti jesu li postojeća sredstva već rezervirana za drugu svrhu ili je za njihovo korištenje potrebna prilagodba operativnih programa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva na to da VFO bude usklađen s politikama EU-a i da osigurava financijska sredstva potrebna za njihovu provedbu; ističe da preispitivanje VFO-a treba iskoristiti za prilagodbu nedostataka u postojećem višegodišnjem proračunu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da Europska komisija mora osigurati da Unija u financijskom smislu ispunjava svoje međunarodne obveze u području klime i osigurati financijska sredstva za međunarodno financiranje borbe protiv klimatskih promjena u skladu s preuzetim obvezama, a posebno osigurati sredstva za Fond za gubitke i štetu dogovoren na zasjedanju COP 27 i relevantne programe u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) – Globalna Europa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da OR od svojeg osnutka prije gotovo 30 godina ne prima dovoljno financijskih sredstava u usporedbi s institucijama EU-a koje imaju slične zadaće dodijeljene u okviru primarnog prava; (5) unatoč tome, učinkovito promiče mjere za bolju regulativu i procjene teritorijalnog učinka te jača europsku demokraciju putem izabranih lokalnih i regionalnih predstavnika i predstavnica; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podsjeća da institucijski proračun OR-a za 2022. predstavlja manje od 1 % sredstava proračunske linije 7. proračuna EU-a posvećene europskoj javnoj upravi (6) i da je cilj ulaganja u OR ostvarivati političke prioritete EU-a, imajući na umu da se 70 % propisa EU-a provodi na lokalnoj i regionalnoj razini te da su lokalne i regionalne vlasti u prosjeku odgovorne za polovinu javnih ulaganja, trećinu javnih rashoda i četvrtinu poreznih prihoda; |
| --- | --- |

36.

| 37. | stoga naglašava da bi novac poreznih obveznika trebalo u većoj mjeri usmjeriti na poglavlje višegodišnjeg financijskog okvira posvećeno europskoj javnoj upravi (proračunski naslov 7.) kako bi se obnovilo povjerenje i poboljšao dijalog s građanima, posebno posredstvom dviju političkih skupština EU-a koje se sastoje od demokratski izabranih članova i članica – Europskog parlamenta i Europskog odbora regija – uzimajući u obzir visoku razinu povjerenja građana u njihove regionalne i lokalne donositelje odluka te prijedloge s Konferencije o budućnosti Europe (7); |
| --- | --- |

37.

| 38. | izražava žaljenje zbog toga što konsolidirani prijedlog proračuna za 2024. koji je Europska komisija podnijela u okviru naslova 7. VFO-a posvećenog europskoj javnoj upravi ne sadrži projekciju proračuna OR-a za 2024., koja je velikom većinom glasova usvojena 15. ožujka 2023. (projekt „Iskorištavanje potencijala regionalnih i lokalnih vlasti za jačanje EU-a” ili projekt „Pepeljuga”), osobito s obzirom na posebne okolnosti približavanja europskih izbora 2024., ishode Konferencije o budućnosti Europe i pouke izvučene iz brojnih kriza, u kojima se lokalne i regionalne vlasti još više nalaze „na prvoj liniji obrane”; |
| --- | --- |

38.

VFO kojim se promiče gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija

| 39. | poziva na to da se cjelokupni višegodišnji financijski okvir uskladi s ciljevima članka 174. UFEU-a i da se uravnoteženom raspodjelom sredstava općenito doprinese gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji. Pritom treba osigurati da i male općine imaju jednak pristup financiranju, posebno pojednostavljenjem postupaka podnošenja zahtjeva i ciljanom potporom Europske unije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da se ciljevi europske kohezijske politike mogu ostvariti samo ako se stave na raspolaganje sredstva za dugoročna ulaganja. Kohezijska politika pokazala se kao koristan alat za hitan odgovor na nedavne krize zahvaljujući, među ostalim, agilnosti i djelotvornosti načela partnerstva i višerazinskog upravljanja te postojanju specijaliziranog ekosustava upravitelja europskim fondovima na terenu. Međutim podsjeća da se, iako mora postojati određena fleksibilnost, ta sredstva ne smiju upotrebljavati za izravan odgovor na krize, kao što se to činilo posljednjih mjeseci i godina. Potrebno je zajamčiti proračunsku stavku otpornu na krize koja bi upravnim tijelima i korisnicima sredstava omogućavala predvidljiva i dugoročna ulaganja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da je iznimno važno da nacionalne omotnice za koheziju, u skladu s pravnim zahtjevima, budu što prije dostupne svim državama članicama kako se ne bi ometala provedba i kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti za sve korisnike; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva na to da se sva sredstva i dalje raspodjeljuju uz potpuno poštovanje načela partnerstva. Sredstva se mogu najoptimalnije iskoristiti ako se relevantne partnere uključi u utvrđivanje izazova na terenu. Kako bi se osigurala potpuna uključenost, povećala pravna sigurnost za upravna tijela i smanjilo administrativno opterećenje, Europska komisija poziva na to da se što prije izmijeni „Europski kodeks ponašanja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova” (8); |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da se sustav podijeljenog upravljanja pokazao uspješnim u slučaju strukturnih fondova i da bi ga trebalo zadržati i u budućnosti. On bi se trebao primjenjivati i na nove i na postojeće fondove, a sredstva bi se, u mjeri u kojoj je to moguće, trebala dodjeljivati na temelju decentraliziranog upravljanja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | u vezi s tim ponovno kritizira činjenicu da sredstva za oporavak nakon krize (NextGenerationEU) formalno nisu dio proračuna i da ta struktura otežava usklađenu upotrebu sredstava. Svi sadašnji i budući fondovi trebali bi biti u potpunosti integrirani u proračun; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva na ulaganje većih napora u smanjenje razlika na lokalnoj i regionalnoj razini u Europi, koje su raznim krizama još pogoršane; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da mnoge regije sa snažnom industrijskom bazom prolaze kroz duboku strukturnu preobrazbu; u vezi s tim poziva na to da se budućom investicijskom i kohezijskom politikom doprinosi toj preobrazbi i da se dotičnim regijama pruža ciljana potpora u procesu zelene, socijalne, demografske i digitalne tranzicije, uz poštovanje načela „nenanošenja štete koheziji” prema kojem „nijedno djelovanje ne bi smjelo ometati proces konvergencije ili doprinositi regionalnim razlikama”; |
| --- | --- |

46.

| 47. | u tom pogledu, u postupku izrade i provedbe fonda za tranziciju trebalo bi uzimati u obzir ne samo ona područja koja se suočavaju s najvećim izazovima nego i ona koja su na određenoj razini već započela tranziciju. Osim toga, ako lokalne i regionalne vlasti ne budu na odgovarajući način uključene u taj proces, postoji rizik od neuravnotežene dodjele sredstava, bez davanja prednosti razini NUTS 3; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Europsku komisiju da osigura proračunska sredstva za pravednu tranziciju regija s automobilskom industrijom najkasnije pri izradi sljedećeg VFO-a od 2028. nadalje, ali, u idealnom slučaju, već tijekom preispitivanja aktualnog VFO-a sredinom provedbenog razdoblja. S time u vezi, regijama se mora omogućiti fleksibilnost u upotrebi financijskih sredstava jer se izazovi uvelike razlikuju; |
| --- | --- |

48.

VFO kojim se najučinkovitije iskorištavaju postojeća sredstva

| 49. | stoga poziva Europsku komisiju da ispita kako bi se postojeća sredstva mogla koristiti na najučinkovitiji način. Zahtjevi na europskoj razini trebali bi osigurati da se ne samo proračun Europske unije već i lokalni i regionalni proračuni mogu koristiti na najučinkovitiji mogući način te da nepotrebna birokracija ne otežava korištenje sredstava; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da bi propisi EU-a i njihova nacionalna provedba u državama članicama, uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti i lokalne samouprave, trebali, kad god je to moguće, lokalnim i regionalnim vlastima davati široko diskrecijsko pravo kako bi se omogućili lokalizirani i praktični pristupi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | upozorava i na izrazitu gustoću i složenost propisa, osobito u području državnih potpora i javne nabave. Znatan dio lokalnih i regionalnih vlasti više nije u mogućnosti u cijelosti samostalno provesti pravnu i tehničku procjenu projekata, nego je primoran tražiti pravne i tehničke savjete od trećih strana. Sredstva dodijeljena u tu svrhu ne mogu se upotrijebiti za ulaganja, čime se znatno smanjuje sposobnost ulaganja lokalnih i regionalnih vlasti. Poziva zakonodavno tijelo da osigura pojednostavljenje mjera i ističe potrebu za izbjegavanjem prekomjerne regulacije; traže se i financijska sredstva za poboljšanje regionalnih i lokalnih administrativnih kapaciteta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | u vezi s tim napominje i da dugotrajni postupci javne nabave znatno otežavaju provedbu projekata u okviru zadanih rokova ili razdoblja financiranja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | u cilju jačanja konkurentnosti EU-a i njegovih lokalnih i regionalnih vlasti, poziva i na prilagodbu pravila EU-a o državnim potporama kako bi se u svim regijama osigurali ravnopravni uvjeti za ulaganja u buduće tehnologije i njihovu proizvodnju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da bi trebalo razmotriti i dodatne mogućnosti za pojednostavljenje zahtjeva i upravljanja u području uredaba o strukturnim fondovima. Predlaže da Komisija i države članice utvrde administrativna opterećenja, uzimajući u obzir značajke, razlike i ciljeve regija pri definiranju potpora. Na primjer, trebalo bi poboljšati usklađenost različitih fondova na europskoj razini i njihovu komplementarnost s nacionalnim i regionalnim financiranjem; Također naglašava posebne značajke najudaljenijih regija, ruralnih područja i područja s prirodnim poteškoćama i/ili demografskim izazovima te poziva na predviđanje odstupanja od određenih obveza koje u većini slučajeva mogu učinkovito preuzeti samo korisnici s većim proračunom, boljom opremom i većim brojem stanovnika. Osim toga, trebalo bi i dugoročno predvidjeti fleksibilnu upotrebu sredstava, kao što je bilo omogućeno radi odgovora na pandemiju bolesti COVID-19. To bi, s jedne strane, smanjilo administrativno opterećenje, a s druge strane, od pojednostavnjenja bi koristi posebno imale manje općine i poduzeća; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da bi potencijalni Fond za europsku suverenost, kao odgovor na Zakon SAD-a o smanjenju inflacije, po uzoru na Europski fond za strateška ulaganja trebao podupirati europska poduzeća u obliku jamstava, iskorištavanjem oslobođenih proračunskih sredstava, ali uz poboljšanu geografsku ravnotežu kojom bi se o slabije razvijenim područjima vodilo računa na pravedan i fleksibilan način. |
| --- | --- |

55.

Bruxelles, 24. svibnja 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Vidjeti stranicu 16. ovoga Službenog lista.

1

(2)  Mišljenje Europskog odbora regija – Sljedeća generacija vlastitih sredstava za proračun EU-a (SL C 79, 2.3.2023., str. 99.).

2

(3)  Mišljenje Europskog odbora regija – Osiguravanje učinkovitosti ETS-a i CBAM-a za gradove i regije EU-a (SL C 301, 5.8.2022., str. 116.).

3

(4)  Mišljenje Europskog odbora regija – Uloga gradova i regija EU-a u obnovi Ukrajine (SL C 498, 30.12.2022., str. 12.), točka 3.

4

(5)  „Jačanje demokracije u Europi: oslobađanje potencijala milijun političara i političarki lokalne i regionalne razine”, Europski odbor regija, str. 6.

5

(6)  154. plenarno zasjedanje OR-a, 15.3.2023. – Dodatak 1., Detaljni nacrt proračuna OR-a za 2024., COR-2023-00005-01-00-NB-REF, str. 9.

6

(7)  Konferencija o budućnosti Europe, Izvješće o konačnom ishodu, svibanj 2022., čiji prijedlozi uključuju jačanje predstavničke demokracije „ne samo tijekom europskih izbora već i prije nacionalnih, regionalnih i lokalnih izbora” (prijedlog 38.4.), sudjelovanje u pitanjima zdravstvene unije (prijedlog 10.2.) i osnivanje lokalnih vijeća mladih (prijedlog 36.8.).

7

(8)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 240/2014 оd 7. siječnja 2014. o europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (SL L 74, 14.3.2014., str. 1.).

8

---

| 21.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 257/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 257/18

---

Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Nulta stopa dugotrajne nezaposlenosti: lokalna i regionalna perspektiva”

(2023/C 257/04)

| Izvjestitelj: | Yonnec POLET (BE/PES), prvi zamjenik načelnika Općine Berchem-Sainte-Agathe |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Yonnec POLET (BE/PES), prvi zamjenik načelnika Općine Berchem-Sainte-Agathe

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

Uvodne napomene

| 1. | podsjeća na to da si je EU postavio za cilj održiv razvoj Europe „koji se temelji na uravnoteženom gospodarskom rastu i stabilnosti cijena, visoko konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka” (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da dugotrajna nezaposlenost, koju Eurostat definira kao broj nezaposlenih osoba koje aktivno traže posao najmanje godinu dana (2), i dalje predstavlja izazov koji treba prevladati da bi Europska unija postigla taj cilj. Naime, 2021. godine čak 2,8 % aktivnog stanovništva u Europi, odnosno gotovo 6 milijuna ljudi, vodilo se kao dugotrajno nezaposleno (3); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je 2021. dugoročno nezaposleno bilo 3,5 % osoba u dobi od 15 do 29 godina (4), odnosno više od 2,5 milijuna mladih u Europi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je u Europi gotovo četvrtina osoba u dobi od 15 do 64 godine neaktivna (5), uključujući nezaposlene osobe koje su prestale aktivno tražiti zaposlenje jer su izgubile nadu, pa stoga nisu obuhvaćene statističkim podacima o nezaposlenosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na to da je visoka stopa dugotrajne nezaposlenosti znak lošeg funkcioniranja tržišta rada i da dovodi do gubitka ljudskih resursa i vještina nezaposlenih osoba, gubitka socijalnih doprinosa i gubitka ekonomske aktivnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća na društveni učinak dugotrajne nezaposlenosti i na to da što ona dulje traje, to je teže vratiti se na tržište rada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća na velik društveni trošak dugotrajne nezaposlenosti i ponovno ističe (6) važnost rješavanja tog problema kako bi se osigurala socijalna kohezija i izbjegla marginalizacija dijela stanovništva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na to da u okviru europskog stupa socijalnih prava „svi imaju pravo na pravovremenu i prilagođenu pomoć u poboljšavanju izgleda za zapošljavanje ili samozapošljavanje” i da dugotrajno nezaposlene osobe „imaju pravo na detaljnu individualnu procjenu najkasnije 18 mjeseci od gubitka posla” (7); |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na to da su u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava postavljeni jasni ciljevi u pogledu zapošljavanja i smanjenja siromaštva te da se u Deklaraciji iz Porta (8) ti ciljevi potvrđuju i da se ističe potreba za smanjenjem rizika od isključenosti posebno ranjivih društvenih skupina, prije svega dugotrajno nezaposlenih osoba; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da će bolja priprema tražitelja zaposlenja za ono što se na tržištu rada očekuje doprinijeti poboljšanju njihovih izgleda za zapošljavanje i pozdravlja napore Europske komisije za unapređenje kontinuiranog stjecanja profesionalnih vještina i njihovo ažuriranje, uključujući njezin prijedlog da 2023. bude Europska godina vještina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | međutim, žali zbog toga što, unatoč činjenici da se sve države članice i dalje suočavaju s problemom dugotrajne nezaposlenosti, nakon preporuke Vijeća (9) iz 2016. nije bilo inicijativa za rješavanje tog problema; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je pristup osposobljavanju za osobe koje su najudaljenije od tržišta rada, uključujući trajno nezaposlene osobe, i dalje često težak te da sam po sebi ne omogućuje ponovno zapošljavanje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponavlja svoju tvrdnju da je „u trenucima stagnacije u potražnji za radnom snagom [u određenom sektoru ili na lokalnoj razini] nezaposlenim osobama teško naći zaposlenje, čak i uz pomoć individualiziranih programa za osposobljavanje” (10); |
| --- | --- |

13.

| 14. | insistira da je nužno svima, pa i dugotrajno nezaposlenim osobama, ponuditi rješenje za zaposlenje; |
| --- | --- |

14.

Pristup nulte stope dugotrajne nezaposlenosti – inovacije na lokalnoj razini za ponovno zapošljavanje

| 15. | napominje da nezaposlenost košta više nego stvaranje dodatnih radnih mjesta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava inovativnu prirodu niza eksperimenata sličnih projektu „Područja bez dugotrajne nezaposlenosti” i pristup temeljen na socijalnoj i solidarnoj ekonomiji koji se u njima koristi i napominje da se u svim tim inicijativama trošak dugotrajne nezaposlenosti preusmjerava na stvaranje pristojnih radnih mjesta, korisnih za regije u kojima se provode; |
| --- | --- |

16.

| 17. | navodi da se te inicijative provode u barem četiri države članice Europske unije: u Francuskoj od 2016., u Belgiji od 2022., a od 2020. u Gramatneusiedlu u Austriji pod imenom „Garancija za zapošljavanje” i u Groningenu u Nizozemskoj pod imenom „Basisbaan”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | napominje da se te inicijative u velikoj mjeri temelje na zajedničkim načelima:






  (a) | nitko nije nezapošljiv ako je posao prilagođen sposobnostima i vještinama pojedinca, a istodobno postoje radna mjesta koja se na tržištu rada ne nude, kao i aktivnosti i usluge koje privatni i javni sektor ne pružaju; |
| --- | --- | --- |

18.

(a)

nitko nije nezapošljiv ako je posao prilagođen sposobnostima i vještinama pojedinca, a istodobno postoje radna mjesta koja se na tržištu rada ne nude, kao i aktivnosti i usluge koje privatni i javni sektor ne pružaju;

| (b) | dobrovoljni korak koji poduzimaju dugotrajno nezaposlene osobe i koji, za razliku od obaveznih aktivnosti ili uvjetovane potpore, dotičnoj osobi doista omogućuje da sama preuzme odgovornost za sebe, a usto se programi proširuju i na osobe koje više nisu prijavljene u javnim službama za zapošljavanje; |
| --- | --- |

(b)

dobrovoljni korak koji poduzimaju dugotrajno nezaposlene osobe i koji, za razliku od obaveznih aktivnosti ili uvjetovane potpore, dotičnoj osobi doista omogućuje da sama preuzme odgovornost za sebe, a usto se programi proširuju i na osobe koje više nisu prijavljene u javnim službama za zapošljavanje;

| (c) | stvaranje kvalitetnih radnih mjesta na temelju vještina tražitelja zaposlenja i njihove pojedinačne situacije, a prije svega njihovog zdravstvenog stanja ili obiteljskih okolnosti; |
| --- | --- |

(c)

stvaranje kvalitetnih radnih mjesta na temelju vještina tražitelja zaposlenja i njihove pojedinačne situacije, a prije svega njihovog zdravstvenog stanja ili obiteljskih okolnosti;

| (d) | naknada jednaka minimalnoj plaći ili veća od nje i radno vrijeme prilagođeno svakom volonteru, s ugovorom na neodređeno vrijeme; |
| --- | --- |

(d)

naknada jednaka minimalnoj plaći ili veća od nje i radno vrijeme prilagođeno svakom volonteru, s ugovorom na neodređeno vrijeme;

| (e) | pružanje usluge koja koristi cijelom području, a nije u konkurenciji s već prisutnim poduzećima; |
| --- | --- |

(e)

pružanje usluge koja koristi cijelom području, a nije u konkurenciji s već prisutnim poduzećima;

| (f) | participativni i uključivi pristup pokrenut na lokalnoj razini u kojem sudjeluju javnost i svi relevantni dionici; |
| --- | --- |

(f)

participativni i uključivi pristup pokrenut na lokalnoj razini u kojem sudjeluju javnost i svi relevantni dionici;

| 19. | napominje da se te inicijative uklapaju u četiri područja djelovanja koja su istaknuta u Preporuci Vijeća o dugotrajnoj nezaposlenosti iz 2016., a to su: bolja mobilizacija dugotrajno nezaposlenih osoba, individualizirani pristup, veća suradnja lokalnih aktera u zapošljavanju i partnerstvo s lokalnim poslodavcima i lokalnim zajednicama; nadalje ističe da se u Preporuci Vijeća (11) o primjerenom minimalnom dohotku iz 2023. preporučuje podupiranje mogućnosti za rad u sektoru socijalne ekonomije i individualizirane potpore; |
| --- | --- |

19.

| 20. | skreće pozornost na činjenicu da aktivnosti uspostavljene u okviru projekata „Područja bez dugotrajne nezaposlenosti”, „Garancija za zapošljavanje” i „Basisbaan” omogućuju proširenje ponude usluga socijalne, ekološke ili komercijalne prirode koje su dostupne osobama i poduzećima na određenom području i da te usluge prije toga nisu pružale ni javne vlasti ni lokalni privatni akteri; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da je u okviru tih projekata osmišljena ponuda vrlo raznovrsnih aktivnosti, primjerice vrtlarstvo, recikliranje, popravak bicikala, čišćenje prostora zajednice, usluge za poduzeća, portirske usluge, dostava, solidarne trgovine namirnicama, usluge njege i druge aktivnosti kružnog gospodarstva, čime se doprinosi zelenoj tranziciji i razvoju pružanja osobne njege u EU-u; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da, osim što pojedincima i zajednici donose financijsku korist koja proizlazi iz ponovnog zapošljavanja, te inicijative doprinose poboljšanju pristupa osposobljavanju i povećavaju izglede za bolje fizičko i mentalno zdravlje, kao i dobrobit dugotrajno nezaposlenih osoba te povećavaju njihove mogućnosti za društvenu interakciju i socijalnu uključenost, čime se jača socijalna kohezija predmetnih zajednica; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da te inicijative iziskuju dogovaranje i koordinaciju lokalnih aktera u području zapošljavanja, među ostalim potpornih socijalnih službi, kako bi se postigao konsenzus na lokalnoj razini i naglašava da je za njihovu prihvaćenost i uspjeh važno savjetovanje i zajedničko stvaranje s lokalnim gospodarskim akterima, potpornim službama i socijalnim partnerima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da to zajedničko stvaranje donosi korist lokalnim gospodarskim akterima, kako na način izravno povezan s njihovim aktivnostima, kada se nezaposlenim osobama pronalazi radno mjesto u poduzećima (primjerice, u okviru austrijske inicijative „Garancija za zapošljavanje”) tako i neizravno putem usluga i gospodarskih aktivnosti koje se razvijaju na njihovom području; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da takva koordinacija može biti korisna i za provedbu drugih aktivnih politika tržišta rada, uključujući osposobljavanje, te doprinijeti uspostavi jedinstvenih kontaktnih točaka za tražitelje zaposlenja; |
| --- | --- |

25.

Lokalna i regionalna dimenzija

| 26. | naglašava središnju ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u uspostavi programa za borbu protiv dugotrajne nezaposlenosti, kao što je projekt „Područja bez dugotrajne nezaposlenosti”, pogotovo zato što one raspolažu informacijama o lokalnom tržištu rada, pružaju usluge podrške za uključivanje u društvo i na tržište rada i održavaju veze s lokalnim poduzećima i lokalnim socijalnim partnerima. Još jedan primjer dobre prakse u tom području nalazimo u Saveznoj zemlji Berlin, koja u okviru projekta „solidarni osnovni prihod” u razdoblju od 2019. do 2025. financira 1 000 radnih mjesta za osobe koje su bile nezaposlene jednu do tri godine; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva lokalne i regionalne vlasti da preusmjeravanjem troškova nezaposlenosti na stvaranje pristojnih radnih mjesta uvedu programe koji se zasnivaju na temeljnim načelima projekta „Područja bez dugotrajne nezaposlenosti” i inicijative „Garancija za zapošljavanje”; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva lokalne i regionalne vlasti koje su pokrenule takve inicijative da u razne faze projekta uključe čelnike vodećih lokalnih poduzeća i sindikalne predstavnike, prije svega kako bi se spriječilo stvaranje konkurencije postojećim aktivnostima i zajamčilo poštovanje kolektivnih ugovora na snazi u predmetnim sektorima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče lokalne i regionalne vlasti da s drugim lokalnim i regionalnim vlastima u vlastitoj zemlji i u drugim državama članicama razmjenjuju mišljenja i najbolje prakse u vezi s programima za borbu protiv dugotrajne nezaposlenosti; |
| --- | --- |

29.

Financiranje inicijativa za nultu stopu dugotrajne nezaposlenosti

| 30. | naglašava važnost aktiviranja pasivnih rashoda za uspjeh inicijativa „nulte stope dugotrajno nezaposlenih” i napominje da se time omogućuje da se troškovi otvaranja dodatnih radnih mjesta kompenziraju uštedama ostvarenima u pogledu naknada za nezaposlenost, socijalnih naknada i zdravstvenih troškova, koje preuzimaju tijela socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da je u Francuskoj Zakonom o lokalnim eksperimentalnim mjerama za smanjenje dugotrajne nezaposlenosti (12) 2016. godine osnovan ad hoc fond za aktivaciju pasivnih rashoda kako bi se omogućila dodjela nacionalnih sredstava za otvaranje radnih mjesta na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da se projekt „Basisbaan” u Nizozemskoj i „Područja bez dugotrajne nezaposlenosti” u Valoniji oslanjaju na financijsku potporu iz ESF-a plus jer u tim državama članicama ne postoji mehanizam za aktivaciju pasivnih rashoda; |
| --- | --- |

32.

Financiranje od strane država članica

| 33. | naglašava važnost bliske suradnje između lokalnih aktera u području zapošljavanja i regionalnih i/ili nacionalnih tijela za socijalnu sigurnost i lokalnih socijalnih službi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice da donesu mjere nužne za aktiviranje pasivnih rashoda povezanih s dugotrajnom nezaposlenošću; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice da uspostave strukture potrebne za pravilno funkcioniranje aktivacije pasivnih rashoda povezanih s dugotrajnom nezaposlenošću i da se pobrinu za to da se uštede ostvarene u pogledu socijalnih naknada doista prenose lokalnim i regionalnim vlastima koje snose troškove inicijativa za borbu protiv dugotrajne nezaposlenosti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da u nedostatku mehanizma za aktivaciju pasivnih rashoda povezanih s dugotrajnom nezaposlenošću, (su)financiranje na razini država članica ili regija lokalnim i regionalnim vlastima zahvaćenima tim problemom olakšava uvođenje inicijativa za borbu protiv dugotrajne nezaposlenosti jer smanjuje njihovo financijsko opterećenje; |
| --- | --- |

36.

Koordinacija inicijativa za borbu protiv dugotrajne nezaposlenosti

| 37. | podsjeća da je 2016. Vijeće pozvalo Komisiju da „podržava projekte socijalnih inovacija radi integriranja dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada” (13); |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja namjeru Europske komisije (14) da u većoj mjeri podupre repliciranje uspješnih primjera socijalne ekonomije u svim državama članicama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća na uspjeh Garancije za mlade, prije svega individualiziranog pristupa tražiteljima zaposlenja, koji je zajedničko obilježje Garancije za mlade i projekata „Područja bez dugotrajne nezaposlenosti” i „Garancija za zapošljavanje”; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je Garancija za mlade, čiji je cilj sustavno nuditi rješenja prilagođena svakom tražitelju zaposlenja, već omogućila da se u mnogim državama članicama uspostave mehanizmi i metodologije nužni za pokretanje inicijativa sličnih inicijativi „Područja bez dugotrajne nezaposlenosti” i „Garancija za zapošljavanje”; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Europsku komisiju da popiše te inicijative, među ostalim mobiliziranjem svoje Europske mreže javnih službi za zapošljavanje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | potiče Europsku komisiju da predloži smjernice za provedbu takvih inicijativa u drugim državama članicama EU-a na temelju načela navedenih u stavku 17.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | obvezuje se da će te inicijative uključiti u digitalnu platformu dobrih praksi Odbora regija; |
| --- | --- |

43.

Pristup financijskim sredstvima EU-a

| 44. | naglašava ulogu fonda ESF+ kao izvora financiranja za projekte „nulte stope dugotrajne nezaposlenosti” kad su posrijedi lokalne i regionalne vlasti kojima aktiviranje pasivnih rashoda povezanih s dugotrajnom nezaposlenošću još ne pomaže ili koje nemaju čvrste potpore nacionalnih i regionalnih vlasti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kako bi se prevladale te poteškoće, poziva na to da se dio sredstava iz fonda ESF+ izdvoji za lokalne inicijative slične inicijativi „nulta stopa dugotrajne nezaposlenosti”, prvenstveno u vidu bespovratnih sredstava za započinjanje projekata i potpore za osmišljavanje projekata na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da u preporuci Vijeća o razvoju okvirnih uvjeta za socijalnu ekonomiju najavljenoj za 2023. predloži da se poduzećima koja se bore protiv dugotrajne nezaposlenosti olakša pristup financijskim sredstvima EU-a, među ostalim sredstvima predviđenima za socijalna ulaganja i vještine u okviru fonda InvestEU, kako bi se olakšala provedba projekata nulte stope dugotrajne nezaposlenosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća na to da je uvođenje Europske inicijative za zapošljavanje mladih 2013., za koju su bila izdvojena znatna financijska sredstva (8,9 milijardi eura od 2014. do 2020.), osiguralo provedbu i uspjeh Garancije za mlade i omogućilo više od 24 milijuna mladih da pronađu posao ili da se uključe u kontinuirano obrazovanje, naukovanje ili pripravništvo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ponavlja preporuku iz svojeg mišljenja „Uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada”, koje je sastavio Enrico Rossi, da problem dugotrajne nezaposlenosti treba djelotvornije rješavati uz pomoć izvanrednih inicijativa, kao što je uspostava ad hoc fonda za borbu protiv dugotrajne nezaposlenosti (15); |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisiju da uspostavi ad hoc fond za borbu protiv dugotrajne nezaposlenosti po uzoru na Inicijativu za zapošljavanje mladih i da mu osigura financijska sredstva u iznosu od najmanje 750 milijuna eura tijekom pet godina kako bi se u regijama svake države članice EU-a koje su najteže pogođene dugotrajnom nezaposlenošću pokrenuli novi pilot-projekti inspirirani projektima „Područja bez dugotrajne nezaposlenosti” i „Garancija za zapošljavanje”. |
| --- | --- |

49.

Bruxelles, 25. svibnja 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Članak 3. Ugovora o Europskoj uniji.

1

(2)  Preporuka Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (SL C 67, 20.2.2016., str. 1.).

2

(3)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/une_ltu_a/default/table?lang=en

3

(4)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/yth_empl_130/default/table?lang=en

4

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/LFSA_IPGA/default/table

5

(6)  Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada” (SL C 120, 5.4.2016., str. 27.).

6

(7)  https://commission.europa.eu/strategy-and-policy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_en

7

(8)  https://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2021/05/08/the-porto-declaration/

8

(9)  Preporuka Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (SL C 67, 20.2.2016., str. 1.).

9

(10)  Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada” (SL C 120, 5.4.2016., str. 27.).

10

(11)  Preporuka Vijeća od 30. siječnja 2023. o primjerenom minimalnom dohotku kojim se osigurava aktivno uključivanje (SL C 41, 3.2.2023., str. 1.).

11

(12)  Zakon br. 2016-231 od 29. veljače 2016. o lokalnim eksperimentalnim mjerama za smanjenje dugotrajne nezaposlenosti.

12

(13)  Preporuka Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (SL C 67, 20.2.2016., str. 1.).

13

(14)  COM(2021) 778 final.

14

(15)  Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada” (SL C 120, 5.4.2016., str. 27.).

15

---

| 21.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 257/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 257/23

---

Mišljenje Europskog odbora regija o zakonodavnom okviru za održive prehrambene sustave

(2023/C 257/05)

| Izvjestiteljica: | Joke SCHAUVLIEGE (BE/EPP), potpredsjednica Flamanskog parlamenta |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Joke SCHAUVLIEGE (BE/EPP), potpredsjednica Flamanskog parlamenta

PREPORUKE O POLITIKAMA

Uvodne napomene

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | pozdravlja namjeru Europske komisije da predloži zakonodavni okvir za održive prehrambene sustave, kako je navedeno u programu rada Europske komisije za 2023.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da održiv prehrambeni sustav mora pružati sigurnost opskrbe hranom i prehranu za sve na način koji ne ugrožava gospodarske, društvene i okolišne temelje sigurnosti opskrbe hranom i prehrane za buduće generacije (1). Taj bi sustav trebao doprinositi svim elementima okolišne, socijalne i gospodarske održivosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da prehrambeni sustavi obuhvaćaju „elemente i aktivnosti povezane s proizvodnjom i potrošnjom hrane i njihovim učincima, uključujući gospodarske, zdravstvene i okolišne ishode” (2) od polja do stola, što uz proizvođače i potrošače, već uglavnom obuhvaćene postojećim zakonodavstvom, podrazumijeva i primarnu proizvodnju, preradu, maloprodaju i ugostiteljstvo; pritom valja uzeti u obzir socijalnu i kulturnu dimenziju hrane i potrebu za poštovanjem tradicionalnih načina prehrane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Europsku komisiju da se pobrine za to da horizontalne i sektorske politike povezane s hranom i prehrambenim sustavima budu u skladu s ciljevima utvrđenima u budućem okviru za održive prehrambene sustave, strategiji „od polja do stola”, Europskom zakonom o klimi i strategiji za biološku raznolikost te s ciljevima nulte stope onečišćenja, uz odgovarajuću evaluaciju i redovito praćenje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Europsku komisiju da osigura odgovarajuću procjenu učinka budućeg zakonodavnog okvira na prehrambene sustave i proizvodnju hrane u EU-u, kao i, na temelju redovitog praćenja, procjenu njegovih rezultata i da, u skladu s načelom supsidijarnosti i iskrene suradnje, kako je predviđeno Ugovorima, u najvećoj mogućoj mjeri ograniči upotrebu delegiranog i provedbenog zakonodavstva kad su posrijedi presudni aspekti i aspekti koji utječu na europske proizvodne sustave; |
| --- | --- |

5.

| 6. | u tom pogledu traži da se budućom uredbom predvidi provedba evaluacije od strane Europske komisije, a do 2030. preispitivanje svih postojećih horizontalnih i sektorskih politika povezanih s hranom i prehrambenim sustavima kako bi se osiguralo da su usklađene s ciljevima buduće uredbe o okviru za održive prehrambene sustave i da te ciljeve podupiru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | posebno insistira na tome da bi i uredbe o zajedničkoj poljoprivrednoj politici (ZPP), kada će se revidirati nakon 2027. godine, trebalo uskladiti s tom novom uredbom o okviru za održive prehrambene sustave; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da su građani EU-a spremni prijeći na sigurnu, održivu i pravednu proizvodnju hrane koja svima jamči odgovarajuću kvalitetu i količinu cjenovno pristupačne hrane i odgovorno i ispravno korištenje resursa bez ugrožavanja klime, pri čemu se poštuju načela održivosti i okoliša i očuvanje biološke raznolikosti i ekosustavâ i istodobno jamči sigurnost opskrbe hranom, kako je navedeno u završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na utvrđivanje glavnih razloga koji dovode do izloženosti građana i okoliša, do kontaminacije površinskih i podzemnih voda i do onečišćenja zraka i tla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva lokalna, regionalna i druga javna tijela da u okviru pravila EU-a o javnoj nabavi, smjernica Europske komisije o zelenoj i održivoj javnoj nabavi i održivih strategija javne nabave kojima se podupire provedba ciljeva održivog razvoja postave vlastite ciljeve za nabavu zdrave, nutritivno uravnotežene, sezonske, lokalne i ekološke hrane u javnom ugostiteljstvu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe stratešku ulogu ruralnih područja za klimatsku sigurnost, sigurnost opskrbe hranom i proizvodnju zdrave i raznolike hrane jer ta područja osiguravaju očuvanje poljoprivrednog tla i njegove plodnosti. Tome pogoduje i supostojanje uzgajivačkih aktivnosti u ruralnim područjima i krajobrazima diljem EU-a jer se zahvaljujući njima otvaraju radna mjesta u poljoprivredi, poljoprivredno-prehrambenoj industriji i povezanim sektorima. Regije i gradovi bitni su za održavanje ruralnih područja i krajobraza, što bi trebalo uzeti u obzir u prijedlogu Komisije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja svoj poziv da se u okviru revizije Okvirne direktive Europskog parlamenta i Vijeća (3) o otpadu i na temelju rada Platforme EU-a o gubitku i rasipanju hrane postavi obavezujući cilj da se do 2030. rasipanje hrane smanji za 50 %; skreće pozornost na preporuke panela europskih građana o rasipanju hrane (4); |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na doprinos koji održivo gospodarenje šumama i drugim šumskim područjima, kao i poljoprivredno-šumarski sustavi daju proizvodnji hrane i očuvanju općeg zdravlja; ističe sve veće zanimanje za samonikle prehrambene proizvode i poziva na promicanje korištenja navedenih područja za uzgoj stoke s ciljem sprječavanja šumskih požara, obnove bioraznolikosti te održavanja i poboljšanja usluga ekosustava u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

13.

Usklađen pristup na razini EU-a

| 14. | ističe hitnu potrebu za uvođenjem sveobuhvatnog okvira za održive prehrambene sustave u EU-u kako bi održivost bila u središtu svih politika povezanih s hranom i kako bi se istodobno zajamčila bolja usklađenost politika; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na holistički i uravnotežen pristup utemeljen na gospodarskim, socijalnim i okolišnim aspektima koji se zasnivaju na jasnim znanstvenim definicijama održivosti, načelima i općim ciljevima na razini EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EU te nacionalna, regionalna i lokalna tijela vlasti da osiguraju da se održivost uključi u sve politike povezane s hranom. U okvirnom zakonodavstvu trebalo bi pokušati pojasniti odgovornost svih aktera u prehrambenom sustavu uspostavom višerazinske suradnje aktera na razini EU-a, država članica te regionalnoj i lokalnoj razini. Svako moguće proširenje odgovornosti na lokalnoj i regionalnoj razini trebalo bi uključivati potporu i usmjeravanje, kao i odgovarajuća financijska sredstva za ispunjavanje dodatnih obaveza; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pri donošenju nacionalnih ciljeva smanjenja do 2030. godine države članice u kojima se nalaze najudaljenije regije, kako su navedene u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, mogu zbog posebnih klimatskih uvjeta i usjeva u tim regijama uzeti u obzir njihove specifične potrebe u pogledu upotrebe sredstava za zaštitu bilja. To ne smije dovesti do toga da se u tim regijama dopusti uvođenje nižih ciljnih vrijednosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava važnost tehnoloških inovacija za postizanje okolišne održivosti, pri čemu treba osigurati i gospodarsku i društvenu održivost i održati postojeće razine proizvodnje; |
| --- | --- |

18.

Upravljanje

| 19. | uvjeren je da su gradovi i regije ključni akteri u tom području, da imaju važnu ulogu u rješavanju problema povezanih s prehrambenim sustavima i da bi njihovu ulogu trebalo uzeti u obzir uz dužno poštovanje načela supsidijarnosti; prehrana je dio zdravstva i školstva, kao i relevantnih administrativnih organizacija. Regije i gradovi također imaju važnu ulogu u promicanju dobre i pravednog zdravlja i dobrih životnih navika raznih skupina stanovništva. Povrh toga, hrana kao gospodarska djelatnost jasno je povezana s regionalnim razvojem i prostornim planiranjem, za koje su često odgovorne regije i gradovi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe važnost socijalnih inovacija za ispunjavanje zajedničkih potreba i promicanje održivosti sustava proizvodnje i potrošnje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnost kraćih lanaca vrijednosti kojima se zahvaljujući izravnoj prodaji poljoprivrednici približavaju potrošačima, čime će se omogućiti da se potrošačima nudi hrana po prihvatljivim cijenama, dok će se istodobno osigurati da se tim cijenama poštuju proizvođači i da im se omogućuje da žive dostojanstveno i ostvaruju pristojne prihode; |
| --- | --- |

21.

| 22. | stoga ponovno poziva na uspostavu višedioničke platforme za održive prehrambene sustave, u kojoj bi sudjelovao Europski odbor regija zajedno s drugim relevantnim dionicima i civilnim društvom, čime bi se stvorila mreža za potporu koja bi europskim regijama i gradovima olakšala prijelaz na održivije prehrambene sustave, pri čemu bi se vodilo računa o regionalnim razlikama i razlikama u specijalizaciji i tradicijama raznih područja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | skreće pozornost na ulogu raznih aktera u prehrambenim sustavima kao potencijalnih „pokretača promjena”, od primarnih proizvođača, poljoprivrednika i ribara do raznih proizvođača i poslovnih subjekata, proizvođača hrane, trgovaca na veliko i malo te ugostiteljskih i ostalih poduzeća koja se bave pružanjem usluga prehrane, dionika u području zdravstva i potrošača; |
| --- | --- |

23.

| 24. | traži od Europske komisije da uspostavi mehanizam „onečišćivač plaća, a pružatelj prima” kako bi se nagradili oni poljoprivrednici ili drugi proizvođači hrane koji postižu više od minimalnih pravnih zahtjeva EU-a i društvu EU-a donose dodatne koristi za okoliš i kako bi se druge potaknulo da poboljšaju održivost svoje proizvodnje; |
| --- | --- |

24.

Zdrava i održiva prehrana

| 25. | ustraje u tome da bi okvir za održive prehrambene sustave trebao uključivati koncept „prehrambenog okruženja” kako bi se olakšao pristup zdravoj i održivoj prehrani jer su nezdrava i neodrživa prehrambena okruženja glavni uzrok neodgovarajućih obrazaca prehrane; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe ulogu gradova i regija u oblikovanju prehrambenih okruženja kojima se promiče cjenovno pristupačna i dostupna održiva i zdrava prehrana uz istodobno podupiranje održivih proizvođača; u tom pogledu ističe važnost urbanističkog planiranja u olakšavanju pristupa mogućnostima zdrave prehrane; to je posebno važno u blizini škola i u slučaju „prehrambenih pustinja” (područja slabo opskrbljena poljoprivrednim proizvodima); |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe potencijal programa EU-a za distribuciju voća, povrća i mlijeka u školama kako bi se olakšao prijelaz na održive i nutritivno bogate prehrambene sustave; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na reviziju programa EU-a za distribuciju voća, povrća i mlijeka u školama kako bi se povećala potrošnja proizvoda koji doprinose zdravoj i održivoj prehrani s većim udjelom namirnica biljnog podrijetla i istodobno, putem obrazovnih aktivnosti na održivim poljoprivrednim gospodarstvima, uspostavio ponovni kontakt s poljoprivredom. Tom revizijom trebalo bi detaljno ispitati uvjete u kojima lokalne i regionalne vlasti promiču zdravu i održivu prehranu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva na redovito ažuriranje nacionalnih smjernica o prehrani kako bi se poduprla zdrava i održiva prehrana i podržao prijelaz na održivije prehrambene sustave; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva na usklađivanje promotivnih kampanja za poljoprivredno-prehrambene proizvode s ciljevima strategije „od polja do stola” i plana EU-a za borbu protiv raka; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na to da se javna sredstva troše prvenstveno na hranu koja je povezana sa zdravom i održivom prehranom s većim udjelom namirnica biljnog podrijetla. To bi trebalo biti popraćeno potporom i smjernicama za općine i regije koje su veliki javni naručitelji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva na to da se politikama određivanja cijena cijene hrane usklade s njezinim stvarnim troškovima i snizi relativna cijena održivije hrane, kao što su prehrambene opcije biljnog podrijetla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva na subvencije EU-a kako bi se malim poljoprivrednicima pružila potpora za proizvodnju ekološke hrane i nagradili poljoprivrednici koji provode održive prakse i promiču dobrobit životinja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na uvođenje fiskalnih poticaja i minimalnog PDV-a za osnovne živežne namirnice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zabrinut je zbog mogućeg ponovnog uvođenja genetski modificiranih organizama (GMO) u europsku hranu u sklopu budućeg europske prijedloga uredbe o biljkama proizvedenima novim genomskim tehnikama. To bi se trebalo temeljiti na pouzdanoj procjeni i čvrstim znanstvenim dokazima Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA). U svakom slučaju, svaki prehrambeni proizvod koji sadržava GMO trebao bi sadržavati oznaku na prednjoj strani pakiranja na kojoj se navodi prisutnost GMO-a; |
| --- | --- |

35.

Javna nabava hrane

| 36. | ponavlja svoj poziv (5) da se uklone postojeća ograničenja u pravilima o javnoj nabavi kako bi se primijenili kriteriji održivosti. Zakonodavstvo EU-a o tržišnom natjecanju zabranjuje teritorijalne preferencije (poput lokalne hrane) u ugovorima o javnoj nabavi; ističe da javna tijela koja žele uključiti lokalne dobavljače i proizvođače i podupirati regionalnu prehrambenu industriju riskiraju da se protiv njih pokrene sudski postupak zbog mogućeg kršenja pravila o zajedničkom tržištu ako koriste postojeće rupe u zakonu. U regijama i općinama koje su najveći javni naručitelji trebalo bi uz pojašnjenje pružiti i smjernice i osposobljavanje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da je javna nabava održive, zdrave, sezonske i lokalne hrane moćno sredstvo za prelazak na održivije prehrambene sustave u skladu s politikama održivosti i ciljevima održivog razvoja i potiče primjenu kriterija zelene javne nabave; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava potrebu da se okrenemo hrani koja je više biljnog podrijetla, što bi bio temelj održivijeg, klimatski neutralnijeg i otpornijeg prehrambenog sustava; u vezi s tim ističe zdravstvene i kulturne prednosti tradicionalnih načina prehrane; |
| --- | --- |

38.

| 39. | izražava zabrinutost zbog uvođenja hrane proizvedene u laboratoriju na europska tržišta jer se neće moći jamčiti kvaliteta, dobrobit i zaštita kulture i tradicija. Hrana proizvedena u laboratoriju i dalje je skupa, što je znatna prepreka koju bi trebalo prevladati; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da prehrambeni lanac s niskim emisijama ugljika „od polja do stola” doprinosi ciljevima smanjenja emisija stakleničkih plinova jer u poljoprivredu uvodi znanstvene i tehničke inovacije uz primjenu načela kružnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da nacionalne i međunarodne stručnjake za javnu nabavu treba uključiti u definiranje kriterija kako bi se poduprla i primjena javne nabave na lokalnoj razini i javni naručitelji poput državnih tijela, regija i gradova i kako bi se promicalo strateškije korištenje javne nabave; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva na osmišljavanje praktičnih vodiča za službenike u području javne nabave o tome kako javnu nabavu koristiti za promicanje ciljeva održivog razvoja te zdrave, sezonske, lokalne i ekološke prehrane; zalaže se za stvaranje mreža za javne naručitelje radi razmjene smjernica, stručnog znanja i najboljih praksi te za to da im se pruži financijska potpora; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponavlja da EU i države članice trebaju pružiti financijsku i tehničku potporu za strateški usmjereniju upotrebu javne nabave u skladu s nacionalnim i lokalnim prehrambenim strategijama i ciljevima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ističe koristi društveno odgovorne nabave hrane kojom se potiče zadržavanje poljoprivrednika u ruralnim područjima i koja uključuje socijalnu ekonomiju i socijalne zadruge duž cijelog lanca opskrbe; |
| --- | --- |

44.

| 45. | predlaže utvrđivanje progresivnih ciljeva po zemljama za održivu javnu nabavu hrane, u skladu sa strategijom „od polja do stola”; |
| --- | --- |

45.

Označavanje

| 46. | napominje da bi uvođenje usklađenog označavanja održive hrane trebalo biti razmjerno, pravno regulirano, obavezno i razvijeno na temelju pouzdanih i neovisnih znanstvenih podataka i da ne bi smjelo biti u koliziji s postojećim sustavima kao što su oznake zemljopisnog podrijetla proizvoljnim klasificiranjem hrane koje bi potrošače moglo dovesti u zabludu pri odabiru hrane; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da se označavanje održive hrane mora temeljiti na znanosti i uzimati u obzir sve aspekte – okolišne, društvene i prehrambene. Trebalo bi ga izražavati zasebnim pojedinačnim pokazateljima kako bi se kompromisi između različitih dimenzija održivosti sveli na najmanju moguću mjeru. OR podržava jednostavno označavanje prehrambenih proizvoda primjenjivo u cijelom EU-u koje bi se temeljilo na pouzdanim i neovisnim znanstvenim dokazima, a nalazilo bi se na prednjoj strani pakiranja proizvoda. Tim bi se pokazateljem trebali istaknuti i uspješni i manje uspješni proizvodi kako bi se potrošačima pomoglo da pri kupnji prehrambenih proizvoda donose informirane odluke. U tom pogledu ističe važnost kampanja za informiranje javnosti, programa obrazovanja o održivoj hrani i drugih inicijativa u lokalnim zajednicama od ranog djetinjstva nadalje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava da bi označavanje trebalo biti povezano s politikom marketinga i promocije, kao i sa smanjenjem ambalaže i ambalažnog otpada; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da je nužno poljoprivrednicima ponuditi učinkovita rješenja u obliku organskih ili bioloških metoda radi smanjenja upotrebe pesticida i kemikalija kako bi se poboljšala otpornost poljoprivrednih gospodarstava na vanjske šokove, zaštitilo zdravlje ljudi i prirode te očuvala plodnost tla, čime se u konačnici jača sigurnost opskrbe hranom; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da bi dobrovoljni sustavi označavanja prehrambenih proizvoda koji ne bi bili koordinirani na europskoj razini mogli narušiti jedinstveno tržište i na njega negativno utjecati, što bi bilo posebno štetno za male i srednje proizvođače; pritom uviđa da to pitanje nema veću važnost od obveze da se u osmišljavanju i provedbi svih politika i aktivnosti osigura najviša razina zaštite ljudskog zdravlja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | potiče politike EU-a čija je svrha potrošačima pomoći da donose informirane, zdrave i održive odluke o prehrambenim proizvodima, među ostalim usvajanjem usklađenih i razmjernih europskih sustava označavanja utemeljenih na pouzdanim i neovisnim znanstvenim podacima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | naglašava da označavanje hrane mora biti koordinirano i usklađeno na europskoj razini i da ne smije stvarati nikakva kvantitativna ili kvalitativna ograničenja u trgovini unutar Europe ili ugrožavati pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta osim ako je to opravdano zbog imperativnih razloga kao što je zaštita ljudskog zdravlja; |
| --- | --- |

52.

Sigurnost opskrbe hranom

| 53. | poziva EU da zajamči sigurnost opskrbe hranom i da ulaže u održivu lokalnu poljoprivrednu proizvodnju te da skrati svoje lance opskrbe; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da je i u kriznim situacijama potrebno osigurati logistiku i prijevoz hrane među državama članicama; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva na smanjenje ovisnosti diversifikacijom izvora iz kojih se uvoze ključni proizvodi. To se može učiniti snažnom trgovinskom politikom koja trgovinske partnere EU-a potiče na veću održivost time što na proizvodnju njihovih proizvoda koje uvozi primjenjuje iste sanitarne uvjete kao i na poljoprivrednike u EU-u; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva na visoku razinu usklađenosti i koordinacije politika EU-a u području održive proizvodnje i potrošnje hrane, kao i trgovine hranom kako bi se neodržive prakse učinile održivima. S tim u vezi, okvir za održive prehrambene sustave trebao bi također osigurati dosljednost i usklađenost politika EU-a u području održive proizvodnje i potrošnje hrane i trgovine kako bi se osiguralo da su uvezeni poljoprivredno-prehrambeni proizvodi proizvedeni uz uvažavanje socijalnih i okolišnih pravila koja su jednaka onima koja postoje u Europskoj uniji, u skladu s pravilom Svjetske trgovinske organizacije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da je potrebno ojačati politiku istraživanja i inovacija u području održive hrane. Europa će morati donijeti zakonodavstvo kojim se potiče primjena novih inovativnih tehnika. |
| --- | --- |

57.

Bruxelles, 25. svibnja 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  FAO, 2014.

1

(2)  Prehrambeni sustavi – OECD.

2

(3)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

3

(4)  flw_eu-actions_fwrt_20230210_recom-cit_0.pdf (europa.eu).

4

(5)  Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Prema održivoj europskoj prehrambenoj politici kojom se potiče rast i zapošljavanje u europskim regijama i gradovima” (SL C 272, 17.8.2017., str. 14.).

5

---

III Pripremni akti

Odbor regija

155. plenarno zasjedanje OR-a, 24.5.2023.–25.5.2023.

| 21.7.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 257/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.7.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 257/28

---

Mišljenje Europskog odbora regija o Aktu o interoperabilnoj Europi

(2023/C 257/06)

| Izvjestitelj: | Michele PAIS (IT/ECR), član i predsjednik Regionalne skupštine Regije Sardinije |
| --- | --- |
| Referentni dokument: | Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za visoku razinu interoperabilnosti javnog sektora u Uniji (Akt o interoperabilnoj Europi)
  COM(2022) 720 |

Izvjestitelj:

Michele PAIS (IT/ECR), član i predsjednik Regionalne skupštine Regije Sardinije

Referentni dokument:

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za visoku razinu interoperabilnosti javnog sektora u Uniji (Akt o interoperabilnoj Europi)

COM(2022) 720

I.   PREPORUKE ZA AMANDMANE

Amandman 1.

Uvodna izjava 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Za novu strukturu
  upravljanja
  trebalo
  bi
  utvrditi
  zakonske ovlasti za poticanje daljnjeg razvoja Europskog okvira za interoperabilnost i drugih zajedničkih rješenja za interoperabilnost, kao što su specifikacije i aplikacije. Nadalje, ovom bi Uredbom trebalo utvrditi jasnu i lako prepoznatljivu oznaku za neka rješenja za interoperabilnost. Trebalo bi poticati stvaranje aktivne zajednice usmjerene na tehnološka rješenja za otvoreno upravljanje. | Nova struktura
  upravljanja
  trebala
  bi
  lokalnim i regionalnim vlastima omogućiti da ravnopravno iznose svoje mišljenje o brzini i stupnju provedbe, u skladu s načelom supsidijarnosti
  .
  Time bi struktura upravljanja dobila
  zakonske ovlasti za poticanje daljnjeg razvoja Europskog okvira za interoperabilnost i drugih zajedničkih rješenja za interoperabilnost, kao što su specifikacije i aplikacije.
  Financijske posljedice obavljanja zadaća povezanih s uvođenjem interoperabilnosti trebalo bi za lokalne i regionalne vlasti svesti na najmanju moguću mjeru.
  Nadalje, ovom bi Uredbom trebalo utvrditi jasnu i lako prepoznatljivu oznaku za neka rješenja za interoperabilnost. Trebalo bi poticati stvaranje aktivne zajednice usmjerene na tehnološka rješenja za otvoreno upravljanje. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Za novu strukturu
  upravljanja
  trebalo
  bi
  utvrditi
  zakonske ovlasti za poticanje daljnjeg razvoja Europskog okvira za interoperabilnost i drugih zajedničkih rješenja za interoperabilnost, kao što su specifikacije i aplikacije. Nadalje, ovom bi Uredbom trebalo utvrditi jasnu i lako prepoznatljivu oznaku za neka rješenja za interoperabilnost. Trebalo bi poticati stvaranje aktivne zajednice usmjerene na tehnološka rješenja za otvoreno upravljanje.

Nova struktura
  upravljanja
  trebala
  bi
  lokalnim i regionalnim vlastima omogućiti da ravnopravno iznose svoje mišljenje o brzini i stupnju provedbe, u skladu s načelom supsidijarnosti
  .
  Time bi struktura upravljanja dobila
  zakonske ovlasti za poticanje daljnjeg razvoja Europskog okvira za interoperabilnost i drugih zajedničkih rješenja za interoperabilnost, kao što su specifikacije i aplikacije.
  Financijske posljedice obavljanja zadaća povezanih s uvođenjem interoperabilnosti trebalo bi za lokalne i regionalne vlasti svesti na najmanju moguću mjeru.
  Nadalje, ovom bi Uredbom trebalo utvrditi jasnu i lako prepoznatljivu oznaku za neka rješenja za interoperabilnost. Trebalo bi poticati stvaranje aktivne zajednice usmjerene na tehnološka rješenja za otvoreno upravljanje.

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti raspolažu ograničenim resursima u pogledu financijskih sredstava, ljudskih resursa, instrumenata itd. Stoga bi, uz poštovanje načela supsidijarnosti, trebale zadržati neki vid nadzora nad postupkom provedbe. Osim toga, trebale bi dobiti odgovarajuća financijska sredstva za dodatne troškove koji im se nameću u postupku provedbe.

Amandman 2.

Uvodna izjava 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | Kako bi se osiguralo da taj proces bude dovoljno demokratski i „odozdo prema gore”, građani država članica EU-a trebali bi moći iznositi svoje mišljenje o prioritetima rješenja za interoperabilnost. U tu svrhu, u skladu s ciljem Akta o interoperabilnoj Europi, lokalne i regionalne vlasti mogu jednom u dvije godine provoditi izravna savjetovanja s građanima kako bi se ispitalo koja rješenja za interoperabilnost građani smatraju prioritetnima. Europska komisija lokalnim i regionalnim vlastima daje odgovarajuću financijsku potporu za organizaciju takvih dijaloga s građanima. Lokalne i regionalne vlasti razmjenjuju rezultate tih savjetovanja s Odborom za interoperabilnu Europu i Zajednicom za interoperabilnu Europu. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se osiguralo da taj proces bude dovoljno demokratski i „odozdo prema gore”, građani država članica EU-a trebali bi moći iznositi svoje mišljenje o prioritetima rješenja za interoperabilnost. U tu svrhu, u skladu s ciljem Akta o interoperabilnoj Europi, lokalne i regionalne vlasti mogu jednom u dvije godine provoditi izravna savjetovanja s građanima kako bi se ispitalo koja rješenja za interoperabilnost građani smatraju prioritetnima. Europska komisija lokalnim i regionalnim vlastima daje odgovarajuću financijsku potporu za organizaciju takvih dijaloga s građanima. Lokalne i regionalne vlasti razmjenjuju rezultate tih savjetovanja s Odborom za interoperabilnu Europu i Zajednicom za interoperabilnu Europu.

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti najbliže su građanima pa stoga mogu steći najtočniji uvid u njihove prioritete i očekivanja. Kako bi se osiguralo da interoperabilnost bude demokratski proces „odozdo prema gore”, od presudne će važnosti biti dostatno i aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u praćenju prioriteta građana.

Amandman 3.

Uvodna izjava 8.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Kako bi se uspostavile prekogranične interoperabilne javne usluge, važno je da se aspekt interoperabilnosti uzme u obzir što ranije u postupku oblikovanja politika. Stoga bi javna organizacija koja namjerava uspostaviti novi ili izmijeniti postojeći mrežni i informacijski sustav koji će vjerojatno znatno utjecati na prekograničnu interoperabilnost trebala provesti procjenu interoperabilnosti. Ta je procjena nužna kako bi se razumjeli razmjeri utjecaja predviđene radnje i predložile mjere za iskorištavanje prednosti i pokrivanje potencijalnih troškova. Procjena interoperabilnosti trebala bi biti obvezna u trima slučajevima koji se odnose na prekograničnu interoperabilnost. U
  drugim
  slučajevima javne organizacije mogu odlučiti provesti procjenu interoperabilnosti na dobrovoljnoj osnovi. | Kako bi se uspostavile prekogranične interoperabilne javne usluge, važno je da se aspekt interoperabilnosti uzme u obzir što ranije u postupku oblikovanja politika. Stoga bi javna organizacija koja namjerava uspostaviti novi ili izmijeniti postojeći mrežni i informacijski sustav koji će vjerojatno znatno utjecati na prekograničnu interoperabilnost trebala provesti procjenu interoperabilnosti. Ta je procjena nužna kako bi se razumjeli razmjeri utjecaja predviđene radnje i predložile mjere za iskorištavanje prednosti i pokrivanje potencijalnih troškova.
  Kako bi se osigurala neometana provedba procjene interoperabilnosti, Odbor za interoperabilnu Europu trebao bi objaviti posebne smjernice o tome koje su usluge obuhvaćene Direktivom.
  Procjena interoperabilnosti trebala bi biti obvezna u trima slučajevima koji se odnose na prekograničnu interoperabilnost.
  Kada je procjena interoperabilnosti obvezna, trebalo bi osigurati mogućnosti osposobljavanja, a izvorima financiranja kao što je program Digitalna Europa osigurava se da lokalne i regionalne vlasti na raspolaganje imaju i sredstva za nastale dodatne troškove.
  U
  neobaveznim
  slučajevima javne organizacije mogu odlučiti provesti procjenu interoperabilnosti na dobrovoljnoj osnovi. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Kako bi se uspostavile prekogranične interoperabilne javne usluge, važno je da se aspekt interoperabilnosti uzme u obzir što ranije u postupku oblikovanja politika. Stoga bi javna organizacija koja namjerava uspostaviti novi ili izmijeniti postojeći mrežni i informacijski sustav koji će vjerojatno znatno utjecati na prekograničnu interoperabilnost trebala provesti procjenu interoperabilnosti. Ta je procjena nužna kako bi se razumjeli razmjeri utjecaja predviđene radnje i predložile mjere za iskorištavanje prednosti i pokrivanje potencijalnih troškova. Procjena interoperabilnosti trebala bi biti obvezna u trima slučajevima koji se odnose na prekograničnu interoperabilnost. U
  drugim
  slučajevima javne organizacije mogu odlučiti provesti procjenu interoperabilnosti na dobrovoljnoj osnovi.

Kako bi se uspostavile prekogranične interoperabilne javne usluge, važno je da se aspekt interoperabilnosti uzme u obzir što ranije u postupku oblikovanja politika. Stoga bi javna organizacija koja namjerava uspostaviti novi ili izmijeniti postojeći mrežni i informacijski sustav koji će vjerojatno znatno utjecati na prekograničnu interoperabilnost trebala provesti procjenu interoperabilnosti. Ta je procjena nužna kako bi se razumjeli razmjeri utjecaja predviđene radnje i predložile mjere za iskorištavanje prednosti i pokrivanje potencijalnih troškova.
  Kako bi se osigurala neometana provedba procjene interoperabilnosti, Odbor za interoperabilnu Europu trebao bi objaviti posebne smjernice o tome koje su usluge obuhvaćene Direktivom.
  Procjena interoperabilnosti trebala bi biti obvezna u trima slučajevima koji se odnose na prekograničnu interoperabilnost.
  Kada je procjena interoperabilnosti obvezna, trebalo bi osigurati mogućnosti osposobljavanja, a izvorima financiranja kao što je program Digitalna Europa osigurava se da lokalne i regionalne vlasti na raspolaganje imaju i sredstva za nastale dodatne troškove.
  U
  neobaveznim
  slučajevima javne organizacije mogu odlučiti provesti procjenu interoperabilnosti na dobrovoljnoj osnovi.

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti raspolažu ograničenim resursima pa se od njih ne može očekivati da same pokrivaju troškove obveznih procjena. Zbog toga u slučajevima kada su procjene interoperabilnosti obvezne, Komisija treba za njih osigurati financijska.

Amandman 4.

Uvodna izjava 37.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene bi ovlasti trebalo dodijeliti Komisiji kako bi se utvrdila pravila i uvjeti za uspostavu i rad regulatornih izoliranih okruženja. | Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene bi ovlasti trebalo dodijeliti Komisiji kako bi se utvrdila pravila i uvjeti za uspostavu i rad regulatornih izoliranih okruženja
  , u suradnji s relevantnim tijelima javnog sektora, uključujući lokalne i regionalne vlasti
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene bi ovlasti trebalo dodijeliti Komisiji kako bi se utvrdila pravila i uvjeti za uspostavu i rad regulatornih izoliranih okruženja.

Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe provedbene bi ovlasti trebalo dodijeliti Komisiji kako bi se utvrdila pravila i uvjeti za uspostavu i rad regulatornih izoliranih okruženja
  , u suradnji s relevantnim tijelima javnog sektora, uključujući lokalne i regionalne vlasti
  .

Obrazloženje

Budući da su za rad regulatornih izoliranih okruženja odgovorna uključena tijela javnog sektora, bilo bi suviše jednostrano da Europska komisija sama uspostavlja operativne uvjete bez savjetovanja s drugim relevantnim subjektima.

Amandman 5.

Članak 3. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Nacionalna nadležna tijela i koordinatori za interoperabilnost pružaju potrebnu potporu za provedbu procjene interoperabilnosti. Komisija može pružiti tehničke alate za potporu procjeni. | Nacionalna nadležna tijela i koordinatori za interoperabilnost pružaju potrebnu potporu za provedbu procjene interoperabilnosti. Komisija može pružiti tehničke alate za potporu procjeni.
  Nacionalna nadležna tijela i Odbor za interoperabilnu Europu pružaju potporu u provođenju preliminarne procjene na temelju koje se utvrđuje je li predviđena operacija obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe, i to prije provođenja obvezne procjene interoperabilnosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Nacionalna nadležna tijela i koordinatori za interoperabilnost pružaju potrebnu potporu za provedbu procjene interoperabilnosti. Komisija može pružiti tehničke alate za potporu procjeni.

Nacionalna nadležna tijela i koordinatori za interoperabilnost pružaju potrebnu potporu za provedbu procjene interoperabilnosti. Komisija može pružiti tehničke alate za potporu procjeni.
  Nacionalna nadležna tijela i Odbor za interoperabilnu Europu pružaju potporu u provođenju preliminarne procjene na temelju koje se utvrđuje je li predviđena operacija obuhvaćena područjem primjene ove Uredbe, i to prije provođenja obvezne procjene interoperabilnosti.

Obrazloženje

Područje primjene uredbe je široko. Za manja tijela javnog sektora ili općine moglo bi biti suviše komplicirano procijeniti ima li predviđena operacija prekogranični element.

Amandman 6.

Članak 3. stavak 5.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | 5. | [...]







  — | Pri provedbi procjene interoperabilnosti predmetno tijelo javnog sektora ili institucija, tijelo ili agencija Unije suzdržava se od korištenja stručnog znanja svojeg postojećeg pružatelja usluga ili njegovih zaposlenika kako bi se spriječio mogući sukob interesa. Takvo savjetovanje ne dovodi u pitanje zaštitu poslovnih ili javnih interesa ni sigurnost takvih sustava. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

5.

—

Pri provedbi procjene interoperabilnosti predmetno tijelo javnog sektora ili institucija, tijelo ili agencija Unije suzdržava se od korištenja stručnog znanja svojeg postojećeg pružatelja usluga ili njegovih zaposlenika kako bi se spriječio mogući sukob interesa. Takvo savjetovanje ne dovodi u pitanje zaštitu poslovnih ili javnih interesa ni sigurnost takvih sustava.

Obrazloženje

Kako bi se izbjegla ovisnost o jednom dobavljaču, predmetna tijela javnog sektora trebala bi se koristiti stručnim znanjem osoba neovisnih o dobavljačima postojećih sustava i/ili mreža jer bi njihove procjene mogle biti pristrane u korist postojećih rješenja.

Amandman 7.

Članak 9. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| U okviru projekta potpore provedbi politike utvrđuju se:






  (a) | postojeća rješenja za interoperabilnu Europu koja se smatraju potrebnima za digitalnu provedbu zahtjeva politike; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

U okviru projekta potpore provedbi politike utvrđuju se:

(a)

postojeća rješenja za interoperabilnu Europu koja se smatraju potrebnima za digitalnu provedbu zahtjeva politike;

| (b) | rješenja za interoperabilnost koja nedostaju, a koja se smatraju potrebnima za digitalnu provedbu zahtjeva politike i koja je potrebno razviti; |
| --- | --- |

(b)

rješenja za interoperabilnost koja nedostaju, a koja se smatraju potrebnima za digitalnu provedbu zahtjeva politike i koja je potrebno razviti;

| (c) | druge preporučene mjere potpore, kao što su osposobljavanja ili istorazinska ocjenjivanja. |
| --- | --- |

(c)

druge preporučene mjere potpore, kao što su osposobljavanja ili istorazinska ocjenjivanja.

U okviru projekta potpore provedbi politike utvrđuju se:

| (a) | postojeća rješenja za interoperabilnu Europu koja se smatraju potrebnima za digitalnu provedbu zahtjeva politike; |
| --- | --- |

(a)

postojeća rješenja za interoperabilnu Europu koja se smatraju potrebnima za digitalnu provedbu zahtjeva politike;

| (b) | rješenja za interoperabilnost koja nedostaju, a koja se smatraju potrebnima za digitalnu provedbu zahtjeva politike i koja je potrebno razviti; |
| --- | --- |

(b)

rješenja za interoperabilnost koja nedostaju, a koja se smatraju potrebnima za digitalnu provedbu zahtjeva politike i koja je potrebno razviti;

| (c) | druge preporučene mjere potpore, kao što su osposobljavanja ili istorazinska ocjenjivanja; |
| --- | --- |

(c)

druge preporučene mjere potpore, kao što su osposobljavanja ili istorazinska ocjenjivanja;

| (d) | mogućnosti za financijsku potporu radi pomoći u provedbi interoperabilnih rješenja
  . |
| --- | --- |

(d)

mogućnosti za financijsku potporu radi pomoći u provedbi interoperabilnih rješenja
  .

Obrazloženje

Za uvođenje interoperabilnosti bit će nužna financijska potpora. Zbog toga bi to trebao biti zaseban element potpore provedbi politike.

Amandman 8.

Članak 11. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Regulatornim izoliranim okruženjima upravlja se pod odgovornošću tijelâ javnog sektora sudionikâ i, ako izolirano okruženje uključuje obradu osobnih podataka koju provode tijela javnog sektora, pod nadzorom drugih relevantnih nacionalnih tijela [...]. | Regulatornim izoliranim okruženjima upravlja se pod odgovornošću tijelâ javnog sektora sudionikâ i, ako izolirano okruženje uključuje obradu osobnih podataka koju provode tijela javnog sektora, pod nadzorom drugih relevantnih nacionalnih
  ili podnacionalnih
  tijela [...]. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Regulatornim izoliranim okruženjima upravlja se pod odgovornošću tijelâ javnog sektora sudionikâ i, ako izolirano okruženje uključuje obradu osobnih podataka koju provode tijela javnog sektora, pod nadzorom drugih relevantnih nacionalnih tijela [...].

Regulatornim izoliranim okruženjima upravlja se pod odgovornošću tijelâ javnog sektora sudionikâ i, ako izolirano okruženje uključuje obradu osobnih podataka koju provode tijela javnog sektora, pod nadzorom drugih relevantnih nacionalnih
  ili podnacionalnih
  tijela [...].

Obrazloženje

Regulatornim izoliranim okruženjima može se upravljati i na lokalnoj i regionalnoj razini. Lokalne i regionalne uprave imaju ključnu ulogu u provedbi interoperabilnih rješenja na razini bliskoj građanima i pružaju širok spektar usluga na lokalnoj razini.

Amandman 9.

Članak 12. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Tijela javnog sektora sudionici osiguravaju, u mjeri u kojoj inovativno rješenje za interoperabilnost uključuje obradu osobnih podataka ili je na neki drugi način obuhvaćeno nadzornom nadležnošću drugih nacionalnih tijela koja pružaju ili podupiru pristup podacima, povezanost nacionalnih tijela za zaštitu podataka i tih drugih nacionalnih tijela s radom regulatornog izoliranog okruženja. [...] | Tijela javnog sektora sudionici osiguravaju, u mjeri u kojoj inovativno rješenje za interoperabilnost uključuje obradu osobnih podataka ili je na neki drugi način obuhvaćeno nadzornom nadležnošću drugih nacionalnih
  ili podnacionalnih
  tijela koja pružaju ili podupiru pristup podacima, povezanost nacionalnih
  ili podnacionalnih
  tijela za zaštitu podataka i tih drugih nacionalnih
  ili podnacionalnih
  tijela s radom regulatornog izoliranog okruženja. [...] |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Tijela javnog sektora sudionici osiguravaju, u mjeri u kojoj inovativno rješenje za interoperabilnost uključuje obradu osobnih podataka ili je na neki drugi način obuhvaćeno nadzornom nadležnošću drugih nacionalnih tijela koja pružaju ili podupiru pristup podacima, povezanost nacionalnih tijela za zaštitu podataka i tih drugih nacionalnih tijela s radom regulatornog izoliranog okruženja. [...]

Tijela javnog sektora sudionici osiguravaju, u mjeri u kojoj inovativno rješenje za interoperabilnost uključuje obradu osobnih podataka ili je na neki drugi način obuhvaćeno nadzornom nadležnošću drugih nacionalnih
  ili podnacionalnih
  tijela koja pružaju ili podupiru pristup podacima, povezanost nacionalnih
  ili podnacionalnih
  tijela za zaštitu podataka i tih drugih nacionalnih
  ili podnacionalnih
  tijela s radom regulatornog izoliranog okruženja. [...]

Obrazloženje

Regulatornim izoliranim okruženjima može se upravljati i na lokalnoj i regionalnoj razini. Lokalne i regionalne uprave imaju ključnu ulogu u provedbi interoperabilnih rješenja na razini bliskoj građanima i pružaju širok spektar usluga na lokalnoj razini.

Amandman 10.

Članak 13. stavak 2.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Komisija organizira tečajeve za osposobljavanje o pitanjima povezanima s interoperabilnošću na razini Unije kako bi poboljšala suradnju i razmjenu najbolje prakse među osobljem tijela javnog sektora te institucija, tijela i agencija Unije. Ti se tečajevi objavljuju na portalu interoperabilne Europe. | Komisija organizira tečajeve za osposobljavanje o pitanjima povezanima s interoperabilnošću na razini Unije kako bi poboljšala suradnju i razmjenu najbolje prakse među osobljem tijela javnog sektora te institucija, tijela i agencija Unije. Ti se tečajevi
  , čija su ciljna skupina donositelji odluka i osobe iz struke,
  objavljuju na portalu interoperabilne Europe
  i mogu obuhvaćati informativna predavanja na internetu, videoupute i radionice, materijale za osposobljavanje instruktora i smjernice za učenje na radnom mjestu
  . |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Komisija organizira tečajeve za osposobljavanje o pitanjima povezanima s interoperabilnošću na razini Unije kako bi poboljšala suradnju i razmjenu najbolje prakse među osobljem tijela javnog sektora te institucija, tijela i agencija Unije. Ti se tečajevi objavljuju na portalu interoperabilne Europe.

Komisija organizira tečajeve za osposobljavanje o pitanjima povezanima s interoperabilnošću na razini Unije kako bi poboljšala suradnju i razmjenu najbolje prakse među osobljem tijela javnog sektora te institucija, tijela i agencija Unije. Ti se tečajevi
  , čija su ciljna skupina donositelji odluka i osobe iz struke,
  objavljuju na portalu interoperabilne Europe
  i mogu obuhvaćati informativna predavanja na internetu, videoupute i radionice, materijale za osposobljavanje instruktora i smjernice za učenje na radnom mjestu
  .

Obrazloženje

Iz savjetovanja s OR-ovom mrežom RegHub proizašlo je da je osposobljavanje o interoperabilnosti ključan prioritet. Osim osoba iz struke i stručnjaka za IKT, važno je da u ciljnoj skupini budu i viši rukovoditelji i da se osposobi srednji rukovodeći kadar s obzirom na to da je moguće da će biti potrebna promjena kulture.

Amandman 11.

Članak 15. stavak 4. točka (r)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| redovito obavješćuje koordinatore za interoperabilnost i Zajednicu zajednica za interoperabilnu Europu o pitanjima koja se odnose na prekograničnu interoperabilnost mrežnih i informacijskih sustava te djeluje u koordinaciji s njima. | redovito obavješćuje koordinatore za interoperabilnost i Zajednicu zajednica za interoperabilnu Europu o pitanjima koja se odnose na prekograničnu interoperabilnost mrežnih i informacijskih sustava
  , kao i o relevantnim mrežama i projektima koje financira EU,
  te djeluje u koordinaciji s njima. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

redovito obavješćuje koordinatore za interoperabilnost i Zajednicu zajednica za interoperabilnu Europu o pitanjima koja se odnose na prekograničnu interoperabilnost mrežnih i informacijskih sustava te djeluje u koordinaciji s njima.

redovito obavješćuje koordinatore za interoperabilnost i Zajednicu zajednica za interoperabilnu Europu o pitanjima koja se odnose na prekograničnu interoperabilnost mrežnih i informacijskih sustava
  , kao i o relevantnim mrežama i projektima koje financira EU,
  te djeluje u koordinaciji s njima.

Obrazloženje

Odbor bi trebao predstavljati druge relevantne projekte koje financira EU, kao što su program Obzor 2020. AURORAL ili mreže gradova za digitalnu transformaciju (npr. projekt „living-in.eu”), a sinergije bi trebalo tražiti na strateškoj i operativnoj razini.

Amandman 12.

Članak 16. stavak 4.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (d) | pružaju potporu tijelima javnog sektora, institucijama, agencijama ili tijelima Unije u provedbi procjena interoperabilnosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(d)

pružaju potporu tijelima javnog sektora, institucijama, agencijama ili tijelima Unije u provedbi procjena interoperabilnosti.

Obrazloženje

Ova je preporuka u skladu s prijedlogom o udruživanju stručnjaka iz svih država članica EU-a za pomoć u provedbi procjena interoperabilnosti. Za razliku od istorazinskog ocjenjivanja iz članka 14., nije nužno da ti stručnjaci budu iz država članica, osim iz države članice u kojoj se nalazi tijelo javnog sektora koje je predmet procjene interoperabilnosti.

Amandman 13.

Članak 17. stavak 2. točka (f)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| koordinira i potiče aktivno uključivanje raznih nacionalnih subjekata u Zajednicu za interoperabilnu Europu [...]; | koordinira i potiče aktivno uključivanje raznih nacionalnih subjekata
  , uključujući lokalne i regionalne vlasti,
  u Zajednicu za interoperabilnu Europu [...]; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

koordinira i potiče aktivno uključivanje raznih nacionalnih subjekata u Zajednicu za interoperabilnu Europu [...];

koordinira i potiče aktivno uključivanje raznih nacionalnih subjekata
  , uključujući lokalne i regionalne vlasti,
  u Zajednicu za interoperabilnu Europu [...];

Obrazloženje

Lokalne i regionalne uprave imaju ključnu ulogu u provedbi interoperabilnih rješenja na razini bliskoj građanima i pružaju širok spektar usluga na lokalnoj razini.

Amandman 14.

Članak 17. stavak 3.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da nadležno tijelo ima odgovarajuće kompetencije i resurse za djelotvornu i učinkovitu provedbu zadaća koje su mu dodijeljene. | Države članice osiguravaju da nadležno tijelo ima odgovarajuće kompetencije i resurse za djelotvornu i učinkovitu provedbu zadaća koje su mu dodijeljene.
  Komisija osigurava da nadležna tijela država članica primaju odgovarajuća financijska sredstva za potporu obavljanju povezanih zadaća. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Države članice osiguravaju da nadležno tijelo ima odgovarajuće kompetencije i resurse za djelotvornu i učinkovitu provedbu zadaća koje su mu dodijeljene.

Države članice osiguravaju da nadležno tijelo ima odgovarajuće kompetencije i resurse za djelotvornu i učinkovitu provedbu zadaća koje su mu dodijeljene.
  Komisija osigurava da nadležna tijela država članica primaju odgovarajuća financijska sredstva za potporu obavljanju povezanih zadaća.

Obrazloženje

Budući da će imenovanim nadležnim tijelima biti dodijeljene dodatne zadaće povezane s interoperabilnošću, Komisija mora osigurati da sve financijske posljedice obavljanja relevantnih zadaća, uključujući moguću potrebu za zapošljavanjem dodatnog osoblja, neće snositi isključivo imenovana nadležna tijela.

Amandman 15.

Članak 19. stavak 2. točka (d)

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| utvrđene sinergije s drugim relevantnim programima i inicijativama na razini Unije i na nacionalnoj razini. | utvrđene sinergije s drugim relevantnim programima i inicijativama na razini Unije i na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

utvrđene sinergije s drugim relevantnim programima i inicijativama na razini Unije i na nacionalnoj razini.

utvrđene sinergije s drugim relevantnim programima i inicijativama na razini Unije i na nacionalnoj
  , regionalnoj i lokalnoj
  razini.

Obrazloženje

Regionalne i lokalne uprave imaju ključnu ulogu u provedbi interoperabilnih rješenja na razini bliskoj građanima i pružaju širok spektar usluga na lokalnoj razini.

Amandman 16.

Članak 21. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| Ovisno o dostupnosti financiranja, općim proračunom Unije pokrivaju se
  troškovi
  :






  (a) | razvoja i održavanja portala interoperabilne Europe; |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

Ovisno o dostupnosti financiranja, općim proračunom Unije pokrivaju se
  troškovi
  :

(a)

razvoja i održavanja portala interoperabilne Europe;

| (b) | razvoja, održavanja i promicanja rješenja za interoperabilnu Europu; |
| --- | --- |

(b)

razvoja, održavanja i promicanja rješenja za interoperabilnu Europu;

| (c) | mjera potpore za interoperabilnu Europu. |
| --- | --- |

(c)

mjera potpore za interoperabilnu Europu.

Ovisno o dostupnosti financiranja, općim proračunom Unije pokrivaju se:

| (a) | troškovi
  razvoja i održavanja portala interoperabilne Europe; |
| --- | --- |

(a)

troškovi
  razvoja i održavanja portala interoperabilne Europe;

| (b) | troškovi
  razvoja, održavanja i promicanja rješenja za interoperabilnu Europu; |
| --- | --- |

(b)

troškovi
  razvoja, održavanja i promicanja rješenja za interoperabilnu Europu;

| (c) | troškovi
  mjera potpore za interoperabilnu Europu; |
| --- | --- |

(c)

troškovi
  mjera potpore za interoperabilnu Europu;

| (d) | troškovi obveznih procjena interoperabilnosti za lokalne i regionalne vlasti; |
| --- | --- |

(d)

troškovi obveznih procjena interoperabilnosti za lokalne i regionalne vlasti;

| (e) | troškovi savjetovanja s građanima koja provode lokalne i regionalne vlasti u vezi s prioritetima interoperabilnosti
  . |
| --- | --- |

(e)

troškovi savjetovanja s građanima koja provode lokalne i regionalne vlasti u vezi s prioritetima interoperabilnosti
  .

Obrazloženje

Lokalne i regionalne vlasti raspolažu ograničenim resursima pa se od njih ne može očekivati da same pokrivaju cjelokupne troškove obveznih procjena. Zbog toga u slučajevima kada su procjene interoperabilnosti obvezne, Komisija treba za njih osigurati financijska sredstva. Kako je navedeno u amandmanu 12., lokalne i regionalne vlasti najbliže su građanima pa stoga mogu steći najtočniji uvid u prioritete i očekivanja građana u pogledu interoperabilnih rješenja koja treba razviti. Dostatna i aktivna uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u praćenje prioriteta građana bit će od presudne važnosti, a za to su nužna dostatna financijska sredstva.

Amandman 17.

Članak 21. stavak 1.

| Prijedlog Komisije | Amandman OR-a |
| --- | --- |
| | (e) | dodatni troškovi koje nadležna tijela snose zbog svog rada na interoperabilnosti. |

Prijedlog Komisije

Amandman OR-a

(e)

dodatni troškovi koje nadležna tijela snose zbog svog rada na interoperabilnosti.

Obrazloženje

Budući da će imenovanim nadležnim tijelima biti dodijeljene dodatne zadaće povezane s interoperabilnošću, Komisija mora osigurati da sve financijske posljedice obavljanja relevantnih zadaća, uključujući moguću potrebu za zapošljavanjem dodatnog osoblja, neće snositi isključivo imenovana nadležna tijela.

II.   PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

| 1. | prima na znanje zakonodavni prijedlog kojim se nastoji uspostaviti sustav upravljanja interoperabilnošću na razini EU-a, uz postizanje odgovarajuće ravnoteže između pristupa „odozgo prema dolje” u definiranju postupka za utvrđivanje općih preporuka za interoperabilna rješenja na razini EU-a i uzimanja u obzir doprinosa lokalnih i regionalnih vlasti koje su najbliže građanima kad je riječ o provedbi zakonodavstva EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | međutim, napominje da je određene aspekte prijedloga potrebno ojačati i razraditi, prije svega one koji se tiču novih zadaća podnacionalnih vlasti, resursa koji se osiguravaju kako bi one mogle brzo i učinkovito provoditi interoperabilna rješenja i uravnoteženih struktura upravljanja kojima se poštuje načelo supsidijarnosti i raznolikost modela upravljanja u državama članicama, a lokalnim i regionalnim vlastima omogućuje da sudjeluju u donošenju konačnih odluka o brzini i stupnju provedbe interoperabilnih rješenja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | preporučuje da se uzmu u obzir svi eventualni nacionalni sustavi interoperabilnosti – opći ili sektorski – uspostavljeni prije uvođenja ovog regulatornog okvira jer bi oni mogli biti u suprotnosti s novouvedenim pravilima. To bi moglo dovesti do neusklađenosti i u provedbi iziskivati goleme ljudske i financijske resurse; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe ključnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u pružanju usluga građanima, kao i činjenicu da bi se, u skladu s odredbama iz programa politike „Digitalno desetljeće EU-a” i načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, te usluge do 2030. godine trebale digitalizirati. Pritom svi uključeni akteri u svakom trenutku moraju osigurati zaštitu osobnih podataka; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da te usluge obično obuhvaćaju sektore kao što su mobilnost, energetika, stanovništvo, zdravstvo, poljoprivreda itd.; skreće pozornost na povezanost korištenja podataka u tim sektorima i relevantnog zakonodavstva EU-a, na primjer Europskog akta o podacima, Akta o upravljanju podacima (1) i Uredbe o zaštiti podataka (2); |
| --- | --- |

5.

| 6. | slaže se s time da bi, ako se osigura dodatna financijska potpora i osposobljavanje osoblja u tijelima vlasti, interoperabilnost mogla znatno poboljšati učinkovitost javne uprave na lokalnoj i regionalnoj razini. Lokalne i regionalne uprave trebale bi u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti osigurati interoperabilnost svojih sustava sa sustavima drugih lokalnih i regionalnih vlasti, nacionalnim sustavima i sustavima drugih zemalja EU-a te sustavima poduzeća i dobavljača s kojima surađuju; u kontekstu ovog zakonodavnog prijedloga EU-a od ključne je važnosti prekogranična interoperabilnost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uviđa da se u trenutnom ekonomskom kontekstu mnoge lokalne i regionalne uprave suočavaju s ograničenjima financijskih sredstava i ljudskih resursa, ali da se digitalna transformacija ipak mora smatrati prioritetom; naglašava da bez financijske potpore te promjene u budućnosti mogu ugroziti gospodarske i socijalne mogućnosti i predstavljati stvaran rizik za digitalnu koheziju općenito; poziva europske institucije da odgovarajućim financijskim sredstvima podrže digitalnu tranziciju, među ostalim manjih regija te regija i otoka u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je anketa provedena u sklopu mreže regionalnih i lokalnih uprava RegHub (3) pokazala da su neki od glavnih izazova u postizanju interoperabilnosti na lokalnoj razini sljedeći: ispunjavanje relevantnih pravnih uvjeta; poštovanje tehničkih zahtjeva za unošenje podataka koji često sadrže složene specifikacije za podatke; nepostojanje interoperabilnosti različitih sustava na nacionalnoj razini; nedostatak podataka koji su trajno dostupni; raznolikost izvora i vrsta potrošnje; osim toga, potrebno je smanjiti birokratsku složenost organizacija i promijeniti organizacijsku kulturu u skladu s interoperabilnošću tehničkih sustava (organizacijska interoperabilnost); |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje rad Europske komisije na izradi ovog prijedloga, kao i njezin uključiv pristup kojim se uzimaju u obzir preporuke Skupine stručnjaka za interoperabilnost javnih usluga (4), nedavno mišljenje platforme „Fit for future” o strategiji interoperabilnosti vlada (5) i doprinos niza dionika i predvodnika u primjeni koji su u vrlo ranoj fazi uveli inovativna rješenja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno ističe da je potrebno osigurati uvođenje koherentnih rješenja osiguravanjem retrospektivne kompatibilnosti novih sustava sa starijim sustavima (6); |
| --- | --- |

10.

| 11. | pohvaljuje korištenje besplatnih rješenja otvorenog koda, koja će lokalnim vlastima i europskim građanima i građankama donijeti neupitnu prednost jer su ključna za postizanje željenog dijeljenja i ponovne uporabe interoperabilnih rješenja, čime se poboljšava prekogranična interoperabilnost iz članka 4. stavka 1.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da će razvoj i provedba zajedničkih interoperabilnih rješenja lokalnim i regionalnim vlastima nanijeti znatne financijske i kadrovske troškove; naglašava da to podrazumijeva potrebu za razvojem novih interoperabilnih rješenja i ulaganjem u njih ili za ulaganjem napora u preobrazbu postojećih sustava. U tu bi svrhu izvorima financiranja kao što je program Digitalna Europa lokalnim i regionalnim vlastima trebalo pomoći da pokriju povezane troškove; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je upotreba besplatnog softvera otvorenog koda ključna i nužna metoda za izbjegavanje ovisnosti o jednom pružatelju usluga, ali i za to da se mogućim dijeljenjem i ponovnom uporabom zatvorenih rješenja za interoperabilnost spriječi nepoštena konkurentska prednost nositelja prava (vidjeti članak 4. stavak 2.); |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Odbor za interoperabilnu Europu da iznese konkretne informacije o tome kada će se provoditi obvezna procjena interoperabilnosti i koji elementi mogu potaknuti takvu procjenu, primjerice u slučaju javne nabave; nadalje naglašava da provedba procjene interoperabilnosti ne bi trebala biti obvezna sve dok Odbor za interoperabilnu Europu ne donese relevantne smjernice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | predlaže razvoj okvira i smjernica za odgovarajuće licenciranje i upotrebu interoperabilnih rješenja otvorenog koda i interoperabilnih rješenja zaštićenih autorskim pravima kako bi se javnim upravama pružala potpora u nabavi i naručivanju takvih rješenja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da je zbog dobrovoljne prirode Europskog okvira za interoperabilnost upravljanje interoperabilnošću fragmentirano, naročito u decentraliziranim zemljama; ističe važnu ulogu koju nacionalna nadležna tijela i lokalne i regionalne vlasti koje su među prvima usvojile interoperabilna rješenja imaju u podizanju svijesti i poticanju digitalne transformacije u drugim gradovima i regijama; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno ističe potrebu da se prevladaju razlike u stupnju digitalizacije i razlike među pojedinim područjima; cilj Digitalnog kompasa (7) da se do 2030. godine sve ključne javne usluge pružaju na internetu doprinosi postizanju tog cilja; ističe da je osiguravanje interoperabilnosti javnih usluga digitalnim putem i putem interneta od najveće važnosti za sve općine i regije u Uniji, bez obzira na njihov zemljopisni položaj, što znači da uključuje i najudaljenije regije, udaljene otoke i planinska područja. Tehnologija može osigurati da te regije prevladaju nedostatke svog rubnog položaja; ističe potrebu za konkretnom i istinskom suradnjom s otočnim i najudaljenijim regijama u upravljanju prelaskom na interoperabilnost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja aktivnosti proaktivnih gradova i regija koji traže rješenja i razmjenjuju najbolje prakse, u ranoj fazi usvajaju interoperabilna rješenja i testiraju nove prakse; odaje priznanje radu pokreta living-in.eu (8), koji okuplja gradove i zajednice koji potiču digitalnu transformaciju, kao i mreže otvorenih i prilagodljivih pametnih gradova (eng. Open and Agile Smart Cities) koji razvijaju mehanizme minimalne interoperabilnosti kao univerzalne alate za postizanje interoperabilnosti podataka, sustava i usluga među gradovima i dobavljačima u cijelom svijetu; ističe da je za postizanje homogenijeg okruženja interoperabilnosti i za raširenije korištenje rješenja interoperabilnosti potrebno uspostaviti sustav upravljanja za cijeli EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da će javna nabava i javni natječaji za nove sustave ili nadogradnju postojećih sustava predstavljati opterećenje za lokalne i regionalne vlasti, prvenstveno zbog nedostatka stručnog znanja, financijskih sredstava i osoblja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno skreće pozornost na izuzetnu važnost interoperabilnosti za digitalnu otpornost i stratešku neovisnost EU-a: zbog međusobne povezanosti usluga i sustava moguća digitalna pandemija koja bi proizašla iz velikog kibernapada na najslabiju točku u mreži mora se spriječiti korištenjem istih ili sličnih rješenja u svim međupovezanim jedinicama. Istodobno, upotrebom rješenja otvorenog koda smanjit će se ovisnost o velikim dobavljačima softverskih rješenja, čime će se povećati strateška neovisnost EU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uviđa opravdanost pitanja koja zabrinjavaju gradove, manje općine i regije u vezi s novim zadaćama koje im se predloženom uredbom dodjeljuju i naglašava apsolutnu potrebu da se njihovi specifični interesi uzimaju u obzir; ističe da predstavnici OR-a trebaju biti sastavni dio strateške razine upravljanja interoperabilnošću; svojim sudjelovanjem u Odboru za interoperabilnu Europu namjerava osigurati da se lokalna i regionalna pitanja uzimaju u obzir; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je za lokalne i regionalne vlasti važno da od Odbora za interoperabilnu Europu i nadležnih nacionalnih tijela dobiju konkretne smjernice o uslugama za koje treba provesti procjenu interoperabilnosti; ističe da bi prije procjene interoperabilnosti trebalo prvo provjeriti prekograničnu primjenjivost, a za to bi trebala biti zadužena nacionalna nadležna tijela; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja naglasak koji se u predmetnom prijedlogu stavlja na rješenja otvorenog koda i na sudjelovanje programera otvorenog koda u Zajednici za interoperabilnu Europu. Zahvaljujući otvorenom kodu kao ključnom elementu rješenja za usluge na lokalnoj i regionalnoj razini povećat će se transparentnost, smanjiti troškovi, potaknuti kibersigurnost i izbjeći ovisnosti o jednom pružatelju usluga, odnosno situacije u kojima neki već prikupljeni podaci možda neće biti dostupni prilikom promjene pružatelja usluga; |
| --- | --- |

23.

| 24. | predlaže da portal interoperabilne Europe, ili portal sa sličnim funkcijama, služi kao repozitorij svih javnih usluga koje se u državama članicama EU-a pružaju na internetu, grupiranih po vrsti usluge i državama članicama. Portal bi tada mogao postati polazna točka za građane koji traže informacije o tome kako pristupiti tim javnim uslugama na internetu. To bi bio djelotvoran način objedinjavanja informacija o ključnim javnim uslugama koje bi se do 2030. trebale pružati na internetu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naposljetku, napominje da je prijedlog u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. |
| --- | --- |

25.

Bruxelles, 24. svibnja 2023.

Predsjednik Europskog odbora regija

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Mišljenje Europskog odbora regija o temi „Europski akt o podacima” (SL C 375, 30.9.2022., str. 112.), vidjeti informativni članak (europa.eu).

1

(2)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

2

(3)  Mreža regionalnih središta (europa.eu).

3

(4)  Službene preporuke stručnjaka za novu politiku interoperabilnosti | Joinup (europa.eu).

4

(5)  Konačno mišljenje (ref. 2022/SBGR3/10) Strategija interoperabilnosti vlada (europa.eu).

5

(6)  To je ujedno u skladu s preporukom iz mišljenja platforme „Fit for future” u kojem se predlaže poboljšanje organizacijske i semantičke razine interoperabilnosti kako bi se uzela u obzir vremenska dimenzija podataka (to se odnosi na kompatibilnost starih i novih verzija IT rješenja).

6

(7)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/hr/policies/europes-digital-decade

7

(8)  https://living-in.eu/

8

---