# Jurnalul Oficial C 167/11 m

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 167 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6611 mai 2023 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 167

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6611 mai 2023

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 21 și 24 noiembrie 2022TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2022-2023Ședințele dintre 21 și 24 noiembrie 2022TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 22 noiembrie 2022 |
| 2023/C 167/01 | Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la punerea în practică a strategiei de împrumut pentru finanțarea NextGenerationEU, instrumentul de redresare al Uniunii (2021/2076(INI)) | 2 |
| 2023/C 167/02 | Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitor la implementarea Consiliului European pentru Inovare (2022/2063(INI)) | 8 |
| | Miercuri, 23 noiembrie 2022 |
| 2023/C 167/03 | Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la recunoașterea Federației Ruse drept sponsor statal al terorismului (2022/2896(RSP)) | 18 |
| 2023/C 167/04 | Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la promovarea stabilității și securității regionale în regiunea Orientului Mijlociu extins (2020/2113(INI)) | 25 |
| 2023/C 167/05 | Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la prevenirea, gestionarea și mai buna îngrijire a diabetului în cadrul UE cu ocazia Zilei Mondiale a Diabetului (2022/2901(RSP)) | 36 |
| | Joi, 24 noiembrie 2022 |
| 2023/C 167/06 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Afganistan, în special deteriorarea drepturilor femeilor și atacurile împotriva instituțiilor de învățământ (2022/2955(RSP)) | 43 |
| 2023/C 167/07 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la represiunea continuă împotriva opoziției democratice și a societății civile din Belarus (2022/2956(RSP)) | 48 |
| 2023/C 167/08 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la strămutarea forțată a persoanelor ca urmare a escaladării conflictului din estul Republicii Democratice Congo (RDC) (2022/2957(RSP)) | 54 |
| 2023/C 167/09 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la viitoarea arhitectură financiară europeană pentru dezvoltare (2021/2252(INI)) | 57 |
| 2023/C 167/10 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la rezultatul procesului de modernizare a Tratatului privind Carta energiei (2022/2934(RSP)) | 68 |
| 2023/C 167/11 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la evaluarea modului în care Ungaria respectă condițiile privind statul de drept prevăzute de Regulamentul privind condiționalitatea și situația actuală a PNRR-ului Ungariei (2022/2935(RSP)) | 74 |
| 2023/C 167/12 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la protecția animalelor de fermă și a carnivorelor mari în Europa (2022/2952(RSP)) | 77 |
| 2023/C 167/13 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la moștenirea Anului european al tineretului din 2022 (2022/2953(RSP)) | 83 |
| 2023/C 167/14 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la îmbunătățirea reglementărilor UE privind animalele sălbatice și exotice care urmează să fie ținute ca animale de companie în Uniunea Europeană prin intermediul unei liste pozitive a UE (2022/2809(RSP)) | 89 |
| 2023/C 167/15 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Egipt (2022/2962(RSP)) | 94 |
| 2023/C 167/16 | Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în contextul Cupei Mondiale FIFA din Qatar (2022/2948(RSP)) | 99 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 23 noiembrie 2022 |
| 2023/C 167/17 | Recomandarea Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind noua strategie de extindere a UE (2022/2064(INI)) | 105 |
| 2023/C 167/18 | Recomandarea Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind situația din Libia (2021/2064(INI)) | 116 |
| | AVIZE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 22 noiembrie 2022 |
| 2023/C 167/19 | Decizia Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 privind închiderea conturilor Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă pentru exercițiul financiar 2020 (2022/2903(RSP)) | 126 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 22 noiembrie 2022

2023/C 167/01

Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la punerea în practică a strategiei de împrumut pentru finanțarea NextGenerationEU, instrumentul de redresare al Uniunii (2021/2076(INI))

2

2023/C 167/02

Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitor la implementarea Consiliului European pentru Inovare (2022/2063(INI))

8

Miercuri, 23 noiembrie 2022

2023/C 167/03

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la recunoașterea Federației Ruse drept sponsor statal al terorismului (2022/2896(RSP))

18

2023/C 167/04

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la promovarea stabilității și securității regionale în regiunea Orientului Mijlociu extins (2020/2113(INI))

25

2023/C 167/05

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la prevenirea, gestionarea și mai buna îngrijire a diabetului în cadrul UE cu ocazia Zilei Mondiale a Diabetului (2022/2901(RSP))

36

Joi, 24 noiembrie 2022

2023/C 167/06

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Afganistan, în special deteriorarea drepturilor femeilor și atacurile împotriva instituțiilor de învățământ (2022/2955(RSP))

43

2023/C 167/07

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la represiunea continuă împotriva opoziției democratice și a societății civile din Belarus (2022/2956(RSP))

48

2023/C 167/08

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la strămutarea forțată a persoanelor ca urmare a escaladării conflictului din estul Republicii Democratice Congo (RDC) (2022/2957(RSP))

54

2023/C 167/09

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la viitoarea arhitectură financiară europeană pentru dezvoltare (2021/2252(INI))

57

2023/C 167/10

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la rezultatul procesului de modernizare a Tratatului privind Carta energiei (2022/2934(RSP))

68

2023/C 167/11

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la evaluarea modului în care Ungaria respectă condițiile privind statul de drept prevăzute de Regulamentul privind condiționalitatea și situația actuală a PNRR-ului Ungariei (2022/2935(RSP))

74

2023/C 167/12

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la protecția animalelor de fermă și a carnivorelor mari în Europa (2022/2952(RSP))

77

2023/C 167/13

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la moștenirea Anului european al tineretului din 2022 (2022/2953(RSP))

83

2023/C 167/14

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la îmbunătățirea reglementărilor UE privind animalele sălbatice și exotice care urmează să fie ținute ca animale de companie în Uniunea Europeană prin intermediul unei liste pozitive a UE (2022/2809(RSP))

89

2023/C 167/15

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Egipt (2022/2962(RSP))

94

2023/C 167/16

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în contextul Cupei Mondiale FIFA din Qatar (2022/2948(RSP))

99

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 23 noiembrie 2022

2023/C 167/17

Recomandarea Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind noua strategie de extindere a UE (2022/2064(INI))

105

2023/C 167/18

Recomandarea Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind situația din Libia (2021/2064(INI))

116

AVIZE

Parlamentul European

Marți, 22 noiembrie 2022

2023/C 167/19

Decizia Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 privind închiderea conturilor Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă pentru exercițiul financiar 2020 (2022/2903(RSP))

126

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 22 noiembrie 2022 |
| 2023/C 167/20 | Decizia Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 privind numirea lui Keit Pentus-Rosimannus în funcția de membră a Curții de Conturi (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE)) | 128 |
| 2023/C 167/21 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Autoritatea Palestiniană din Cisiordania și Fâșia Gaza privind principiile generale ale participării sale la programele Uniunii (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE)) | 129 |
| 2023/C 167/22 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor societăților cotate la bursă și măsuri conexe (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD)) | 130 |
| 2023/C 167/23 | P9_TA(2022)0394Reziliența entităților criticeRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice și de abrogare a Directivei 2008/114/CE a Consiliului | 131 |
| 2023/C 167/24 | P9_TA(2022)0395Politica comună în domeniul pescuitului: restricțiile referitoare la accesul la apele UniuniiRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 în ceea ce privește restricțiile referitoare la accesul la apele Uniunii (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 în ceea ce privește restricțiile referitoare la accesul la apele Uniunii | 132 |
| 2023/C 167/25 | P9_TA(2022)0396Deciziile organizațiilor de standardizare europeneRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1025/2012 în ceea ce privește deciziile organizațiilor de standardizare europene privind standardele europene și documentele de standardizare europeană (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1025/2012 în ceea ce privește deciziile organizațiilor de standardizare europene privind standardele europene și documentele de standardizare europeană | 134 |
| 2023/C 167/26 | P9_TA(2022)0397Calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (text codificat)Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (text codificat) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (codificare) | 135 |
| 2023/C 167/27 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE)) | 136 |
| 2023/C 167/28 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/2169 privind încheierea Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE)) | 137 |
| | Miercuri, 23 noiembrie 2022 |
| 2023/C 167/29 | Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – Măsuri suplimentare pentru a aborda consecințele războiului pornit de Rusia în Ucraina, consolidarea mecanismului de protecție civilă al Uniunii, reducerea creditelor de plată și actualizarea veniturilor, alte ajustări și actualizări tehnice (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD)) | 138 |
| 2023/C 167/30 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD)) | 141 |
| 2023/C 167/31 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS)) | 162 |
| | Joi, 24 noiembrie 2022 |
| 2023/C 167/32 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP)) | 167 |
| 2023/C 167/33 | P9_TA(2022)0411Modificarea Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumutRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut | 168 |
| 2023/C 167/34 | P9_TA(2022)0412Instrumentul pentru acordarea de sprijin Ucrainei în 2023 (asistență macrofinanciară +)Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) | 169 |
| 2023/C 167/35 | P9_TA(2022)0413Neacceptarea documentelor de călătorie ale Federației Ruse eliberate în Ucraina și GeorgiaRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind nerecunoașterea documentelor de călătorie rusești eliberate în regiunile străine ocupate (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind neacceptarea documentelor de călătorie ale Federației Ruse eliberate în Ucraina și Georgia | 170 |
| 2023/C 167/36 | P9_TA(2022)0414Instituirea programului de politică pentru 2030 privind deceniul digitalRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului de politică pentru 2030 Calea către deceniul digital (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(2021)0293Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului de politică pentru 2030 privind deceniul digital | 171 |
| 2023/C 167/37 | Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 21 octombrie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 în ceea ce privește măsurile de urgență temporare referitoare la cerințele în materie de garanții reale (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA)) | 172 |
| 2023/C 167/38 | Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 de a nu formula obiecții la regulamentul delegat al Comisiei din 18 octombrie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 în ceea ce privește valoarea pragului de compensare pentru pozițiile deținute în contracte derivate extrabursiere pe mărfuri și în alte contracte derivate extrabursiere (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA)) | 174 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 22 noiembrie 2022

2023/C 167/20

Decizia Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 privind numirea lui Keit Pentus-Rosimannus în funcția de membră a Curții de Conturi (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

128

2023/C 167/21

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Autoritatea Palestiniană din Cisiordania și Fâșia Gaza privind principiile generale ale participării sale la programele Uniunii (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

129

2023/C 167/22

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor societăților cotate la bursă și măsuri conexe (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

130

2023/C 167/23

P9_TA(2022)0394Reziliența entităților criticeRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))P9_TC1-COD(2020)0365Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice și de abrogare a Directivei 2008/114/CE a Consiliului

131

2023/C 167/24

P9_TA(2022)0395Politica comună în domeniul pescuitului: restricțiile referitoare la accesul la apele UniuniiRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 în ceea ce privește restricțiile referitoare la accesul la apele Uniunii (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))P9_TC1-COD(2021)0176Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 în ceea ce privește restricțiile referitoare la accesul la apele Uniunii

132

2023/C 167/25

P9_TA(2022)0396Deciziile organizațiilor de standardizare europeneRezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1025/2012 în ceea ce privește deciziile organizațiilor de standardizare europene privind standardele europene și documentele de standardizare europeană (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))P9_TC1-COD(2022)0021Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1025/2012 în ceea ce privește deciziile organizațiilor de standardizare europene privind standardele europene și documentele de standardizare europeană

134

2023/C 167/26

P9_TA(2022)0397Calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (text codificat)Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (text codificat) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))P9_TC1-COD(2021)0018Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (codificare)

135

2023/C 167/27

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

136

2023/C 167/28

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/2169 privind încheierea Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

137

Miercuri, 23 noiembrie 2022

2023/C 167/29

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – Măsuri suplimentare pentru a aborda consecințele războiului pornit de Rusia în Ucraina, consolidarea mecanismului de protecție civilă al Uniunii, reducerea creditelor de plată și actualizarea veniturilor, alte ajustări și actualizări tehnice (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

138

2023/C 167/30

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

141

2023/C 167/31

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

162

Joi, 24 noiembrie 2022

2023/C 167/32

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

167

2023/C 167/33

P9_TA(2022)0411Modificarea Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumutRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))P9_TC1-COD(2022)0370Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut

168

2023/C 167/34

P9_TA(2022)0412Instrumentul pentru acordarea de sprijin Ucrainei în 2023 (asistență macrofinanciară +)Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))P9_TC1-COD(2022)0371Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +)

169

2023/C 167/35

P9_TA(2022)0413Neacceptarea documentelor de călătorie ale Federației Ruse eliberate în Ucraina și GeorgiaRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind nerecunoașterea documentelor de călătorie rusești eliberate în regiunile străine ocupate (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))P9_TC1-COD(2022)0274Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind neacceptarea documentelor de călătorie ale Federației Ruse eliberate în Ucraina și Georgia

170

2023/C 167/36

P9_TA(2022)0414Instituirea programului de politică pentru 2030 privind deceniul digitalRezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului de politică pentru 2030 Calea către deceniul digital (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))P9_TC1-COD(2021)0293Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului de politică pentru 2030 privind deceniul digital

171

2023/C 167/37

Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 21 octombrie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 în ceea ce privește măsurile de urgență temporare referitoare la cerințele în materie de garanții reale (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

172

2023/C 167/38

Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 de a nu formula obiecții la regulamentul delegat al Comisiei din 18 octombrie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 în ceea ce privește valoarea pragului de compensare pentru pozițiile deținute în contracte derivate extrabursiere pe mărfuri și în alte contracte derivate extrabursiere (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

174

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

11.5.2023

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2022-2023

Ședințele dintre 21 și 24 noiembrie 2022

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 22 noiembrie 2022

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/2

---

P9_TA(2022)0400

Strategia de împrumut pentru finanțarea NextGenerationEU

Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la punerea în practică a strategiei de împrumut pentru finanțarea NextGenerationEU, instrumentul de redresare al Uniunii (2021/2076(INI))

(2023/C 167/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (3) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (1) (Decizia privind sistemul de resurse proprii), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (3) din Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (1) (Decizia privind sistemul de resurse proprii),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/2094 al Consiliului din 14 decembrie 2020 de instituire a unui instrument de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma crizei provocate de COVID-19 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (4), inclusiv declarațiile comune și unilaterale convenite în cadrul cadrului financiar multianual (CFM), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (4), inclusiv declarațiile comune și unilaterale convenite în cadrul cadrului financiar multianual (CFM),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 aprilie 2021 privind noua strategie de finanțare pentru NextGenerationEU (COM(2021)0250), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 aprilie 2021 privind noua strategie de finanțare pentru NextGenerationEU (COM(2021)0250),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei privind resursele proprii (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei privind resursele proprii (COM(2021)0570),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 referitoare la Pactul ecologic european (COM(2019)0640) și rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 pe această temă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 referitoare la Pactul ecologic european (COM(2019)0640) și rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 pe această temă (5),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0250/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0250/2022),

| A. | întrucât Decizia privind resursele proprii împuternicește Comisia să împrumute fonduri în valoare de până la 750 de miliarde EUR la prețurile din 2018 între 2021 și 2026 de pe piețele de capital în numele Uniunii, cu unicul scop de a combate consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19 cu ajutorul NextGenerationEU (NGEU), instrumentul de redresare al UE; întrucât 360 de miliarde EUR la prețurile din 2018 pot fi mobilizate pentru a acorda împrumuturi statelor membre, iar 390 de miliarde EUR pot fi mobilizate direct pentru cheltuielile UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Decizia privind resursele proprii împuternicește Comisia să împrumute fonduri în valoare de până la 750 de miliarde EUR la prețurile din 2018 între 2021 și 2026 de pe piețele de capital în numele Uniunii, cu unicul scop de a combate consecințele crizei provocate de pandemia de COVID-19 cu ajutorul NextGenerationEU (NGEU), instrumentul de redresare al UE; întrucât 360 de miliarde EUR la prețurile din 2018 pot fi mobilizate pentru a acorda împrumuturi statelor membre, iar 390 de miliarde EUR pot fi mobilizate direct pentru cheltuielile UE;

| B. | întrucât rambursarea fondurilor împrumutate și a dobânzii aferente urmează să fie suportată de la bugetul Uniunii și programată astfel încât să se reducă constant și previzibil pasivele până cel târziu la 31 decembrie 2058; întrucât plafoanele resurselor proprii au fost majorate cu 0,6 % pentru a acoperi toate datoriile Uniunii care rezultă din împrumuturile NGEU; |
| --- | --- |

B.

întrucât rambursarea fondurilor împrumutate și a dobânzii aferente urmează să fie suportată de la bugetul Uniunii și programată astfel încât să se reducă constant și previzibil pasivele până cel târziu la 31 decembrie 2058; întrucât plafoanele resurselor proprii au fost majorate cu 0,6 % pentru a acoperi toate datoriile Uniunii care rezultă din împrumuturile NGEU;

| C. | întrucât Parlamentul, Consiliul și Comisia au adoptat o foaie de parcurs obligatorie juridic pentru a introduce noi resurse proprii, cu scopul de a genera fonduri suficiente pentru a acoperi cheltuielile preconizate cu rambursarea NGEU, astfel încât să nu reducă finanțarea pentru programele și politicile Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul, Consiliul și Comisia au adoptat o foaie de parcurs obligatorie juridic pentru a introduce noi resurse proprii, cu scopul de a genera fonduri suficiente pentru a acoperi cheltuielile preconizate cu rambursarea NGEU, astfel încât să nu reducă finanțarea pentru programele și politicile Uniunii;

| D. | întrucât, în temeiul Deciziei privind resursele proprii, Comisia trebuie să informeze regulat și pe larg Parlamentul și Consiliul despre toate aspectele strategiei sale de gestionare a datoriei, inclusiv calendarul emisiunilor cu datele și volumele preconizate ale emisiunilor pentru anul următor, precum și un plan care să prevadă principalul și dobânzile preconizate; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în temeiul Deciziei privind resursele proprii, Comisia trebuie să informeze regulat și pe larg Parlamentul și Consiliul despre toate aspectele strategiei sale de gestionare a datoriei, inclusiv calendarul emisiunilor cu datele și volumele preconizate ale emisiunilor pentru anul următor, precum și un plan care să prevadă principalul și dobânzile preconizate;

| E. | întrucât suma totală programată pentru NGUE și plata cuponului periodic și răscumpărarea la scadență (costurile de rambursare ale EURI) a fost fixată la 14,7 miliarde EUR în perioada 2021-2027; |
| --- | --- |

E.

întrucât suma totală programată pentru NGUE și plata cuponului periodic și răscumpărarea la scadență (costurile de rambursare ale EURI) a fost fixată la 14,7 miliarde EUR în perioada 2021-2027;

Argumentele la baza deciziei de a contracta împrumuturi pentru NextGenerationEU

| 1. | subliniază că NGEU este cel mai mare program comun de împrumut al UE și primul care pe lângă că acordă împrumuturi statelor membre, prevede și cheltuieli bugetare directe ale Uniunii înglobate în programe și politici reale ale UE; subliniază că datoria comună a Uniunii gestionată de Comisie face să crească mărimea, impactul și valoarea adăugată a bugetului Uniunii, sprijinind astfel redresarea de după COVID-19 și ajutând la îndeplinirea priorităților pe termen lung ale UE, în primul rând tranzițiile verde și digitală; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, cu un volum mediu anual de împrumuturi de 150 de miliarde EUR până în 2026, programul de împrumut NGEU face din Uniune un actor-cheie pe piețele financiare, o pune pe picior de egalitate cu alți emitenți suverani europeni importanți și o transformă în cel mai mare emitent supranațional și cel mai mare emitent de obligațiuni verzi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | relevă că succesul strategiei de împrumut va fi evaluat în funcție de capacitatea sa de a mobiliza fondurile necesare pentru a implementa NGEU pe piețele de capital prompt și la costuri relativ mici și de capacitatea sa de a rambursa datoria până în 2058 pe baza unui plan care în același timp să fie previzibil, să urmeze o pantă lină și să nu înlocuiască cheltuielile stabilite pentru programe sub plafoanele din CFM, nici să nu pună în pericol acțiunile viitoare ale UE; subliniază că emisiunea Uniunii nu ar trebui să perturbe condițiile de împrumut pentru alți emitenți europeni, ba chiar ar trebui să joace un rol pozitiv pe piețele de capital, în special prin satisfacerea cererii investitorilor de active denominate în euro și de noi produse, ca obligațiunile verzi; |
| --- | --- |

3.

Descrierea și evaluarea strategiei de împrumut NextGenerationEU până în prezent

| 4. | reține că Comisia a elaborat și a pus în practică un program de finanțare nou și amplu și și-a dezvoltat capacitățile de gestionare a datoriei rapid și eficient; consideră îmbucurător că emisiunile s-au produs într-un ritm constant după prima emisiune din 2021, fiind toate cu mult suprasubscrise, demonstrând un viu interes din partea investitorilor și permițând Comisiei să își îndeplinească țintele de finanțare; constată cu satisfacție că, în virtutea ratingului AAA de care se bucură Uniunea, produsele UE au fost tranzacționate la rate ale dobânzii atractive, la același nivel cu alți mari emitenți europeni și supranaționali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște că strategia de finanțare adoptată de Comisie este diversificată și oferă o gamă largă de produse (obligațiuni și bonuri) și scadențe (de la trei luni la 30 ani) prin diferite metode de emitere (tranzacții sindicalizate și licitații) și după un calendar regulat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | remarcă decizia Comisiei de a se baza pe o amplă rețea de dealeri primari (PDN), care sunt parteneri importanți în eforturile de a asigura buna funcționare a piețelor primare și secundare și de a raporta Comisiei despre condițiile de piață; reamintește Comisiei că este important să verifice că băncile își îndeplinesc cerințele legale și să urmărească să asigure o repartizare geografică mai echilibrată, atât în componența rețelei de dealeri primari, cât și în rolul principal al tranzacțiilor sindicalizate; invită Comisia să prevadă pentru membrii rețelei de dealeri primari suficiente stimulente și obligații pentru a-și îndeplini rolul; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de deciziile anuale de împrumut și de planurile de finanțare publicate de Comisie până acum; subliniază că transparența în strategia de împrumut și operațiunile Comisiei este esențială pentru o coordonare reușită cu alți actori de pe piață, pentru a putea da socoteală, în special în fața Parlamentului, și a permite factorilor de decizie și publicului larg să conștientizeze țelurile urmărite și să se identifice cu ele; invită Comisia, în acest context, să informeze prompt și sistematic Parlamentul, furnizând date defalcate despre toate taxele suportate pentru emiterea de datorii ale UE, inclusiv taxele percepute de Comisie pentru EURI, la fel ca și costurile administrative suportate de statele membre când contractează împrumuturi prin Mecanismul de redresare și reziliență (MRR); |
| --- | --- |

7.

| 8. | observă că, în acord cu decizia de împrumut anual și cu planurile de finanțare semestriale, Comisia a colectat de pe piețele financiare, începând din iunie 2021, peste 113 de miliarde EUR, din care 23 miliarde EUR sub formă de obligațiuni verzi cu scadențe pe termen scurt, mediu și lung; ia act cu satisfacție de informațiile furnizate despre distribuția pe tip de investitor și distribuția „pe zone geografice”; solicită să se continue comunicarea transparentă despre evoluția licitațiilor de obligațiuni și sindicalizări; |
| --- | --- |

8.

Efectele pozitive și problemele potențiale ale împrumuturilor prin NextGenerationEU

| 9. | consideră că prin faptul că transformă Uniunea într-unul dintre cei mai mari emitenți de obligațiuni din Europa NGEU poate avea un impact pozitiv asupra stabilității și lichidității piețelor de capital ale UE, poate îmbunătăți perspectivele economice ale UE, completa arhitectura macroeconomică a zonei euro și întări rolul internațional al monedei euro; constată că din punct de vedere juridic NGEU este limitat ca volum și în timp și că ar putea juca un rol și mai influent ca sursă de active sigure, contribuind la integrarea piețelor financiare ale UE și la consolidarea rezilienței Uniunii, cu condiția să se țină cont de lecțiile învățate; mai constată că atât caracterul temporar, cât și volumul programului de împrumut al NGEU limitează potențialul obligațiunilor UE de a deveni cu adevărat active sigure, de a contribui la buna funcționare a piețelor financiare și a conferi mai multă stabilitate uniunii monetare europene; invită Comisia să se gândească cum ar putea menține volumul restant de obligațiuni NGEU după 2027, pentru ca lichiditatea să nu scadă brusc la scurt timp după ce va fi atins nivelul maxim la sfârșitul fazei de cheltuieli a NGEU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată cererea mare de titluri de datorie UE și integrarea fără probleme a acestora pe piețele de capital; invită Comisia să confere datoriei UE un statut mai proeminent, diversificând profilului investitorilor, stimulând piețele secundare și eliminând obstacolele tehnice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pune mare accent pe faptul că Uniunea ar putea stabili etaloane pentru investițiile sustenabile, fiind cel mai mare emitent mondial de obligațiuni verzi, își poate diversifica baza de investitori și poate garanta costuri de îndatorare mai mici; subliniază rolul important al obligațiunilor verzi în finanțarea activelor necesare pentru tranziția spre o economie cu emisii mici de dioxid de carbon; consideră salutar faptul că cadrul Comisiei privind obligațiunile verzi aplică standarde înalte de sustenabilitate; îndeamnă Comisia să prevină orice tip de dezinformare ecologică și să asigure o raportare de înaltă calitate cu privire la utilizarea veniturilor, pentru a nu pune în pericol prima ecologică; ia act de faptul că principiul de a nu aduce prejudicii semnificative servește drept standard pentru cheltuielile finanțate în cadrul NGEU; subliniază că, prin emiterea unei părți a datoriei NGEU sub formă de obligațiuni verzi, statele membre și Comisia au responsabilitatea de a face tot posibilul pentru ca angajamentele asumate față de investitori cu privire la cheltuielile legate de climă să fie îndeplinite și se așteaptă ca Comisia să își onoreze integral angajamentul de a exclude proiectele problematice de la finanțarea cu obligațiuni verzi de îndată ce apar suspiciuni întemeiate de dezinformare ecologică; consideră că tabloul de bord al NGEU privind obligațiunile verzi, o pagină web interactivă cu informații privind investițiile finanțate din obligațiunile verzi (6), este o idee bună; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că Comisia ar trebui să introducă măsuri stricte de audit pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare a MRR, în special pentru a reduce riscul de orice tip de dezinformare ecologică și având în vedere configurația unică a NGEU, prin care Comisia atrage fonduri de pe piețele de capital și răspunde în fața investitorilor, dar statele membre cheltuiesc efectiv banii; invită, prin urmare, statele membre să își țină promisiunile făcute în planurile de redresare și reziliență și să le pună în practică bine și integral și să raporteze Comisiei cu lux de amănunte cât de bine și-au îndeplinit obiectivele de etapă și țintele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | constată că, în ciuda proporțiilor sale, NGEU a reușit până în prezent să atenueze cu succes riscul de a face să scadă cererea de alte obligațiuni suverane europene; subliniază că, mărind atractivitatea pieței de datorii suverane a zonei euro, mai ales pentru investitorii din afara UE, emisiunea NGEU poate avea un impact pozitiv asupra cererii de titluri de valoare emise de alți actori de pe piața europeană; invită Comisia să se coordoneze strâns și pe mai departe cu agențiile de datorie ale statelor membre și cu Banca Centrală Europeană, Banca Europeană de Investiții și Mecanismul european de stabilitate; reamintește cât este de important ca tranzacționarea datoriilor UE să se extindă și la alte burse de valori din UE, după principiile uniunii piețelor de capital; |
| --- | --- |

13.

| 14. | susține, în plus, că NGEU are un efect pozitiv asupra atractivității și sustenabilității datoriilor statelor membre, oferind condiții de împrumut cu rating AAA tuturor statelor membre prin împrumuturile din MRR, contribuind la reducerea semnificativă a randamentelor suverane și excluzând granturile din calculul datoriei naționale, transmițând totodată piețelor financiare un mesaj convingător despre reziliența și coeziunea zonei euro și a UE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că NGEU demonstrează avantajele unui răspuns la crize la nivelul UE mai ambițios, colectiv și democratic; consideră că dacă cetățenilor UE li s-ar oferi ocazia să cumpere direct obligațiuni UE, le-ar crește atașamentul față de UE; roagă Comisia să dezvolte un mecanism simplu și transparent în acest sens; constată că această practică există deja în mai multe state membre; consideră că aceasta ar aduce beneficii economice însemnate, care ar depăși costurile de realizare; constată că sprijinul substanțial pentru depășirea crizei, finanțat prin emisiunea comună de titluri de datorie, a întărit încrederea în reziliența UE și a statelor sale membre și că majoritatea participanților de pe piețele financiare recunosc că arhitectura financiară europeană este mai robustă; subliniază că implementarea cu succes a NGEU demonstrează că UE a oferit un răspuns adecvat la consecințele economice ale crizei provocate de pandemia de COVID-19; face deci un apel la toate instituțiile UE să aibă grijă ca UE să își îndeplinească promisiunile, ceea ce presupune și să ofere o viziune politică pe termen lung; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remarcă cu îngrijorare noile provocări generate de lipsa de securitate pe plan mondial după agresiunea ilegală, neprovocată și nejustificată a Rusiei împotriva Ucrainei și de creșterea bruscă a inflației și a ratelor dobânzilor, care afectează emitenții suverani; avertizează că în ultimul timp costurile de finanțare au crescut simțitor din cauza condițiilor vitrege de pe piață și că planează foarte mari incertitudini în zona ratelor dobânzilor pe termen lung; anticipează că acest lucru va afecta linia de rambursare a EURI din bugetul UE; constată cu îngrijorare că costurile de refinanțare mai mari decât cele programate au deja un impact asupra disponibilităților de la rubrica 2b și chiar ciupesc din disponibilitățile limitate ale instrumentelor speciale în cursul procedurii bugetare anuale; roagă Comisia să monitorizeze cu mare grijă situația și să țină la curent periodic autoritatea bugetară; recunoaște că Comisia este nevoită să acționeze pe o piață foarte incertă, în afara intervalului de încredere de 99 %; reamintește că toate contribuțiile financiare către statele membre ar trebui plătite până la 31 decembrie 2026, după cum s-a stabilit în Regulamentul privind Instrumentul de redresare și reziliență (EURI) și în Regulamentul privind MRR, dar că acest termen ar putea fi modificat; subliniază că o astfel de modificare înseamnă că vor trebui modificate atât Regulamentul MRR, cât și Regulamentul EURI; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că întregul potențial al NGEU poate fi valorificat numai dacă toate planurile naționale de redresare și reziliență sunt puse în execuție bine și prompt; este preocupat că mai multe state membre nu au capacitate suficientă de absorbție financiară; regretă dinamica constatată în unele state membre în care executarea fondurilor tradiționale ale UE a fost întârziată pentru a absorbi mai rapid fondurile MRR; încurajează statele membre să valorifice din plin și cu consecvență împrumuturile acordate în cadrul NGEU; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că va fi nevoie de mai multe investiții în politicile UE pentru a întări competitivitatea, reziliența și autonomia strategică a UE, îndeosebi în industrie și politicile pentru climă; consideră că redistribuirile permanente nu reprezintă o soluție viabilă pe termen lung pentru finanțarea priorităților UE și subliniază că este nevoie de noi resurse; reamintește că schimbările climatice, precum și războiul în curs din Ucraina evidențiază necesitatea urgentă de a pune capăt dependenței Uniunii de țări terțe în sectoare esențiale ale economiei sale, ca energia, materiile prime, industria și agricultura; consideră, în acest sens, că anunțul făcut de președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, cu privire la crearea unui Fond european pentru suveranitate este pe aceeași lungime de undă cu rezoluția Parlamentului din 19 mai 2022 (7) și cu declarația Conferinței președinților din 30 iunie 2022 despre programul de lucru al Comisiei pe 2023; de aceea, invită Comisia și statele membre să reflecteze mai mult la ideea, în acord cu recomandările Conferinței privind viitorul Europei, de a face împrumuturi comune la nivelul UE, pentru a crea condiții de împrumut mai favorabile, ducând, totodată, politici fiscale responsabile la nivelul statelor membre; regretă că se tot creează și se folosesc sistematic instrumente, fonduri și programe de împrumut comune, inclusiv NGEU, în afara bugetului UE și fără supravegherea sau controlul autorității bugetare; de aceea, cere să se includă în buget operațiunile de împrumut și de creditare și toate programele sau instrumentele viitoare ale UE; cere ca Parlamentul să fie implicat întru totul în toate cazurile prin codecizie; |
| --- | --- |

18.

Bugetul Uniunii și noile resurse proprii

| 19. | avertizează că multe decenii de acum înainte caracteristicile împrumuturilor NGEU vor avea consecințe directe asupra rambursărilor din bugetul Uniunii; stăruie, așadar, pe ideea de a optimiza serviciul datoriei și a asigura un profil fluent al datoriei, pentru a repartiza uniform sarcina viitoare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că datorită NGEU UE și-a mărit mult capacitatea de împrumut și de creditare; insistă că autoritatea bugetară trebuie implicată în toate etapele procesului de împrumut și creditare; reamintește că în temeiul Deciziei privind resursele proprii Comisia are obligația de a publica un plan actualizat periodic cu plățile preconizate din principal și dobânzi, care urmează să fie discutat cu Parlamentul și Consiliul la ședințele interinstituționale periodice pe tema NGEU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește solicitarea sa fermă de a introduce creditele bugetare pentru rambursarea costurilor EURI în bugetul UE peste plafoanele din CFM, pentru ca marjele și mecanismele de flexibilitate să fie aplicate doar în scopurile prevăzute; cere să se facă modificările de rigoare la Regulamentul privind CFM cu ocazia revizuirii CFM la jumătatea perioadei; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este ferm convins că în definitiv succesul NGEU, în special credibilitatea și sustenabilitatea finanțării sale, va fi evaluat și în raport cu capacitatea Uniunii de a rambursa datoria comună cu noi resurse proprii în sectorul mediului și corporativ, mai degrabă decât prin creșterea contribuțiilor statelor membre bazate pe venitul național brut; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că resursele proprii sunt un factor-cheie pentru ca Uniunea să își concretizeze prioritățile de politică, având în vedere în parte nevoile mai mari de investiții pentru a obține independența energetică și pentru a contribui la atenuarea impactului social al războiului din Ucraina și a accelera tranziția către energia verde; subliniază că introducerea de noi resurse proprii ar evita în viitor tăierile de fonduri la programele Uniunii, care ar submina chiar scopul și beneficiile pe termen lung ale planului de redresare; consideră că introducerea de noi resurse proprii, cum s-a convenit în acordul interinstituțional obligatoriu din 16 decembrie 2020, ar aduce beneficii de durată, nu numai prin succesul politicilor Uniunii, ci și prin faptul că i-ar conferi Uniunii un statut de emitent de datorii credibil și iscusit; invită deci statele membre să se pună pe treabă cât mai rapid posibil și să accelereze negocierile privind primul pachet al așa-numitei noi generații de resurse proprii ale UE bazate pe schema UE de comercializare a certificatelor de emisii, mecanismul de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon și pilonul I al acordului internațional al OCDE privind impozitarea minimă a întreprinderilor multinaționale, prezentat de Comisie la 22 decembrie 2021; îndeamnă Consiliul să aprobe primul coș de resurse proprii înainte de sfârșitul lui 2022; |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată, cu toate acestea, că veniturile estimate din aceste trei resurse proprii nu ar fi suficiente pentru a acoperi datoria produsă de împrumuturile NGEU; cere deci încă o dată Comisiei să prezinte o propunere pentru al doilea coș de noi resurse proprii înainte de decembrie 2023, inclusiv o propunere de taxă pe tranzacțiile financiare, cu scopul de a asigura resurse suficiente pentru rambursarea datoriilor NGEU; subliniază foaia de parcurs obligatorie juridic stabilită în temeiul Acordului interinstituțional; solicită totuși Comisiei, având în vedere provocările economice recente, să fie și mai ambițioasă și să nu excludă posibilitatea de a adăuga resurse proprii inovatoare, noi și, preferabil, autentice; |
| --- | --- |

24.

o

o o

| 25. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 23.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(4)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(5)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(6)  https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/eu-borrower-investor-relations/nextgenerationeu-green-bonds/dashboard_en

(7)  Rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2022 referitoare la Consecințele sociale și economice pe care le are asupra UE războiul declanșat de Rusia în Ucraina – întărirea capacității de acțiune a UE (Texte adoptate, P9_TA(2022)0219).

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/8 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/8

---

P9_TA(2022)0401

Raport referitor la implementarea Consiliului European pentru Inovare

Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitor la implementarea Consiliului European pentru Inovare (2022/2063(INI))

(2023/C 167/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special titlul XIX, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special titlul XIX,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/695 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 aprilie 2021 de instituire a programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa și de stabilire a normelor sale de participare și de diseminare (1),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont Europa (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (3),

| — | având în vedere programele de lucru ale Consiliului European pentru Inovare (CEI) pentru 2021 și 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere programele de lucru ale Consiliului European pentru Inovare (CEI) pentru 2021 și 2022,

| — | având în vedere Raportul de impact al BEI pe 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de impact al BEI pe 2021,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2018 intitulată „Evaluarea intermediară a programului Orizont 2020: maximizarea impactului cercetării și inovării din UE” (COM(2018)0002), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2018 intitulată „Evaluarea intermediară a programului Orizont 2020: maximizarea impactului cercetării și inovării din UE” (COM(2018)0002),

| — | având în vedere evaluarea impactului din 7 iunie 2018 care însoțește propunerea Comisiei privind programul Orizont Europa (SWD(2018)0307), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea impactului din 7 iunie 2018 care însoțește propunerea Comisiei privind programul Orizont Europa (SWD(2018)0307),

| — | având în vedere declarația comitetului CEI din 16 august 2022 pentru discuția din cadrul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie a Parlamentului cu privire la implementarea CEI (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comitetului CEI din 16 august 2022 pentru discuția din cadrul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie a Parlamentului cu privire la implementarea CEI (4),

| — | având în vedere declarația comitetului CEI din 9 februarie 2022 privind programul de lucru al CEI pentru 2022 și viitorul Fondului CEI (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comitetului CEI din 9 februarie 2022 privind programul de lucru al CEI pentru 2022 și viitorul Fondului CEI (5),

| — | având în vedere comunicatul de presă al Comisiei din 5 august 2022 intitulat „Actualizare privind implementarea acceleratorului CEI” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă al Comisiei din 5 august 2022 intitulat „Actualizare privind implementarea acceleratorului CEI” (6),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0268/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0268/2022),

Obiectivele generale și structura CEI în cadrul programului Orizont Europa

| A. | întrucât CEI este programul emblematic de inovare al UE pentru identificarea, dezvoltarea și extinderea inovațiilor revoluționare și, în special, a inovațiilor deep tech; întrucât CEI va facilita și va consolida colaborarea în rețea și cooperarea și va crea sinergii între diferitele comunități de inovare din UE și, în special, cu EIT, asigurând o acoperire geografică largă; întrucât acesta a fost creat pentru a promova autonomia strategică tehnologică a Europei, precum și pentru a îmbunătăți funcționarea pieței europene a capitalului de risc; |
| --- | --- |

A.

întrucât CEI este programul emblematic de inovare al UE pentru identificarea, dezvoltarea și extinderea inovațiilor revoluționare și, în special, a inovațiilor deep tech; întrucât CEI va facilita și va consolida colaborarea în rețea și cooperarea și va crea sinergii între diferitele comunități de inovare din UE și, în special, cu EIT, asigurând o acoperire geografică largă; întrucât acesta a fost creat pentru a promova autonomia strategică tehnologică a Europei, precum și pentru a îmbunătăți funcționarea pieței europene a capitalului de risc;

| B. | întrucât Regulamentul (UE) 2021/695 identifică CEI drept „punct unic gestionat central”, care „se concentrează în principal pe inovarea revoluționară și disruptivă, vizând în special inovarea creatoare de piețe, dar sprijinind, în același timp, toate tipurile de inovare, inclusiv cele progresive”; |
| --- | --- |

B.

întrucât Regulamentul (UE) 2021/695 identifică CEI drept „punct unic gestionat central”, care „se concentrează în principal pe inovarea revoluționară și disruptivă, vizând în special inovarea creatoare de piețe, dar sprijinind, în același timp, toate tipurile de inovare, inclusiv cele progresive”;

| C. | întrucât Regulamentul (UE) 2021/695 prevede că CEI trebuie să funcționeze în conformitate cu principiile legate de valoarea adăugată clară a Uniunii, autonomie, capacitate de asumare a riscurilor, eficiență, eficacitate, transparență și răspundere; |
| --- | --- |

C.

întrucât Regulamentul (UE) 2021/695 prevede că CEI trebuie să funcționeze în conformitate cu principiile legate de valoarea adăugată clară a Uniunii, autonomie, capacitate de asumare a riscurilor, eficiență, eficacitate, transparență și răspundere;

| D. | întrucât Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului prevede că CEI are două obiective: în primul rând, identificarea, dezvoltarea și implementarea unor inovații cu risc ridicat de toate tipurile, incluzând inovația incrementală; și, în al doilea rând, sprijinirea extinderii rapide a întreprinderilor inovatoare la nivelul Uniunii și la nivel internațional pe calea care duce de la idei la piață; |
| --- | --- |

D.

întrucât Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului prevede că CEI are două obiective: în primul rând, identificarea, dezvoltarea și implementarea unor inovații cu risc ridicat de toate tipurile, incluzând inovația incrementală; și, în al doilea rând, sprijinirea extinderii rapide a întreprinderilor inovatoare la nivelul Uniunii și la nivel internațional pe calea care duce de la idei la piață;

| E. | întrucât CEI este pus în aplicare prin intermediul a trei piloni principali: Pathfinder CEI; Tranziție CEI și Acceleratorul CEI; |
| --- | --- |

E.

întrucât CEI este pus în aplicare prin intermediul a trei piloni principali: Pathfinder CEI; Tranziție CEI și Acceleratorul CEI;

| F. | întrucât Pathfinder oferă subvenții pentru proiecte de vârf, cu risc ridicat, care explorează domenii noi și deep tech în vederea dezvoltării de tehnologii ale viitorului inovatoare și potențial radicale, precum și de noi oportunități de piață; |
| --- | --- |

F.

întrucât Pathfinder oferă subvenții pentru proiecte de vârf, cu risc ridicat, care explorează domenii noi și deep tech în vederea dezvoltării de tehnologii ale viitorului inovatoare și potențial radicale, precum și de noi oportunități de piață;

| G. | întrucât Acceleratorul sprijină în principal întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) care au ambiția de a dezvolta inovații revoluționare din domeniul deep tech, care sunt esențiale pentru creșterea viitoare a Europei și pentru autonomia strategică deschisă; |
| --- | --- |

G.

întrucât Acceleratorul sprijină în principal întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) care au ambiția de a dezvolta inovații revoluționare din domeniul deep tech, care sunt esențiale pentru creșterea viitoare a Europei și pentru autonomia strategică deschisă;

| H. | întrucât Acceleratorul este implementat prin utilizarea în principal a finanțării mixte din partea CEI, acordate printr-un proces unic, clar și transparent și cu o singură decizie, oferind inovatorului care primește sprijin un angajament unic global în ceea ce privește resursele financiare care acoperă diferitele etape ale inovării până la introducerea pe piață, inclusiv etapa anterioară comercializării în masă. |
| --- | --- |

H.

întrucât Acceleratorul este implementat prin utilizarea în principal a finanțării mixte din partea CEI, acordate printr-un proces unic, clar și transparent și cu o singură decizie, oferind inovatorului care primește sprijin un angajament unic global în ceea ce privește resursele financiare care acoperă diferitele etape ale inovării până la introducerea pe piață, inclusiv etapa anterioară comercializării în masă.

| I. | întrucât legislația privind programul Orizont Europa permite Uniunii să suporte singură riscul inițial al proiectelor de inovare selectate; |
| --- | --- |

I.

întrucât legislația privind programul Orizont Europa permite Uniunii să suporte singură riscul inițial al proiectelor de inovare selectate;

| J. | întrucât Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului impune Comisiei să instituie un vehicul cu scop special pentru executarea finanțării mixte în cadrul CEI și să gestioneze toate elementele operaționale ale proiectelor Accelerator; |
| --- | --- |

J.

întrucât Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului impune Comisiei să instituie un vehicul cu scop special pentru executarea finanțării mixte în cadrul CEI și să gestioneze toate elementele operaționale ale proiectelor Accelerator;

Rezultatele proiectului-pilot

| K. | întrucât proiectul-pilot pentru CEI și proiectul-pilot îmbunătățit pentru CEI au demonstrat cu succes fezabilitatea CEI ca program cu drepturi depline, așa cum se subliniază în concluziile generale ale studiului de evaluare din 2022 publicat de Comisie (7), în pofida unor probleme inițiale, inclusiv comunicarea neclară cu beneficiarii cu privire la condițiile de investiții pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

K.

întrucât proiectul-pilot pentru CEI și proiectul-pilot îmbunătățit pentru CEI au demonstrat cu succes fezabilitatea CEI ca program cu drepturi depline, așa cum se subliniază în concluziile generale ale studiului de evaluare din 2022 publicat de Comisie (7), în pofida unor probleme inițiale, inclusiv comunicarea neclară cu beneficiarii cu privire la condițiile de investiții pentru întreprinderi;

| L. | întrucât eficacitatea proiectului-pilot Accelerator s-a aflat sub presiune din cauza ratelor scăzute de succes; |
| --- | --- |

L.

întrucât eficacitatea proiectului-pilot Accelerator s-a aflat sub presiune din cauza ratelor scăzute de succes;

| M. | întrucât, între 2018 și 2020, proiectul-pilot al CEI a finanțat 330 de proiecte Pathfinder, în cadrul cererilor de oferte, cu un număr mare de propuneri; |
| --- | --- |

M.

întrucât, între 2018 și 2020, proiectul-pilot al CEI a finanțat 330 de proiecte Pathfinder, în cadrul cererilor de oferte, cu un număr mare de propuneri;

| N. | întrucât răspândirea geografică a participării și, în special, coordonarea proiectului-pilot Pathfinder s-au concentrat în UE-15 și în țările asociate; întrucât poziția unei țări în tabloul de bord european privind inovarea pare să se reflecte în numărul de candidaturi, precum și în succesul inovatorilor săi în cadrul proiectului-pilot Pathfinder: liderii în domeniul inovării au înregistrat cele mai ridicate rate de succes, iar inovatorii emergenți au înregistrat cele mai scăzute rate de succes; |
| --- | --- |

N.

întrucât răspândirea geografică a participării și, în special, coordonarea proiectului-pilot Pathfinder s-au concentrat în UE-15 și în țările asociate; întrucât poziția unei țări în tabloul de bord european privind inovarea pare să se reflecte în numărul de candidaturi, precum și în succesul inovatorilor săi în cadrul proiectului-pilot Pathfinder: liderii în domeniul inovării au înregistrat cele mai ridicate rate de succes, iar inovatorii emergenți au înregistrat cele mai scăzute rate de succes;

| O. | întrucât Fondul CEI cu structura sa inițială astfel cum a fost instituit în 2020 în cadrul proiectului-pilot pentru CEI și care a fost acceptată de Comisie la acel moment, a funcționat în mod corespunzător; întrucât au fost luate 140 de decizii privind investiții de capital, în pofida întârzierilor și problemelor recurente legate de semnarea instrumentului de finanțare mixtă; întrucât aceste decizii au avut un indicator al efectului de levier de 2,7, ceea ce arată că fondul CEI, în structura sa inițială, a fost în măsură să stabilească o coinvestiție semnificativă; |
| --- | --- |

O.

întrucât Fondul CEI cu structura sa inițială astfel cum a fost instituit în 2020 în cadrul proiectului-pilot pentru CEI și care a fost acceptată de Comisie la acel moment, a funcționat în mod corespunzător; întrucât au fost luate 140 de decizii privind investiții de capital, în pofida întârzierilor și problemelor recurente legate de semnarea instrumentului de finanțare mixtă; întrucât aceste decizii au avut un indicator al efectului de levier de 2,7, ceea ce arată că fondul CEI, în structura sa inițială, a fost în măsură să stabilească o coinvestiție semnificativă;

| P. | întrucât studiul de evaluare concluzionează că „Fondul EIC se bazează pe obiective de politică publică bine justificate și pe nevoile pieței” și că „un punct controversat privind structura fondului gravitează în jurul interpretării a două reguli de admisibilitate: neeligibilitate pentru finanțare bancară și coinvestirea”; |
| --- | --- |

P.

întrucât studiul de evaluare concluzionează că „Fondul EIC se bazează pe obiective de politică publică bine justificate și pe nevoile pieței” și că „un punct controversat privind structura fondului gravitează în jurul interpretării a două reguli de admisibilitate: neeligibilitate pentru finanțare bancară și coinvestirea”;

| Q. | întrucât procedura de diligență necesară, astfel cum a fost stabilită în cadrul proiectului-pilot CEI, a avut un succes deosebit, deoarece a oferit evaluări de înaltă calitate privind diligența necesară, ceea ce a fost confirmat de faptul că mai multe dintre aceste evaluări au fost utilizate pentru a atrage investitori externi, indicând faptul că investitorii își bazează deciziile de investiții pe diligența necesară de o calitate suficientă; |
| --- | --- |

Q.

întrucât procedura de diligență necesară, astfel cum a fost stabilită în cadrul proiectului-pilot CEI, a avut un succes deosebit, deoarece a oferit evaluări de înaltă calitate privind diligența necesară, ceea ce a fost confirmat de faptul că mai multe dintre aceste evaluări au fost utilizate pentru a atrage investitori externi, indicând faptul că investitorii își bazează deciziile de investiții pe diligența necesară de o calitate suficientă;

| R. | întrucât consultanța profesională structurată în materie de investiții oferită de Comitetul pentru investiții și de echipa Băncii Europene de Investiții (BEI), integrată în CEI și Agenția Executivă pentru IMM-uri (EISMEA), a fost în măsură să asigure diligența necesară de înaltă calitate grație cooperării unice dintre EISMEA și BEI, în combinație cu expertiza în materie de investiții adusă de experții externi, inclusiv de investitorii în serie și în fonduri de capital de risc, în cadrul Comitetului pentru investiții; |
| --- | --- |

R.

întrucât consultanța profesională structurată în materie de investiții oferită de Comitetul pentru investiții și de echipa Băncii Europene de Investiții (BEI), integrată în CEI și Agenția Executivă pentru IMM-uri (EISMEA), a fost în măsură să asigure diligența necesară de înaltă calitate grație cooperării unice dintre EISMEA și BEI, în combinație cu expertiza în materie de investiții adusă de experții externi, inclusiv de investitorii în serie și în fonduri de capital de risc, în cadrul Comitetului pentru investiții;

Stadiul implementării CEI în cadrul programului Orizont Europa

| S. | întrucât modelul adnotat de acord de subvenție pentru programul Orizont Europa a fost publicat extrem de târziu, lucru care a creat o incertitudine semnificativă în rândul solicitanților, inclusiv al potențialilor solicitanți în cadrul CEI; |
| --- | --- |

S.

întrucât modelul adnotat de acord de subvenție pentru programul Orizont Europa a fost publicat extrem de târziu, lucru care a creat o incertitudine semnificativă în rândul solicitanților, inclusiv al potențialilor solicitanți în cadrul CEI;

| T. | întrucât introducerea managerilor de programe are potențialul de a crește eficacitatea CEI; întrucât au fost numiți alți nouă manageri de programe; |
| --- | --- |

T.

întrucât introducerea managerilor de programe are potențialul de a crește eficacitatea CEI; întrucât au fost numiți alți nouă manageri de programe;

| U. | întrucât activitatea managerilor de programe este în continuare lipsită de vizibilitate, iar părțile interesate constată lipsă de transparență; |
| --- | --- |

U.

întrucât activitatea managerilor de programe este în continuare lipsită de vizibilitate, iar părțile interesate constată lipsă de transparență;

| V. | întrucât CEI este un nou tip de program care prezintă un risc financiar mai mare decât cheltuielile tradiționale ale Uniunii, ceea ce necesită o strategie de audit specifică; |
| --- | --- |

V.

întrucât CEI este un nou tip de program care prezintă un risc financiar mai mare decât cheltuielile tradiționale ale Uniunii, ceea ce necesită o strategie de audit specifică;

| W. | întrucât, în cadrul programelor de lucru pentru 2021 și 2022, au fost puse la dispoziția CEI 1,55 miliarde EUR și, respectiv, 1,71 miliarde EUR; întrucât, în ambii ani, aproximativ 430 de milioane EUR au provenit din bugetul Next GenerationEU, toate acestea fiind puse la dispoziție pentru componentele de grant ale CEI; întrucât aproximativ 52 % din bugetul disponibil a fost alocat cererilor de propuneri deschise și ascendente în cadrul cererilor deschise de propuneri; întrucât 65 % din fondurile disponibile au fost alocate componentelor de grant ale CEI, în timp ce 35 % au fost alocate componentelor de investiții; întrucât aproape 70 % din finanțarea disponibilă a fost alocată propunerilor din cadrul instrumentului Accelerator, iar 20 %, instrumentului Pathfinder; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în cadrul programelor de lucru pentru 2021 și 2022, au fost puse la dispoziția CEI 1,55 miliarde EUR și, respectiv, 1,71 miliarde EUR; întrucât, în ambii ani, aproximativ 430 de milioane EUR au provenit din bugetul Next GenerationEU, toate acestea fiind puse la dispoziție pentru componentele de grant ale CEI; întrucât aproximativ 52 % din bugetul disponibil a fost alocat cererilor de propuneri deschise și ascendente în cadrul cererilor deschise de propuneri; întrucât 65 % din fondurile disponibile au fost alocate componentelor de grant ale CEI, în timp ce 35 % au fost alocate componentelor de investiții; întrucât aproape 70 % din finanțarea disponibilă a fost alocată propunerilor din cadrul instrumentului Accelerator, iar 20 %, instrumentului Pathfinder;

| X. | întrucât cererea deschisă pentru Pathfinder a avut o rată de succes de 6,45 % și 7 % în 2021 și, respectiv, 2022; întrucât, în cadrul cererii Pathfinder Challenges din 2021, au fost depuse 403 propuneri și au fost atribuite 39 de propuneri, ceea ce înseamnă că rata de succes a fost de 9,7 %; |
| --- | --- |

X.

întrucât cererea deschisă pentru Pathfinder a avut o rată de succes de 6,45 % și 7 % în 2021 și, respectiv, 2022; întrucât, în cadrul cererii Pathfinder Challenges din 2021, au fost depuse 403 propuneri și au fost atribuite 39 de propuneri, ceea ce înseamnă că rata de succes a fost de 9,7 %;

| Y. | întrucât pentru cererea Accelerator au existat două date-limită în 2021 și, respectiv, în 2022; |
| --- | --- |

Y.

întrucât pentru cererea Accelerator au existat două date-limită în 2021 și, respectiv, în 2022;

| Z. | întrucât, până în septembrie 2022, singura finanțare transferată beneficiarilor Accelerator au fost plăți anticipate din granturi pentru care perioada de acordare era de 12 luni, nu au fost transferate fonduri ca parte a sprijinului de (cvasi) capital și a fost luată o singură decizie de investiții, ceea ce a făcut ca timpul până ca investiția să poată fi realizată să fie cu mult peste un an; întrucât Comisia a început semnarea listelor de termene și condiții abia în vara anului 2022 pentru beneficiarii selectați în 2021, iar majoritatea acestora vor fi semnate după această vară (8); |
| --- | --- |

Z.

întrucât, până în septembrie 2022, singura finanțare transferată beneficiarilor Accelerator au fost plăți anticipate din granturi pentru care perioada de acordare era de 12 luni, nu au fost transferate fonduri ca parte a sprijinului de (cvasi) capital și a fost luată o singură decizie de investiții, ceea ce a făcut ca timpul până ca investiția să poată fi realizată să fie cu mult peste un an; întrucât Comisia a început semnarea listelor de termene și condiții abia în vara anului 2022 pentru beneficiarii selectați în 2021, iar majoritatea acestora vor fi semnate după această vară (8);

Aspecte fundamentale legate de implementare

Gestionarea Fondului CEI și considerații privind restructurarea fondului

| 1. | este profund preocupat de anunțarea, la începutul anului 2022, a unor modificări la structura fondului în comparație cu situația din cadrul proiectului-pilot al CEI, când întreprinderile incluse în primele două date limită din 2021 fuseseră deja selectate pentru finanțare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că Fondul CEI este creat pentru a sprijini startup-urile și IMM-urile care dezvoltă inovații în domeniul deep tech; subliniază că fluxurile de numerar sunt esențiale pentru startup-uri și pentru IMM-uri și că întârzierile mari în primirea finanțării preconizate pot cauza falimentul acestor tipuri de întreprinderi; subliniază, prin urmare, că este important ca Fondul CEI să poată investi în intervale de timp compatibile cu piața; regretă cazurile în care Fondul CEI nu a reușit să atingă acest obiectiv și în care decizia inițială de investiții a Fondului CEI a devenit irelevantă din cauza decalajului mare de timp și a dezvoltării întreprinderii în perioada respectivă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este îngrijorat de întârzierile în punerea în aplicare a acțiunilor de finanțare mixtă din cadrul instrumentului Accelerator; subliniază că întârzierile au fost exclusiv rezultatul unor perspective divergente privind implementarea CEI, care au rezultat din interpretări contradictorii ale textelor juridice relevante de către diferite departamente ale Comisiei cu privire la gestionarea Fondului CEI; constată că conflictele au vizat doar partea de capital a proiectului și, prin urmare, nu ar fi trebuit să afecteze acordurile de grant; regretă faptul că aceste conflicte între serviciile interne ale Comisiei pun în pericol 96 de întreprinderi europene de deep tech; este profund îngrijorat de faptul că, cu excepția unei decizii excepționale de investiții, Fondul CEI nu a luat nicio decizie privind investiții efective; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că finanțarea mixtă a CEI ar trebui să fie atribuită printr-un proces unic și printr-o singură decizie care să acopere atât componenta de grant, cât și componenta financiară; reamintește că Comisia ar trebui să gestioneze toate elementele operaționale ale proiectelor Accelerator; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște că Comisia și-a exprimat îngrijorarea cu privire la gestionarea Fondului CEI în ceea ce privește implicațiile legate de personal, precum și posibila răspundere reputațională a Comisiei legată de investiții; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia act de preocupările legate de personal exprimate de Comisie în ceea ce privește gestionarea portofoliului de investiții al Fondului CEI; consideră că personalul din cadrul Fondului CEI trebuie să fie adecvat și că acest lucru înseamnă că este necesar un număr semnificativ de angajați cu experiență semnificativă; consideră, cu toate acestea, că angajarea directă a acestor persoane nu este singura soluție; subliniază că Comitetul inițial pentru investiții, împreună cu BEI, au elaborat un plan alternativ pentru a soluționa problema personalului; concluzionează, prin urmare, că provocarea în materie de personal nu reprezintă un motiv pentru restructurarea fondului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de raționamentul Comisiei potrivit căruia articolul 11 alineatul (3) din Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului impune Comisiei să exploreze gestiunea indirectă și că acest lucru determină modificări ale structurii Fondului CEI; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că textul articolului 11 alineatul (3) a fost inclus în propunerea Comisiei privind programul Orizont Europa și nu a fost niciodată contestat în cursul procedurii legislative; subliniază că acest lucru înseamnă că Comisia ar fi trebuit să aibă pe deplin cunoștință de acest text atunci când a instituit Fondul CEI în 2020; subliniază că decizia Comisiei de instituire a Fondului CEI, care includea structura inițială, a fost adoptată de Colegiul comisarilor și a beneficiat de sprijinul întregii Comisii; subliniază că același lucru este valabil și pentru programul de lucru al CEI pentru 2021, care nu a menționat necesitatea de a restructura fondul CEI; concluzionează că problema conformității cu articolul 11 alineatul (3) a fost ridicată la nivel intern în cadrul Comisiei în vara anului 2021, după ce programul deja începuse; consideră că invocarea unei astfel de probleme fundamentale în timpul unui program operațional, după ce a ratat mai multe posibilități de a ridica problema în cei trei ani de dinaintea începerii programului, este cel puțin un caz de gestionare defectuoasă și un semn de reticență în a accepta un nou mod de lucru, astfel cum a fost prevăzut de colegiuitori; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că articolul 11 alineatul (3) este cuprins doar dintr-o singură teză, care trebuie interpretată în contextul deciziei integrale a Consiliului; subliniază, de asemenea, în acest sens, că anexa la decizia Consiliului menționată anterior prevede că Comisia „instituie un vehicul cu scop special”, fără a stabili alte condiții; subliniază, de asemenea, că finanțarea mixtă a CEI, astfel cum este prevăzută la articolul 11 alineatul (3) și definită la punctul 1.1.2 din anexa I la decizia Consiliului, include atât granturi, cât și sprijin pentru investiții sub formă de capitaluri proprii sau sub alte forme rambursabile; concluzionează, prin urmare, că cerința privind gestiunea indirectă nu poate fi interpretată ca aplicându-se doar părții de investiții din finanțarea mixtă și că acest articol nu poate fi interpretat în așa fel încât cele două componente să fie separate la implementare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act de importanța pregătirii profesioniste a unei decizii de investiții; subliniază, prin urmare, rolul Comitetului de investiții al Fondului CEI numit de Comisie, precum și sprijinul valoros pentru diligența necesară oferit de BEI în cadrul EISMEA; regretă, cu toate acestea, că deciziile ulterioare ale Fondului CEI, cum ar fi participarea la o rundă de investiții după decizia inițială de investiții sau stabilirea unei motivații pentru o investiție, par să dureze prea mult, parțial din cauza timpului de care are nevoie BEI pentru a-și aduce contribuția; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ia act de faptul că atât Comitetul pentru investiții al CEI, cât și comitetul Fondului CEI, în cadrul structurii inițiale a Fondului CEI, includeau reprezentanți ai Comisiei, precum și experți externi, care asigurau un echilibru adecvat între coerența politicilor și decizii profesioniste în materie de investiții; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act de faptul că, până în octombrie 2022, Comisia a adoptat și a pus în aplicare un „acord de tranziție” prin care Fondul CEI rămâne în proprietatea Comisiei, în timp ce un administrator extern de fonduri va lua deciziile de investiții ale fondului; subliniază că administratorul extern de fonduri va recruta, de asemenea, personal în cadrul Comitetului pentru investiții și că acest lucru înseamnă că în cadrul Comitetului nu vor mai exista experți independenți care să ofere expertiză valoroasă și că nu vor mai exista reprezentanți ai Comisiei care să asigure coerența politicilor; ia act de descrierea acestui mecanism din programul de lucru al CEI pentru 2022; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act cu îngrijorare de faptul că, până la intrarea în vigoare a regimului tranzitoriu pentru investițiile anunțate în programul de lucru al CEI pentru 2022, toate deciziile unice de atribuire și toate deciziile de investiții substanțiale trebuiau să fie aprobate de colegiul comisarilor și, prin urmare, au fost însoțite de un alt nivel de control; consideră că aceasta este o situație inacceptabilă, deoarece face ca procesul decizional să fie și mai lung, mai complex și mai nesigur pentru solicitanți; |
| --- | --- |

13.

| 14. | constată cu profundă îngrijorare că numai instituirea mecanismului de tranziție pentru Fondul CEI a durat peste un an, din cauza discuțiilor interne continue dintre diferitele departamente ale Comisiei; observă faptul că, în iunie 2022, Comisia a început să prelucreze componentele de grant ale proiectelor Accelerator selectate în iunie 2021, indicând că s-au înregistrat progrese suficiente în ceea ce privește instituirea mecanismului de tranziție pentru a demara implementarea proiectelor de finanțare mixtă; ia act de faptul că majoritatea acordurilor de grant pentru beneficiarii de granturi selectați până la data-limită din iunie 2021 au fost semnate în vara anului 2022, ceea ce înseamnă că a durat mai mult de un an pentru a primi un grant; ia act de faptul că, în mai 2022, Comisia a comunicat că componentele de grant pentru beneficiarii de finanțare mixtă din partea CEI înscriși până la data-limită din octombrie 2021 vor fi finalizate până la sfârșitul lunii mai sau începutul lunii iunie (9); ia act de faptul că Comisia a trebuit să îi informeze pe acești beneficiari de granturi în vara anului 2022 că granturile nu vor fi gata până în luna iulie și că probabil vor trebui să aștepte până în octombrie 2022; conchide că, pentru această limită, durata procedurii de acordare a granturilor va fi, de asemenea, de cel puțin un an; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că articolul 216 alineatul (1) din Regulamentul financiar împuternicește în mod expres Comisia să gestioneze direct investițiile [articolul 216 alineatul (1b)] sau să le pună în aplicare prin intermediul unui „vehicul investițional specializat” [articolul 216 alineatul (1a)]; subliniază că această formă de implementare permite o mai mare flexibilitate și permite să se ia în considerare mai bine elementele strategice în deciziile de investiții și în gestionarea portofoliului decât gestiunea indirectă; respinge ideea că transferul gestionării fondului către BEI și un administrator de fonduri extern va permite flexibilitatea și analiza strategice necesare pentru ca CEI să aibă succes; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că fondul CEI va deveni pur și simplu un alt fond cu capital de risc sprijinit de BEI; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că consilierea strategică oferită de comitetul CEI trebuie să fie pusă în aplicare mai temeinic în activitatea CEI, inclusiv recomandările privind sporirea diversității și a gradului de incluziune dintr-o gamă largă de țări, pentru a valorifica potențialul inovatorilor din întreaga Europă și pentru a încuraja colaborările practice cu Institutul European de Inovare și Tehnologie (EIT); |
| --- | --- |

16.

Fondul CEI ca investitor unic

| 17. | este profund îngrijorat de politica evidentă ca Fondul CEI să nu fie niciodată investitorul principal la o acțiune de strângere de capital, în special în combinație cu cerința ca întreprinderile să aducă coinvestiții echivalente provenind de la investitori externi; consideră că acest lucru contravine obiectivelor strategice și logicii principale a CEI; subliniază faptul că nu aceasta a fost politica adoptată la lansarea proiectului-pilot dedicat CEI și că această modificare de politică a fost aplicată cu efect retroactiv în cazul cererilor depuse înainte de modificarea politicii; este profund îngrijorat de faptul că acest lucru a creat probleme de flux de numerar pentru mulți solicitanți și că doar o treime din investițiile de capital angajate au fost, de fapt, transformate în plăți către întreprinderi; subliniază că coinvestițiile nu ar trebui să fie o cerință inițială pentru proiecte, ci mai degrabă un obiectiv al fondului CEI pe durata de viață a proiectului de grant; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că CEI poate fi investitor unic, asumându-și toate riscurile unei investiții, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/695; ia act de faptul că acest rol pare să fie realizat numai prin acordarea de împrumuturi convertibile, necesitând, în același timp, coinvestiții echivalente pentru orice investiții de capital; constată că peste 50 % din totalul investițiilor din cadrul componentei de capitaluri proprii au fost, până în prezent, sub formă de împrumuturi convertibile; subliniază că unul dintre motivele care au stat la baza înființării CEI a fost faptul că Europa nu dispune de investitori în capitalul de risc și, în special, de investitori de capital de risc cu expertiză pe piețele deep tech; constată, în acest sens, că o piață disfuncțională nu poate fi considerată în mod indubitabil ca fiind un mecanism eficace de orientare a deciziilor CEI în materie de investiții și de ieșire; avertizează, în acest sens, că o cerință privind coinvestițiile calificate ar putea exacerba eșecul pieței, pentru remedierea căruia a fost creat CEI; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de faptul că practica de a solicita coinvestiții transformă CEI într-un mecanism de investiție de continuare, ceea ce creează următoarele riscuri:






  (a) | oferirea de acces liber și parțial exclusiv pentru investitorii privați la oportunități excelente de investiții, creând un risc de denaturare a pieței europene a capitalului de risc, consolidând în același timp relativa reticență față de riscuri a pieței europene; |
| --- | --- | --- |

19.

(a)

oferirea de acces liber și parțial exclusiv pentru investitorii privați la oportunități excelente de investiții, creând un risc de denaturare a pieței europene a capitalului de risc, consolidând în același timp relativa reticență față de riscuri a pieței europene;

| (b) | sau riscul ca CEI să devină redundant, deoarece investitorul principal stabilește ritmul și standardul pentru rundele de investiții, ceea ce ridică întrebarea dacă startup-urile au de fapt nevoie de CEI; |
| --- | --- |

(b)

sau riscul ca CEI să devină redundant, deoarece investitorul principal stabilește ritmul și standardul pentru rundele de investiții, ceea ce ridică întrebarea dacă startup-urile au de fapt nevoie de CEI;

| 20. | este alarmat de practica de a transforma împrumuturile convertibile pentru întreprinderile care nu au reușit să atragă investiții suplimentare, pe baza unei valorizări stabilite la momentul acordării împrumutului, mai degrabă decât pe baza unei valorizări efectuate la momentul conversiei împrumutului; subliniază, în acest sens, că CEI a fost instituit pentru a facilita dezvoltarea și extinderea startup-urilor exact în faza în care valorizările pot crește într-un ritm accelerat, deoarece riscurile asociate unei tehnologii se diminuează rapid sau când se apropie intrarea pe piață; concluzionează, prin urmare, că recurgerea la o valorizare veche contravine obiectivelor CEI; subliniază, de asemenea, că Fondul CEI ar trebui să își asume riscuri, însă prin utilizarea de împrumuturi convertibile cea mai mare parte a riscului este transferată în principal solicitantului; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște faptul că un investitor principal extern aduce valoare adăugată, deoarece este posibil ca acest investitor principal să aibă cunoștințe foarte specializate cu privire la segmentul de piață relevant pentru o anumită investiție și că este posibil ca Fondul CEI, din cauza dimensiunii și a naturii sale generale, să nu fie în măsură să dețină aceste cunoștințe specializate; constată, prin urmare, că investitorul principal specializat poate avea o valoare adăugată mai mare pentru dezvoltarea întreprinderii decât Fondul CEI; recunoaște, de asemenea, că existența unui investitor principal extern garantează că evaluarea și alți termeni ai investiției sunt stabiliți de piață; |
| --- | --- |

21.

| 22. | respinge ferm ideea că Fondul CEI nu poate fi unicul investitor sau investitorul principal; subliniază că capacitatea de a investi, chiar și atunci când piața nu este pregătită să facă acest lucru, este una dintre principalele justificări pentru existența CEI; concluzionează că politica de investiții a Fondului CEI ar trebui să prevadă în mod explicit posibilitatea ca:






  (a) | Fondul CEI să fie investitor unic prin împrumuturi convertibile sau, în cazuri specifice, prin investiții de capital; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

Fondul CEI să fie investitor unic prin împrumuturi convertibile sau, în cazuri specifice, prin investiții de capital;

| (b) | Fondul CEI să poată conduce o rundă de investiții; |
| --- | --- |

(b)

Fondul CEI să poată conduce o rundă de investiții;

| (c) | Fondul CEI să fie cel mai mare investitor, fără a fi investitorul principal; |
| --- | --- |

(c)

Fondul CEI să fie cel mai mare investitor, fără a fi investitorul principal;

| 23. | remarcă faptul că punctul 1.2.3 din anexa I la Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului impune ca Fondul CEI să definească și să pună în aplicare o strategie de ieșire pentru investițiile sale; observă că o astfel de strategie nu pare să fi fost instituită; |
| --- | --- |

23.

Deficiențe de implementare

Procedura de solicitare a participării

| 24. | subliniază importanța unei proceduri accesibile și eficace de depunere a cererilor pentru un program care vizează atragerea celor mai ambițioși inovatori; remarcă faptul că procedura mai poate fi îmbunătățită prin următoarele aspecte:






  (a) | atât propunerile cu beneficiari unici, cât și cele cu beneficiari multipli ar trebui facilitate în cadrul procedurii de depunere a cererilor, printr-un model de propunere specific pentru ambele tipuri de cereri; |
| --- | --- | --- |

24.

(a)

atât propunerile cu beneficiari unici, cât și cele cu beneficiari multipli ar trebui facilitate în cadrul procedurii de depunere a cererilor, printr-un model de propunere specific pentru ambele tipuri de cereri;

| (b) | toate informațiile necesare pentru ca o cerere să fie acceptată ar trebui să fie puse la dispoziție în mod coerent; în prezent, informațiile sunt dispersate în mai multe documente, ceea ce îngreunează în mod inutil pregătirea cererii; |
| --- | --- |

(b)

toate informațiile necesare pentru ca o cerere să fie acceptată ar trebui să fie puse la dispoziție în mod coerent; în prezent, informațiile sunt dispersate în mai multe documente, ceea ce îngreunează în mod inutil pregătirea cererii;

| 25. | ia act cu îngrijorare de faptul că evaluatorii transmit semnale confuze părților interesate cu privire la riscul adecvat și la eligibilitatea pentru finanțare a propunerilor din Acceleratorul CEI, afectând în special participarea regiunilor subreprezentate și a întreprinderilor conduse de femei; reamintește că unul dintre principiile de bază ale CEI este capacitatea de a-și asuma riscuri; reamintește, de asemenea, că punctul 1.1.2 din anexa I la Decizia (UE) 2021/764 a Consiliului identifică acordarea de finanțare pentru proiecte neeligibile pentru finanțare ca obiectiv central al instrumentului Accelerator al CEI; este ferm convins că instrumentul Accelerator al CEI poate avea succes numai dacă există o politică și o comunicare clară privind riscul adecvat și eligibilitatea pentru finanțare a proiectelor din Acceleratorul CEI; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este preocupat de aparenta lipsă de transparență în gestionarea programului, astfel cum a fost raportată de părțile interesate; subliniază două preocupări principale ale părților interesate:






  (a) | lipsa de transparență cu privire la modul în care sunt selectate temele pentru Pathfinder Challenges; |
| --- | --- | --- |

26.

(a)

lipsa de transparență cu privire la modul în care sunt selectate temele pentru Pathfinder Challenges;

| (b) | și lipsa de transparență în modul în care managerii de programe gestionează portofoliile, în special în etapa de selecție a propunerilor; |
| --- | --- |

(b)

și lipsa de transparență în modul în care managerii de programe gestionează portofoliile, în special în etapa de selecție a propunerilor;

| 27. | subliniază faptul că este important să existe un angajament fiabil privind durata procedurilor de acordare a granturilor; subliniază, în acest sens, că pentru evaluarea aferentă a cererii de propuneri deschise din 2021 pentru instrumentul Pathfinder au fost necesare mai mult de cinci luni, în timp ce articolul 31 din Regulamentul (UE) 2021/695 prevede ca solicitanții să fie informați în termen de cinci luni cu privire la rezultatul procesului de evaluare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | își exprimă îngrijorarea cu privire la procesul de depunere a propunerilor pentru instrumentul Accelerator al CEI, care a devenit mai lung și mai complex prin utilizarea mai multor etape și a unei platforme proprii a CEI, în afara portalului oficial referitor la posibilitățile de finanțare și de ofertare; consideră că, în cazul unui instrument Accelerator al CEI centrat pe inovatori, procesul de depunere a cererilor și de evaluare ar trebui să fie ușor de înțeles atât pentru antreprenori, cât și pentru oamenii de știință, cât mai economic posibil în ceea ce privește timpul care trebuie investit, echitabil și transparent și în conformitate cu standardele industriei; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își exprimă preocuparea profundă privind funcționarea platformei de IA; constată, în acest sens, că atât solicitanții, cât și evaluatorii au exprimat anumite preocupări cu privire la platformă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că procesul de completare a formularului online necesită mult timp, nu oferă flexibilitate în ceea ce privește prezentarea informațiilor (nu este posibilă formatarea textului sau adăugarea de imagini), iar formularul utilizează un jargon inutil; constată că „planul de afaceri” rezultat nu pare să fie în conformitate cu standardele din sector și nici nu este într-un format ușor de utilizat pentru evaluatori sau managerii de proiecte; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atrage atenția în special asupra numărului ridicat de pagini (între 120 și 200), în comparație cu proiectul-pilot al CEI (50 de pagini) și subliniază totodată că evaluatorii au la dispoziție 36 de minute pentru a evalua o propunere completă (etapa a doua); constată că acesta este unul dintre motivele pentru care părțile interesate sunt nemulțumite de calitatea evaluării; |
| --- | --- |

31.

| 32. | constată cu îngrijorare că o singură apreciere negativă în cea de a doua etapă a procesului de evaluare este suficientă pentru ca cererea să fie respinsă; consideră că acest lucru este disproporționat, având în vedere că există trei evaluatori care evaluează propunerea și că toți emit o apreciere pozitivă/negativă cu privire la trei criterii de evaluare separate; |
| --- | --- |

32.

| 33. | își exprimă, alături de majoritatea părților interesate, aprecierea pentru introducerea procedurii de contestație, deoarece ar putea contribui la îmbunătățirea procedurii de evaluare; remarcă totuși că sunt necesare îmbunătățiri, deoarece multe părți interesate raportează că nu este clar cum sunt tratate observațiile formulate de solicitanți în contextul contestației, precum și că solicitanții au foarte puțin timp să își pregătească contestația; subliniază că introducerea procedurii de contestație a fost considerată una dintre cauzele duratei mai lungi a procedurilor de acordare a granturilor; invită Comisia să îmbunătățească procedura de contestație și să o facă mai pertinentă, făcând posibil ca aceasta să fie finalizată într-un interval de timp mai scurt pentru a respecta termenul de acordare a grantului, lăsând în același timp suficient timp pentru pregătirea contestației; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că solicitanții sunt nevoiți tot mai mult să angajeze consultanți pentru a gestiona procedura de depunere a cererilor, din cauza complexității acesteia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recunoaște că, pentru a accelera ritmul procesului decizional al CEI și al dezvoltării startup-urilor din domeniul deep tech, persoanele angajate de organizațiile de cercetare ar trebui să poată utiliza rezultatele proiectelor de cercetare pentru a crea start-upuri; salută, în acest sens, introducerea conceptului de „inventator CEI” în modelul de acord de grant și în programul de lucru pentru 2022; regretă că introducerea conceptului menționat este însoțită de incertitudini cu privire la consecințele juridice ale acestui concept pentru organizațiile de cercetare; |
| --- | --- |

35.

Alte probleme individuale ridicate

| 36. | subliniază că conceptul de „inventatori CEI” ar trebui să conducă la o utilizare eficientă a rezultatelor cercetării pentru a dezvolta activități economice; conchide, prin urmare, că aceasta nu ar trebui să submineze utilizarea rezultatelor de către alți experți din cadrul organizației de cercetare sau de către organizația de cercetare însăși pentru a dezvolta activități economice; consideră că drepturile extinse de acces, fără limită de timp, pentru inventatorii CEI sunt justificate numai în cazurile în care organizațiile de cercetare nu oferă sprijinul necesar cercetătorilor individuali pentru a utiliza rezultatele în vederea dezvoltării activității economice; consideră, prin urmare, că aceste drepturi de acces ar trebui acordate inventatorilor CEI de la caz la caz, atunci când este evident că inventatorul nu dispune de sprijinul necesar în cadrul organizației de cercetare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | regretă faptul că ratele scăzute de succes ale programului (6-10 %) duc la nefinanțarea unui număr prea mare de propuneri de înaltă calitate; subliniază că ratele scăzute de succes constituie o pierdere în ceea ce privește posibilitatea de a dezvolta în continuare inovații care se pot dovedi profund transformatoare, precum și o pierdere în timp și bani investiți în pregătirea propunerilor; solicită, în acest sens, utilizarea, după caz, a unor cereri în două etape, pentru a limita pierderile de timp și bani investiți în pregătirea propunerilor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că, din cauza participării scăzute a femeilor în sectorul înființării de startup-uri și al capitalului de risc, capacitatea de inovare, creșterea economică și reziliența Europei sunt periclitate; salută, în acest sens, eforturile depuse de CEI pentru a promova rolul de lider al femeilor și participarea lor la startup-uri și la investițiile în capital de risc; regretă că acest lucru nu a dus încă la o schimbare suficientă; subliniază, în acest sens, faptul că doar 1,8 % din investițiile în startup-uri europene în 2021 au fost realizate de startup-uri înființate exclusiv de femei și doar 9,3 % au fost realizate de echipe fondatoare mixte (10) femei-bărbați; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța comitetului CEI, în calitate de consilier principal al Comisiei în ceea ce privește implementarea CEI, precum și importanța dezvoltării unei politici de inovare mai ample, în special în ceea ce privește îmbunătățirea ecosistemului de inovare din Europa și identificarea tehnologiilor relevante din punct de vedere strategic; subliniază că comitetul CEI ar trebui să fie informat pe deplin și în timp util, atât de EISMEA, cât și de alte departamente implicate ale Comisiei, cu privire la toate evoluțiile în punerea în aplicare a misiunii CEI, precum și să i se pună la dispoziție toate informațiile referitoare la CEI pe care le solicită; |
| --- | --- |

39.

| 40. | remarcă faptul că tranziția prevăzută de CEI face parte în mod oficial din instrumentul Pathfinder al CEI, deși este pusă în aplicare ca parte separată a programului; remarcă faptul că cererile de propuneri pentru activități de tranziție reprezintă mai puțin de 10 % din bugetele CEI în cadrul programelor de lucru pentru 2021 și 2022; subliniază că cererile de propuneri pentru activitățile de tranziție sunt singurele cereri cărora li se aplică procedura accelerată pentru cercetare și inovare; aprobă utilizarea acestei proceduri pentru cererile de propuneri dedicate activităților de tranziție; invită Comisia să extindă aplicarea procedurii la mai multe cereri de propuneri din cadrul instrumentului Pathfinder; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că programul de lucru pentru 2022 se referă la principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” atât ca la un criteriu de evaluare pentru instrumentul Accelerator al CEI, cât și ca la un criteriu de eligibilitate pentru CEI în general; este alarmat de această cerință de a respecta principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ”, astfel cum este consacrat în Regulamentul (UE) 2020/852, cunoscut sub denumirea de Regulamentul privind taxonomia, deoarece se aplică tuturor cererilor de propuneri, indiferent de conținut sau de gradul de maturitate; recunoaște utilitatea principiului în a orienta selecția proiectelor în cadrul cererilor de propuneri al căror conținut este direct legat de obiectivele de mediu ale Uniunii și care sunt aproape de introducerea pe piață; subliniază că nu există niciun temei juridic pentru o aplicare generalizată a acestui criteriu de eligibilitate suplimentar pentru toate cererile de propuneri; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută eforturile din cadrul CEI de a elabora un cadru adecvat pentru evaluarea performanței CEI; subliniază că natura unică a CEI necesită o abordare personalizată pentru monitorizarea performanțelor, precum și utilizarea rezultatelor monitorizării pentru a se asigura că CEI are cele mai bune performanțe de pe piață; |
| --- | --- |

42.

Recomandări

| 43. | invită Comisia să reevalueze modul în care implementează Fondul CEI în temeiul cadrului aplicabil programului Orizont Europa și să găsească un mod de gestiune adecvat scopurilor, care să reflecte caracterul ambițios și transformator al CEI ca investitor de referință pentru inovarea revoluționară în Europa; îndeamnă Comisia să includă în această abordare nouă următoarele principii:






  (a) | garantarea faptului că implementarea atât a componentei de capitaluri proprii, cât și a componentei de grant se află sub controlul deplin al Comisiei, care ar trebui, de asemenea, să asigure o linie directă de coordonare între implementarea celor două componente și protejarea capacității Comisiei de a interveni în orice etapă a ciclului de investiții pentru a se asigura că se fac investiții de importanță strategică; |
| --- | --- | --- |

43.

(a)

garantarea faptului că implementarea atât a componentei de capitaluri proprii, cât și a componentei de grant se află sub controlul deplin al Comisiei, care ar trebui, de asemenea, să asigure o linie directă de coordonare între implementarea celor două componente și protejarea capacității Comisiei de a interveni în orice etapă a ciclului de investiții pentru a se asigura că se fac investiții de importanță strategică;

| (b) | asigurarea unui rol pentru evaluarea consiliului de administrație al fondului CEI și a expertului independent de către Comitetul pentru investiții, pentru a monitoriza îndeaproape îndeplinirea orientărilor în materie de investiții ale fondului CEI, bazându-se, în același timp, pe echipa BEI și pe administratorii externi de fonduri pentru gestionarea curentă a operațiunilor; |
| --- | --- |

(b)

asigurarea unui rol pentru evaluarea consiliului de administrație al fondului CEI și a expertului independent de către Comitetul pentru investiții, pentru a monitoriza îndeaproape îndeplinirea orientărilor în materie de investiții ale fondului CEI, bazându-se, în același timp, pe echipa BEI și pe administratorii externi de fonduri pentru gestionarea curentă a operațiunilor;

| (c) | utilizarea deplină a valorii adăugate a coinvestițiilor realizate de investitorii externi, menținând în același timp posibilitatea ca Fondul CEI:






  (i) | să fie singurul investitor, inclusiv prin preluarea de capitaluri proprii fără a fi necesare coinvestițiile din partea unor investitori externi; |
| --- | --- | --- |

(c)

utilizarea deplină a valorii adăugate a coinvestițiilor realizate de investitorii externi, menținând în același timp posibilitatea ca Fondul CEI:

(i)

să fie singurul investitor, inclusiv prin preluarea de capitaluri proprii fără a fi necesare coinvestițiile din partea unor investitori externi;

| (ii) | să fie principalul investitor fără a conduce runda de investiții; |
| --- | --- |

(ii)

să fie principalul investitor fără a conduce runda de investiții;

| (iii) | să conducă runda de investiții; |
| --- | --- |

(iii)

să conducă runda de investiții;

| (d) | elaborarea unei strategii de investiții pentru investițiile de capital, bazată pe obiective de etapă care reflectă meritele inovării, precum și obiectivele strategice ale Uniunii, și nu doar disponibilitatea altor investitori de a se alătura rundei de investiții, ceea ce ar încuraja Fondul CEI să își asume riscuri în calitate de investitor unic, în special pentru a stimula participarea cu succes a regiunilor subreprezentate și a întreprinderilor conduse de femei, care se confruntă cu și mai multe dificultăți în finanțarea startup-urilor lor; |
| --- | --- |

(d)

elaborarea unei strategii de investiții pentru investițiile de capital, bazată pe obiective de etapă care reflectă meritele inovării, precum și obiectivele strategice ale Uniunii, și nu doar disponibilitatea altor investitori de a se alătura rundei de investiții, ceea ce ar încuraja Fondul CEI să își asume riscuri în calitate de investitor unic, în special pentru a stimula participarea cu succes a regiunilor subreprezentate și a întreprinderilor conduse de femei, care se confruntă cu și mai multe dificultăți în finanțarea startup-urilor lor;

| (e) | stabilirea unei strategii de ieșire pentru investițiile de capital ale Fondului CEI, care să ia în considerare obiectivele strategice ale Uniunii; |
| --- | --- |

(e)

stabilirea unei strategii de ieșire pentru investițiile de capital ale Fondului CEI, care să ia în considerare obiectivele strategice ale Uniunii;

| (f) | menținerea construcției care permite echipei BEI să fie integrată în Agenția Executivă pentru Consiliul European pentru Inovare și IMM-uri EISMEA pentru a asigura diligența necesară de înaltă calitate; solicită Comisiei să se bazeze pe această colaborare reușită și să convină asupra unui acord cu BEI, pentru ca echipa BEI integrată în structura agenției să reprezinte Fondul CEI în reuniunile consiliului de administrație al entităților în care s-a investit; |
| --- | --- |

(f)

menținerea construcției care permite echipei BEI să fie integrată în Agenția Executivă pentru Consiliul European pentru Inovare și IMM-uri EISMEA pentru a asigura diligența necesară de înaltă calitate; solicită Comisiei să se bazeze pe această colaborare reușită și să convină asupra unui acord cu BEI, pentru ca echipa BEI integrată în structura agenției să reprezinte Fondul CEI în reuniunile consiliului de administrație al entităților în care s-a investit;

| (g) | asigurarea unei colaborări eficiente cu punctele de contact naționale, precum și cu autoritățile regionale, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(g)

asigurarea unei colaborări eficiente cu punctele de contact naționale, precum și cu autoritățile regionale, dacă este cazul;

| 44. | îndeamnă Comisia să inițieze un dialog deschis cu Parlamentul, cu comitetul de program relevant și cu comitetul CEI pentru a dezvolta o soluție alternativă pe termen lung pentru structura Fondului CEI, care să respecte pe deplin legislația relevantă a Uniunii și principiile menționate mai sus; recomandă efectuarea unei evaluări aprofundate a modalităților de îmbunătățire a implementării CEI, luând în considerare ca opțiune înființarea unui organism independent al Uniunii în temeiul articolului 187 din TFUE ca entitate principală responsabilă cu punerea în aplicare a CEI; subliniază necesitatea de a se asigura că solicitanții sunt mereu tratați în mod egal și că în procesul de implementare se asigură transparența, responsabilitatea și prevenirea conflictelor de interese; recomandă ca, în cazul în care evaluarea aprofundată constată că un astfel de organism ar fi cel mai bun cadru instituțional pentru implementarea instrumentului Accelerator în conformitate cu cele menționate anterior, acesta ar trebui înființat cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să acorde o atenție deosebită promovării femeilor în sectorul inovării, urmărind, în același timp, paritatea de gen în toate posturile relevante, precum și echilibrul geografic al beneficiarilor CEI în regiunile Uniunii; solicită, în special, Comisiei să includă în programele de lucru ale CEI măsuri specifice pentru a aborda ambele aspecte în cadrul CEI; |
| --- | --- |

45.

| 46. | recomandă să se exploreze posibilitatea utilizării unui compartiment InvestEU în afara Fondului CEI, pentru întreprinderile care au nevoie doar de un fond de echilibrare pentru a-și finaliza rundele de extindere; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să clarifice normele și procedurile privind interpretarea criteriilor referitoare la neeligibilitate pentru finanțare bancară și la coinvestiții, îmbunătățind comunicarea și implicând mai eficient punctele de contact naționale; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să aplice principiul de „a nu prejudicia în mod semnificativ” în cazul cererilor de propuneri al căror conținut este direct legat de obiectivele de mediu ale Uniunii și care sunt aproape de introducerea pe piață și să nu introducă acest principiu drept criteriu de eligibilitate orizontal suplimentar pentru toate proiectele CEI; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să adapteze modelul de acord de grant pentru a include o definiție clară a „inventatorului CEI” și să definească o politică clară privind drepturile de acces pentru inventatorii CEI, care să ofere drepturi extinse de acces pentru inventatorii CEI numai atunci când o organizație de cercetare nu dispune de o politică activă și o structură funcțională pentru a sprijini utilizarea rezultatelor cercetării pentru activități economice; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să introducă un sistem de evaluare continuă și rapidă a performanței CEI și, în special, a Acceleratorului; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să includă o evaluare riguroasă și continuă a procedurii de evaluare, luând serios în considerare obiecțiile formulate de solicitanții care pot demonstra existența unor inconsecvențe clare în evaluarea propunerii lor; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la modul în care tratează plângerile individuale care demonstrează un eșec evident din partea evaluatorilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită organismele relevante ale Uniunii, inclusiv Curtea de Conturi Europeană și comitetul CEI, să elaboreze o strategie de audit specifică pentru CEI, care să reflecte natura specifică a CEI; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să includă măsuri de îmbunătățire a participării IMM-urilor și să facă Acceleratorul CEI accesibil și atractiv pentru IMM-urile inovatoare, prin simplificarea procesului de depunere a cererilor, cu scopul de a reduce barierele din calea IMM-urilor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să se asigure că instrumentul sprijină o gamă largă de proiecte de anverguri diferite, astfel încât întreprinderile mici care depun eforturi pentru dezvoltarea și extinderea unor inovații cu impact ridicat să poată avea acces egal la acesta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia să revizuiască procesul actual de depunere a cererilor din cadrul instrumentului Accelerator al CEI, precum și intervalele de timp necesare pentru acordarea granturilor din cadrul acestui instrument, aliniind platforma CEI la criteriile de evaluare ale Acceleratorului CEI; consideră că o astfel de revizuire ar trebui să vizeze un instrument rapid și simplu, adecvat nevoilor startup-urilor europene din sectorul deep tech, cu obiectivul ca durata procedurilor de acordare a granturilor să fie de 4-5 luni; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să îmbunătățească sinergiile și colaborarea cu EIT; invită EIT și CEI să instituie schimburi reciproce și sistematice de informații, precum și să aibă un membru comun în fiecare dintre consiliile lor de conducere, cu scopul de a evita munca compartimentată și dublarea eforturilor și a strategiilor; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  JO L 170, 12.5.2021, p. 1.

(2)  JO L 167 I, 12.5.2021, p. 1.

(3)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(4)  https://eic.ec.europa.eu/news/statement-eic-board-discussion-european-parliament-itre-committee-eic-implementation-2022-08-16_en

(5)  https://eic.ec.europa.eu/system/files/2022-02/Statement%20by%20the%20EIC%20Board%20on%20the%20EIC%20Work%20Programme%20for%202022%20and%20future%20of%20the%20EIC%20Fund.pdf

(6)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en

(7)  Comisia Europeană, Evaluation study on the European Innovation Council (EIC) Pilot, 2022.

(8)  https://eic.ec.europa.eu/news/eic-accelerator-implementation-update-2022-08-05_en

(9)  https://sciencebusiness.net/news/commission-says-european-innovation-council-grant-logjam-end-june

(10)  https://europeanwomeninvc.idcinteractive.net/

---

Miercuri, 23 noiembrie 2022

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/18

---

P9_TA(2022)0405

Recunoașterea Federației Ruse ca sponsor statal al terorismului

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la recunoașterea Federației Ruse drept sponsor statal al terorismului (2022/2896(RSP))

(2023/C 167/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și Ucraina, în special cea din 6 octombrie 2022 referitoare la escaladarea de către Rusia a războiului său de agresiune împotriva Ucrainei (1), cea din 19 mai 2022 referitoare la lupta împotriva impunității pentru crimele de război din Ucraina (2), și cea din 25 noiembrie 2021 referitoare la încălcările drepturilor omului săvârșite de companiile militare și de securitate private, în special de Wagner Group (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia și Ucraina, în special cea din 6 octombrie 2022 referitoare la escaladarea de către Rusia a războiului său de agresiune împotriva Ucrainei (1), cea din 19 mai 2022 referitoare la lupta împotriva impunității pentru crimele de război din Ucraina (2), și cea din 25 noiembrie 2021 referitoare la încălcările drepturilor omului săvârșite de companiile militare și de securitate private, în special de Wagner Group (3),

| — | având în vedere Carta Națiunilor Unite, Convenția din 9 decembrie 1948 privind prevenirea și reprimarea crimei de genocid și A patra Convenție de la Geneva privind protecția civililor în timp de război din 12 august 1949, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Națiunilor Unite, Convenția din 9 decembrie 1948 privind prevenirea și reprimarea crimei de genocid și A patra Convenție de la Geneva privind protecția civililor în timp de război din 12 august 1949,

| — | având în vedere cadrul juridic internațional pentru prevenirea și combaterea terorismului, inclusiv Rezoluția 2341 a Consiliului de Securitate al ONU privind protecția infrastructurii critice împotriva actelor teroriste, adoptată la 13 februarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul juridic internațional pentru prevenirea și combaterea terorismului, inclusiv Rezoluția 2341 a Consiliului de Securitate al ONU privind protecția infrastructurii critice împotriva actelor teroriste, adoptată la 13 februarie 2017,

| — | având în vedere Convenția europeană privind reprimarea terorismului din 27 ianuarie 1977 și convențiile internaționale care au urmat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană privind reprimarea terorismului din 27 ianuarie 1977 și convențiile internaționale care au urmat,

| — | având în vedere cadrul juridic al UE privind terorismul, inclusiv Poziția Comună 2001/931/PESC a Consiliului din 27 decembrie 2001 privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului (4) și Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul juridic al UE privind terorismul, inclusiv Poziția Comună 2001/931/PESC a Consiliului din 27 decembrie 2001 privind aplicarea de măsuri specifice pentru combaterea terorismului (4) și Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 al Consiliului din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (5),

| — | având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI),

| — | având în vedere Rezoluția 2463 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 13 octombrie 2022 referitoare la escaladarea în continuare a agresiunii Federației Ruse împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2463 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei din 13 octombrie 2022 referitoare la escaladarea în continuare a agresiunii Federației Ruse împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere declarația din 10 octombrie 2022 a Președintelui Consiliului European, Charles Michel, privind atacurile violente ale Rusiei împotriva Kievului și a altor orașe din Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 10 octombrie 2022 a Președintelui Consiliului European, Charles Michel, privind atacurile violente ale Rusiei împotriva Kievului și a altor orașe din Ucraina,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant în numele Uniunii Europene la 22 septembrie 2022 privind războiul de agresiune purtat de Rusia împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant în numele Uniunii Europene la 22 septembrie 2022 privind războiul de agresiune purtat de Rusia împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 14 noiembrie 2022 prin care se recomandă crearea unui registru pentru a documenta daunele cauzate de agresiunea Federației Ruse împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 14 noiembrie 2022 prin care se recomandă crearea unui registru pentru a documenta daunele cauzate de agresiunea Federației Ruse împotriva Ucrainei,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, începând din 2014, și mai ales după 24 februarie 2022, când Rusia a relansat războiul ilegal, neprovocat și nejustificat de agresiune împotriva Ucrainei, forțele sale au desfășurat atacuri fără discriminare împotriva zonelor rezidențiale și a infrastructurii civile, au ucis mii de civili ucraineni și au comis acte de teroare în întreaga țară, vizând diverse elemente ale infrastructurii civile, precum zone rezidențiale, școli, spitale, gări feroviare, teatre și rețele de apă și electricitate; întrucât aceste acte brutale și inumane provoacă moarte, suferințe, distrugeri și strămutări; |
| --- | --- |

A.

întrucât, începând din 2014, și mai ales după 24 februarie 2022, când Rusia a relansat războiul ilegal, neprovocat și nejustificat de agresiune împotriva Ucrainei, forțele sale au desfășurat atacuri fără discriminare împotriva zonelor rezidențiale și a infrastructurii civile, au ucis mii de civili ucraineni și au comis acte de teroare în întreaga țară, vizând diverse elemente ale infrastructurii civile, precum zone rezidențiale, școli, spitale, gări feroviare, teatre și rețele de apă și electricitate; întrucât aceste acte brutale și inumane provoacă moarte, suferințe, distrugeri și strămutări;

| B. | întrucât forțele armate ruse și interpușii lor au comis execuții sumare, răpiri, violență sexuală, tortură și alte atrocități în teritoriile Ucrainei ocupate recent și în trecut, inclusiv masacrele civililor din orașe precum Bucea, Irpin, Izium și Liman, atacul deliberat asupra unui teatru din Mariupol, care a ucis sute de persoane, și atacul împotriva gării feroviare Kramatorsk, care a ucis 60 de civili; |
| --- | --- |

B.

întrucât forțele armate ruse și interpușii lor au comis execuții sumare, răpiri, violență sexuală, tortură și alte atrocități în teritoriile Ucrainei ocupate recent și în trecut, inclusiv masacrele civililor din orașe precum Bucea, Irpin, Izium și Liman, atacul deliberat asupra unui teatru din Mariupol, care a ucis sute de persoane, și atacul împotriva gării feroviare Kramatorsk, care a ucis 60 de civili;

| C. | întrucât mai multe mii de civili au fost omorâți în Ucraina, printre care sute de copii, și mult mai mulți au fost torturați, hărțuiți, agresați sexual, răpiți sau strămutați forțat de către forțele armate ruse și interpușii lor sau au dispărut din cauza lor; întrucât avocații pentru drepturile omului și misiunile internaționale de observare au documentat temeinic numeroase atrocități comise de forțele armate ruse și de interpușii acestora împotriva civililor ucraineni, precum execuții sumare, tortură, viol și detenția în masă a civililor în așa-numite „centre de filtrare”, dar și adopții forțate de copii ucraineni și deportări forțate; întrucât numărul de crime de război documentate în Ucraina se apropie de 40 000 și se preconizează că va crește după documentarea crimelor de război în părțile recent eliberate ale regiunii Herson; întrucât, potrivit datelor de monitorizare colectate de Institutul de informare în masă din Ucraina, Federația Rusă a comis 457 de crime împotriva jurnaliștilor și a mass-mediei din Ucraina, iar ocupanții ruși au ucis peste 40 de jurnaliști ucraineni și străini de la începutul războiului de agresiune; întrucât Federația Rusă și interpușii săi au utilizat aceleași metode în teritoriile ocupate începând din 2014, cel mai izbitor exemplu fiind cel al „închisorii Izoleațiia” din Donețk; |
| --- | --- |

C.

întrucât mai multe mii de civili au fost omorâți în Ucraina, printre care sute de copii, și mult mai mulți au fost torturați, hărțuiți, agresați sexual, răpiți sau strămutați forțat de către forțele armate ruse și interpușii lor sau au dispărut din cauza lor; întrucât avocații pentru drepturile omului și misiunile internaționale de observare au documentat temeinic numeroase atrocități comise de forțele armate ruse și de interpușii acestora împotriva civililor ucraineni, precum execuții sumare, tortură, viol și detenția în masă a civililor în așa-numite „centre de filtrare”, dar și adopții forțate de copii ucraineni și deportări forțate; întrucât numărul de crime de război documentate în Ucraina se apropie de 40 000 și se preconizează că va crește după documentarea crimelor de război în părțile recent eliberate ale regiunii Herson; întrucât, potrivit datelor de monitorizare colectate de Institutul de informare în masă din Ucraina, Federația Rusă a comis 457 de crime împotriva jurnaliștilor și a mass-mediei din Ucraina, iar ocupanții ruși au ucis peste 40 de jurnaliști ucraineni și străini de la începutul războiului de agresiune; întrucât Federația Rusă și interpușii săi au utilizat aceleași metode în teritoriile ocupate începând din 2014, cel mai izbitor exemplu fiind cel al „închisorii Izoleațiia” din Donețk;

| D. | întrucât Federația Rusă continuă să încalce în mod constant principiile Cartei ONU prin actele sale de agresiune împotriva suveranității, independenței și integrității teritoriale a Ucrainei și să încalce flagrant și grav dreptul internațional umanitar, printre altele prin vizarea deliberată a unor obiecte civile care nu ar trebui să facă obiectul atacurilor, în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) din Protocolul adițional I din 1977 la Convențiile de la Geneva din 1949; întrucât aceste crime reflectă o indiferență grotescă față de normele și legile războiului care limitează exercitarea puterii militare, după cum au arătat, de exemplu, tratamentul inuman aplicat prizonierilor de război, utilizarea pe scară largă a torturii și a execuțiilor sumare ale prizonierilor de război ucraineni, precum și refuzul accesului organizațiilor umanitare internaționale precum Comitetul Internațional al Crucii Roșii; |
| --- | --- |

D.

întrucât Federația Rusă continuă să încalce în mod constant principiile Cartei ONU prin actele sale de agresiune împotriva suveranității, independenței și integrității teritoriale a Ucrainei și să încalce flagrant și grav dreptul internațional umanitar, printre altele prin vizarea deliberată a unor obiecte civile care nu ar trebui să facă obiectul atacurilor, în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) din Protocolul adițional I din 1977 la Convențiile de la Geneva din 1949; întrucât aceste crime reflectă o indiferență grotescă față de normele și legile războiului care limitează exercitarea puterii militare, după cum au arătat, de exemplu, tratamentul inuman aplicat prizonierilor de război, utilizarea pe scară largă a torturii și a execuțiilor sumare ale prizonierilor de război ucraineni, precum și refuzul accesului organizațiilor umanitare internaționale precum Comitetul Internațional al Crucii Roșii;

| E. | întrucât Federația Rusă a lansat deja peste 4 000 de rachete împotriva Ucrainei și a bombardat țara de peste 24 000 de ori, chiar și de pe teritoriul Belarusului; întrucât atacurile Rusiei cu rachete, drone și forțe de artilerie au deteriorat sau distrus până în prezent 60 982 de unități de infrastructură civilă din Ucraina, printre care 42 818 clădiri și case de locuit, 1 960 instituții de învățământ, 396 de instituții medicale, 392 de așezăminte culturale, 87 de așezăminte religioase și 5 315 instalații de alimentare cu apă și electricitate; întrucât atacurile deliberate cu rachete și drone lansate de Federația Rusă, inclusiv cu drone furnizate de Iran, au distrus 40 % din infrastructura energetică critică din Ucraina; |
| --- | --- |

E.

întrucât Federația Rusă a lansat deja peste 4 000 de rachete împotriva Ucrainei și a bombardat țara de peste 24 000 de ori, chiar și de pe teritoriul Belarusului; întrucât atacurile Rusiei cu rachete, drone și forțe de artilerie au deteriorat sau distrus până în prezent 60 982 de unități de infrastructură civilă din Ucraina, printre care 42 818 clădiri și case de locuit, 1 960 instituții de învățământ, 396 de instituții medicale, 392 de așezăminte culturale, 87 de așezăminte religioase și 5 315 instalații de alimentare cu apă și electricitate; întrucât atacurile deliberate cu rachete și drone lansate de Federația Rusă, inclusiv cu drone furnizate de Iran, au distrus 40 % din infrastructura energetică critică din Ucraina;

| F. | întrucât, în timpul asediului asupra orașului Mariupol, autoritățile Federației Ruse au creat o criză umanitară de mare amploare, care a dus la moartea a zeci de mii de civili și a distrus 95 % din oraș; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în timpul asediului asupra orașului Mariupol, autoritățile Federației Ruse au creat o criză umanitară de mare amploare, care a dus la moartea a zeci de mii de civili și a distrus 95 % din oraș;

| G. | întrucât din octombrie 2022, forțele ruse țintesc în mod deliberat infrastructura critică ucraineană din întreaga țară pentru a teroriza populația și a limita accesul acesteia la gaze, electricitate, apă, internet și la alte bunuri și servicii de bază, ceea ce are efecte catastrofale mai ales pe timp de iarnă; întrucât scopul acestor atacuri este acela de a teroriza populația Ucrainei, de a-i distruge rezistența și determinarea de a-și apăra în continuare țara, precum și de a o forța să accepte puterea de ocupație și să fie de acord cu încercarea ilegală de a anexa mai multe părți ale Ucrainei; întrucât teritoriul Poloniei a fost lovit în timpul acestor atacuri, fiind uciși doi cetățeni polonezi; |
| --- | --- |

G.

întrucât din octombrie 2022, forțele ruse țintesc în mod deliberat infrastructura critică ucraineană din întreaga țară pentru a teroriza populația și a limita accesul acesteia la gaze, electricitate, apă, internet și la alte bunuri și servicii de bază, ceea ce are efecte catastrofale mai ales pe timp de iarnă; întrucât scopul acestor atacuri este acela de a teroriza populația Ucrainei, de a-i distruge rezistența și determinarea de a-și apăra în continuare țara, precum și de a o forța să accepte puterea de ocupație și să fie de acord cu încercarea ilegală de a anexa mai multe părți ale Ucrainei; întrucât teritoriul Poloniei a fost lovit în timpul acestor atacuri, fiind uciși doi cetățeni polonezi;

| H. | întrucât Rusia este responsabilă de criza mondială a securității alimentare ca urmare a războiului împotriva Ucrainei și a blocadei asupra porturilor maritime ucrainene; întrucât Rusia s-a folosit de penuria de alimente și de foamete ca de o armă încă de la începutul războiului; întrucât acțiunile deliberate ale Rusiei, printre care distrugerea stocurilor, perturbarea producției și impunerea de restricții cantitative asupra propriilor exporturi de produse alimentare și îngrășăminte au amplificat criza mondială în materie de securitate alimentară; |
| --- | --- |

H.

întrucât Rusia este responsabilă de criza mondială a securității alimentare ca urmare a războiului împotriva Ucrainei și a blocadei asupra porturilor maritime ucrainene; întrucât Rusia s-a folosit de penuria de alimente și de foamete ca de o armă încă de la începutul războiului; întrucât acțiunile deliberate ale Rusiei, printre care distrugerea stocurilor, perturbarea producției și impunerea de restricții cantitative asupra propriilor exporturi de produse alimentare și îngrășăminte au amplificat criza mondială în materie de securitate alimentară;

| I. | întrucât Rusia a anexat ilegal Republica Autonomă Crimeea din Ucraina și orașul Sevastopol, precum și regiunile Donețk, Herson, Luhansk și Zaporijia din Ucraina; întrucât ocuparea de către Rusia a centralei nucleare de la Zaporijia reprezintă o amenințare gravă la adresa siguranței și securității centralei; întrucât Rusia a răpit lucrătorii centralei nucleare și i-a forțat să lucreze, a depozitat echipamente militare în incintă și a deschis focul asupra unor ținte din imediata ei vecinătate; întrucât Rusia a pus în pericol deopotrivă siguranța și securitatea centralei nucleare de la Cernobîl; |
| --- | --- |

I.

întrucât Rusia a anexat ilegal Republica Autonomă Crimeea din Ucraina și orașul Sevastopol, precum și regiunile Donețk, Herson, Luhansk și Zaporijia din Ucraina; întrucât ocuparea de către Rusia a centralei nucleare de la Zaporijia reprezintă o amenințare gravă la adresa siguranței și securității centralei; întrucât Rusia a răpit lucrătorii centralei nucleare și i-a forțat să lucreze, a depozitat echipamente militare în incintă și a deschis focul asupra unor ținte din imediata ei vecinătate; întrucât Rusia a pus în pericol deopotrivă siguranța și securitatea centralei nucleare de la Cernobîl;

| J. | întrucât Rusia prezintă un risc pentru siguranța și securitatea întregului continent european și a ordinii internaționale bazate pe norme prin eforturile sale de a submina securitatea și siguranța instalațiilor nucleare ale Ucrainei și prin amenințările de utilizare a armelor nucleare; întrucât oficialii ruși au amenințat în mai multe rânduri țările europene, inclusiv cu „măsuri tehnico-militare”, din cauza sprijinului acordat Ucrainei și/sau a aspirațiilor lor de a adera la NATO; întrucât încercarea Rusiei de a mobiliza exporturile de energie ca instrument de constrângere geopolitică echivalează cu utilizarea aprovizionării cu energie ca armă; întrucât daunele provocate conductelor Nord Stream 1 și 2 la 26 septembrie 2022 au dus la scurgeri de gaze masive în Marea Baltică, ceea ce constituie un atac ecologic asupra UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât Rusia prezintă un risc pentru siguranța și securitatea întregului continent european și a ordinii internaționale bazate pe norme prin eforturile sale de a submina securitatea și siguranța instalațiilor nucleare ale Ucrainei și prin amenințările de utilizare a armelor nucleare; întrucât oficialii ruși au amenințat în mai multe rânduri țările europene, inclusiv cu „măsuri tehnico-militare”, din cauza sprijinului acordat Ucrainei și/sau a aspirațiilor lor de a adera la NATO; întrucât încercarea Rusiei de a mobiliza exporturile de energie ca instrument de constrângere geopolitică echivalează cu utilizarea aprovizionării cu energie ca armă; întrucât daunele provocate conductelor Nord Stream 1 și 2 la 26 septembrie 2022 au dus la scurgeri de gaze masive în Marea Baltică, ceea ce constituie un atac ecologic asupra UE;

| K. | întrucât forțe armate ruse, grupări ruse controlate de stat și interpuși, precum Grupul Wagner, au vizat în mod repetat populația civilă din alte zone de conflict, de exemplu în timpul celui de-al doilea război cecen, al războiului din 2008 dintre Rusia și Georgia și al războiului civil sirian, precum și în Libia, Republica Centrafricană și Mali; întrucât Grupul Wagner primește un important sprijin politic, economic și logistic din partea statului rus, în special din partea Ministerului Apărării din Rusia; |
| --- | --- |

K.

întrucât forțe armate ruse, grupări ruse controlate de stat și interpuși, precum Grupul Wagner, au vizat în mod repetat populația civilă din alte zone de conflict, de exemplu în timpul celui de-al doilea război cecen, al războiului din 2008 dintre Rusia și Georgia și al războiului civil sirian, precum și în Libia, Republica Centrafricană și Mali; întrucât Grupul Wagner primește un important sprijin politic, economic și logistic din partea statului rus, în special din partea Ministerului Apărării din Rusia;

| L. | întrucât, timp de mulți ani, Rusia a sprijinit și a finanțat regimuri și organizații teroriste, în special regimul Assad din Siria, căruia Rusia i-a furnizat arme și în apărarea căruia a comis atacuri deliberate asupra populației civile siriene, a orașelor și a infrastructurii civile siriene; întrucât Rusia a comis atacuri în alte țări suverane și pe teritoriul său, inclusiv uciderea sau tentativa de asasinare a multor opozanți ai dictaturii lui Putin, printre care jurnaliști, politicieni, activiști și lideri străini – în special Anna Politkovskaia, Viktor Iușcenko, Boris Nemțov, Stanislav Markelov, Anastasia Baburova, Serghei Protazanov, Natalia Estemirova, Serghei Magnițki, Serghei Yușenkov, Iuri Șcekocihin, Boris Berezovski, Djohar Dudaev și Zelimhan Hangoșvili – precum și otrăvirea cu agenți neurotoxici a familiei Skripal în Regatul Unit, otrăvirea lui Alexandr Litvinenko, Vladimir Kara-Murza, Alexei Navalnîi și a altora, precum și atacul cu bombă asupra depozitelor de muniții în 2014 în Republica Cehă; întrucât reprimarea sistematică a propriului popor de către actualul regim rus a căpătat un caracter totalitar și are o lungă istorie de folosire a violenței împotriva oponenților săi politici; |
| --- | --- |

L.

întrucât, timp de mulți ani, Rusia a sprijinit și a finanțat regimuri și organizații teroriste, în special regimul Assad din Siria, căruia Rusia i-a furnizat arme și în apărarea căruia a comis atacuri deliberate asupra populației civile siriene, a orașelor și a infrastructurii civile siriene; întrucât Rusia a comis atacuri în alte țări suverane și pe teritoriul său, inclusiv uciderea sau tentativa de asasinare a multor opozanți ai dictaturii lui Putin, printre care jurnaliști, politicieni, activiști și lideri străini – în special Anna Politkovskaia, Viktor Iușcenko, Boris Nemțov, Stanislav Markelov, Anastasia Baburova, Serghei Protazanov, Natalia Estemirova, Serghei Magnițki, Serghei Yușenkov, Iuri Șcekocihin, Boris Berezovski, Djohar Dudaev și Zelimhan Hangoșvili – precum și otrăvirea cu agenți neurotoxici a familiei Skripal în Regatul Unit, otrăvirea lui Alexandr Litvinenko, Vladimir Kara-Murza, Alexei Navalnîi și a altora, precum și atacul cu bombă asupra depozitelor de muniții în 2014 în Republica Cehă; întrucât reprimarea sistematică a propriului popor de către actualul regim rus a căpătat un caracter totalitar și are o lungă istorie de folosire a violenței împotriva oponenților săi politici;

| M. | întrucât Federația Rusă îl sprijină în mod activ și îl ajută pe Alexandr Lukașenko în acțiunile sale de oprimare a poporului belarus printr-un val enorm de măsuri represive în masă, inclusiv tortură; întrucât, potrivit anchetelor, înalți funcționari belaruși au complotat recurgând la o amenințare falsă cu bombă pentru a deturna ilegal un zbor de pasageri Ryanair ca să aresteze un disident belarus, într-o operațiune specială comună a serviciilor secrete belaruse și ruse; întrucât deturnarea unui avion civil constituie un act de terorism de stat; întrucât Lukașenko ar trebui tratat drept complice la războiul de agresiune împotriva Ucrainei pentru rolul său în facilitarea atacurilor de pe teritoriul Belarusului și în sprijinirea deschisă a agresorilor ruși; |
| --- | --- |

M.

întrucât Federația Rusă îl sprijină în mod activ și îl ajută pe Alexandr Lukașenko în acțiunile sale de oprimare a poporului belarus printr-un val enorm de măsuri represive în masă, inclusiv tortură; întrucât, potrivit anchetelor, înalți funcționari belaruși au complotat recurgând la o amenințare falsă cu bombă pentru a deturna ilegal un zbor de pasageri Ryanair ca să aresteze un disident belarus, într-o operațiune specială comună a serviciilor secrete belaruse și ruse; întrucât deturnarea unui avion civil constituie un act de terorism de stat; întrucât Lukașenko ar trebui tratat drept complice la războiul de agresiune împotriva Ucrainei pentru rolul său în facilitarea atacurilor de pe teritoriul Belarusului și în sprijinirea deschisă a agresorilor ruși;

| N. | întrucât, la 15 noiembrie 2022, o instanță neerlandeză a condamnat în lipsă doi ruși și un separatist ucrainean filorus pentru asasinarea a 298 de persoane, în urma doborârii zborului 17 al companiei Malaysia Airlines; întrucât statul rus continuă să nege responsabilitatea pentru doborârea zborului 17 al companiei Malaysia Airlines și refuză să colaboreze cu organismele judiciare internaționale; întrucât, de asemenea, Federația Rusă refuză în continuare să returneze epava și cutiile negre ale aeronavei TU-154 a guvernului polonez, care s-a prăbușit lângă Smolensk (Federația Rusă) în aprilie 2010; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 15 noiembrie 2022, o instanță neerlandeză a condamnat în lipsă doi ruși și un separatist ucrainean filorus pentru asasinarea a 298 de persoane, în urma doborârii zborului 17 al companiei Malaysia Airlines; întrucât statul rus continuă să nege responsabilitatea pentru doborârea zborului 17 al companiei Malaysia Airlines și refuză să colaboreze cu organismele judiciare internaționale; întrucât, de asemenea, Federația Rusă refuză în continuare să returneze epava și cutiile negre ale aeronavei TU-154 a guvernului polonez, care s-a prăbușit lângă Smolensk (Federația Rusă) în aprilie 2010;

| O. | întrucât Rusia duce și un război informațional activ, răspândind știri false despre Ucraina, Europa și valorile democratice liberale, și desfășurând operațiuni speciale de destabilizare a societății în Ucraina și de discreditare a relațiilor Ucrainei cu partenerii săi internaționali; |
| --- | --- |

O.

întrucât Rusia duce și un război informațional activ, răspândind știri false despre Ucraina, Europa și valorile democratice liberale, și desfășurând operațiuni speciale de destabilizare a societății în Ucraina și de discreditare a relațiilor Ucrainei cu partenerii săi internaționali;

| P. | întrucât UE ține o listă a persoanelor, grupurilor și entităților implicate în acte teroriste care fac obiectul unor sancțiuni, dar cadrul juridic actual, spre deosebire de cel din țări precum Statele Unite și Canada, nu prevede desemnarea unui stat drept sponsor al terorismului; |
| --- | --- |

P.

întrucât UE ține o listă a persoanelor, grupurilor și entităților implicate în acte teroriste care fac obiectul unor sancțiuni, dar cadrul juridic actual, spre deosebire de cel din țări precum Statele Unite și Canada, nu prevede desemnarea unui stat drept sponsor al terorismului;

| Q. | întrucât acțiunile întreprinse de forțele ruse și de interpușii lor corespund definiției terorismului acceptată de UE, de Consiliul de Securitate al ONU și de Adunarea Generală a ONU, cuprinsă în Rezoluția 1566 din 2004 a Consiliului de Securitate al ONU, Rezoluția 49/60 a Adunării Generale a ONU din 9 decembrie 1994 și pozițiile comune 2001/931/PESC și 2009/468/PESC ale Consiliului (6); |
| --- | --- |

Q.

întrucât acțiunile întreprinse de forțele ruse și de interpușii lor corespund definiției terorismului acceptată de UE, de Consiliul de Securitate al ONU și de Adunarea Generală a ONU, cuprinsă în Rezoluția 1566 din 2004 a Consiliului de Securitate al ONU, Rezoluția 49/60 a Adunării Generale a ONU din 9 decembrie 1994 și pozițiile comune 2001/931/PESC și 2009/468/PESC ale Consiliului (6);

| R. | întrucât, în ultimele luni, parlamentele sau camerele parlamentelor din Lituania, Letonia, Estonia, Polonia și Cehia, Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei și Conferința organelor parlamentare specializate în chestiunile Uniunii ale parlamentelor Uniunii Europene (COSAC) au adoptat rezoluții prin care Rusia este declarată stat terorist sau sponsor statal al terorismului sau prin care actualul regim rus este desemnat drept terorist; întrucât Rezoluția Senatului SUA din 27 iulie 2022 și Rezoluția Camerei Reprezentanților a SUA din 12 mai 2022 au solicitat Departamentului de Stat să desemneze Federația Rusă drept sponsor statal al terorismului; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în ultimele luni, parlamentele sau camerele parlamentelor din Lituania, Letonia, Estonia, Polonia și Cehia, Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei și Conferința organelor parlamentare specializate în chestiunile Uniunii ale parlamentelor Uniunii Europene (COSAC) au adoptat rezoluții prin care Rusia este declarată stat terorist sau sponsor statal al terorismului sau prin care actualul regim rus este desemnat drept terorist; întrucât Rezoluția Senatului SUA din 27 iulie 2022 și Rezoluția Camerei Reprezentanților a SUA din 12 mai 2022 au solicitat Departamentului de Stat să desemneze Federația Rusă drept sponsor statal al terorismului;

| S. | întrucât președintele Consiliului European, Charles Michel, a declarat în observațiile sale de la dezbaterea extraordinară a Parlamentului din 1 martie 2022 privind agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei că agresiunea Rusiei constituie „terorism geopolitic, pur și simplu”; întrucât președintele Michel a declarat la 23 septembrie 2022, în discursul său adresat celei de a 77-a Adunări Generale a ONU privind Federația Rusă, că „atunci când un membru permanent al Consiliului de Securitate începe un război neprovocat și nejustificat, care a fost condamnat de Adunarea Generală, suspendarea sa din Consiliul de Securitate ar trebui să fie automată”; |
| --- | --- |

S.

întrucât președintele Consiliului European, Charles Michel, a declarat în observațiile sale de la dezbaterea extraordinară a Parlamentului din 1 martie 2022 privind agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei că agresiunea Rusiei constituie „terorism geopolitic, pur și simplu”; întrucât președintele Michel a declarat la 23 septembrie 2022, în discursul său adresat celei de a 77-a Adunări Generale a ONU privind Federația Rusă, că „atunci când un membru permanent al Consiliului de Securitate începe un război neprovocat și nejustificat, care a fost condamnat de Adunarea Generală, suspendarea sa din Consiliul de Securitate ar trebui să fie automată”;

| T. | întrucât în declarația sa din 14 martie 2022, Zbigniew Rau, președintele în exercițiu al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), a calificat atacurile guvernului Federației Ruse împotriva civililor nevinovați și a infrastructurii civile din Ucraina drept „terorism de stat”, |
| --- | --- |

T.

întrucât în declarația sa din 14 martie 2022, Zbigniew Rau, președintele în exercițiu al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), a calificat atacurile guvernului Federației Ruse împotriva civililor nevinovați și a infrastructurii civile din Ucraina drept „terorism de stat”,

| 1. | își reafirmă sprijinul fără echivoc pentru independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute pe plan internațional; condamnă din nou războiul de agresiune ilegal, neprovocat și nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei; solicită Rusiei și interpușilor săi să înceteze toate acțiunile militare, în special atacurile împotriva zonelor rezidențiale și a infrastructurii civile; cere ca Rusia să retragă toate forțele militare, interpușii și echipamentele militare de pe întregul teritoriu al Ucrainei recunoscut la nivel internațional, să pună capăt deportărilor forțate ale civililor ucraineni și adopțiilor forțate ale copiilor ucraineni, să elibereze toate persoanele pe care le ține în detenție în Ucraina și să înceteze definitiv încălcarea sau amenințarea suveranității, independenței și integrității teritoriale a Ucrainei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că atacurile și atrocitățile deliberate comise de Federația Rusă împotriva populației civile din Ucraina, distrugerea infrastructurii civile și alte încălcări grave ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar reprezintă acte de terorism împotriva populației ucrainene și constituie crime de război; își exprimă indignarea și condamnă fără rezerve aceste atacuri și atrocități, precum și alte acte pe care Rusia le-a comis în urmărirea obiectivelor sale politice distructive în Ucraina și pe teritoriul altor țări; având în vedere cele de mai sus, recunoaște Rusia drept sponsor statal al terorismului și stat care recurge la mijloace teroriste; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își reafirmă solidaritatea de neclintit cu poporul ucrainean, care dă dovadă în continuare de un curaj și o reziliență remarcabile în fața amenințărilor și atacurilor neîncetate, începând cu 24 februarie 2022 și în ultimii nouă ani de agresiune a Rusiei, precum și cu alte victime ale agresiunii Rusiei în lume; își exprimă solidaritatea cu familiile victimelor incidentului cu rachete din 15 noiembrie 2022 din Polonia și sprijinul său pentru Polonia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită UE și statelor sale membre să elaboreze un cadru juridic al UE pentru desemnarea unor state drept sponsori statali ai terorismului și state care recurg la mijloace teroriste, ceea ce va declanșa numeroase și importante măsuri restrictive împotriva acestor țări și ar avea implicații restrictive profunde pentru relațiile UE cu aceste țări; invită Consiliul să ia în considerare adăugarea Federației Ruse pe o astfel de listă a UE cu sponsorii statali ai terorismului; invită partenerii UE să adopte măsuri similare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită UE și statele sale membre să ia măsuri pentru a iniția o izolare internațională globală a Federației Ruse, inclusiv în ceea ce privește participarea Rusiei ca membru în organizații și organisme internaționale, cum ar fi Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, și să nu organizeze evenimente oficiale pe teritoriul Federației Ruse; solicită ca relațiile diplomatice cu Rusia să se reducă și mai mult, iar contactele cu reprezentanții săi oficiali la toate nivelurile să se mențină la nivelul minim necesar; invită statele membre ale UE să închidă și să interzică instituțiile afiliate statului rus, precum centrele ruse pentru știință și cultură și organizațiile și asociațiile rusei din diaspora, care își desfășoară activitatea sub auspiciile și conducerea misiunilor diplomatice ruse și promovează propaganda de stat rusă în întreaga lume; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Consiliul să includă Grupul Wagner și Regimentul 141 Special Motorizat, cunoscut și sub numele de „Kadîroviți”, precum și alte grupări armate, miliții și interpuși finanțați de Rusia, precum cei activi în teritoriile ocupate ale Ucrainei, pe lista UE a persoanelor, grupurilor și entităților implicate în acte teroriste (lista UE a teroriștilor); salută decizia UE din 13 decembrie 2021 de a sancționa chiar Grupul Wagner, împreună cu opt persoane și trei entități care au legături cu el, în temeiul a patru regimuri diferite de sancțiuni ale UE; îndeamnă toate țările să își înceteze relațiile cu companiile afiliate Grupului Wagner și să își respecte obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional, trăgând la răspundere toți autorii încălcărilor grave ale drepturilor omului și ai încălcărilor dreptului internațional umanitar comise pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Consiliul să țină seama de escaladarea actelor de terorism ale Federației Ruse împotriva populației Ucrainei și, prin urmare, să își finalizeze rapid lucrările la al nouălea pachet de sancțiuni; solicită Comisiei și statelor membre să asigure punerea în aplicare rapidă și respectarea strictă a tuturor sancțiunilor; invită statele membre să prevină, să investigheze și să urmărească penal în mod activ orice eludare a sancțiunilor; invită toate statele membre să rămână unite în răspunsul dat războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei și invită toate țările candidate și posibile candidate la aderarea la UE să se alinieze la politica de sancțiuni a UE; cere Comisiei și statelor membre să aibă în vedere posibile măsuri împotriva țărilor care încearcă să ajute Rusia pentru a eluda sancțiunile impuse; îndeamnă Comisia să se asigure că sancțiunile naționale pentru încălcarea sancțiunilor UE sunt eficace, proporționale și disuasive; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă cu fermitate sprijinul acordat de Rusia altor dictaturi care folosesc teroarea pentru a înăbuși aspirațiile democratice ale societăților lor, în special regimurilor Lukașenko și Assad, dar și regimurilor din Iran, Cuba și din alte părți; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Consiliului să extindă lista persoanelor vizate de sancțiuni pentru a le include pe cele implicate în deportări forțate, adopții forțate ale copiilor ucraineni, „referendumuri” ilegale în regiunile Luhansk, Herson, Zaporijia și Donețk și în „alegerile” ilegale din Crimeea și Sevastopol, precum și pe toți membrii partidelor din Duma de Stat care dețin funcții în parlamentele alese la toate nivelurile, inclusiv la nivel regional și municipal; solicită interzicerea importurilor, achiziționării sau transferurilor direct sau indirect de diamante, brute sau prelucrate, originare din Federația Rusă; solicită ca Rusia și Belarus să fie incluse pe lista UE a țărilor terțe cu grad ridicat de risc în ceea ce privește combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului; îndeamnă statele membre să remedieze lacunele în aplicarea sancțiunilor, mai ales în domeniul criptoactivelor și al nerespectării normelor de combatere a spălării banilor de către facilitatorii profesioniști, și să suspende toate schimburile automate de informații fiscale și acordurile privind dubla impunere atât cu Rusia, cât și cu Belarus; solicită un embargo imediat și total asupra importurilor UE de combustibili fosili și uraniu din Rusia și abandonarea completă a conductelor Nord Stream 1 și 2, pentru a opri finanțarea războiului de agresiune al Rusiei; invită UE și statele sale membre să interzică apologia publică intenționată sau negarea agresiunii militare a Rusiei și a crimelor de război sub orice formă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de modificare a actualului regim mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) prin extinderea domeniului său de aplicare astfel încât să includă actele de corupție și să adopte rapid sancțiuni specifice împotriva persoanelor responsabile de corupție la nivel înalt din Rusia și Belarus, precum și a facilitatorilor și beneficiarilor lor cu sediul în UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reiterează solicitarea fermă ca toate persoanele responsabile de comiterea, sprijinirea sau organizarea actelor ce încalcă drepturilor omului, a atrocităților și a crimelor de război în contextul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei să fie identificate cât mai rapid posibil, urmărite penal și trase la răspundere; solicită reînnoirea sprijinului pentru anchetele independente în curs privind crimele de război și crimele împotriva umanității comise de Rusia, care ar trebui să garanteze că cei implicați în planificarea, organizarea, comiterea sau facilitarea acestor crime sunt trași la răspundere în mod individual; invită UE și statele sale membre să ofere sprijinul adecvat pentru înființarea unui tribunal special care să se ocupe de crima de agresiune a Rusiei împotriva Ucrainei; invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să includă crima de agresiune armată în legislația lor națională; sprijină întru totul ancheta lansată de procurorul CPI cu privire la situația din Ucraina, activitatea comisiei de anchetă din cadrul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și eforturile organizațiilor independente ale societății civile de a aduna și păstra probe privind crimele de război; încurajează statele membre ale UE să recurgă și mai mult la principiul jurisdicției universale și să sprijine și mai intens eforturile internaționale de anchetare și urmărire penală a tuturor autorilor și persoanelor responsabile de crime de război în Ucraina; subliniază că UE trebuie să includă o perspectivă de gen în aceste anchete, de exemplu urmărirea penală a infracțiunilor de violență sexuală împotriva femeilor, care pot constitui și ele crime de război și crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia și statele membre să depună eforturi pentru a institui un mecanism internațional de despăgubiri, cu un registru internațional al daunelor și să coopereze activ cu autoritățile ucrainene în această privință; invită Comisia și colegiuitorii să finalizeze regimul juridic care permite confiscarea activelor rusești înghețate de UE și utilizarea lor pentru a remedia diferitele consecințe ale agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv reconstrucția Ucrainei și despăgubirea victimelor agresiunii Rusiei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Consiliul și statele membre să își sporească de urgență și în mod semnificativ sprijinul politic, financiar, militar, tehnic și umanitar acordat Ucrainei, pentru a o ajuta să se apere împotriva războiului de agresiune al Rusiei și împotriva încercărilor Rusiei de a destabiliza instituțiile statului ucrainean, de a submina stabilitatea macroeconomică a țării, de a distruge infrastructura critică în domeniul energiei, comunicațiilor, apei și al transporturilor, precum și infrastructura civilă în domeniile educației, sănătății și culturii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută propunerea Comisiei din 9 noiembrie 2022 privind un pachet de sprijin fără precedent în valoare de 18 miliarde EUR pentru Ucraina în 2023, pentru a asigura stabilitatea sa macroeconomică, a restabili infrastructura critică și a menține serviciile publice esențiale și își afirmă sprijinul pentru adoptarea rapidă a propunerii; reliefează importanța punerii rapide în aplicare a angajamentelor de a oferi asistență financiară și tehnică, în special având în vedere apropierea iernii, anotimp în care un număr mare de cetățeni ucraineni riscă să nu aibă acces la servicii de bază, cum ar fi apa, încălzirea și electricitatea; |
| --- | --- |

14.

| 15. | denunță ocuparea de către Rusia a centralei electrice Zaporijia, prin care se vizează terorizarea populației ucrainene și condamnă Rusia pentru că a făcut din centralele electrice ținte militare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | face apel la întregul popor rus să nu se lase atras în acest război și să protesteze împotriva crimelor de război atroce comise asupra poporului ucrainean de Federația Rusă și în numele poporului rus; își exprimă sprijinul pentru cetățenii ruși care protestează și luptă din interiorul sau din afara Rusiei împotriva regimului actual ori care sprijină refugiații din Ucraina; invită Comisia, Serviciul European de Acțiune Externă și statele membre să intensifice sprijinul și cooperarea cu societatea civilă și cu mass-media liberă din Rusia și să ofere în continuare protecție și adăpost temporar rușilor care sunt persecutați din cauza opoziției lor față de regim; apreciază activitatea jurnaliștilor ucraineni și internaționali care spun lumii adevărul despre războiul din Ucraina, adesea riscându-și viața; solicită anchetarea crimelor ruse împotriva jurnaliștilor din Ucraina și a activităților celor implicați în campanii infracționale de dezinformare care fac parte integrantă din războiul la scară largă împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | evidențiază că actualul război de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei subliniază necesitatea unei evaluări istorice și juridice aprofundate și a unei dezbateri publice transparente cu privire la crimele regimului sovietic, cel mai important chiar în Rusia, deoarece absența tragerii la răspundere și a justiției conduce doar la repetarea unor crime similare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Națiunilor Unite, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Refugiați, Comitetului Internațional al Crucii Roșii, Curții Penale Internaționale, Președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse, precum și Președintelui, Guvernului și Parlamentului Ucrainei. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0353.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0218.

(3)  JO C 224, 8.6.2022, p. 104.

(4)  JO L 344, 28.12.2001, p. 93.

(5)  JO L 344, 28.12.2001, p. 70.

(6)  Poziția comună 2009/468/PESC a Consiliului din 15 iunie 2009 de actualizare a Poziției comune 2001/931/PESC privind aplicarea unor măsuri specifice pentru combaterea terorismului și de abrogare a Poziției comune 2009/67/PESC (JO L 151, 16.6.2009, p. 45).

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/25 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/25

---

P9_TA(2022)0408

Promovarea stabilității și securității regionale în regiunea Orientului Mijlociu extins

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la promovarea stabilității și securității regionale în regiunea Orientului Mijlociu extins (2020/2113(INI))

(2023/C 167/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 8 și 21, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 8 și 21,

| — | având în vedere Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 de definire a normelor comune care reglementează controlul exporturilor de tehnologie și echipament militar (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Politicii de securitate și apărare comune – raportul anual pe 2021” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a Politicii de securitate și apărare comune – raportul anual pe 2021” (2),

| — | având în vedere raportul Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 iunie 2021 intitulat „Raportul PESC – prioritățile noastre în 2021”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 iunie 2021 intitulat „Raportul PESC – prioritățile noastre în 2021”,

| — | având în vedere declarația comună din 17 noiembrie 2021 a Uniunii Europene și a Agenției Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA) privind sprijinul acordat de Uniunea Europeană către UNRWA (2021-2024), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 17 noiembrie 2021 a Uniunii Europene și a Agenției Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA) privind sprijinul acordat de Uniunea Europeană către UNRWA (2021-2024),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 18 mai 2022 privind un parteneriat strategic cu Golful (JOIN(2022)0013), precum și concluziile Consiliului din 20 iunie 2022 pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 18 mai 2022 privind un parteneriat strategic cu Golful (JOIN(2022)0013), precum și concluziile Consiliului din 20 iunie 2022 pe această temă,

| — | având în vedere Rezoluția 66/290 a Adunării Generale a ONU din 10 septembrie 2012 intitulată „Acțiuni întreprinse în baza punctului 143 privind securitatea umană din Concluziile summitului mondial din 2005”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 66/290 a Adunării Generale a ONU din 10 septembrie 2012 intitulată „Acțiuni întreprinse în baza punctului 143 privind securitatea umană din Concluziile summitului mondial din 2005”,

| — | având în vedere Rezoluția 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU din 31 octombrie 2000 privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU din 31 octombrie 2000 privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere rezoluția 70/1 a Adunării Generale a ONU din 25 septembrie 2015 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 70/1 a Adunării Generale a ONU din 25 septembrie 2015 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU,

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2020 referitoare la egalitatea de gen în politica externă și de securitate a UE (3),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0256/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0256/2022),

| A. | întrucât țările din regiunea Orientului Mijlociu extins la care se referă prezentul raport și care cuprinde zona dintre Marea Mediterană și Golful Persic, sunt foarte diverse; întrucât această regiune este strategică pentru UE, date fiind poziția sa geografică și legăturile sale comune, și necesită o abordare pe termen lung și o politică coordonată, ținând seama de obiectivele Uniunii de a promova valorile păcii, securității și protecției drepturilor omului, cu respectarea strictă a dreptului internațional; întrucât stabilitatea și securitatea Europei și a regiunii Orientului Mijlociu extins sunt interdependente și întrucât situația securității în regiune, caracterizată în prezent de conflicte în desfășurare, cu o puternică dimensiune regională și extra-regională, este fragilă și foarte îngrijorătoare; |
| --- | --- |

A.

întrucât țările din regiunea Orientului Mijlociu extins la care se referă prezentul raport și care cuprinde zona dintre Marea Mediterană și Golful Persic, sunt foarte diverse; întrucât această regiune este strategică pentru UE, date fiind poziția sa geografică și legăturile sale comune, și necesită o abordare pe termen lung și o politică coordonată, ținând seama de obiectivele Uniunii de a promova valorile păcii, securității și protecției drepturilor omului, cu respectarea strictă a dreptului internațional; întrucât stabilitatea și securitatea Europei și a regiunii Orientului Mijlociu extins sunt interdependente și întrucât situația securității în regiune, caracterizată în prezent de conflicte în desfășurare, cu o puternică dimensiune regională și extra-regională, este fragilă și foarte îngrijorătoare;

| B. | întrucât regiunea Orientului Mijlociu este victima a numeroase surse de instabilitate, consecințe atât ale tensiunilor geopolitice structurale, cât și ale factorilor endogeni persistenți, cum ar fi problemele de dezvoltare socioeconomică, guvernarea defectuoasă și radicalismul religios; întrucât numeroase țări din Orientul Mijlociu extins s-au confruntat cu războaie, instabilitate și crize sociale și financiare; întrucât organizațiile teroriste au exploatat instabilitatea și situația de securitate și au provocat moartea multor civili; întrucât, în acest context tulbure și ținând seama de relațiile istorice și de vecinătate, Uniunea are un rol-cheie de jucat pentru a contribui la stabilizarea acestei regiuni; întrucât UE, în calitate de actor global, trebuie să se poată afirma ca partener constructiv, bazându-se pe capacitățile sale de mediere pentru a ajuta țările din Orientul Mijlociu să ajungă la stabilitate și prosperitate; |
| --- | --- |

B.

întrucât regiunea Orientului Mijlociu este victima a numeroase surse de instabilitate, consecințe atât ale tensiunilor geopolitice structurale, cât și ale factorilor endogeni persistenți, cum ar fi problemele de dezvoltare socioeconomică, guvernarea defectuoasă și radicalismul religios; întrucât numeroase țări din Orientul Mijlociu extins s-au confruntat cu războaie, instabilitate și crize sociale și financiare; întrucât organizațiile teroriste au exploatat instabilitatea și situația de securitate și au provocat moartea multor civili; întrucât, în acest context tulbure și ținând seama de relațiile istorice și de vecinătate, Uniunea are un rol-cheie de jucat pentru a contribui la stabilizarea acestei regiuni; întrucât UE, în calitate de actor global, trebuie să se poată afirma ca partener constructiv, bazându-se pe capacitățile sale de mediere pentru a ajuta țările din Orientul Mijlociu să ajungă la stabilitate și prosperitate;

| C. | întrucât influența și rolul diferitelor state membre ale UE în regiune sunt foarte inegale, din cauza legăturilor lor istorice, culturale și socioeconomice specifice; întrucât toate statele membre ale UE au obiectivul comun de a asigura securitatea și stabilitatea, precum și de a promova drepturile omului și democrația; întrucât aceste diferențe pot alimenta percepții uneori contradictorii sau antagoniste în rândul țărilor din regiune, precum și strategii rivale profund dăunătoare unei abordări mai coerente și mai eficace a UE; întrucât politica UE se axează tot mai mult pe problemele legate de migrație și azil, precum și pe combaterea terorismului; întrucât este, de asemenea, necesar să se pună accentul pe cauzele profunde ale instabilității, pentru a putea oferi strategii și soluții pe termen lung la provocările comune; |
| --- | --- |

C.

întrucât influența și rolul diferitelor state membre ale UE în regiune sunt foarte inegale, din cauza legăturilor lor istorice, culturale și socioeconomice specifice; întrucât toate statele membre ale UE au obiectivul comun de a asigura securitatea și stabilitatea, precum și de a promova drepturile omului și democrația; întrucât aceste diferențe pot alimenta percepții uneori contradictorii sau antagoniste în rândul țărilor din regiune, precum și strategii rivale profund dăunătoare unei abordări mai coerente și mai eficace a UE; întrucât politica UE se axează tot mai mult pe problemele legate de migrație și azil, precum și pe combaterea terorismului; întrucât este, de asemenea, necesar să se pună accentul pe cauzele profunde ale instabilității, pentru a putea oferi strategii și soluții pe termen lung la provocările comune;

| D. | întrucât Golful Persic concentrează rivalități statale, etnice și religioase exacerbate, care au potențialul nu numai să întrețină crizele actuale, precum cea din Yemen, ci și să proiecteze instabilitatea în întreaga regiune; |
| --- | --- |

D.

întrucât Golful Persic concentrează rivalități statale, etnice și religioase exacerbate, care au potențialul nu numai să întrețină crizele actuale, precum cea din Yemen, ci și să proiecteze instabilitatea în întreaga regiune;

| E. | întrucât conflictele nesoluționate din Libia și Siria reprezintă un motiv de îngrijorare majoră, care împiedică stabilitatea întregii regiuni; întrucât în aceste țări sunt prezenți și actori terți, cum ar fi Iranul, Rusia și Turcia în cazul Siriei, iar în aceste conflicte sunt implicate grupuri militare și paramilitare, cum ar fi Grupul Wagner din Rusia; întrucât Yemenul se află în plină criză politică și umanitară prelungită, care a fost exacerbată de război și întrucât a existat un flux constant de arme către această țară; întrucât 80 % din populație, și anume 24,1 milioane de persoane, au nevoie de ajutor și de protecție umanitară; întrucât războiul din Yemen constituie în prezent cea mai importantă criză umanitară din lume; întrucât în Irak și în Liban există conflicte sociale și politice în curs, în care se implică diferite puteri regionale încercând să influențeze populația locală pentru a-și extinde controlul; întrucât este posibil ca aceste conflicte să se extindă în continuare; întrucât actuala ocupație a teritoriilor palestiniene de către Israel continuă să fie o sursă de instabilitate; întrucât conflictele din regiune au afectat viețile a milioane de refugiați forțați să își părăsească țările, printre care se numără circa 14 milioane de palestinieni (4), 7 milioane de sirieni (5), 2 milioane de irakieni (6) și 1,7 milioane de yemeniți (7); |
| --- | --- |

E.

întrucât conflictele nesoluționate din Libia și Siria reprezintă un motiv de îngrijorare majoră, care împiedică stabilitatea întregii regiuni; întrucât în aceste țări sunt prezenți și actori terți, cum ar fi Iranul, Rusia și Turcia în cazul Siriei, iar în aceste conflicte sunt implicate grupuri militare și paramilitare, cum ar fi Grupul Wagner din Rusia; întrucât Yemenul se află în plină criză politică și umanitară prelungită, care a fost exacerbată de război și întrucât a existat un flux constant de arme către această țară; întrucât 80 % din populație, și anume 24,1 milioane de persoane, au nevoie de ajutor și de protecție umanitară; întrucât războiul din Yemen constituie în prezent cea mai importantă criză umanitară din lume; întrucât în Irak și în Liban există conflicte sociale și politice în curs, în care se implică diferite puteri regionale încercând să influențeze populația locală pentru a-și extinde controlul; întrucât este posibil ca aceste conflicte să se extindă în continuare; întrucât actuala ocupație a teritoriilor palestiniene de către Israel continuă să fie o sursă de instabilitate; întrucât conflictele din regiune au afectat viețile a milioane de refugiați forțați să își părăsească țările, printre care se numără circa 14 milioane de palestinieni (4), 7 milioane de sirieni (5), 2 milioane de irakieni (6) și 1,7 milioane de yemeniți (7);

| F. | întrucât UNRWA continuă să contribuie la stabilitatea și la pacea din regiune; întrucât acest organism nu dispune de finanțare adecvată pentru a-și îndeplini mandatul său, care este esențial pentru dezvoltarea umană și sprijinul umanitar pentru unii dintre cei mai vulnerabili refugiați din lume și, prin urmare, sprijinul continuu al UE pentru UNRWA este un element-cheie al strategiei UE de a contribui la promovarea securității, stabilității și dezvoltării în regiune; |
| --- | --- |

F.

întrucât UNRWA continuă să contribuie la stabilitatea și la pacea din regiune; întrucât acest organism nu dispune de finanțare adecvată pentru a-și îndeplini mandatul său, care este esențial pentru dezvoltarea umană și sprijinul umanitar pentru unii dintre cei mai vulnerabili refugiați din lume și, prin urmare, sprijinul continuu al UE pentru UNRWA este un element-cheie al strategiei UE de a contribui la promovarea securității, stabilității și dezvoltării în regiune;

| G. | întrucât SUA, deși acordă mai puțină prioritate regiunii, continuă să joace un rol relevant, inclusiv printr-o prezență militară și de securitate directă, care s-a redus, dar care joacă în continuare un rol decisiv în multe țări; întrucât Rusia a devenit un actor militar în regiune în urma intervenției sale din 2015 în sprijinul regimului sirian; |
| --- | --- |

G.

întrucât SUA, deși acordă mai puțină prioritate regiunii, continuă să joace un rol relevant, inclusiv printr-o prezență militară și de securitate directă, care s-a redus, dar care joacă în continuare un rol decisiv în multe țări; întrucât Rusia a devenit un actor militar în regiune în urma intervenției sale din 2015 în sprijinul regimului sirian;

| H. | întrucât, la 15 septembrie 2020, Emiratele Arabe Unite și Bahrainul au convenit să își normalizeze relațiile diplomatice cu Israelul prin semnarea așa-numitelor Acorduri Abraham; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 15 septembrie 2020, Emiratele Arabe Unite și Bahrainul au convenit să își normalizeze relațiile diplomatice cu Israelul prin semnarea așa-numitelor Acorduri Abraham;

| I. | întrucât summitul din 27-28 martie 2022 dintre Israel, Emiratele Arabe Unite, Bahrain, Egipt și Maroc, care a avut drept scop crearea unei abordări regionale în materie de securitate și intensificarea cooperării dintre aceste țări, la care a participat și Secretarul de Stat al SUA, a pregătit terenul pentru o nouă abordare regională în materie de securitate; întrucât, începând din 2011, Iranul și-a extins în mod semnificativ influența în regiune; întrucât, la summitul anual al Consiliului de Cooperare al Golfului (CCG) de la Al-Ula din 2021, Arabia Saudită, Emiratele Arabe Unite, Egipt și Bahrain au încetat boicotul asupra Qatarului, după aproape patru ani; întrucât, în 2021, discuțiile dintre Arabia Saudită și Iran și dialogurile la nivel înalt dintre Iran și Emiratele Arabe Unite au contribuit la detensionarea conflictului din regiune; |
| --- | --- |

I.

întrucât summitul din 27-28 martie 2022 dintre Israel, Emiratele Arabe Unite, Bahrain, Egipt și Maroc, care a avut drept scop crearea unei abordări regionale în materie de securitate și intensificarea cooperării dintre aceste țări, la care a participat și Secretarul de Stat al SUA, a pregătit terenul pentru o nouă abordare regională în materie de securitate; întrucât, începând din 2011, Iranul și-a extins în mod semnificativ influența în regiune; întrucât, la summitul anual al Consiliului de Cooperare al Golfului (CCG) de la Al-Ula din 2021, Arabia Saudită, Emiratele Arabe Unite, Egipt și Bahrain au încetat boicotul asupra Qatarului, după aproape patru ani; întrucât, în 2021, discuțiile dintre Arabia Saudită și Iran și dialogurile la nivel înalt dintre Iran și Emiratele Arabe Unite au contribuit la detensionarea conflictului din regiune;

| J. | întrucât atât Ucraina, cât și Rusia sunt principalii exportatori de cereale și îngrășăminte pentru produse agricole pentru numeroase țări din regiune, care sunt foarte dependente și vulnerabile; întrucât războiul Rusiei din Ucraina și blocada sa asupra cerealelor din Ucraina cauzează penurii de grâu și cereale și ar putea împinge până la 49 de milioane de persoane să ajungă în prag de foamete; întrucât perturbările generate de război exacerbează prețurile deja în creștere la alimente și adâncesc sărăcia; |
| --- | --- |

J.

întrucât atât Ucraina, cât și Rusia sunt principalii exportatori de cereale și îngrășăminte pentru produse agricole pentru numeroase țări din regiune, care sunt foarte dependente și vulnerabile; întrucât războiul Rusiei din Ucraina și blocada sa asupra cerealelor din Ucraina cauzează penurii de grâu și cereale și ar putea împinge până la 49 de milioane de persoane să ajungă în prag de foamete; întrucât perturbările generate de război exacerbează prețurile deja în creștere la alimente și adâncesc sărăcia;

| K. | întrucât statele membre ale UE continuă să exporte arme în țările din regiune; întrucât UE a stabilit o poziție comună care stabilește norme comune ce reglementează controlul exporturilor de tehnologie și de echipament militar (8); |
| --- | --- |

K.

întrucât statele membre ale UE continuă să exporte arme în țările din regiune; întrucât UE a stabilit o poziție comună care stabilește norme comune ce reglementează controlul exporturilor de tehnologie și de echipament militar (8);

| L. | întrucât țările din regiune sunt parteneri comerciali cheie pentru UE și între cele două părți există legături economice importante; întrucât actuala criză energetică mondială, care a fost exacerbată de războiul Rusiei din Ucraina, a condus la intensificarea contactelor cu CCG și cu alte țări din regiune pentru importul de resurse energetice în UE; întrucât există potențial pentru o cooperare mai strânsă și în alte domenii, cum ar fi tranziția verde, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, turismul, o mai bună guvernanță, educația, cultura și drepturile omului; întrucât Comunicarea comună privind un parteneriat strategic cu Golful a evidențiat mai multe domenii de interes comun între UE, CCG și alte țări din Golf; întrucât statele arabe din Golf și-au intensificat ajutorul umanitar și de dezvoltare internațional; |
| --- | --- |

L.

întrucât țările din regiune sunt parteneri comerciali cheie pentru UE și între cele două părți există legături economice importante; întrucât actuala criză energetică mondială, care a fost exacerbată de războiul Rusiei din Ucraina, a condus la intensificarea contactelor cu CCG și cu alte țări din regiune pentru importul de resurse energetice în UE; întrucât există potențial pentru o cooperare mai strânsă și în alte domenii, cum ar fi tranziția verde, atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, turismul, o mai bună guvernanță, educația, cultura și drepturile omului; întrucât Comunicarea comună privind un parteneriat strategic cu Golful a evidențiat mai multe domenii de interes comun între UE, CCG și alte țări din Golf; întrucât statele arabe din Golf și-au intensificat ajutorul umanitar și de dezvoltare internațional;

| M. | întrucât Orientul Mijlociu extins se numără printre regiunile cele mai afectate de schimbările climatice de la nivel mondial, temperaturile crescând de două ori mai rapid decât media globală; întrucât țările din regiune se confruntă cu o multitudine de provocări legate de mediu, cum ar fi deșertificarea, pierderea biodiversității, poluarea în zonele marine și costiere, poluarea aerului, precum și deficitul de apă și calitatea acesteia, care vor fi agravate de schimbările climatice; întrucât frecvența și intensitatea furtunilor de nisip crește în mod constant în regiune; întrucât deficitul de apă, deșertificarea și insecuritatea alimentară cauzate de schimbările climatice amenință securitatea umană și pot agrava conflictele existente sau pot declanșa noi conflicte în regiune; întrucât, în contextul actualei crize energetice globale și al războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, este necesar să se intensifice contactele cu partenerii din regiune; întrucât există potențial pentru o cooperare mai strânsă în alte domenii, cum ar fi tranziția verde, o mai bună guvernanță și drepturile omului; întrucât Pactul verde european poate crea canale pentru o cooperare constructivă între UE și țările din regiune; întrucât UE va trebui să importe energie din surse regenerabile pentru a-și îndeplini obiectivele climatice; întrucât, în contextul eforturilor globale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de renunțare la combustibilii fosili, țările din Orientul Mijlociu extins trebuie să își diversifice economiile, care sunt bazate în mare măsură pe extracția de hidrocarburi și pe comercializarea acestora; întrucât, în octombrie 2021, Emiratele Arabe Unite s-au angajat să atingă neutralitatea emisiilor până în 2050, Arabia Saudită s-a angajat să atingă neutralitatea emisiilor pe plan intern până în 2060, iar Qatarul s-a angajat să reducă cu 25 % emisiile de gaze cu efect de seră până în 2030; |
| --- | --- |

M.

întrucât Orientul Mijlociu extins se numără printre regiunile cele mai afectate de schimbările climatice de la nivel mondial, temperaturile crescând de două ori mai rapid decât media globală; întrucât țările din regiune se confruntă cu o multitudine de provocări legate de mediu, cum ar fi deșertificarea, pierderea biodiversității, poluarea în zonele marine și costiere, poluarea aerului, precum și deficitul de apă și calitatea acesteia, care vor fi agravate de schimbările climatice; întrucât frecvența și intensitatea furtunilor de nisip crește în mod constant în regiune; întrucât deficitul de apă, deșertificarea și insecuritatea alimentară cauzate de schimbările climatice amenință securitatea umană și pot agrava conflictele existente sau pot declanșa noi conflicte în regiune; întrucât, în contextul actualei crize energetice globale și al războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, este necesar să se intensifice contactele cu partenerii din regiune; întrucât există potențial pentru o cooperare mai strânsă în alte domenii, cum ar fi tranziția verde, o mai bună guvernanță și drepturile omului; întrucât Pactul verde european poate crea canale pentru o cooperare constructivă între UE și țările din regiune; întrucât UE va trebui să importe energie din surse regenerabile pentru a-și îndeplini obiectivele climatice; întrucât, în contextul eforturilor globale de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de renunțare la combustibilii fosili, țările din Orientul Mijlociu extins trebuie să își diversifice economiile, care sunt bazate în mare măsură pe extracția de hidrocarburi și pe comercializarea acestora; întrucât, în octombrie 2021, Emiratele Arabe Unite s-au angajat să atingă neutralitatea emisiilor până în 2050, Arabia Saudită s-a angajat să atingă neutralitatea emisiilor pe plan intern până în 2060, iar Qatarul s-a angajat să reducă cu 25 % emisiile de gaze cu efect de seră până în 2030;

| N. | întrucât problemele asociate cu guvernanța nefavorabilă incluziunii și încălcarea statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și terorismul, corupția și ingerințele străine în regiune sunt îngrijorătoare și reprezintă surse semnificative de instabilitate și insecuritate; întrucât încarcerarea sau torturarea unor personalități pașnice ale opoziției politice, a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor sociali din mai multe țări din regiune a crescut ca răspuns la aspirațiile democratice legitime și deschide calea pentru noi conflicte; întrucât, potrivit rapoartelor, în 2021 au fost înregistrate 520 de execuții în șapte țări – Egipt, Iran, Irak, Arabia Saudită, Siria, Emiratele Arabe Unite și Yemen, ceea ce reprezintă o creștere de 19 % față de 2020; întrucât corupția adânc înrădăcinată are efecte negative asupra ocupării forței de muncă, a creșterii și a dezvoltării și afectează capacitatea statelor de a-și îndeplini obligația de a promova, respecta și proteja drepturile omului în rândul persoanelor din jurisdicțiile lor; întrucât cel mai ridicat nivel al șomajului în rândul tinerilor din lume și încarcerarea sau torturarea personalităților opoziției politice și a activiștilor sociali în întreaga regiune alimentează tensiunile și conflictele; |
| --- | --- |

N.

întrucât problemele asociate cu guvernanța nefavorabilă incluziunii și încălcarea statului de drept, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și terorismul, corupția și ingerințele străine în regiune sunt îngrijorătoare și reprezintă surse semnificative de instabilitate și insecuritate; întrucât încarcerarea sau torturarea unor personalități pașnice ale opoziției politice, a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor sociali din mai multe țări din regiune a crescut ca răspuns la aspirațiile democratice legitime și deschide calea pentru noi conflicte; întrucât, potrivit rapoartelor, în 2021 au fost înregistrate 520 de execuții în șapte țări – Egipt, Iran, Irak, Arabia Saudită, Siria, Emiratele Arabe Unite și Yemen, ceea ce reprezintă o creștere de 19 % față de 2020; întrucât corupția adânc înrădăcinată are efecte negative asupra ocupării forței de muncă, a creșterii și a dezvoltării și afectează capacitatea statelor de a-și îndeplini obligația de a promova, respecta și proteja drepturile omului în rândul persoanelor din jurisdicțiile lor; întrucât cel mai ridicat nivel al șomajului în rândul tinerilor din lume și încarcerarea sau torturarea personalităților opoziției politice și a activiștilor sociali în întreaga regiune alimentează tensiunile și conflictele;

| O. | întrucât definiția stabilității și a securității este legată într-un mod pozitiv de dezvoltarea democratică și de respectarea statului de drept; întrucât cercetările recente (9) în domeniul economiei politice confirmă că „democrația are un efect pozitiv semnificativ din punct de vedere economic și statistic asupra viitorului PIB pe cap de locuitor”, acest lucru însemnând că „pe termen lung, PIB-ul crește cu aproximativ 20-25 % în 25 de ani de la inițierea unui proces de democratizare; întrucât reprimarea pluralismului mass-mediei și a libertății presei a destabilizat și mai mult regiunea, prin promovarea sporită a violenței și prin demonizarea tuturor vocilor opoziției; |
| --- | --- |

O.

întrucât definiția stabilității și a securității este legată într-un mod pozitiv de dezvoltarea democratică și de respectarea statului de drept; întrucât cercetările recente (9) în domeniul economiei politice confirmă că „democrația are un efect pozitiv semnificativ din punct de vedere economic și statistic asupra viitorului PIB pe cap de locuitor”, acest lucru însemnând că „pe termen lung, PIB-ul crește cu aproximativ 20-25 % în 25 de ani de la inițierea unui proces de democratizare; întrucât reprimarea pluralismului mass-mediei și a libertății presei a destabilizat și mai mult regiunea, prin promovarea sporită a violenței și prin demonizarea tuturor vocilor opoziției;

| P. | întrucât, potrivit UNICEF, copiii și tinerii (cu vârste cuprinse între 0 și 24 de ani) din regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord reprezintă în prezent aproape jumătate din populația regiunii; întrucât, în conformitate cu sondajul realizat în rândul tinerilor arabi în 2021, creșterea costului vieții și alte probleme legate de coșul zilnic sunt considerate dificultăți principale cu care se confruntă regiunea, deoarece peste o treime dintre tinerii arabi trăiesc de pe o zi pe alta; întrucât sute de copii europeni au fost ținuți timp de peste patru ani în taberele de detenție Al-Hol și Al-Roj; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit UNICEF, copiii și tinerii (cu vârste cuprinse între 0 și 24 de ani) din regiunea Orientului Mijlociu și a Africii de Nord reprezintă în prezent aproape jumătate din populația regiunii; întrucât, în conformitate cu sondajul realizat în rândul tinerilor arabi în 2021, creșterea costului vieții și alte probleme legate de coșul zilnic sunt considerate dificultăți principale cu care se confruntă regiunea, deoarece peste o treime dintre tinerii arabi trăiesc de pe o zi pe alta; întrucât sute de copii europeni au fost ținuți timp de peste patru ani în taberele de detenție Al-Hol și Al-Roj;

| Q. | întrucât orientările UE privind drepturile omului, inclusiv cele privind violența împotriva femeilor și fetelor, și promovarea drepturilor femeilor și a egalității de gen ar trebui să fie consolidate și să se afle în centrul strategiei UE pentru regiune; întrucât drepturile femeilor sunt încălcate în mod sistematic, iar activiștii pentru drepturile femeilor continuă să fie hărțuiți, intimidați, deținuți și închiși în închisorile din regiune sau împiedicați să călătorească; întrucât crimele de onoare sunt în continuare foarte frecvente în multe țări din Orientul Mijlociu extins și multe femei continuă să trăiască în captivitate conjugală; întrucât includerea deplină a femeilor în prevenirea și soluționarea conflictelor s-a dovedit a fi benefică în promovarea securității și a stabilității la nivel global; întrucât, în ultimii ani, în cadrul Consiliului de Cooperare al Golfului s-a pus un accent important pe creșterea nivelului de reprezentare a femeilor în cadrul forței de muncă, precum și al autorităților locale și al parlamentelor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât orientările UE privind drepturile omului, inclusiv cele privind violența împotriva femeilor și fetelor, și promovarea drepturilor femeilor și a egalității de gen ar trebui să fie consolidate și să se afle în centrul strategiei UE pentru regiune; întrucât drepturile femeilor sunt încălcate în mod sistematic, iar activiștii pentru drepturile femeilor continuă să fie hărțuiți, intimidați, deținuți și închiși în închisorile din regiune sau împiedicați să călătorească; întrucât crimele de onoare sunt în continuare foarte frecvente în multe țări din Orientul Mijlociu extins și multe femei continuă să trăiască în captivitate conjugală; întrucât includerea deplină a femeilor în prevenirea și soluționarea conflictelor s-a dovedit a fi benefică în promovarea securității și a stabilității la nivel global; întrucât, în ultimii ani, în cadrul Consiliului de Cooperare al Golfului s-a pus un accent important pe creșterea nivelului de reprezentare a femeilor în cadrul forței de muncă, precum și al autorităților locale și al parlamentelor;

| R. | întrucât persoanele LGBTI continuă să fie victime ale represiunii și violenței în întreaga regiune, iar pedeapsa cu moartea este în continuare în vigoare în multe țări din regiune, |
| --- | --- |

R.

întrucât persoanele LGBTI continuă să fie victime ale represiunii și violenței în întreaga regiune, iar pedeapsa cu moartea este în continuare în vigoare în multe țări din regiune,

| S. | întrucât minoritățile religioase și etnice, inclusiv creștinii, continuă să fie persecutate în multe țări din Orientul Mijlociu și întrucât exercitarea deplină a drepturilor și libertăților acestora ar trebui garantată; |
| --- | --- |

S.

întrucât minoritățile religioase și etnice, inclusiv creștinii, continuă să fie persecutate în multe țări din Orientul Mijlociu și întrucât exercitarea deplină a drepturilor și libertăților acestora ar trebui garantată;

| T. | întrucât evenimentele recente din Iran au dus la deteriorarea și mai mare a crizei drepturilor omului care exista deja; întrucât, în urma decesului lui Mahsa Amini, în întreaga țară au izbucnit proteste în masă, iar autoritățile iraniene au reacționat prin măsuri represive inacceptabile, vizând în special femeile care protestează împotriva abuzurilor și a discriminării sistemice; |
| --- | --- |

T.

întrucât evenimentele recente din Iran au dus la deteriorarea și mai mare a crizei drepturilor omului care exista deja; întrucât, în urma decesului lui Mahsa Amini, în întreaga țară au izbucnit proteste în masă, iar autoritățile iraniene au reacționat prin măsuri represive inacceptabile, vizând în special femeile care protestează împotriva abuzurilor și a discriminării sistemice;

Situația actuală

| 1. | subliniază că situația actuală din regiunea extinsă a Orientului Mijlociu se caracterizează prin desfășurarea persistentă a conflictelor, inclusiv a conflictelor paralizante duse prin interpuși și cu o dimensiune regională și a crizelor cu surse multiple, ceea ce face ca dezvoltarea unei strategii europene globale să fie deosebit de complexă, deoarece orice contribuție trebuie să fie multidimensională și adaptată la particularitățile fiecărei situații, menținând, în același timp, o dimensiune regională și internațională coerentă; subliniază că orice implicare a statelor membre ale UE sau a altor părți externe, în special a Rusiei, trebuie să aibă ca scop soluționarea conflictelor și creșterea nivelului de securitate și de stabilitate; constată că, pe lângă conflictele actuale, există și conflicte latente, de care UE trebuie să țină seama atunci când își stabilește strategia pe termen lung de abordare a cauzelor profunde ale instabilității din regiune; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută eforturile UE pentru a promova democrația, statul de drept, drepturile omului, dezvoltarea economică și libertățile fundamentale în regiunea Orientului Mijlociu și invită UE să încurajeze mai mult fiecare țară să realizeze reforme politice și economice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că UE promovează o agendă de pace și stabilitate și este dispusă să coopereze mai îndeaproape și să partajeze metodele, experiențele și bunele practici în materie de prevenire a conflictelor, de mediere și de combatere a terorismului, atât la nivel bilateral, cât și regional; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că UE are propriile sale interese în Orientul Mijlociu ca domeniu de interes major care afectează securitatea UE și a cetățenilor săi, și anume promovarea păcii, a stabilității și a dezamorsării tensiunilor în întreaga regiune, combaterea schimbărilor climatice, cooperarea în domeniul producției de energie curată, promovarea și implementarea multilateralismului, promovarea respectării drepturilor omului, a statului de drept și a bunei guvernanțe, creșterea prosperității, satisfacerea nevoilor umanitare și de dezvoltare la nivel mondial și promovarea sănătății la nivel mondial; subliniază că securitatea UE este interdependentă de securitatea din Orientul Mijlociu și că instrumentele de finanțare ale UE, cum ar fi Instrumentul european pentru pace și Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală, precum și ajutorul umanitar și operațiunile destinate regiunii ar trebui să aducă o contribuție importantă la stabilitatea și prosperitatea regiunii; subliniază responsabilitatea autorităților competente ale UE de a asigura în continuare responsabilitatea financiară și transparența pe baza metodologiei existente pentru gestionarea performanței și a sistemul de raportare și că nicio finanțare din partea UE nu poate fi deturnată către organizații sau activități teroriste; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că actorii globali și regionali care nu condiționează în niciun mod ajutorul lor de principiile bunei guvernanțe promovate de UE își consolidează tot mai mult acțiunile, în special în domeniul militar, în țările africane și subminează mecanismele multilaterale care sunt esențiale pentru menținerea păcii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că regiunea a trecut prin schimbări istorice începând cu Primăvara arabă din 2011; subliniază, cu toate acestea, că instabilitatea care a urmat a fost cauzată, printre altele, de decizia anumitor regimuri autoritare de a recurge la violență împotriva protestelor și criticilor pașnice; consideră că polarizarea tot mai mare este contraproductivă pentru obiectivele UE în domeniul stabilității și securității; invită UE să încurajeze multilateralismul și integrarea regională în Orientul Mijlociu extins prin intermediul Parteneriatului instituțional UE-CCG și al Parteneriatului euro-mediteraneean, inclusiv prin intermediul unor relații interparlamentare puternice; încurajează UE, în paralel, să își intensifice discuțiile și parteneriatele bilaterale cu toate părțile interesate angajate în mod serios în instaurarea păcii și stabilității în regiune; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază rolul important pe care UE l-ar putea juca în cooperarea strânsă cu partenerii din regiune, inclusiv cu societatea civilă, cu vocile pașnice ale opoziției, cu sindicatele și cu comunitatea de afaceri, la nivel bilateral, regional și internațional, pentru a contribui la formularea unui răspuns colectiv în vederea stabilizării și dezvoltării, element esențial pentru promovarea stabilității; salută, în acest sens, eforturile depuse de actorii regionali, cum ar fi Irakul, Kuweitul, Omanul și Qatarul, în direcția promovării unui dialog diplomatic intraregional constructiv, inclusiv prin inițiative precum Conferința de la Bagdad pentru cooperare și parteneriat din 2021 și discuțiile pentru normalizarea relațiilor dintre Iran și Arabia Saudită, intermediate de Irak; solicită UE să sprijine aceste eforturi diplomatice ori de câte ori este posibil și să încurajeze asumarea responsabilității la nivel regional pentru dezamorsarea tensiunilor; solicită, prin urmare, consolidarea cooperării cu organizațiile regionale, precum CCG și Liga Arabă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută comunicarea comună privind un parteneriat strategic cu Golful pentru a promova o cooperare extinsă cu țările CCG în diferite domenii; consideră că această comunicare reprezintă un pas important pentru ca rolul statelor arabe din Golf să fie recunoscut în regiune și pentru ca relațiile interregionale dintre UE și Golf să fie așezate pe o nouă bază; consideră că această comunicare ar fi putut câștiga de pe urma elaborării unor politici care să vizeze depășirea actualei lipse de încredere dintre diferitele părți interesate din Golf, inclusiv CCG, Irak și Iran; consideră că UE ar trebui să sprijine cooperarea orientată către problemele existente între actorii regionali cu privire la provocările comune, cum ar fi schimbările climatice, dezastrele naturale, comerțul, obiectivele de dezvoltare durabilă, printre altele, ca mijloc de consolidare a încrederii în regiune; salută rolul central al cooperării în realizarea tranziției verzi, însă regretă că țările în cauză nu își asumă un angajament mai serios în ceea ce privește situația precară a drepturilor omului și politica externă și de securitate problematică; invită UE și statele sale membre să sublinieze faptul că un parteneriat mai strâns cu țările din Golf ar trebui corelat cu criterii de referință clare privind drepturile omului în vederea progresului, inclusiv privind responsabilitatea pentru crimele de război din Yemen, drepturile femeilor, libertatea de exprimare și de asociere, eliberarea apărătorilor drepturilor omului, moratoriul privind aplicarea pedepsei cu moartea, drepturile lucrătorilor migranți și alinierea la forurile internaționale; salută propunerea din comunicarea comună de a intensifica colaborarea UE cu țările din Golf în ceea ce privește finanțarea ajutorului umanitar internațional și a ajutorului pentru dezvoltare; invită Comisia să încurajeze donatorii din Golf să canalizeze o parte mai mare din ajutorul umanitar și pentru dezvoltare pe care îl oferă prin instituții multilaterale (10), având în vedere că ajutorul este, în principal, bilateral și doar 1-6 % din ajutor este acordat prin instituții multilaterale; recomandă Comisiei să ofere țărilor respective asistență în reconsiderarea obiectivelor lor în materie de ajutor și în consolidarea cooperării și a coordonării țărilor între ele și cu UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă atacurile violente asupra populației yemenite care au loc din 2015 încoace și care sunt responsabile pentru pierderea a mii de vieți omenești, distrugerea infrastructurilor civile esențiale și foamete pe scară largă; reamintește că nu poate exista o soluție militară la conflictul din Yemen și că criza poate fi soluționată în mod sustenabil numai printr-un proces de negociere incluziv, condus de Yemen și asumat de Yemen, care să implice toate componentele societății yemenite și toate părțile implicate în conflict; invită statele membre ale UE să suspende exportul de arme utilizate în războiul din Yemen, având în vedere riscul grav de încălcare a dreptului internațional umanitar sau a dreptului umanitar; condamnă furnizarea unui volum semnificativ de arme și componente de către persoane și entități iraniene mișcării Houthi; salută anunțul de armistițiu mediat de ONU din aprilie 2022 în Yemen între coaliția condusă de Arabia Saudită și rebelii Houthi sprijiniți de Iran, precum și reînnoirea acestuia în iunie 2022; insistă asupra faptului că armistițiul ar trebui să reprezinte primul pas pentru a pregăti terenul pentru negocieri de pace credibile între părțile yemenite, care ar trebui să ducă la încetarea războiului și a unuia dintre cele mai mari dezastre umanitare din lume; subliniază că conflictul nu poate fi soluționat cu adevărat fără ca cei acuzați de crime de război să fie trași la răspundere; invită toate părțile să respecte armistițiul și să se implice în negocieri de bună-credință care să conducă la acorduri politice și de securitate viabile, în conformitate cu Rezoluția 2216 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU, cu mecanismele de punere în aplicare comună ale Misiunii Organizației Națiunilor Unite de sprijinire a Acordului privind Hodeidah, și la încetarea generală a focului, astfel cum prevede Rezoluția 2532 (2020) a Consiliului de Securitate al ONU; atrage atenția asupra dezastrului umanitar cauzat de războiul din Yemen, care s-a desfășurat în continuu din 2016 încoace; invită toate părțile să respecte dreptul internațional umanitar și să se implice pe deplin în negocierile de pace conduse de ONU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la escaladarea tensiunilor din Irak, inclusiv a ingerințelor străine, care reprezintă o amenințare la adresa activității instituțiilor de stat esențiale din țară; invită toate părțile să dea dovadă de cea mai mare reținere și să își păstreze calmul, deoarece este esențial ca toți actorii să evite orice acțiuni care ar putea duce la noi violențe; reiterează sprijinul ferm al UE pentru securitatea, stabilitatea și suveranitatea Irakului; își exprimă îngrijorarea cu privire la situația din Irak și subliniază frustrarea populară profundă legată de corupția persistentă din țară; încurajează UE și statele sale membre să contribuie la asigurarea stabilității în Irak sprijinind reconstrucția și concilierea post-conflict, precum și consolidarea instituțională responsabilă, pentru a proteja țara de rivalitățile geopolitice și a elimina discrepanțele sociale din ce în ce mai mari; subliniază că distrugerea patrimoniului cultural și jefuirea operelor de artă și a altor bunuri culturale în timpul conflictelor armate trebuie abordate atât în ceea ce privește reconstrucția, cât și restituirea, pentru a proteja și a asigura integritatea patrimoniului cultural și a identității societăților, comunităților, grupurilor și persoanelor; subliniază relevanța misiunii UE de consiliere în Irak; subliniază totuși că această misiune trebuie să se reformeze pentru a avea un impact mai mare pe teren, în cooperare cu autoritățile irakiene; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că conflictul din Liban este o consecință a clientelismului actorilor politici, corelate cu o corupție endemică, și că orice ajutor financiar din partea UE trebuie să fie condiționat de existența unui guvern democratic și incluziv, care să adopte o poziție clară împotriva corupției; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la prelungirea crizei politice, economice, financiare și sociale din Liban, care continuă să provoace suferințe întregii populații; salută alegerile parlamentare din Liban care au avut loc la 15 mai 2022 și solicită formarea rapidă și incluzivă a unui nou guvern care să se ghideze în funcție de misiuni, să fie credibil și responsabil și care să nu fie supus influenței străine; invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să exercite în continuare o presiune puternică asupra reprezentanților politici ai Libanului pentru realizarea de reforme, inclusiv prin condiționarea sprijinului structural pe scară largă de implementarea unei schimbări reale; invită, în același timp, UE și statele sale membre să crească nivelul asistenței umanitare acordate poporului libanez, precum și al sprijinului furnizat pentru serviciile publice de bază și pentru organizațiile care funcționează la nivel local și societatea civilă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază responsabilitatea deosebită a regimului sirian; subliniază responsabilitatea deosebită a Rusiei, în calitate de membru permanent al Consiliului de Securitate al ONU, care din 2011 încoace și-a exercitat de 18 ori dreptul de veto împotriva rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU care vizează găsirea unei soluții politice la criza siriană; salută decizia din aprilie 2021 a Organizației pentru Interzicerea Armelor Chimice de a suspenda drepturile Siriei în organizație; reamintește că războiul civil din Siria este unul dintre conflictele din regiune soldate cu cel mai mare număr de decese din ultimele decenii, o jumătate de milion de persoane pierzându-și viața, iar 14 milioane de sirieni fiind strămutați forțat; reamintește tragedia umană cauzată de strămutarea a peste jumătate din populația Siriei pe plan intern și ca refugiați în întreaga regiune și în Europa; subliniază că este necesar să se pună capăt actualei ocupații din diferite părți ale Siriei de către actorii regionali; subliniază că este necesară o soluție la actualul conflict din Siria, bazată pe democrație și pe suveranitatea și integritatea teritorială a țării; subliniază că această soluție trebui găsită prin dialog; salută toate eforturile depuse de UE, de statele sale membre și de societatea civilă pentru documentarea și urmărirea penală a crimelor împotriva umanității și solicită UE să își intensifice eforturile pentru a pune capăt impunității; observă că, de la începutul conflictului, niciuna dintre principalele cauze nu a fost soluționată, în timp ce tensiunile regionale au crescut, iar criza economică din Siria s-a deteriorat și mai mult, provocându-le civililor suferințe îngrozitoare; salută sprijinul financiar acordat de UE Turciei, Libanului și Iordaniei pentru primirea refugiaților sirieni; reamintește că Siria nu este o țară sigură în care să se întoarcă cele șapte milioane de refugiați care au fugit de represiune și conflict începând din 2011; subliniază că înfrângerea Daesh/ISIS rămâne o prioritate absolută a coaliției mondiale pentru contracararea Daesh/ISIS, deoarece, în pofida regreselor semnificative suferite de conducerea sa în trecutul recent, Daesh/ISIS continuă să comită atacuri și reprezintă o amenințare regională și mondială permanentă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită statele membre ale UE să își îndeplinească obligația de a-și repatria imediat cetățenii, atât minorii, cât și mamele acestora, care au fost ținuți peste patru ani în taberele de detenție Al-Hol și Al-Roj din Administrația autonomă a Siriei de Nord și de Est; subliniază că, în cazul în care mamele sau tații minorilor au vreo răspundere penală, ei ar trebui să fie trași la răspundere la întoarcerea lor în statul membru; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că o Libie stabilă, sigură, unită și prosperă reprezintă o prioritate pentru UE; recomandă, în acest sens, ca UE să își mențină neutralitatea față de actualele lupte pentru putere din țară, în special după luptele care au avut loc recent; subliniază că UE ar trebui să sprijine proiecte menite să creeze mai multe locuri de muncă, în special în regiunea Fezzan, ceea ce ar juca un rol important în stabilizarea țării; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază angajamentul de lungă durată al UE față de rezoluțiile relevante ale ONU și rezoluția anterioară a Parlamentului din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune ca poziție a UE privind conflictul israeliano-palestinian și angajamentul său de lungă durată pentru o soluție justă și cuprinzătoare, bazată pe două state; subliniază, de asemenea, că, în conformitate cu dreptul internațional, coloniile ilegale împiedică stabilirea unei soluții bazate pe coexistența a două state, care reprezintă politica confirmată a Uniunii Europene; reamintește că negocierile de pace dintre Israel și Autoritatea Palestiniană pentru a pune capăt definitiv conflictului pe baza unei soluții care să le permită celor două țări să coexiste în condiții de pace și de securitate, în interiorul liniilor trasate în 1967, reprezintă o condiție prealabilă pentru stabilitate, printre altele; își exprimă din nou profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea rapidă a situației umanitare din Fâșia Gaza și solicită ridicarea tuturor măsurilor restrictive privind circulația persoanelor și a bunurilor impuse de Israel în teritoriu, care au un impact devastator asupra populației; invită Comisia și Consiliul să descurajeze toate activitățile ambelor părți care subminează soluția bazată pe coexistența a două state, cum ar fi extinderea coloniilor; regretă puternic continuarea violențelor, a actelor de terorism și a incitărilor la violență, care sunt fundamental incompatibile cu promovarea unei soluții pașnice bazate pe coexistența celor două state; subliniază importanța organizării de alegeri palestiniene; invită UE să acorde o atenție deosebită conflictului israeliano-palestinian, având în vedere durata excepțională a acestuia și perspectivele actuale care nu permit o cale realistă către stabilitate în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de normalizarea relațiilor dintre Emiratele Arabe Unite, Bahrain, Maroc și Sudan, pe de o parte, și Israel, pe de altă parte; încurajează cooperarea regională și sprijină normalizarea relațiilor dintre Israel și statele arabe, cu includerea deplină a Autorității Naționale Palestiniene, în acord cu eforturile UE și SUA de pace, securitate și stabilitate în regiune și în conformitate cu cadrul ONU, cu Inițiativa arabă pentru pace și cu Acordurile de la Oslo; invită să se profite de această dinamică pentru a promova dialogul și cooperarea în regiune în scopul de a sprijini procesul de pace din Orientul Mijlociu și soluția bazată pe două state, precum și respectarea dreptului internațional; ia act de faptul că Acordurile Abraham reprezintă un factor de reorganizare a relațiilor interstatale în regiune și trebuie luate în considerare în cadrul unei strategii europene menite să ajute stabilitatea în regiune; invită Comisia și Consiliul să analizeze, împreună cu țările arabe respective, modul în care acordurile lor de normalizare a relațiilor cu Israelul pot conduce către soluția bazată pe coexistența a două state; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reafirmă contribuția esențială a UNRWA la stabilitate și securitate într-un context dificil de nevoi umanitare și de dezvoltare din ce în ce mai mari și face apel la UE și la comunitatea internațională în sens larg să asigure un sprijin adecvat agenției, atât din punct de vedere politic, cât și financiar, pentru a asigura îndeplinirea mandatului său și în vederea reînnoirii mandatului său de către Adunarea Generală a ONU în 2022; subliniază că finanțarea din partea UE nu trebuie suspendată fără a avea dovezi de utilizare abuzivă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă UE și statele sale membre să abordeze consecințele agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei asupra aprovizionării cu alimente la nivel mondial și asupra prețurilor, pentru a asigura stabilitatea regiunii; invită Comisia să abordeze cu prioritate impactul agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei asupra anumitor țări din Orientul Mijlociu extins în ceea ce privește securitatea alimentară, acordând prioritate celor mai vulnerabile țări din cauza nivelului ridicat al dependenței de importuri și a lipsei de securitatea socială, asigurându-se că sprijinul financiar este acordat în mod direct celor mai vulnerabile grupuri; subliniază că actualul conflict din Ucraina ar putea să exacerbeze presiunile inflaționiste deja provocate de pandemia de COVID-19 și să agraveze astfel criza alimentară și umanitară din țările cele mai dependente din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

18.

Opțiuni de stabilitate și securitate

| 19. | subliniază că orice formă de cooperare trebuie să se bazeze pe o abordare a securității umane și pe respectarea dreptului internațional, a ordinii mondiale bazate pe norme și a obiectivelor comune în materie de promovare a drepturilor omului și a democrației; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită toate statele membre ale UE să nu se lase atrase în rivalități regionale; subliniază că, având în vedere conflictele în curs și rapoartele privind represiunea internă, exporturile de arme către anumite țări din regiunea Orientului Mijlociu ar putea contraveni poziției UE, astfel cum este prevăzută în Poziția comună 2008/944/CFSP a Consiliului; solicită să se asigure monitorizarea exporturilor de arme către regiune prin intermediul unui mecanism de consultare între statele membre; |
| --- | --- |

20.

| 21. | regretă faptul că țările învecinate intervin prea des în crizele interne ale celorlalte părți și că o astfel de ingerință – indiferent dacă este de natură politică sau chiar militară – este dăunătoare, provoacă daune pe termen lung relațiilor interstatale din regiune și împiedică soluționarea conflictelor; invită țările terțe din regiune să nu exporte arme către țări afectate de conflicte interne și combatanților în aceste conflicte și să nu intervină militar în alte țări aflate în conflict prin intermediul unor grupări obișnuite sau paramilitare, deoarece astfel de intervenții contribuie la destabilizarea regională, subminează structurile statului și susțin grupări de luptători cu orientări ideologice diferite; condamnă, în acest sens, încălcările continue de către Turcia ale suveranității și integrității teritoriale a Irakului; condamnă, de asemenea, utilizarea recentă de către Iran a rachetelor balistice și a atacurilor cu drone împotriva regiunii kurde din Irak drept o încălcare nejustificată a suveranității și integrității teritoriale irakiene; se opune ferm utilizării dronelor în execuțiile extrajudiciare și extrateritoriale și solicită un angajament de a se acționa în cadrul forurilor internaționale competente pentru o interdicție la nivel mondial; subliniază, în special, pericolele asociate utilizării sistemelor autonome și operate de la distanță pentru astfel de operațiuni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită UE să utilizeze pe deplin noile sale forme de cooperare și sprijin financiar, cum ar fi Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală și Instrumentul european pentru pace, acționând în conformitate cu principiile directoare deja stabilite și într-un mod care să promoveze stabilitatea și dezvoltarea umană; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută angajamentul UE de a institui o zonă fără arme de distrugere în masă în Orientul Mijlociu, în conformitate cu rezoluția privind Orientul Mijlociu a Conferinței părților privind revizuirea și prelungirea Tratatului de neproliferare nucleară din 1995 și salută promovarea de către UE a unor măsuri de consolidare a încrederii în sprijinul acestui proces în mod complet, verificabil și ireversibil; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la potențiala proliferare nucleară din regiune și solicită UE și statelor sale membre să activeze și să intensifice toate eforturile diplomatice pentru a evita această proliferare și a pune capăt acestui fenomen; ia act de faptul că Israelul, care nu este parte la Tratatul de neproliferare a armelor nucleare, menține de mult timp ambiguitatea în ceea ce privește statutul său nuclear; invită Israelul să semneze Tratatul de neproliferare a armelor nucleare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | condamnă în termenii cei mai fermi represiunea generalizată care are loc în Iran împotriva protestatarilor pașnici în urma asasinării de către autoritățile iraniene a lui Mahsa Amini, în vârstă de 21 de ani, pentru că nu a respectat codul vestimentar obligatoriu impus de regim; își exprimă admirația, respectul și sprijinul deplin față de femeile și bărbații care au protestat și protestează pașnic pentru drepturile și libertățile fundamentale, cum ar fi dreptul femeilor de a nu purta văl; salută sancțiunile specifice suplimentare impuse de Consiliu împotriva funcționarilor de rang înalt din regimul iranian implicați în represiune, inclusiv Corpul Gardienilor Revoluției Islamice, poliția moravurilor și, în contextul creșterii cenzurii online, împotriva ministrului informației; afirmă că Parlamentul ar trebui să înceteze să mai organizeze reuniuni oficiale cu oficiali iranieni, atât timp cât șase dintre deputații din Parlamentul European fac obiectul unor sancțiuni specifice impuse de Iran; își reiterează sprijinul pentru Planul comun de acțiune cuprinzător, solicitând totodată un acord mai amplu privind programul de rachete al Iranului; regretă profund faptul că Iranul continuă să acorde sprijin pentru regimul represiv din Siria și pentru Hezbollah din Liban, precum și faptul că exportă drone și rachete militare către Rusia, în pofida războiului de agresiune dus de Rusia împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ia notă de dimensiunea strategică a cooperării energetice cu regiunea Orientului Mijlociu; subliniază necesitatea de a diversifica sursele de energie ale UE și solicită SEAE și Comisiei să efectueze o evaluare a implicațiilor în materie de securitate ale oricărui acord de import de petrol, gaze sau hidrogen în UE; subliniază că stabilitatea și prosperitatea regională reprezintă un obiectiv esențial al UE, având în vedere importanța regiunii pentru diversificarea surselor de energie ale UE; invită UE să nu înlocuiască pur și simplu importurile sale de gaze și petrol din Rusia cu cele de hidrocarburi furnizate de țările din Orientul Mijlociu extins, ci să profite de oportunitatea de a reduce cu două treimi dependența de gazul rusesc înainte de 2022, pentru a diminua dependența generală a UE de combustibilii fosili și pentru a stimula investițiile în producția de energie din surse regenerabile, precum și în interconectarea rețelelor electrice; invită UE să își consolideze implicarea în relațiile cu țările din Orientul Mijlociu extins în ceea ce privește Pactul verde european; invită UE să încurajeze și să sprijine țările din regiune în atingerea obiectivelor lor climatice, în special prin valorificarea capacității lor semnificative de a produce energie din surse regenerabile; consideră că dependența regiunii de extracția și de comercializarea hidrocarburilor reprezintă o amenințare la adresa stabilității sale viitoare; invită UE să evidențieze interlocutorilor săi din regiune beneficiile reciproce ale cooperării în vederea realizării tranziției verzi, în special avantajele creșterii durabile; invită UE să ia în considerare crearea unui parteneriat pentru energie din surse regenerabile cu țările din Orientul Mijlociu extins; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază necesitatea de a combate finanțarea organizațiilor și activităților teroriste; subliniază că UE trebuie să contribuie la stoparea spălării banilor și a fluxurilor financiare ilicite prin adoptarea unei strategii clare pentru a remedia deficiențele în ceea ce privește controlul acestor tipuri de fonduri de către mai multe state din regiune; regretă faptul că Emiratele Arabe Unite au oferit un refugiu sigur pentru oligarhii ruși care evită sancțiunile UE împotriva Rusiei; subliniază că parteneriatul pentru securitate strâns și istoric cu regiunea necesită o abordare comună față de agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei și a intereselor europene fundamentale; regretă, de asemenea, că sancțiunile aplicate de UE împotriva regimului sirian au fost eludate, începând din 2011, prin intermediul Libanului, al Iranului și al Rusiei; |
| --- | --- |

26.

| 27. | condamnă cu fermitate atacurile teroriste comise de grupările teroriste în regiune; invită, prin urmare, UE și statele sale membre să se angajeze ferm de partea guvernelor legitime care luptă împotriva rețelelor jihadiste; salută eforturile întreprinse de Comisie și de SEAE pentru a institui o rețea de experți la nivelul delegațiilor UE în mai multe țări din regiune în materie de combatere a terorismului și pentru a furniza asistență adaptată solicitată de mai multe guverne; solicită o cooperare mai sistematică în prevenirea și combaterea radicalizării și a terorismului prin programe civile specifice, adaptate și evaluate periodic; salută eforturile depuse de Comisie, îndeosebi de serviciul pentru instrumente de politică externă, pentru a institui programe care vizează dezvoltarea parteneriatului cu mai multe țări din regiune în ceea ce privește combaterea radicalizării și a terorismului; consideră că acest tip de programe, adaptate și dotate cu mijloace materiale și financiare corespunzătoare nevoilor specifice ale statelor beneficiare, pot constitui instrumente performante de cooperare în materie de securitate; invită totodată să se efectueze o evaluare aprofundată a eficacității acestor proiecte și să se garanteze că prestatorii de servicii, adesea proveniți din agenții ale statelor membre, oferă, pe baza unei veritabile expertize profesionale, formări adecvate și adaptate la nevoile exprimate de țările-gazdă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută adoptarea de către Consiliu a Legii Magnițki ca instrument important al UE pentru sancționarea celor care încalcă drepturile omului; solicită elaborarea unor măsuri restrictive împotriva funcționarilor iranieni implicați în încălcări grave ale drepturilor omului îndreptate împotriva apărătorilor drepturilor omului, a prizonierilor de conștiință și a protestatarilor pașnici în țară; |
| --- | --- |

28.

Cetățenii și drepturile omului

| 29. | subliniază că contactele interpersonale și cooperarea în domenii precum comerțul, educația, știința și cultura joacă un rol important în regiune și pot aduce o contribuție esențială la stabilitatea regională și la crearea de punți de legătură atât cu UE, cât și între diferitele state; salută, în acest context, propunerea prezentată de Comisie în ceea ce privește acordarea scutirii de viză cetățenilor din Kuweit și Qatar; invită Comisia să se implice rapid în negocieri tehnice pentru a asigura îndeplinirea criteriilor relevante, astfel încât să se obțină în cele din urmă scutirea de viză pentru cetățenii din Kuweit și Qatar; invită Comisia să faciliteze accesul studenților din regiune la programul Erasmus +; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază importanța unei prezențe politice și diplomatice constante și în creștere a UE în regiune pentru promovarea dialogului politic strategic și încurajarea schimburilor dintre țările din regiune, cu scopul de a promova stabilitatea; îndeamnă UE și statele sale membre să își consolideze relațiile diplomatice și politice pentru democrație, drepturile omului și statul de drept, astfel cum s-a solicitat în cadrul mișcărilor populare pașnice din regiunea MENA; |
| --- | --- |

30.

| 31. | constată că UE și statele sale membre sunt implicate în prezent în mai multe operațiuni militare și de cooperare în regiune: operațiunea ATALANTA din Somalia a Forței navale a UE pentru a proteja navele Programului alimentar mondial și alte nave vulnerabile și pentru a descuraja, a preveni și a reprima pirateria și jaful armat pe mare, operațiunea IRINI a Forței navale a UE în Marea Mediterană, operația Inherent Resolve a SUA pentru a sprijini forțele partenere până când acestea vor putea învinge singure Daesh/ISIS în zone desemnate din Irak și Siria, operațiunea Sea Guardian a NATO pentru consolidarea capacităților în materie de securitate maritimă, sprijin pentru informarea cu privire la situația maritimă și combaterea terorismului maritim, precum și Misiunea europeană de informare privind situația maritimă și de supraveghere în Strâmtoarea Ormuz; consideră că aceste angajamente, care răspund unor amenințări colective recunoscute de dreptul internațional, constituie o contribuție europeană semnificativă la securitate în regiune; constată, cu toate acestea, că implicarea individuală a anumitor state membre în crizele sau conflictele locale nu face parte din eforturile coordonate mai îndeaproape la nivel european, de exemplu în Siria sau Libia; subliniază necesitatea de a monitoriza și evalua prezența UE din perspectiva drepturilor omului și de a lua în considerare criteriile de securitate umană; |
| --- | --- |

31.

| 32. | regretă că liderii din regiune au răspuns prin reinstaurarea regimului autoritar față de protestele de stradă larg răspândite prin care se solicitau reforme democratice în numeroase țări arabe în 2010, 2011 și ulterior, restricționând și mai mult libertatea de exprimare, libertatea de asociere, libertatea de întrunire și libertatea presei de care ar trebui să beneficieze cetățenii și rezidenții; subliniază că statul de drept și drepturile omului, buna guvernanță și combaterea corupției aduc beneficii populației și favorizează stabilitatea în regiune; subliniază că perspectiva de a fi reținut și torturat în mod arbitrar constituie o formă inacceptabilă de insecuritate pentru toți cetățenii regiunii și provoacă mai multă neliniște socială, neîncredere și resentimente față de instituțiile naționale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | condamnă faptul că, în întreaga regiune, apărătorii drepturilor omului, activiștii, jurnaliștii și persoanele care sunt percepute drept criticii fac în continuare obiectul unei represiuni severe și intense din partea statului; invită delegațiile UE și ale statelor membre de pe teren să acorde prioritate, în interacțiunea lor cu autoritățile locale, problemelor legate de drepturile omului și să asigure punerea în aplicare deplină și riguroasă a tuturor orientărilor UE, inclusiv a Orientărilor cu privire la apărătorii drepturilor omului și a Planului de acțiune privind drepturile omului și democrația; invită UE să promoveze toleranța și libertatea religioasă în regiune; invită Comisia să se asigure că, în toate cazurile în care se încalcă în mod clar drepturile omului, se aplică în mod eficace clauza democratică prevăzută în acordurile noastre de asociere cu țările terțe; invită UE și statele sale membre să utilizeze toate forurile multilaterale la care au acces, inclusiv ONU, pentru a reînnoi sau a institui mecanisme internaționale independente de investigare și de raportare în vederea abordării celor mai grave încălcări ale dreptului internațional umanitar și ale dreptului internațional în domeniul drepturilor omului în Orientul Mijlociu, în special tortura, disparițiile forțate și execuțiile extrajudiciare; solicită, în acest scop, reînființarea Grupului de experți eminenți privind Yemenul al ONU, instituirea unui mecanism al ONU de monitorizare și raportare privind încălcările drepturilor omului în Egipt și reînnoirea mandatului misiunii independente de stabilire a faptelor a ONU în Libia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la impactul asupra drepturilor omului al vânzării, exportului, actualizării și întreținerii tehnologiei de supraveghere în masă în regiune, având în vedere antecedentele dezastruoase în ceea ce privește utilizarea abuzivă a tehnologiei în activitățile represive de la nivel național; condamnă utilizarea abuzivă în regiune a tehnologiei de spionaj, cum ar fi programul de spionaj Pegasus dezvoltat de compania NSO din Israel; subliniază că orice utilizare abuzivă a software-ului de supraveghere care vizează lideri politici, jurnaliști, activiști sau societatea civilă constituie o încălcare gravă a drepturilor și a libertăților fundamentale; subliniază amenințarea specifică pe care noile tehnologii digitale o reprezintă pentru apărătorii drepturilor omului, personalități din opoziție, jurnaliști și alte persoane privind controlul, restricționarea și subminarea activităților acestora; invită UE să preia inițiativa de a promova un moratoriu global imediat asupra vânzării, transferului și utilizării tehnologiei spyware, până la adoptarea unui cadru de reglementare solid în acest domeniu; invită UE și statele membre să asigure respectarea deplină a obligației de diligență în ceea ce privește drepturile omului și verificarea corespunzătoare a tuturor exporturilor viitoare de tehnologie de supraveghere europeană și de asistență tehnică aferentă; invită UE și statele sale membre să colaboreze cu guvernele țărilor terțe pentru a pune capăt practicilor represive și utilizării în scopuri represive a legislației din domeniul securității cibernetice și al combaterii terorismului; invită autoritățile competente să elibereze toți prizonierii de conștiință, inclusiv jurnaliștii și cetățenii-jurnaliștii, și să permită dezvoltarea unui peisaj mediatic liber, independent și divers, în interesul pe termen lung al asigurării stabilității și securității din aceste țări; subliniază importanța abordării dezinformării și a răspândirii de știri false în regiune și invită UE să ia măsurile adecvate, în special prin sprijinirea mass-mediei independente și a inițiativelor civice educaționale; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită UE să promoveze mai mult dezvoltarea unei societăți civile puternice și independente în regiune, în special prin implicarea în relațiile cu sindicatele, cu organizațiile de femei și cu organizațiile de mediu; constată că UE are interesul să se implice în relația cu organizațiile locale ale societății civile pentru a-și face mai bine cunoscute, a-și evalua și a-și diversifica politicile care vizează țările din regiune; subliniază că restrângerea spațiului societății civile în mai multe țări reprezintă o amenințare la adresa stabilității regionale; regretă profund deteriorarea bruscă a libertății de asociere și atacurile împotriva organizațiilor societății civile, prin represiune și intimidare legală sau de facto, care au avut loc mai multe țări în ultimul deceniu; reafirmă cu fermitate că apărarea drepturilor și a libertăților fundamentale civile și politice este un domeniu de activitate legitim pentru organizațiile societății civile, inclusiv în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază gravitatea violenței împotriva femeilor în regiune, în special în situații de conflict; invită UE și statele sale membre să le solicite interlocutorilor lor din regiune să sporească participarea femeilor la prevenirea și soluționarea conflictelor, la negocierile de pace, la consolidarea păcii, la menținerea păcii, la răspunsul umanitar și la reconstrucția post-conflict; solicită UE să ofere un bun exemplu în acest sens și să asigure o reprezentare echitabilă a femeilor în propriile delegații și misiuni; invită UE și statele sale membre să includă Rezoluția 1325 (2000) a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea în toate activitățile lor care vizează soluționarea conflictelor din Orientul Mijlociu extins; își reiterează apelul ca Planul de acțiune al UE pentru egalitatea de gen III să fie pus în aplicare pe deplin și să aibă prioritate în fiecare aspect al acțiunii externe a UE; invită UE și statele sale membre să îndemne toate părțile implicate în conflictul din regiune să ia măsuri speciale pentru a proteja femeile și fetele împotriva violenței de gen, în special împotriva violurilor și a altor forme de abuz sexual, în contextul conflictelor armate; subliniază că este important să se sprijine organizațiile locale de femei, ca mijloc de capacitare a acestora; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită autoritățile din regiune să respecte interdicția torturii în toate circumstanțele, astfel cum este consacrată în special în Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, pe care majoritatea țărilor din regiune au semnat-o și au ratificat-o; cere abolirea pedepsei cu moartea peste tot în regiune; regretă că în comunicarea comună privind un parteneriat strategic cu Golful nu a fost introdusă nicio măsură de protecție a drepturilor omului în cadrul cooperării cu statele din Golf în materie de combatere a terorismului și insistă ca orice cooperare în acest domeniu cu țările din Golf și din Orientul Mijlociu să se facă sub rezerva aplicării stricte a unor astfel de măsuri de protecție; ia act cu profundă îngrijorare de modelul persistent în țările din regiune de a adopta legi de „combatere a terorismului” care sunt concepute vag și a căror punere în aplicare conduce în practică la incriminarea dizidenților legitimi și pașnici; salută dialogurile bilaterale privind drepturile omului purtate cu țările arabe din Golf, precum și cu Israelul, Iordania și Libanul; subliniază totuși că aceste dialoguri nu ar trebui să constituie un exercițiu făcut doar pentru că trebuie făcut, ci ar trebui, în schimb, să vizeze asigurarea unor angajamente și rezultate concrete pentru a se înregistra progrese în domeniul drepturilor omului în țările partenere; subliniază, de asemenea, că dialogurile anuale privind drepturile omului nu ar trebui să fie singura oportunitate pentru discuțiile privind drepturile omului cu țările respective; invită UE și liderii statelor membre să își împărtășească preocupările și să formuleze recomandări pe care să le prezinte în cadrul dialogurilor purtate pe parcursul tuturor interacțiunilor la nivel înalt cu omologii lor din statele membre ale CCG; este profund îngrijorat de deteriorarea constantă a situației drepturilor omului în Arabia Saudită, care se reflectă în creșterea numărului de execuții în 2022 și în condamnarea cetățenilor saudiți, cum ar fi Salma al-Shehab, la 45 de ani de închisoare pentru utilizarea platformelor de comunicare socială; este profund îngrijorat de faptul că responsabilii pentru uciderea jurnalistului de la Washington Post Jamal Khashoggi nu au fost trași la răspundere în mod corespunzător; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază importanța obiectivelor de dezvoltare durabilă stabilite în Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă ca promotori esențiali ai stabilității regionale; subliniază că, pentru îndeplinirea tuturor acestor obiective, în special a celor privind provocările care reclamă o cooperare la nivel mondial, cum ar fi schimbările climatice, este necesar să se consolideze în continuare cooperarea dintre UE și țările din regiune, prin stabilirea de strategii, calendare și obiective clare în aceste domenii; subliniază că cea mai bună modalitate prin care UE poate promova securitatea și stabilitatea în regiune este abordarea cauzelor subiacente; |
| --- | --- |

38.

o

o o

| 39. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor din toate statele membre ale UE, Secretariatelor Generale ale Ligii Statelor Arabe, Uniunii pentru Mediterana și Consiliului de Cooperare al Golfului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre ale acestora. |
| --- | --- |

39.

---

(1)  JO L 335, 13.12.2008, p. 99.

(2)  JO C 342, 6.9.2022, p. 167.

(3)  JO C 404, 6.10.2021, p. 202.

(4)  Secretarul general adjunct pentru afaceri umanitare și coordonator al ajutorului de urgență, Martin Griffiths, Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați, Filippo Grandi, și administratorul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Dezvoltare, Achim Steiner, „Message from the United Nations humanitarian, refugee, and development chiefs on the situation in Syria and the region” (Mesaj din partea responsabililor ONU pentru ajutor umanitar, refugiați și dezvoltare privind situația din Siria și din regiune), 10 mai 2022.

(5)  Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați, „Syria emergency” (Situația de urgență din Siria), actualizat la 15 martie 2021.

(6)  Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați, „Iraq Refugee Crisis Explained,” (Criza refugiaților din Irak explicată), 7 noiembrie 2019.

(7)  Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați, „Yemen Crisis Explained”, (Criza refugiaților din Yemen explicată), 14 iulie 2022.

(8)  Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului.

(9)  Acemoglu, D. et al., „Democracy Does Cause Growth” (Democrația generează creștere), Journal of Political Economy, vol. 127, nr. 1, 2019, p. 47-100.

(10)  AlMezaini, K., „Humanitarian Foreign Aid of Gulf States – Background and Orientations” (Ajutorul extern umanitar al statelor din Golf – context și orientări), Fundația Konrad Adenauer, Raportul de politică nr. 20, ianuarie 2021.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/36

---

P9_TA(2022)0409

Prevenirea și gestionarea diabetului și o mai bună îngrijire a persoanelor care suferă de diabet în UE, cu ocazia Zilei Mondiale a Diabetului

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la prevenirea, gestionarea și mai buna îngrijire a diabetului în cadrul UE cu ocazia Zilei Mondiale a Diabetului (2022/2901(RSP))

(2023/C 167/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 168, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 168,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, în special obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3 ținta 4, care vizează reducerea cu o treime a mortalității premature cauzate de bolile netransmisibile prin prevenire și tratament și promovarea sănătății mintale și a stării de bine, precum și ODD 3 ținta 8, prin care se urmărește instituirea asigurării universale de sănătate, inclusiv garantarea protecției împotriva riscurilor financiare, a accesului la servicii esențiale de asistență medicală de calitate și a accesului la medicamente și vaccinuri esențiale sigure, eficiente, de calitate și la prețuri accesibile pentru toți (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, în special obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) 3 ținta 4, care vizează reducerea cu o treime a mortalității premature cauzate de bolile netransmisibile prin prevenire și tratament și promovarea sănătății mintale și a stării de bine, precum și ODD 3 ținta 8, prin care se urmărește instituirea asigurării universale de sănătate, inclusiv garantarea protecției împotriva riscurilor financiare, a accesului la servicii esențiale de asistență medicală de calitate și a accesului la medicamente și vaccinuri esențiale sigure, eficiente, de calitate și la prețuri accesibile pentru toți (1),

| — | având în vedere Cadrul global de monitorizare pentru prevenirea și controlul bolilor netransmisibile (BNT), în special prioritatea de a stopa creșterea incidenței diabetului și a obezității (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul global de monitorizare pentru prevenirea și controlul bolilor netransmisibile (BNT), în special prioritatea de a stopa creșterea incidenței diabetului și a obezității (2),

| — | având în vedere raportul privind rezultatele elaborat în urma Conferinței europene la nivel înalt a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) cu privire la bolile netransmisibile, care a avut loc la Ashgabat, Turkmenistan, în perioada 9-10 aprilie 2019, intitulat „Time to Deliver in Europe: meeting non-communicable disease targets to achieve the Sustainable Development Goals” (Este momentul să obținem rezultate concrete în Europa: îndeplinirea obiectivelor referitoare la bolile netransmisibile pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind rezultatele elaborat în urma Conferinței europene la nivel înalt a Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) cu privire la bolile netransmisibile, care a avut loc la Ashgabat, Turkmenistan, în perioada 9-10 aprilie 2019, intitulat „Time to Deliver in Europe: meeting non-communicable disease targets to achieve the Sustainable Development Goals” (Este momentul să obținem rezultate concrete în Europa: îndeplinirea obiectivelor referitoare la bolile netransmisibile pentru a realiza obiectivele de dezvoltare durabilă) (3),

| — | având în vedere Pactul mondial privind diabetul al OMS (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul mondial privind diabetul al OMS (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2012 referitoare la combaterea epidemiei de diabet în UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2012 referitoare la combaterea epidemiei de diabet în UE (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640) și Rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640) și Rezoluția Parlamentului din 15 ianuarie 2020 referitoare la acesta (6),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O Strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381) și rezoluția Parlamentului din 20 octombrie 2021 referitoare la aceasta (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O Strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381) și rezoluția Parlamentului din 20 octombrie 2021 referitoare la aceasta (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2020 privind o strategie farmaceutică pentru Europa (COM(2020)0761) și Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2021 referitoare la aceasta (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2020 privind o strategie farmaceutică pentru Europa (COM(2020)0761) și Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2021 referitoare la aceasta (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021 intitulată „Planul european de combatere a cancerului” (COM(2021)0044) și Rezoluția Parlamentului European din 16 februarie 2022 referitoare la consolidarea Europei în lupta împotriva cancerului – către o strategie cuprinzătoare și coordonată (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2021 intitulată „Planul european de combatere a cancerului” (COM(2021)0044) și Rezoluția Parlamentului European din 16 februarie 2022 referitoare la consolidarea Europei în lupta împotriva cancerului – către o strategie cuprinzătoare și coordonată (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății („programul EU4Health”) pentru perioada 2021-2027 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 de instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății („programul EU4Health”) pentru perioada 2021-2027 (10),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament privind spațiul european al datelor privind sănătatea (COM(2022)0197), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament privind spațiul european al datelor privind sănătatea (COM(2022)0197),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2282 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 decembrie 2021 privind evaluarea tehnologiilor medicale (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/2282 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 decembrie 2021 privind evaluarea tehnologiilor medicale (11),

| — | având în vedere Inițiativa UE privind bolile netransmisibile din 20 iunie 2022, prezentată de Comisia Europeană, care se intitulează „Healthier Together” (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa UE privind bolile netransmisibile din 20 iunie 2022, prezentată de Comisia Europeană, care se intitulează „Healthier Together” (12),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Mondiale a Sănătății din 28 mai 2019 privind îmbunătățirea transparenței piețelor pentru medicamente, vaccinuri și alte produse sanitare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Mondiale a Sănătății din 28 mai 2019 privind îmbunătățirea transparenței piețelor pentru medicamente, vaccinuri și alte produse sanitare,

| — | având în vedere Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale (13),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât diabetul este una dintre cele mai frecvente boli netransmisibile (BNT); întrucât în UE există peste 33 de milioane de persoane care suferă de diabet; întrucât se preconizează că numărul persoanelor care suferă de diabet în UE va crește la 38 de milioane în 2030 (14); |
| --- | --- |

A.

întrucât diabetul este una dintre cele mai frecvente boli netransmisibile (BNT); întrucât în UE există peste 33 de milioane de persoane care suferă de diabet; întrucât se preconizează că numărul persoanelor care suferă de diabet în UE va crește la 38 de milioane în 2030 (14);

| B. | întrucât aproximativ jumătate dintre persoanele care suferă de diabet nu reușesc să atingă sau să mențină niveluri optime ale glicemiei în sânge (15), ceea ce duce la un risc crescut de complicații asociate diabetului, având drept efect deteriorarea stării generale de sănătate și alte consecințe negative, inclusiv pierderi de productivitate și costuri pentru societate; întrucât Europa este regiunea cu cel mai mare număr de copii și tineri care suferă de diabet de tip 1 din lume (16); |
| --- | --- |

B.

întrucât aproximativ jumătate dintre persoanele care suferă de diabet nu reușesc să atingă sau să mențină niveluri optime ale glicemiei în sânge (15), ceea ce duce la un risc crescut de complicații asociate diabetului, având drept efect deteriorarea stării generale de sănătate și alte consecințe negative, inclusiv pierderi de productivitate și costuri pentru societate; întrucât Europa este regiunea cu cel mai mare număr de copii și tineri care suferă de diabet de tip 1 din lume (16);

| C. | întrucât peste 95 % dintre persoanele care suferă de diabet au diabet de tip 2, această afecțiune fiind asociată cu factori de risc, inclusiv cu supraponderalitatea, consumul de tutun, lipsa exercițiilor fizice și o alimentație nesănătoasă; întrucât diabetul de tip 2 devine din ce în ce mai răspândit în rândul copiilor și al adulților tineri (17); |
| --- | --- |

C.

întrucât peste 95 % dintre persoanele care suferă de diabet au diabet de tip 2, această afecțiune fiind asociată cu factori de risc, inclusiv cu supraponderalitatea, consumul de tutun, lipsa exercițiilor fizice și o alimentație nesănătoasă; întrucât diabetul de tip 2 devine din ce în ce mai răspândit în rândul copiilor și al adulților tineri (17);

| D. | întrucât s-a demonstrat că diabetul de tip 1 și de tip 2 are un impact negativ asupra speranței de viață (18); întrucât se estimează că diabetul ocupă locul al patrulea în ierarhia principalelor cauze de deces în Europa (19); |
| --- | --- |

D.

întrucât s-a demonstrat că diabetul de tip 1 și de tip 2 are un impact negativ asupra speranței de viață (18); întrucât se estimează că diabetul ocupă locul al patrulea în ierarhia principalelor cauze de deces în Europa (19);

| E. | întrucât, în prezent, diabetul nu poate fi vindecat; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în prezent, diabetul nu poate fi vindecat;

| F. | întrucât orice persoană se poate îmbolnăvi de diabet, indiferent de vârstă și de statutul social; |
| --- | --- |

F.

întrucât orice persoană se poate îmbolnăvi de diabet, indiferent de vârstă și de statutul social;

| G. | întrucât diabetul afectează în mod inegal diferitele categorii socioeconomice ale populației, iar implicațiile sale asupra vieții oamenilor sunt determinate de factori socioeconomici; |
| --- | --- |

G.

întrucât diabetul afectează în mod inegal diferitele categorii socioeconomice ale populației, iar implicațiile sale asupra vieții oamenilor sunt determinate de factori socioeconomici;

| H. | întrucât toți pacienții au dreptul la un tratament optim, indiferent de mijloacele lor financiare, gen, vârstă sau naționalitate și întrucât există o nevoie urgentă de a asigura accesul egal la tratamente sigure, eficace și la prețuri accesibile în cadrul UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât toți pacienții au dreptul la un tratament optim, indiferent de mijloacele lor financiare, gen, vârstă sau naționalitate și întrucât există o nevoie urgentă de a asigura accesul egal la tratamente sigure, eficace și la prețuri accesibile în cadrul UE;

| I. | întrucât cetățenii UE se confruntă în continuare cu inegalități în ceea ce privește prevenirea, sunt protejați în mod inegal împotriva factorilor de risc, sunt educați în mod inegal în ceea ce privește comportamentele sănătoase și sunt dotați în mod inegal cu mijloace de protecție împotriva dezinformării; întrucât există o inegalitate în rândul cetățenilor UE în ceea ce privește accesul în timp util la tratamente și îngrijiri abordabile și de calitate dintr-un stat membru în altul și de la o regiune la alta într-o anumită țară; |
| --- | --- |

I.

întrucât cetățenii UE se confruntă în continuare cu inegalități în ceea ce privește prevenirea, sunt protejați în mod inegal împotriva factorilor de risc, sunt educați în mod inegal în ceea ce privește comportamentele sănătoase și sunt dotați în mod inegal cu mijloace de protecție împotriva dezinformării; întrucât există o inegalitate în rândul cetățenilor UE în ceea ce privește accesul în timp util la tratamente și îngrijiri abordabile și de calitate dintr-un stat membru în altul și de la o regiune la alta într-o anumită țară;

| J. | întrucât diabetul cauzează numeroase complicații medicale, în condițiile în care o treime dintre pacienții cu diabet dezvoltă retinopatia diabetică (20) și o treime dintre acești pacienți boli cardio-vasculare (21); întrucât patru cincimi dintre cazurile de boli renale în stadiu terminal sunt întâlnite la persoanele care suferă de diabet de tip 2 și/sau de hipertensiune (22); întrucât diabetul este o afecțiune care poate duce la mortalitate și invaliditate timpurie (orbire, amputări, insuficiență cardiacă); |
| --- | --- |

J.

întrucât diabetul cauzează numeroase complicații medicale, în condițiile în care o treime dintre pacienții cu diabet dezvoltă retinopatia diabetică (20) și o treime dintre acești pacienți boli cardio-vasculare (21); întrucât patru cincimi dintre cazurile de boli renale în stadiu terminal sunt întâlnite la persoanele care suferă de diabet de tip 2 și/sau de hipertensiune (22); întrucât diabetul este o afecțiune care poate duce la mortalitate și invaliditate timpurie (orbire, amputări, insuficiență cardiacă);

| K. | întrucât este posibil să se prevină unele forme de diabet de tip 2, diabetul în timpul sarcinii, complicațiile legate de diabet și alte consecințe ale diabetului prin politicile care abordează factorii de risc modificabili ai acestei afecțiuni, cum ar fi promovarea unei vieți active și fără tutun și accesul la alimente sănătoase, precum și prin politici axate pe factorii de mediu, culturali și socioeconomici care influențează sănătatea și prin promovarea diagnosticării și a măsurilor precoce; întrucât, cu toate acestea, diabetul este adesea diagnosticat prea târziu, iar, în prezent, până la o treime din totalul persoanelor care suferă de diabet din UE nu sunt conștiente de afecțiunea lor (23); |
| --- | --- |

K.

întrucât este posibil să se prevină unele forme de diabet de tip 2, diabetul în timpul sarcinii, complicațiile legate de diabet și alte consecințe ale diabetului prin politicile care abordează factorii de risc modificabili ai acestei afecțiuni, cum ar fi promovarea unei vieți active și fără tutun și accesul la alimente sănătoase, precum și prin politici axate pe factorii de mediu, culturali și socioeconomici care influențează sănătatea și prin promovarea diagnosticării și a măsurilor precoce; întrucât, cu toate acestea, diabetul este adesea diagnosticat prea târziu, iar, în prezent, până la o treime din totalul persoanelor care suferă de diabet din UE nu sunt conștiente de afecțiunea lor (23);

| L. | întrucât etichetarea nutrițională pe partea frontală a ambalajului ajută cetățenii să facă alegeri alimentare mai sănătoase, prevenind astfel consumul nesănătos de alimente cu un conținut ridicat de sare, grăsimi și zahăr și prevenind obezitatea, care este unul dintre principalii factori de risc determinanți pentru dezvoltarea diabetului de tip 2; |
| --- | --- |

L.

întrucât etichetarea nutrițională pe partea frontală a ambalajului ajută cetățenii să facă alegeri alimentare mai sănătoase, prevenind astfel consumul nesănătos de alimente cu un conținut ridicat de sare, grăsimi și zahăr și prevenind obezitatea, care este unul dintre principalii factori de risc determinanți pentru dezvoltarea diabetului de tip 2;

| M. | întrucât persoanele care suferă de diabet fac parte din segmentul de populație care este cel mai grav afectat de COVID-19, nu numai din cauza riscului lor de a dezvolta forme grave de boală, ci și din cauza riscului de a suferi complicații care să le afecteze starea de sănătate ulterior ca urmare a perturbării regimului de îngrijire în timpul pandemiei (24); |
| --- | --- |

M.

întrucât persoanele care suferă de diabet fac parte din segmentul de populație care este cel mai grav afectat de COVID-19, nu numai din cauza riscului lor de a dezvolta forme grave de boală, ci și din cauza riscului de a suferi complicații care să le afecteze starea de sănătate ulterior ca urmare a perturbării regimului de îngrijire în timpul pandemiei (24);

| N. | întrucât diabetul este o boală complexă și cu implicații multiple datorită interacțiunii sale cu alte afecțiuni și cu toate nivelurile de îngrijire; întrucât prevenirea, tratamentul și gestionarea bolii pot funcționa ca indicatori ai calității, eficacității, performanței și rezilienței unui sistem de sănătate; întrucât gestionarea și îngrijirea eficace a diabetului permit, de asemenea, obținerea unor rezultate mai bune în tratamentul altor BNT și al altor boli; |
| --- | --- |

N.

întrucât diabetul este o boală complexă și cu implicații multiple datorită interacțiunii sale cu alte afecțiuni și cu toate nivelurile de îngrijire; întrucât prevenirea, tratamentul și gestionarea bolii pot funcționa ca indicatori ai calității, eficacității, performanței și rezilienței unui sistem de sănătate; întrucât gestionarea și îngrijirea eficace a diabetului permit, de asemenea, obținerea unor rezultate mai bune în tratamentul altor BNT și al altor boli;

| O. | întrucât, la 100 de ani de la inovația reprezentată de descoperirea insulinei, există încă multe inegalități la nivel mondial și între statele membre și în interiorul acestora în ceea ce privește accesul la îngrijire, educație, autonomie, medicamente, instrumente de monitorizare a glicemiei, aprovizionarea cu materiale și tehnologii și rezultate privind starea de sănătate (25); întrucât sunt încă necesare cercetări pentru a identifica în mod clar factorii de risc personalizați pentru diabetul de tip 1, astfel încât să se poată determina cele mai bune modalități de diagnosticare timpurie a diabetului de tip 1 și să se identifice pacienții care sunt candidați pentru o abordare imunologică a tratamentului în viitor; întrucât sunt necesare, de asemenea, cercetări suplimentare, inclusiv cercetări comportamentale, pentru a îmbunătăți și a clarifica în continuare intervențiile cu cel mai mare impact pentru prevenirea și gestionarea diabetului de tip 2; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 100 de ani de la inovația reprezentată de descoperirea insulinei, există încă multe inegalități la nivel mondial și între statele membre și în interiorul acestora în ceea ce privește accesul la îngrijire, educație, autonomie, medicamente, instrumente de monitorizare a glicemiei, aprovizionarea cu materiale și tehnologii și rezultate privind starea de sănătate (25); întrucât sunt încă necesare cercetări pentru a identifica în mod clar factorii de risc personalizați pentru diabetul de tip 1, astfel încât să se poată determina cele mai bune modalități de diagnosticare timpurie a diabetului de tip 1 și să se identifice pacienții care sunt candidați pentru o abordare imunologică a tratamentului în viitor; întrucât sunt necesare, de asemenea, cercetări suplimentare, inclusiv cercetări comportamentale, pentru a îmbunătăți și a clarifica în continuare intervențiile cu cel mai mare impact pentru prevenirea și gestionarea diabetului de tip 2;

| P. | întrucât, în toate statele membre, diabetul este responsabil pentru aproximativ 9 % din cheltuielile cu asistența medicală (26) și întrucât până la 75 % din aceste costuri ar putea fi legate de complicații care pot fi prevenite (27); întrucât prevenirea este mai eficientă decât orice tratament în reducerea incidenței, a prevalenței și a complicațiilor anumitor tipuri de diabet, precum și cea mai rentabilă strategie de control al diabetului pe termen lung; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în toate statele membre, diabetul este responsabil pentru aproximativ 9 % din cheltuielile cu asistența medicală (26) și întrucât până la 75 % din aceste costuri ar putea fi legate de complicații care pot fi prevenite (27); întrucât prevenirea este mai eficientă decât orice tratament în reducerea incidenței, a prevalenței și a complicațiilor anumitor tipuri de diabet, precum și cea mai rentabilă strategie de control al diabetului pe termen lung;

| Q. | întrucât persoanele care au diabet trebuie să își gestioneze pe cont propriu afecțiunile, beneficiind de sprijin sau asistență sporadică din partea cadrelor medicale, de câteva ori pe an; întrucât povara reprezentată de diabet asupra persoanelor care suferă de această boală și a familiilor lor nu este doar financiară, ci implică și probleme psihosociale semnificative și o calitate redusă a vieții; întrucât inovațiile realizate în domeniul automăsurării nivelurilor de zahăr din sânge facilitează gestionarea mai ușoară și mai eficientă a acestor valori glicemice; întrucât sprijinirea punerii la dispoziție rapide a unor astfel de inovații pentru pacienții cu diabet este benefică, deoarece mijloacele în cauză îmbunătățesc gestionarea cu succes a diabetului, prevenind astfel complicațiile medicale și costurile ulterioare pentru sănătate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât persoanele care au diabet trebuie să își gestioneze pe cont propriu afecțiunile, beneficiind de sprijin sau asistență sporadică din partea cadrelor medicale, de câteva ori pe an; întrucât povara reprezentată de diabet asupra persoanelor care suferă de această boală și a familiilor lor nu este doar financiară, ci implică și probleme psihosociale semnificative și o calitate redusă a vieții; întrucât inovațiile realizate în domeniul automăsurării nivelurilor de zahăr din sânge facilitează gestionarea mai ușoară și mai eficientă a acestor valori glicemice; întrucât sprijinirea punerii la dispoziție rapide a unor astfel de inovații pentru pacienții cu diabet este benefică, deoarece mijloacele în cauză îmbunătățesc gestionarea cu succes a diabetului, prevenind astfel complicațiile medicale și costurile ulterioare pentru sănătate;

| R. | întrucât nu există un cadru juridic al UE cu rolul de a combate discriminarea persoanelor care suferă de diabet sau de alte boli cronice, iar prejudecățile împotriva persoanelor care au această boală sunt încă larg răspândite în școli, în contextul recrutării pe piața muncii, la locurile de muncă, în contextul încheierii de polițe de asigurare și la evaluările pentru eliberarea permiselor de conducere în întreaga UE; întrucât evoluția înregistrată în ultimii ani în ceea ce privește cunoștințele referitoare la diabet, precum și în ceea ce privește tratamentul aferent și tehnologia înseamnă că persoanele care suferă de diabet pot să exercite un control mult mai precis și continuu asupra valorilor lor glicemice, ceea ce le permite să depășească riscurile percepute anterior în activitățile zilnice; |
| --- | --- |

R.

întrucât nu există un cadru juridic al UE cu rolul de a combate discriminarea persoanelor care suferă de diabet sau de alte boli cronice, iar prejudecățile împotriva persoanelor care au această boală sunt încă larg răspândite în școli, în contextul recrutării pe piața muncii, la locurile de muncă, în contextul încheierii de polițe de asigurare și la evaluările pentru eliberarea permiselor de conducere în întreaga UE; întrucât evoluția înregistrată în ultimii ani în ceea ce privește cunoștințele referitoare la diabet, precum și în ceea ce privește tratamentul aferent și tehnologia înseamnă că persoanele care suferă de diabet pot să exercite un control mult mai precis și continuu asupra valorilor lor glicemice, ceea ce le permite să depășească riscurile percepute anterior în activitățile zilnice;

| S. | întrucât s-a demonstrat că persoanele care suferă de diabet și de alte BNT sunt expuse unui risc ridicat asociat cu întreruperea serviciilor de îngrijire și apariția unor simptome și complicații mai grave în timpul urgențelor umanitare; |
| --- | --- |

S.

întrucât s-a demonstrat că persoanele care suferă de diabet și de alte BNT sunt expuse unui risc ridicat asociat cu întreruperea serviciilor de îngrijire și apariția unor simptome și complicații mai grave în timpul urgențelor umanitare;

| T. | întrucât problema diabetului a fost abordată în cadrul mai multor acțiuni ale UE, inclusiv în Concluziile din 2006 ale Consiliului privind promovarea unui stil de viață sănătos și prevenirea diabetului și în Rezoluția Parlamentului din 14 martie 2012 referitoare la combaterea epidemiei de diabet în UE; întrucât există o justificare solidă pentru intensificarea acestor eforturi ca răspuns la povara tot mai mare reprezentată de diabet și la nevoia urgentă ca statele membre să ia măsuri ferme, în special având în vedere valoarea adăugată pe care o oferă eforturile concertate la nivelul UE; întrucât Inițiativa „Healthier Together” a UE privind bolile netransmisibile răspunde unora dintre nevoile și solicitările statelor membre formulate în rezoluția Parlamentului din 2012, dar nu instituie un cadru clar de acțiune în statele membre și nu propune obiective și ținte concrete care să permită stabilirea unor obiective de atins și măsurarea progreselor, |
| --- | --- |

T.

întrucât problema diabetului a fost abordată în cadrul mai multor acțiuni ale UE, inclusiv în Concluziile din 2006 ale Consiliului privind promovarea unui stil de viață sănătos și prevenirea diabetului și în Rezoluția Parlamentului din 14 martie 2012 referitoare la combaterea epidemiei de diabet în UE; întrucât există o justificare solidă pentru intensificarea acestor eforturi ca răspuns la povara tot mai mare reprezentată de diabet și la nevoia urgentă ca statele membre să ia măsuri ferme, în special având în vedere valoarea adăugată pe care o oferă eforturile concertate la nivelul UE; întrucât Inițiativa „Healthier Together” a UE privind bolile netransmisibile răspunde unora dintre nevoile și solicitările statelor membre formulate în rezoluția Parlamentului din 2012, dar nu instituie un cadru clar de acțiune în statele membre și nu propune obiective și ținte concrete care să permită stabilirea unor obiective de atins și măsurarea progreselor,

| 1. | regretă profund faptul că un număr tot mai mare de persoane suferă de diabet și își exprimă solidaritatea cu persoanele care suferă de această boală perturbatoare și cu familiile lor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește obiectivele de acoperire globală stabilite pentru 2030 în ceea ce privește diabetul, adoptate în cadrul celei de a 75-a Adunări Mondiale a Sănătății, inclusiv obiectivele care vizează: diagnosticarea a 80 % dintre persoanele care suferă de diabet; asigurarea unui bun control al glicemiei pentru 80 % dintre aceste persoane; asigurarea unui bun control al tensiunii arteriale pentru 80 % dintre persoanele diagnosticate cu diabet; asigurarea faptului că 60 % dintre persoanele care suferă de diabet, începând cu vârsta de 40 de ani, primesc statine; și asigurarea faptului că 100 % dintre persoanele cu diabet de tip 1 au acces la mijloace abordabile ca preț și de o calitate garantată pentru automonitorizarea insulinei și a glicemiei din sânge; subliniază că obiectivele de acoperire ale UE pentru 2030 ar trebui să fie și mai ambițioase; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută declarația comună a Comisiei și a Biroului regional pentru Europa al OMS din cadrul celei de-a 70-a sesiuni a Comitetului regional pentru Europa al OMS din 2020, în care aceste instituții s-au angajat să își consolideze parteneriatul deja solid și să îl adapteze la noile priorități în materie de sănătate, inclusiv la imperativul de a formula un răspuns cuprinzător la bolile netransmisibile (28); |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută dezvoltarea Inițiativei UE „Healthier Together” privind bolile netransmisibile și invită statele membre să valorifice cele mai bune practici prezentate în document și să utilizeze fondurile puse la dispoziție prin intermediul diferitelor programe ale UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și statele membre să dea dovadă de angajament pe plan politic și să stabilească obiective ambițioase pentru inversarea tendinței de creștere a numărului de europeni care suferă de diabet, reducând inegalitățile dintre cetățenii UE și îmbunătățind îngrijirea și calitatea vieții persoanelor care suferă de diabet; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază, în acest sens, că Comisia ar trebui să dea curs Inițiativei UE „Healthier Together” privind bolile netransmisibile, colaborând, printre altele, cu statele membre la elaborarea și punerea în aplicare a unor criterii și metode comune și standardizate pentru colectarea datelor privind diabetul și la colectarea, înregistrarea, monitorizarea și gestionarea unor date epidemiologice cuprinzătoare privind diabetul, precum și a unor date economice referitoare la costul prevenirii și gestionării diabetului în UE, inclusiv a datelor privind preferințele pacienților și a datelor generate de pacienți; subliniază că promovarea și valorificarea celor mai bune practici și sprijinirea cercetării referitoare la eficacitatea intervențiilor clinice și a programelor de prevenire vor conduce la rezultate mai bune nu numai pentru diabet, ci și pentru toate celelalte tipuri de complicații și comorbidități ale diabetului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită statele membre să elaboreze, să pună în aplicare și să monitorizeze planuri și strategii naționale privind diabetul, care să includă etape și ținte comparabile, inclusiv o componentă de reducere a riscurilor și de screening/acțiune precoce, cu scopul de a aborda, printre altele, factorii socioeconomici determinanți ai sănătății, promovarea unor medii propice pentru sănătate și educația în domeniul sănătății și alfabetizarea digitală, precum și creșterea gradului de sensibilizare, atât în cazul publicului larg, cât și, în special, în cazul grupurilor cu risc ridicat (cum ar fi persoanele cu prediabet), acestea fiind concepute pentru a reduce inegalitățile și a optimiza resursele de asistență medicală; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să se asigure că toate acțiunile și documentele UE din toate domeniile de activitate reflectă cele mai recente dovezi existente, în special în ceea ce privește factorii de risc modificabili și măsurile de reducere a riscurilor, și să prezinte o imagine exactă a diabetului pentru a combate stigmatizarea și discriminarea; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că ar trebui să se acorde mai multă atenție prevenirii tuturor bolilor netransmisibile și solicită Comisiei și statelor membre să consolideze, să pună în aplicare și să evalueze planurile de prevenire finanțate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă inegalitățile semnificative în materie de sănătate din UE, inclusiv în ceea ce privește prevenirea BNT; insistă asupra faptului că este necesar să se acorde o atenție deosebită și să se asigure identificarea populațiilor vulnerabile, marginalizate, excluse din punct de vedere social și a persoanelor care locuiesc în zone îndepărtate (cum ar fi regiunile rurale, izolate sau ultraperiferice îndepărtate de centrele medicale), pentru a se asigura că aceste segmente ale populației au acces la servicii de prevenire; consideră, în acest sens, că prevenirea trebuie să fie încadrată și în contextul justiției sociale, ceea ce implică necesitatea unor schimbări sistemice realizate prin politici publice aplicabile la nivelul întregii populații, depășind astfel nivelul schimbărilor comportamentului individual; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită statele membre să asigure accesul continuu al pacienților la asistență medicală primară și secundară și la tratamente și tehnologii specifice diabetului, inclusiv la tehnologii de e-sănătate, cum ar fi sistemele de monitorizare continuă a nivelului glucozei din sânge și noile sisteme de administrare a insulinei, precum și să sprijine pacienții în vederea obținerii și a menținerii competențelor și a înțelegerii necesare pentru a permite o gestionare autonomă competentă pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este important ca BNT să fie privite dintr-o perspectivă care recunoaște faptul că sănătatea umană, animală și a mediului sunt legate în mod intrinsec și că, prin urmare, toate acțiunile de combatere a BNT ar trebui să fie ferm ancorate în abordarea de tip „O singură sănătate”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază rolul important pe care îl îndeplinesc, pentru prevenirea bolilor cronice și combaterea riscurilor pentru sănătate, legislația și acțiunile UE în domeniul sănătății, inclusiv Directiva privind drepturile pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (29), mandatele revizuite pentru agențiile de sănătate publică din UE, propunerea de regulament privind amenințările transfrontaliere grave la adresa sănătății (COM(2020)0727), Directiva privind produsele din tutun (30), programul EU4Health și strategia în domeniul farmaceutic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază rolul esențial al unui mediu alimentar sănătos în prevenirea BNT și solicită statelor membre și Comisiei să își intensifice acțiunile pentru a se asigura că alimentele cele mai sănătoase și mai sustenabile sunt, de asemenea, cele mai accesibile din punct de vedere financiar; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea de a aborda factorii de risc modificabili ai bolilor netransmisibile prin politici care promovează un trai activ și fără tutun, accesul la alimente sănătoase și activitatea fizică și care abordează factorii de mediu, culturali și socioeconomici determinanți ai unei stări de sănătate precare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recunoaște faptul că obezitatea este considerată un factor de risc principal pentru diabetul de tip 2; subliniază rolul unei alimentații sănătoase în prevenirea și gestionarea diabetului de tip 2; subliniază că riscul individual asociat diabetului poate fi redus prin creșterea consumului de plante și de produse alimentare pe bază de plante produse în mod sustenabil, cum ar fi fructele și legumele proaspete, cerealele integrale și leguminoasele (31); subliniază, de asemenea, necesitatea de a aborda problema legată de consumul excesiv de carne, de produse ultraprocesate și de produse cu un conținut ridicat de zahăr, sare și grăsimi; salută revizuirea programului UE de încurajare a consumului de fructe, legume și lapte în școli și a politicii UE privind promovarea produselor agricole; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Comisiei și statelor membre să încurajeze și să ajute consumatorii să facă alegeri în cunoștință de cauză, sănătoase și sustenabile cu privire la produsele alimentare, prin adoptarea unui sistem obligatoriu și armonizat al UE de etichetare nutrițională pe partea frontală a ambalajului, care să fie elaborat pe baza unor dovezi științifice solide și independente; salută accentul pus pe alimentația sănătoasă în cadrul Garanției UE pentru copii și solicită un nou plan de acțiune al UE privind obezitatea infantilă; sprijină măsurile fiscale menite să asigure faptul că alimentele proaspete (cum sunt fructele și legumele, leguminoasele boabe, leguminoasele și cerealele integrale) devin mai accesibile și mai ieftine la nivel național, în special pentru persoanele cu venituri mici; încurajează statele membre să utilizeze politici de stabilire a prețurilor, cum ar fi taxa pe valoarea adăugată diferențiată, precum și măsuri de control al pieței pentru a influența cererea de alimente și băuturi cu un conținut scăzut de grăsimi saturate, grăsimi trans, sare și zahăr, precum și accesul la ele la prețuri rezonabile; sprijină statele membre în revizuirea dispozițiilor relevante privind restricționarea publicității pentru băuturile îndulcite și produsele alimentare prelucrate cu un conținut ridicat de grăsimi, sare și zahăr, inclusiv privind restricționarea publicității de pe platformele de comunicare socială, și așteaptă cu interes propunerile legislative anunțate în acest sens în cadrul Strategiei „De la fermă la consumator”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că tutunul, consumul nociv de alcool și poluarea mediului sunt factori de risc și pentru alte boli cronice; își reiterează apelul pentru un program integrat de prevenire a bolilor cronice, care să fie elaborat în strânsă cooperare cu Grupul de coordonare privind promovarea sănătății, prevenirea bolilor și gestionarea bolilor netransmisibile; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reiterează importanța Pactului verde european ca element care are o contribuție semnificativă la prevenirea bolilor în Europa, prin reducerea poluării aerului, a alimentelor, a apei și a solului și a expunerii la substanțe chimice și prin asigurarea accesului la alimente sănătoase și a informațiilor referitoare la acestea; solicită ca o evaluare a impactului politicilor asupra incidenței BNT să fie integrată în Strategia „De la fermă la consumator”, în Strategia pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice, în strategia privind reducerea la zero a poluării și în strategiile privind un mediu netoxic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia și statele membre să sprijine digitalizarea serviciilor naționale de sănătate și adoptarea de noi instrumente și tehnologii, care să permită colectarea mai eficace a datelor, monitorizarea și adoptarea de măsuri pentru a îmbunătăți autogestionarea, a reduce riscul de complicații legate de diabet și alte consecințe ale diabetului și a îmbunătăți calitatea vieții; subliniază că orice tranziție digitală în domeniul asistenței medicale ar trebui să fie îndeaproape asociată cu o mai bună alfabetizare în domeniul sănătății digitale, să fie centrată pe pacient și ușor accesibilă pentru utilizatori și să promoveze încrederea prin asigurarea unor standarde ridicate privind confidențialitatea datelor și securitatea cibernetică; subliniază, în acest sens, potențialul pe care îl prezintă spațiul european al datelor privind sănătatea în cazul BNT, inclusiv al diabetului; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să colaboreze într-un mod structurat cu organizațiile pacienților și cu persoanele care suferă de diabet și de alte boli cronice și să încurajeze elaborarea unui set comun de măsuri privind rezultatele, care să fie cât mai utile persoanelor care suferă de diabet, urmând să fie utilizate pentru evaluarea reglementară și procesul decizional în ceea ce privește stabilirea prețurilor și rambursarea, precum și pe tot parcursul elaborării și al punerii în aplicare a politicilor relevante, inclusiv a planurilor naționale și a programelor de sensibilizare privind diabetul; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să continue să ofere sprijin financiar, în mod transparent, principalelor organizații neguvernamentale, inclusiv celor care apără și reprezintă pacienții, consumatorii și profesioniștii din domeniul sănătății; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre să își revizuiască și, după caz, să își perfecționeze modelele naționale de îngrijire, punând accentul pe implementarea unei asistențe centrate pe persoană și complet integrate pe parcursul întregii filiere de îngrijire, incluzând în special componente axate pe prevenirea bolilor, prevenirea complicațiilor diabetului și pe sprijinirea sănătății mintale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia și statele membre să identifice și să elimine barierele din calea accesului la insulină umană și la produse analoage analogice și să asigure accesibilitatea financiară atât pentru utilizatori, cât și pentru sistemele naționale de sănătate; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să ofere orientări concrete statelor membre pentru a asigura tratamentul neîntrerupt al persoanelor care suferă de diabet în timpul urgențelor umanitare și subliniază necesitatea de a oferi îngrijire specifică diabetului pe durata intervențiilor umanitare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să sprijine perfecționarea competențelor în domeniul asistenței medicale primare și de proximitate în toate statele membre, asigurând integrarea și continuitatea îngrijirii, cu accent pe colaborarea dintre profesioniștii din cadrul echipelor de îngrijire multidisciplinare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească coordonarea activităților de cercetare în domeniul diabetului desfășurate la nivel european și la nivel interstatal, în statele membre; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia și statele membre să sprijine cercetarea cu privire la nevoile clinice nesatisfăcute asociate cu diabetul și cu numeroasele sale comorbidități și complicații, ținând seama de necesitatea de a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor care suferă de diabet și de alte boli cronice; invită Comisia și statele membre să sprijine capacitățile de producție pentru insulină, dispozitive de injectare și instrumente de monitorizare a glucozei din sânge accesibile ca preț și de calitate, pentru a îmbunătăți concurența, aprovizionarea la nivel național și accesul pacienților; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază importanța garantării excelenței în cercetarea și inovarea medicală din Uniune și invită Comisia să se bazeze, în acest sens, pe activitatea desfășurată în contextul Planului european de combatere a cancerului; își reiterează apelul lansat în rezoluția sa din 24 noiembrie 2021 de a sprijini cercetarea suplimentară în rândul populațiilor subreprezentate, cum ar fi persoanele în vârstă, copiii, femeile și pacienții cu comorbidități, inclusiv în rândul persoanelor care suferă de obezitate ca morbiditate principală, precum și în cazurile în care obezitatea există ca boală cronică care dă naștere altor boli netransmisibile, cum ar fi diabetul; |
| --- | --- |

29.

| 30. | este preocupat de faptul că disponibilitatea medicamentelor și accesibilitatea lor ca preț continuă să fie o provocare pentru sistemele naționale de sănătate și că medicamentele inovatoare sunt costisitoare și, din motive comerciale, nu au fost nici măcar introduse pe piață în anumite state membre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | își reiterează solicitările adresate Comisiei de a asigura faptul că finanțarea UE pentru cercetarea și dezvoltarea în domeniul biomedical este condiționată de transparența deplină și de trasabilitatea investițiilor, de obligațiile privind aprovizionarea în toate statele membre și de facilitarea celui mai bun rezultat pentru pacienți, inclusiv în ceea ce privește accesibilitatea și prețul abordabil al medicamentelor fabricate; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să evalueze și să revizuiască în mod periodic sistemul de stimulente, să asigure o mai mare transparență a prețurilor și să pună în evidență factorii care limitează asigurarea unor prețuri abordabile ale medicamentelor și accesul pacienților la acestea; invită, de asemenea, Comisia să abordeze cauzele profunde ale penuriei de medicamente și să propună soluții sustenabile care să promoveze, în același timp, concurența între produsele protejate de brevete și cele neprotejate, precum și intrarea în timp util pe piață a medicamentelor generice și biosimilare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | își reiterează solicitarea de a garanta faptul că prioritățile de cercetare sunt determinate de nevoile pacienților și ale sănătății publice și că fondurile publice sunt investite în mod transparent, astfel încât să se garanteze disponibilitatea și accesibilitatea ca preț a produselor care rezultă din aceste parteneriate și fonduri publice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să revizuiască cadrul juridic relevant privind sănătatea și siguranța la locul de muncă și legislația privind siguranța rutieră pentru a evita discriminarea suplimentară a persoanelor care suferă de diabet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia și statele membre să asigure un sprijin continuu pentru finanțarea acțiunilor legate de diabet în cadrul programelor-cadru actuale și viitoare ale UE în domeniul cercetării, inclusiv în domeniul cercetării privind modelele de îngrijire integrată, intervențiile eficiente în prevenirea și gestionarea diabetului, precum și impactul tehnologiilor digitale asupra autogestionării diabetului și asupra schimbărilor comportamentale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  https://sdgs.un.org/goals

(2)  Cadrul de monitorizare pentru BNT (Organizația Mondială a Sănătății)

(3)  https://apps.who.int/iris/handle/10665/347381

(4)  https://www.who.int/initiatives/the-who-global-diabetes-compact

(5)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 47.

(6)  JO C 270, 7.7.2021, p. 2.

(7)  JO C 184, 5.5.2022, p. 2.

(8)  JO C 224, 8.6.2022, p. 47.

(9)  JO C 342, 6.9.2022, p. 109.

(10)  JO L 107, 26.3.2021, p. 1.

(11)  JO L 458, 22.12.2021, p. 1.

(12)  https://health.ec.europa.eu/publications/eu-non-communicable-diseases-ncds-initiative-guidance-document_ro

(13)  https://op.europa.eu/webpub/empl/european-pillar-of-social-rights/ro/index.html/

(14)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/health/diabetes_ro

(15)  https://journals.sagepub.com/doi/full/10.1177/1479164116679775

(16)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(17)  https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/diabetes

(18)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7673790/

(19)  https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/327971/9789289041904-eng.pdf

(20)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/26605370/

(21)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5994068/

(22)  https://idf.org/our-activities/care-prevention/diatetes-and-the-kidney.html

(23)  https://diabetesatlas.org/atlas/tenth-edition/

(24)  https://idf.org/our-network/regions-members/europe/covid-19.html

(25)  https://www.mepinterestgroupdiabetes.eu/wp-content/uploads/2021/03/MMD-BLEUPRINT-FOR-ACTION-ON-DIABETES.pdf

(26)  https://www.idf.org/our-network/regions-members/europe/europe-news/487:idf-europe-statement-on-the-eu-ncd-initiative-%E2%80%93-healthier-together%C2%A0.html

(27)  https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/17853332/

(28)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2020-11/2020_who_euro_cooperation_en_0.pdf

(29)  Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).

(30)  JO L 127, 29.4.2014, p. 1.

(31)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC5466941

---

Joi, 24 noiembrie 2022

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/43 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/43

---

P9_TA(2022)0417

Situația drepturilor omului în Afganistan, în special deteriorarea drepturilor femeilor și atacurile împotriva instituțiilor de învățământ

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Afganistan, în special deteriorarea drepturilor femeilor și atacurile împotriva instituțiilor de învățământ (2022/2955(RSP))

(2023/C 167/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare cu privire la acest subiect, în special cele din 16 septembrie 2021 (1) și 7 aprilie 2022 referitoare la situația din Afganistan (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare cu privire la acest subiect, în special cele din 16 septembrie 2021 (1) și 7 aprilie 2022 referitoare la situația din Afganistan (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la protecția drepturilor omului și politica externă a UE în domeniul migrației (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la protecția drepturilor omului și politica externă a UE în domeniul migrației (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2022 privind femeile, pacea și securitatea și din 15 septembrie 2021 privind Afganistanul, care au evidențiat cinci criterii de referință pentru colaborarea UE cu autoritățile de facto conduse de Taliban, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2022 privind femeile, pacea și securitatea și din 15 septembrie 2021 privind Afganistanul, care au evidențiat cinci criterii de referință pentru colaborarea UE cu autoritățile de facto conduse de Taliban,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind Afganistanul, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind Afganistanul,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU privind Afganistanul, inclusiv rezoluțiile 2626 (2022), 2596 (2021), 2543 (2020) și 2513 (2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU privind Afganistanul, inclusiv rezoluțiile 2626 (2022), 2596 (2021), 2543 (2020) și 2513 (2020),

| — | având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 10 noiembrie 2022 privind situația din Afganistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 10 noiembrie 2022 privind situația din Afganistan,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului pentru drepturile omului al ONU din 8 iulie 2022 referitoare la situația drepturilor omului ale femeilor și fetelor în Afganistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului pentru drepturile omului al ONU din 8 iulie 2022 referitoare la situația drepturilor omului ale femeilor și fetelor în Afganistan,

| — | având în vedere raportul din 9 septembrie 2022 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Afganistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 9 septembrie 2022 al Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Afganistan,

| — | având în vedere raportul misiunii ONU de asistență în Afganistan (UNAMA) din 20 iulie 2022, care prezintă situația drepturilor omului în Afganistan în cele 10 luni de la preluarea puterii de către talibani, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul misiunii ONU de asistență în Afganistan (UNAMA) din 20 iulie 2022, care prezintă situația drepturilor omului în Afganistan în cele 10 luni de la preluarea puterii de către talibani,

| — | având în vedere comunicarea talibanilor din 7 septembrie 2021 privind crearea unui guvern interimar în Afganistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea talibanilor din 7 septembrie 2021 privind crearea unui guvern interimar în Afganistan,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Convenția ONU asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei și Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, ambele ratificate de Afganistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei și Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, ambele ratificate de Afganistan,

| — | având în vedere Convenția privind statutul refugiaților, semnată la Geneva, la 28 iulie 1951, și Protocolul aferent din 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind statutul refugiaților, semnată la Geneva, la 28 iulie 1951, și Protocolul aferent din 1967,

| — | având în vedere Acordul de cooperare din 18 februarie 2017 privind parteneriatul și dezvoltarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Islamică Afganistan, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare din 18 februarie 2017 privind parteneriatul și dezvoltarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Islamică Afganistan, pe de altă parte,

| — | având în vedere orientările tematice ale UE privind apărătorii drepturilor omului, promovarea și protecția drepturilor copilului și violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările tematice ale UE privind apărătorii drepturilor omului, promovarea și protecția drepturilor copilului și violența împotriva femeilor și fetelor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa lor,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât talibanii au preluat puterea în Afganistan la 15 august 2021 în urma retragerii trupelor NATO și a celor aliate; întrucât aceștia au reinstaurat Emiratul Islamic al Afganistanului și au numit un guvern format exclusiv din bărbați, inclusiv membri ai regimului taliban din perioada 1996-2001, unii dintre ei fiind căutați pentru acuzații de terorism; întrucât UE menține o poziție fermă de nerecunoaștere a guvernului taliban de facto; |
| --- | --- |

A.

întrucât talibanii au preluat puterea în Afganistan la 15 august 2021 în urma retragerii trupelor NATO și a celor aliate; întrucât aceștia au reinstaurat Emiratul Islamic al Afganistanului și au numit un guvern format exclusiv din bărbați, inclusiv membri ai regimului taliban din perioada 1996-2001, unii dintre ei fiind căutați pentru acuzații de terorism; întrucât UE menține o poziție fermă de nerecunoaștere a guvernului taliban de facto;

| B. | întrucât talibanii inversează progresele înregistrate în ultimii 20 ani; întrucât acestea au reînființat fostul minister al Propagării virtuții și Prevenirii viciilor și au închis ministerul Afacerilor femeilor, Comisia independentă pentru drepturile omului din Afganistan și alte structuri locale care oferă sprijin femeilor și fetelor, au abolit legile aplicate anterior privind protecția femeilor și au impus restricții severe asupra drepturilor femeilor; întrucât talibanii au exclus femeile din administrație și nu au inclus femei în noul lor guvern nerecunoscut; |
| --- | --- |

B.

întrucât talibanii inversează progresele înregistrate în ultimii 20 ani; întrucât acestea au reînființat fostul minister al Propagării virtuții și Prevenirii viciilor și au închis ministerul Afacerilor femeilor, Comisia independentă pentru drepturile omului din Afganistan și alte structuri locale care oferă sprijin femeilor și fetelor, au abolit legile aplicate anterior privind protecția femeilor și au impus restricții severe asupra drepturilor femeilor; întrucât talibanii au exclus femeile din administrație și nu au inclus femei în noul lor guvern nerecunoscut;

| C. | întrucât femeile și fetele s-au confruntat cu restricții din ce în ce mai mari ale drepturilor lor fundamentale de la preluarea puterii de către talibani, în special în ceea ce privește accesul la educație și la locuri de muncă, precum și libertatea de circulație; întrucât femeile au fost practic eliminate din toate domeniile vieții publice; |
| --- | --- |

C.

întrucât femeile și fetele s-au confruntat cu restricții din ce în ce mai mari ale drepturilor lor fundamentale de la preluarea puterii de către talibani, în special în ceea ce privește accesul la educație și la locuri de muncă, precum și libertatea de circulație; întrucât femeile au fost practic eliminate din toate domeniile vieții publice;

| D. | întrucât în Afganistan fetelor cu vârsta de peste 12 ani li se refuză educația; întrucât autoritățile de facto din Afganistan s-au angajat la 15 ianuarie 2022 să permită fetelor să se întoarcă la școală la toate nivelurile după începerea noului an școlar, stabilită pentru a doua jumătate a lunii martie 2022; întrucât elevelor li se interzice să frecventeze clasa a șaptea sau superioară; întrucât aceasta reprezintă o încălcare a dreptului fundamental la educație al tuturor copiilor, astfel cum este consacrat în Declarația Universală a Drepturilor Omului; întrucât fetele și femeile afgane au organizat cu curaj proteste pașnice în țară, cerând ca dreptul lor la educație să fie respectat; întrucât numărul căsătoriilor între copii a crescut considerabil; |
| --- | --- |

D.

întrucât în Afganistan fetelor cu vârsta de peste 12 ani li se refuză educația; întrucât autoritățile de facto din Afganistan s-au angajat la 15 ianuarie 2022 să permită fetelor să se întoarcă la școală la toate nivelurile după începerea noului an școlar, stabilită pentru a doua jumătate a lunii martie 2022; întrucât elevelor li se interzice să frecventeze clasa a șaptea sau superioară; întrucât aceasta reprezintă o încălcare a dreptului fundamental la educație al tuturor copiilor, astfel cum este consacrat în Declarația Universală a Drepturilor Omului; întrucât fetele și femeile afgane au organizat cu curaj proteste pașnice în țară, cerând ca dreptul lor la educație să fie respectat; întrucât numărul căsătoriilor între copii a crescut considerabil;

| E. | întrucât talibanii și-au intensificat recent represiunea sistemică împotriva femeilor și fetelor printr-un val de arestări ale apărătorilor drepturilor omului; întrucât Alia Azizi, directoarea închisorii pentru femei din Herat, a dispărut din octombrie 2021; întrucât organizațiile pentru drepturile omului suspectează dispariția forțată a acesteia; întrucât, la 3 noiembrie 2022, talibanii au perturbat o conferință de presă care anunța formarea Mișcării afgane pentru egalitate a femeilor, arestând o femeie, Zarifa Yaqobi, și patru dintre colegii săi bărbați; întrucât, la 11 noiembrie 2022, talibanii au arestat-o pe proeminenta activistă Farhat Popalzai, una dintre fondatorii Mișcării spontane a femeilor afgane; întrucât, la 13 noiembrie 2022, o altă apărătoare a drepturilor femeilor, Humaira Yusuf, a fost reținută de talibani; |
| --- | --- |

E.

întrucât talibanii și-au intensificat recent represiunea sistemică împotriva femeilor și fetelor printr-un val de arestări ale apărătorilor drepturilor omului; întrucât Alia Azizi, directoarea închisorii pentru femei din Herat, a dispărut din octombrie 2021; întrucât organizațiile pentru drepturile omului suspectează dispariția forțată a acesteia; întrucât, la 3 noiembrie 2022, talibanii au perturbat o conferință de presă care anunța formarea Mișcării afgane pentru egalitate a femeilor, arestând o femeie, Zarifa Yaqobi, și patru dintre colegii săi bărbați; întrucât, la 11 noiembrie 2022, talibanii au arestat-o pe proeminenta activistă Farhat Popalzai, una dintre fondatorii Mișcării spontane a femeilor afgane; întrucât, la 13 noiembrie 2022, o altă apărătoare a drepturilor femeilor, Humaira Yusuf, a fost reținută de talibani;

| F. | întrucât se relatează zilnic despre încălcări ale drepturilor omului, inclusiv arestări, detenții, răpiri, tortură, amenințări, extorcare, ucideri și atacuri împotriva apărătorilor drepturilor omului și a membrilor familiilor lor; întrucât în continuare nimeni nu este tras la răspundere pentru astfel de încălcări; întrucât talibanii au ordonat recent judecătorilor să pună pe deplin în aplicare interpretarea talibană a legii șaria, ceea ce ar putea duce la pedepse crude și inumane și ridică temeri cu privire la noi încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât se relatează zilnic despre încălcări ale drepturilor omului, inclusiv arestări, detenții, răpiri, tortură, amenințări, extorcare, ucideri și atacuri împotriva apărătorilor drepturilor omului și a membrilor familiilor lor; întrucât în continuare nimeni nu este tras la răspundere pentru astfel de încălcări; întrucât talibanii au ordonat recent judecătorilor să pună pe deplin în aplicare interpretarea talibană a legii șaria, ceea ce ar putea duce la pedepse crude și inumane și ridică temeri cu privire la noi încălcări ale drepturilor omului;

| G. | întrucât preluarea puterii de către talibani a condus la intensificarea atacurilor împotriva minorităților, în special hazara, hinduiști, sikhi și creștini; întrucât, de la preluarea puterii de către talibani, au fost comise un număr mare de atacuri împotriva comunității hazara, predominant o minoritate șiită, de către Statul Islamic în provincia Khorasan și de alți actori; întrucât aceste atacuri și persecutarea istorică a minorității hazara ar putea constitui crime împotriva umanității; întrucât, începând din august 2021, lăcașurile de cult și centrele lor educaționale și medicale au fost atacate în mod sistematic, iar membrii lor au fost, în mod arbitrar, arestați, torturați, executați sumar, evacuați, marginalizați și, în unele cazuri, forțați să fugă din țară; întrucât, în 2021 și 2022, mai multe centre educaționale au fost atacate în cartierul predominant hazara Dasht-e Barchi din Kabul, în special Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz și Centrul educațional Kaaj; întrucât atacurile s-au soldat cu sute de morți și răniți; întrucât, potrivit relatărilor, forțele talibane au deschis focul și au recurs la violență fizică pentru a împrăștia demonstrațiile împotriva atacurilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât preluarea puterii de către talibani a condus la intensificarea atacurilor împotriva minorităților, în special hazara, hinduiști, sikhi și creștini; întrucât, de la preluarea puterii de către talibani, au fost comise un număr mare de atacuri împotriva comunității hazara, predominant o minoritate șiită, de către Statul Islamic în provincia Khorasan și de alți actori; întrucât aceste atacuri și persecutarea istorică a minorității hazara ar putea constitui crime împotriva umanității; întrucât, începând din august 2021, lăcașurile de cult și centrele lor educaționale și medicale au fost atacate în mod sistematic, iar membrii lor au fost, în mod arbitrar, arestați, torturați, executați sumar, evacuați, marginalizați și, în unele cazuri, forțați să fugă din țară; întrucât, în 2021 și 2022, mai multe centre educaționale au fost atacate în cartierul predominant hazara Dasht-e Barchi din Kabul, în special Sayed ul Shuhada, Abdul Rahman Shahid, Mumtaz și Centrul educațional Kaaj; întrucât atacurile s-au soldat cu sute de morți și răniți; întrucât, potrivit relatărilor, forțele talibane au deschis focul și au recurs la violență fizică pentru a împrăștia demonstrațiile împotriva atacurilor;

| H. | întrucât situația umanitară din Afganistan se deteriorează rapid și afectează în mod disproporționat femeile și fetele; întrucât noile politici ale guvernului taliban au redus semnificativ capacitatea femeilor de a lucra, inclusiv în calitate de lucrători umanitari, ceea ce a afectat, de asemenea, capacitatea lor de a avea acces la ajutor umanitar; întrucât restricționarea participării femeilor la forța de muncă a împins și mai mult femeile în sărăcie și a expus aproximativ 850 000 de fete riscului de exploatare economică și sexuală, precum și de căsătorie a copiilor; întrucât mai puțin de una din patru apărătoare ale drepturilor omului care rămân în Afganistan au informat că au acces la orice tip de ajutor umanitar sau asistență financiară și juridică; |
| --- | --- |

H.

întrucât situația umanitară din Afganistan se deteriorează rapid și afectează în mod disproporționat femeile și fetele; întrucât noile politici ale guvernului taliban au redus semnificativ capacitatea femeilor de a lucra, inclusiv în calitate de lucrători umanitari, ceea ce a afectat, de asemenea, capacitatea lor de a avea acces la ajutor umanitar; întrucât restricționarea participării femeilor la forța de muncă a împins și mai mult femeile în sărăcie și a expus aproximativ 850 000 de fete riscului de exploatare economică și sexuală, precum și de căsătorie a copiilor; întrucât mai puțin de una din patru apărătoare ale drepturilor omului care rămân în Afganistan au informat că au acces la orice tip de ajutor umanitar sau asistență financiară și juridică;

| I. | întrucât UNAMA estimează că 59 % din populație avea nevoie de asistență umanitară începând din iulie 2022, ceea ce reprezintă o creștere de șase milioane de persoane față de începutul anului 2021; întrucât, în 2023, se preconizează că 28 de milioane de persoane vor avea nevoie de asistență umanitară, dintre care 13 milioane sunt copii; întrucât World Food Programme estimează că 18,9 milioane de afgani sunt confruntați cu niveluri acute de insecuritate alimentară; întrucât 4,3 milioane de afgani sunt strămutați intern, iar 5,6 milioane au fost strămutați în țările învecinate; întrucât Iranul și Pakistanul găzduiesc o mare parte din refugiații afgani, ambele țări adăpostind împreună 2,2 milioane de refugiați afgani înregistrați; |
| --- | --- |

I.

întrucât UNAMA estimează că 59 % din populație avea nevoie de asistență umanitară începând din iulie 2022, ceea ce reprezintă o creștere de șase milioane de persoane față de începutul anului 2021; întrucât, în 2023, se preconizează că 28 de milioane de persoane vor avea nevoie de asistență umanitară, dintre care 13 milioane sunt copii; întrucât World Food Programme estimează că 18,9 milioane de afgani sunt confruntați cu niveluri acute de insecuritate alimentară; întrucât 4,3 milioane de afgani sunt strămutați intern, iar 5,6 milioane au fost strămutați în țările învecinate; întrucât Iranul și Pakistanul găzduiesc o mare parte din refugiații afgani, ambele țări adăpostind împreună 2,2 milioane de refugiați afgani înregistrați;

| J. | întrucât un cutremur devastator a lovit estul Afganistanului în iunie 2022, ucigând peste 1 000 de persoane și rănind peste 6 000; întrucât, în august 2022, au fost ploi abundente în mai multe părți ale Afganistanului, provocând inundații, viituri rapide și alunecări de teren, ucigând peste 180 de persoane și rănind peste 250, potrivit relatărilor din mass-media; întrucât cutremurele, inundațiile, secetele, precum și impactul pandemiei de COVID-19 și creșterea prețurilor la produsele de bază ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia au exacerbat situația umanitară deja dezastruoasă; |
| --- | --- |

J.

întrucât un cutremur devastator a lovit estul Afganistanului în iunie 2022, ucigând peste 1 000 de persoane și rănind peste 6 000; întrucât, în august 2022, au fost ploi abundente în mai multe părți ale Afganistanului, provocând inundații, viituri rapide și alunecări de teren, ucigând peste 180 de persoane și rănind peste 250, potrivit relatărilor din mass-media; întrucât cutremurele, inundațiile, secetele, precum și impactul pandemiei de COVID-19 și creșterea prețurilor la produsele de bază ca urmare a invadării Ucrainei de către Rusia au exacerbat situația umanitară deja dezastruoasă;

| K. | întrucât UE a lansat un pachet de ajutor umanitar în valoare de un miliard EUR pentru Afganistan în octombrie 2021 pentru a-i sprijini pe afganii vulnerabili care trăiesc în țară și în regiune; întrucât, ca parte a noului său pachet de ajutor umanitar în cuantum de 210 milioane EUR sub formă de asistență alimentară pentru persoanele cele mai vulnerabile din întreaga lume, G20 intenționează să aloce 75 de milioane EUR Afganistanului pentru a remedia situația dramatică a securității alimentare din țară; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE a lansat un pachet de ajutor umanitar în valoare de un miliard EUR pentru Afganistan în octombrie 2021 pentru a-i sprijini pe afganii vulnerabili care trăiesc în țară și în regiune; întrucât, ca parte a noului său pachet de ajutor umanitar în cuantum de 210 milioane EUR sub formă de asistență alimentară pentru persoanele cele mai vulnerabile din întreaga lume, G20 intenționează să aloce 75 de milioane EUR Afganistanului pentru a remedia situația dramatică a securității alimentare din țară;

| L. | întrucât spațiul pentru mass-media independentă și societatea civilă s-a restrâns drastic sub regimul talibanilor; întrucât reglementările adoptate de diferite organe ale talibanilor au restricționat masiv activitatea ziariștilor și au dus la o creștere a arestărilor arbitrare ale acestora; |
| --- | --- |

L.

întrucât spațiul pentru mass-media independentă și societatea civilă s-a restrâns drastic sub regimul talibanilor; întrucât reglementările adoptate de diferite organe ale talibanilor au restricționat masiv activitatea ziariștilor și au dus la o creștere a arestărilor arbitrare ale acestora;

| 1. | regretă profund deteriorarea continuă a situației politice, economice, umanitare, a drepturilor omului și a securității în Afganistan, în special pentru femei și fete, de la preluarea puterii de către talibani în august 2021; își reiterează solidaritatea fermă și angajamentul față de poporul afgan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă regresia dramatică a exercitării de către femei și fete a drepturilor lor sub regimul taliban, situație care în prezent se califică drept apartheid de gen; condamnă restricțiile suplimentare impuse de talibani asupra libertății de circulație a femeilor; invită autoritățile de facto din Afganistan să se asigure că sunt îndepărtate toate restricțiile de gen impuse femeilor și că acestea pot participa din nou activ la viața publică din Afganistan; subliniază că aceasta trebuie să fie o condiție esențială pentru orice angajament al comunității internaționale față de talibani; |
| --- | --- |

2.

| 3. | denunță interzicerea flagrantă a învățământului secundar pentru fete, care încalcă în mod direct dreptul lor universal la educație; reamintește promisiunile făcute de talibani că se va acorda din nou femeilor accesul la educație; solicită, prin urmare, ca talibanii să își onoreze în prezent propriile angajamente, să ridice interdicția și să reia cursurile fără întârziere, precum și să asigure realizarea obiectivelor educaționale ale UNESCO; îndeamnă UE să își intensifice sprijinul acordat grupurilor afgane care lucrează pentru apărarea drepturilor femeilor și ale fetelor, inclusiv pentru opțiuni alternative de educație pentru fete, și să finanțeze programe specifice de asistență și de protecție, inclusiv prin finanțarea burselor și asigurarea eliberării rapide a vizelor pentru studenții și cadrele didactice universitare afgane cărora li se acordă burse UE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | denunță vizarea continuă a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor și a altor actori ai societății civile, a persoanelor LGBTIQ+, a disidenților și a judecătorilor, precum și reprimarea brutală a protestelor pașnice și a manifestărilor de opoziție din întreaga țară; condamnă arestarea apărătorilor drepturilor omului și ale femeilor, inclusiv a Zarifa Yaqobi și a colegilor săi, Farhat Popalzai și Humaira Yusuf; și solicită eliberarea imediată și necondiționată a acestora; îndeamnă UE să își intensifice sprijinul politic și financiar pentru apărătorii afgani ai drepturilor omului și ale femeilor și să garanteze siguranța acestora, precum și pentru femeile în exil, oferind oportunități educaționale și de angajare de calitate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este consternat de intensificarea atacurilor asupra grupurilor minoritare și marginalizarea acestora, inclusiv de recentul atac din Centrul educațional Kaaj din Kabul; transmite condoleanțele sale familiilor victimelor și supraviețuitorilor și își exprimă solidaritatea cu acestea; invită autoritățile de facto să îi aducă în fața justiției pe cei responsabili de aceste atacuri și să îi tragă la răspundere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația persoanelor de etnie hazara, sikh, a hindușilor, a creștinilor și a altor minorități de la preluarea puterii de către talibani, precum și cu privire la atacurile sistematice și discriminarea mai amplă împotriva acestora, inclusiv arestările arbitrare, tortura și alte rele tratamente, execuțiile sumare și disparițiile forțate; reamintește responsabilitatea autorităților de facto de a interzice și a preveni discriminarea împotriva tuturor comunităților etnice și religioase și de a proteja lăcașurile de cult și centrele educaționale și medicale ale acestora; |
| --- | --- |

6.

| 7. | regretă profund faptul că, de la preluarea puterii de către talibani, accesul la informații a devenit din ce în ce mai dificil, independența jurnalistică a fost redusă semnificativ, iar organizațiile societății civile au fost supuse unei presiuni tot mai mari din partea autorităților de facto; îndeamnă talibanii să asigure un mediu propice pentru ca jurnaliștii, mass-media și organizațiile societății civile să își desfășoare activitățile fără impedimente și teamă de represalii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își reiterează profunda îngrijorare cu privire la deteriorarea situației umanitare; îndeamnă țările să își intensifice și să își coordoneze asistența umanitară cu agențiile ONU și cu organizațiile neguvernamentale; invită autoritățile de facto să elimine orice restricții și obstacole din calea furnizării de asistență umanitară și subliniază necesitatea de a acorda acces efectiv organizațiilor care o oferă; îndeamnă UE și statele sale membre să abordeze factorii economici care stau la baza actualei crize umanitare, depunând toate eforturile pentru a intensifica asistența umanitară care ar trebui să includă o abordare de gen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul devastator al schimbărilor climatice și al degradării mediului în Afganistan, care este clasat de ONU pe locul șase în clasamentul celor mai afectate țări din lume de amenințările legate de climă; solicită comunității internaționale să ia măsuri urgente pentru a ajuta afganii să facă față acestei situații dramatice, care afectează în mod disproporționat grupurile vulnerabile, cum ar fi femeile și fetele; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută și sprijină activitatea Misiunii ONU și a Raportorului special al ONU pentru Afganistan, întrucât este esențial să se monitorizeze și să se raporteze cu privire la situația drepturilor omului din această țară; invită UE și comunitatea internațională să intensifice sprijinul politic și financiar pentru activitatea lor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută reluarea anchetei desfășurate de Curtea Penală Internațională cu privire la crimele împotriva umanității și la crimele de război din Afganistan; invită UE să își intensifice sprijinul pentru schimbul de informații, cercetare, monitorizare și supraveghere pentru o mai mare responsabilizare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că UE afișează o poziție fermă în ceea ce privește orice angajament politic față de talibani, poziție ghidată de cinci criterii tematice de referință bazate pe principiile respectării drepturilor omului pentru toți și a statului de drept; subliniază că, de la 15 august 2021, s-a înregistrat doar o deteriorare clară a tuturor acestor criterii de referință, ceea ce înseamnă că legitimitatea autorităților talibane nu poate fi justificată; subliniază că criteriile de referință existente trebuie actualizate, în vederea stabilirii unei strategii pe termen lung a UE cu privire la Afganistan, având în vedere situația actuală și eșecul talibanilor de a-și îndeplini oricare dintre promisiunile inițiale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită UE să urmărească extinderea listei de măsuri specifice împotriva conducerii talibane responsabile de deteriorarea continuă a situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită autoritățile de facto să ia măsurile necesare pentru a combate violența împotriva femeilor și a fetelor, inclusiv căsătoriile forțate și violența în cuplu, și să tragă la răspundere fără întârziere făptașii; invită autoritățile de facto să redeschidă sistemul național de sprijin pentru victime; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), delegațiile UE și ambasadele statelor membre să își intensifice sprijinul acordat apărătorilor afgani ai drepturilor omului și jurnaliștilor independenți, atât în interiorul, cât și în afara țării, inclusiv prin raționalizarea relocării apărătorilor drepturilor omului, în conformitate cu orientările UE în această privință; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită înființarea unui guvern reprezentativ și ales care să implice femeile și minoritățile în procesul decizional la toate nivelurile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Consiliului ONU pentru Drepturile Omului să instituie un mecanism complementar și continuu de tragere la răspundere pentru a investiga toate presupusele încălcări și abuzuri ale legislației privind drepturile omului care constituie infracțiuni în temeiul dreptului internațional, în special violența împotriva femeilor și a fetelor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată că sunt necesare eforturi suplimentare la nivel internațional pentru a sprijini dialogurile intraafgane conduse de femei și rețelele femeilor afgane, atât în interiorul, cât și în afara țării; invită SEAE să implice în continuare Parlamentul și celelalte instituții ale UE în Forumul liderelor afgane; invită ÎR/VP, Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a asigura participarea femeilor afgane la dialogurile politice despre Afganistan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și trimisului special al UE în Afganistan. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO C 434, 15.11.2022, p. 86.

(2)  JO C 117, 11.3.2022, p. 133.

(3)  JO C 15, 12.1.2022, p. 70.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/48 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/48

---

P9_TA(2022)0418

Reprimarea neîntreruptă a opoziției democratice și a societății civile în Belarus

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la represiunea continuă împotriva opoziției democratice și a societății civile din Belarus (2022/2956(RSP))

(2023/C 167/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Belarus,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și toate convențiile în domeniul drepturilor omului la care Belarus este parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și toate convențiile în domeniul drepturilor omului la care Belarus este parte,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 12 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 12 octombrie 2020,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 21 și 22 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 21 și 22 octombrie 2021,

| — | având în vedere rapoartele elaborate de organizațiile internaționale și de organizațiile belaruse independente pentru drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele elaborate de organizațiile internaționale și de organizațiile belaruse independente pentru drepturile omului,

| — | având în vedere rapoartele din 4 mai 2021 și 20 iulie 2022 ale raportoarei speciale a ONU privind situația drepturilor omului în Belarus, Anaïs Marin, adresate Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și apelul lansat de experții ONU la 10 octombrie 2022 privind eliberarea imediată a unui laureat al premiului Nobel și a altor apărători ai drepturilor din Belarus aflați în închisoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 4 mai 2021 și 20 iulie 2022 ale raportoarei speciale a ONU privind situația drepturilor omului în Belarus, Anaïs Marin, adresate Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și apelul lansat de experții ONU la 10 octombrie 2022 privind eliberarea imediată a unui laureat al premiului Nobel și a altor apărători ai drepturilor din Belarus aflați în închisoare,

| — | având în vedere raportul din 4 martie 2022 al Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în Belarus în perioada premergătoare și ulterioară alegerilor prezidențiale din 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 4 martie 2022 al Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în Belarus în perioada premergătoare și ulterioară alegerilor prezidențiale din 2020,

| — | având în vedere declarația miniștrilor de externe ai G7 din 4 noiembrie 2022 referitoare la Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația miniștrilor de externe ai G7 din 4 noiembrie 2022 referitoare la Belarus,

| — | având în vedere declarația reprezentantului pentru libertatea mass-mediei al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 13 iulie 2022 referitoare la încarcerarea constantă a jurnaliștilor și a lucrătorilor din mass-media din Belarus, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația reprezentantului pentru libertatea mass-mediei al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 13 iulie 2022 referitoare la încarcerarea constantă a jurnaliștilor și a lucrătorilor din mass-media din Belarus,

| — | având în vedere declarația Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 7 octombrie 2022 referitoare la o hotărâre judecătorească împotriva reprezentanților independenți ai mass-mediei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 7 octombrie 2022 referitoare la o hotărâre judecătorească împotriva reprezentanților independenți ai mass-mediei,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât represiunea sistematică desfășurată de regimul din Belarus împotriva societății civile și a apărătorilor drepturilor omului are scopul de a reduce la tăcere toate vocile independente rămase în Belarus; întrucât se estimează că peste 10 000 de belaruși au fost reținuți la un moment dat pentru că au protestat împotriva regimului; întrucât apărătorii drepturilor omului, politicienii din opoziție, reprezentanții societății civile, artiștii, jurnaliștii independenți, liderii și membrii sindicatelor, precum și alți activiști sunt supuși în mod sistematic unor represiuni violente și forțați să fugă; |
| --- | --- |

A.

întrucât represiunea sistematică desfășurată de regimul din Belarus împotriva societății civile și a apărătorilor drepturilor omului are scopul de a reduce la tăcere toate vocile independente rămase în Belarus; întrucât se estimează că peste 10 000 de belaruși au fost reținuți la un moment dat pentru că au protestat împotriva regimului; întrucât apărătorii drepturilor omului, politicienii din opoziție, reprezentanții societății civile, artiștii, jurnaliștii independenți, liderii și membrii sindicatelor, precum și alți activiști sunt supuși în mod sistematic unor represiuni violente și forțați să fugă;

| B. | întrucât încălcările drepturilor omului din Belarus au escaladat începând din august 2020, numărul deținuților politici depășind 1 400 în noiembrie 2022, printre aceștia aflându-se și Ales Bialiațki, laureatul premiului Nobel pentru pace din 2022; întrucât lista deținuților include minori, persoane cu dizabilități, pensionari și persoane grav bolnave; întrucât procesele prizonierilor politici au continuat cu sentințe de o amploare fără precedent; |
| --- | --- |

B.

întrucât încălcările drepturilor omului din Belarus au escaladat începând din august 2020, numărul deținuților politici depășind 1 400 în noiembrie 2022, printre aceștia aflându-se și Ales Bialiațki, laureatul premiului Nobel pentru pace din 2022; întrucât lista deținuților include minori, persoane cu dizabilități, pensionari și persoane grav bolnave; întrucât procesele prizonierilor politici au continuat cu sentințe de o amploare fără precedent;

| C. | întrucât mișcarea pro-democratică a opoziției din Belarus, care se bucură de un sprijin larg, face obiectul unei represiuni tot mai mari; întrucât, în octombrie 2022, Tribunalul Regional din Hrodna a pronunțat o sentință de 25 ani împotriva activistului politic Mikalai Autukhovici pe baza unor acuzații complet false, printre care trădarea; întrucât aceasta este cea mai lungă pedeapsă cu închisoarea aplicată unui opozant al regimului Lukașenko; întrucât dl Autukhovici, care a intrat în greva foamei în timpul verii, a fost bătut și torturat de la începutul detenției sale; |
| --- | --- |

C.

întrucât mișcarea pro-democratică a opoziției din Belarus, care se bucură de un sprijin larg, face obiectul unei represiuni tot mai mari; întrucât, în octombrie 2022, Tribunalul Regional din Hrodna a pronunțat o sentință de 25 ani împotriva activistului politic Mikalai Autukhovici pe baza unor acuzații complet false, printre care trădarea; întrucât aceasta este cea mai lungă pedeapsă cu închisoarea aplicată unui opozant al regimului Lukașenko; întrucât dl Autukhovici, care a intrat în greva foamei în timpul verii, a fost bătut și torturat de la începutul detenției sale;

| D. | întrucât alți 11 inculpați din acest caz care sunt denumiți, împreună cu dl Autukhovici, „Autukhovici doisprezece”, au fost condamnați la o pedeapsă cumulată de 169,5 ani de închisoare, și anume Paval Sava, Halina Dzerbysh, Volha Mayorava, Viktar Snehur, Uladzimer Hundar, Syarhey Razanovici, Paval Razanovici, Lyobov Razanovici, Iryna Melkher, Anton Melkher și Iryna Harachkina; întrucât unele dintre persoanele reținute au fost plasate în mod repetat în izolare după ce familiile lor au raportat tratamente violente și chiar torturarea deținuților de către gardienii închisorii; |
| --- | --- |

D.

întrucât alți 11 inculpați din acest caz care sunt denumiți, împreună cu dl Autukhovici, „Autukhovici doisprezece”, au fost condamnați la o pedeapsă cumulată de 169,5 ani de închisoare, și anume Paval Sava, Halina Dzerbysh, Volha Mayorava, Viktar Snehur, Uladzimer Hundar, Syarhey Razanovici, Paval Razanovici, Lyobov Razanovici, Iryna Melkher, Anton Melkher și Iryna Harachkina; întrucât unele dintre persoanele reținute au fost plasate în mod repetat în izolare după ce familiile lor au raportat tratamente violente și chiar torturarea deținuților de către gardienii închisorii;

| E. | întrucât instanțele din Belarus au pronunțat multe sute de verdicte inechitabile și arbitrare în procese motivate politic legate de așa-numitul caz „round dance”, audierile având loc adesea în spatele ușilor închise, fără respectarea garanțiilor procedurale și fără ca diplomații din partea Uniunii să aibă acces la proceduri în calitate de observatori; |
| --- | --- |

E.

întrucât instanțele din Belarus au pronunțat multe sute de verdicte inechitabile și arbitrare în procese motivate politic legate de așa-numitul caz „round dance”, audierile având loc adesea în spatele ușilor închise, fără respectarea garanțiilor procedurale și fără ca diplomații din partea Uniunii să aibă acces la proceduri în calitate de observatori;

| F. | întrucât Comisia de anchetă din Belarus a inițiat proceduri speciale în lipsă împotriva liderilor opoziției democratice belaruse și a membrilor Consiliului de coordonare, și anume Svetlana Țihanovskaia, Pavel Latushka, Volha Kavalkova, Maria Maroz, Siarhei Dyleuski, Dmitri Navosha, Valeria Zanemonskaia, Daniil Bogdanovici, Yanina Sazanovici, Volha Vysotskaia, Aleksandra Gerasimova, Aliaksandr Opeikin și Dmitry Soloviev, printre alții; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia de anchetă din Belarus a inițiat proceduri speciale în lipsă împotriva liderilor opoziției democratice belaruse și a membrilor Consiliului de coordonare, și anume Svetlana Țihanovskaia, Pavel Latushka, Volha Kavalkova, Maria Maroz, Siarhei Dyleuski, Dmitri Navosha, Valeria Zanemonskaia, Daniil Bogdanovici, Yanina Sazanovici, Volha Vysotskaia, Aleksandra Gerasimova, Aliaksandr Opeikin și Dmitry Soloviev, printre alții;

| G. | întrucât liderii și reprezentanții partidelor de opoziție democratică, inclusiv Pavel Seviarynets, Mikalai Kazlou, Antanina Kavaleva, Aksana Alyakseeva, Tatsiana și Dzmitry Kaneuski, Ihar Salavei, Pavel Spiryn, Uladzimir Niapomniashchykh, Aliaksandr Agraitsovici, Pavel Belavus, Andrei Kudzik, Mikolai Siarhienka, Ramuald Ulan, Aliaksandr Nahela, Andrei Kabanau, Artur Smaliakou, Andrei Asmalouski, Dziana Charnushyna, Mikola Statkevici, Siarhei Tihanouski, Viktar Babaryka, Maryia Kalesnikava, Maksim Znak, Ihar Losik, Serghei Sparohies, continuă să fie încarcerați în condiții inumane; |
| --- | --- |

G.

întrucât liderii și reprezentanții partidelor de opoziție democratică, inclusiv Pavel Seviarynets, Mikalai Kazlou, Antanina Kavaleva, Aksana Alyakseeva, Tatsiana și Dzmitry Kaneuski, Ihar Salavei, Pavel Spiryn, Uladzimir Niapomniashchykh, Aliaksandr Agraitsovici, Pavel Belavus, Andrei Kudzik, Mikolai Siarhienka, Ramuald Ulan, Aliaksandr Nahela, Andrei Kabanau, Artur Smaliakou, Andrei Asmalouski, Dziana Charnushyna, Mikola Statkevici, Siarhei Tihanouski, Viktar Babaryka, Maryia Kalesnikava, Maksim Znak, Ihar Losik, Serghei Sparohies, continuă să fie încarcerați în condiții inumane;

| H. | întrucât regimul belarus nu cercetează miile de relatări privind brutalitatea poliției; întrucât acesta promovează și recompensează, în schimb, persoanele responsabile de aceste acte; întrucât impunitatea generalizată a încălcărilor drepturilor omului perpetuează situația disperată a poporului belarus; întrucât absența statului de drept împiedică victimele să aibă dreptul la un proces echitabil; |
| --- | --- |

H.

întrucât regimul belarus nu cercetează miile de relatări privind brutalitatea poliției; întrucât acesta promovează și recompensează, în schimb, persoanele responsabile de aceste acte; întrucât impunitatea generalizată a încălcărilor drepturilor omului perpetuează situația disperată a poporului belarus; întrucât absența statului de drept împiedică victimele să aibă dreptul la un proces echitabil;

| I. | întrucât Belarus este singura țară din Europa care aplică pedeapsa capitală, anunțând recent că vor avea loc execuții ale oponenților politici ai regimului; întrucât, în ianuarie 2022, Codul penal din Belarus a fost modificat și semnat de Lukașenko în mai 2022 pentru a extinde pedeapsa capitală la „tentativa de acte teroriste”, cu scopul final de a viza dizidenții politici și de a iniția procese în lipsă pe motive de „extremism” sau „terorism”; |
| --- | --- |

I.

întrucât Belarus este singura țară din Europa care aplică pedeapsa capitală, anunțând recent că vor avea loc execuții ale oponenților politici ai regimului; întrucât, în ianuarie 2022, Codul penal din Belarus a fost modificat și semnat de Lukașenko în mai 2022 pentru a extinde pedeapsa capitală la „tentativa de acte teroriste”, cu scopul final de a viza dizidenții politici și de a iniția procese în lipsă pe motive de „extremism” sau „terorism”;

| J. | întrucât regimul Lukașenko continuă să utilizeze tortura, iar prizonierii politici continuă să semnaleze deteriorarea stării de sănătate, umiliri și tratamentele inumane și crude; întrucât Lukașenko și-a extins campania împotriva activiștilor pentru drepturile omului și a jurnaliștilor, încarcerându-l pe Andrzej Poczobut, un important jurnalist și activist al minorității poloneze din Belarus, care a fost adăugat pe „lista teroriștilor”; întrucât persecutarea inacceptabilă a minorităților poloneze și a altor minorități s-a intensificat, în special prin recentele decizii ale autorităților belaruse vizând eliminarea educației în limbile polonă și lituaniană, percheziționarea caselor liderilor polonezi și distrugerea cimitirelor poloneze și a mormintelor poeților, scriitorilor, insurgenților și soldaților armatei naționale; întrucât autoritățile au reziliat contractul care permitea utilizarea gratuită a bisericii roșii catolice de către parohia romano-catolică Sf. Simon și Sf. Elena, care a trebuit să își retragă bunurile din biserică; |
| --- | --- |

J.

întrucât regimul Lukașenko continuă să utilizeze tortura, iar prizonierii politici continuă să semnaleze deteriorarea stării de sănătate, umiliri și tratamentele inumane și crude; întrucât Lukașenko și-a extins campania împotriva activiștilor pentru drepturile omului și a jurnaliștilor, încarcerându-l pe Andrzej Poczobut, un important jurnalist și activist al minorității poloneze din Belarus, care a fost adăugat pe „lista teroriștilor”; întrucât persecutarea inacceptabilă a minorităților poloneze și a altor minorități s-a intensificat, în special prin recentele decizii ale autorităților belaruse vizând eliminarea educației în limbile polonă și lituaniană, percheziționarea caselor liderilor polonezi și distrugerea cimitirelor poloneze și a mormintelor poeților, scriitorilor, insurgenților și soldaților armatei naționale; întrucât autoritățile au reziliat contractul care permitea utilizarea gratuită a bisericii roșii catolice de către parohia romano-catolică Sf. Simon și Sf. Elena, care a trebuit să își retragă bunurile din biserică;

| K. | întrucât, potrivit Raportoarei speciale privind situația drepturilor omului din Belarus, studenții se confruntă cu detenții arbitrare, concedieri și exmatriculări abuzive, ceea ce le amenință clar libertatea academică; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit Raportoarei speciale privind situația drepturilor omului din Belarus, studenții se confruntă cu detenții arbitrare, concedieri și exmatriculări abuzive, ceea ce le amenință clar libertatea academică;

| L. | întrucât Belarus s-a retras din Convenția de la Aarhus, care a avut un succes considerabil în ceea ce privește consolidarea drepturilor de acces, dezvoltarea durabilă și democrația în materie de mediu; |
| --- | --- |

L.

întrucât Belarus s-a retras din Convenția de la Aarhus, care a avut un succes considerabil în ceea ce privește consolidarea drepturilor de acces, dezvoltarea durabilă și democrația în materie de mediu;

| M. | întrucât autoritățile recurg adesea la supraveghere, cenzură online și dezinformare, utilizând tehnologii pentru a controla populația; întrucât această practică represivă reprezintă un alt pas către autoritarismul digital și suprimarea drepturilor digitale ale persoanelor din Belarus, ceea ce duce la escaladarea intimidării cetățenilor și la restrângerea spațiului civic; întrucât, în consecință, nu mai există libertate de exprimare; |
| --- | --- |

M.

întrucât autoritățile recurg adesea la supraveghere, cenzură online și dezinformare, utilizând tehnologii pentru a controla populația; întrucât această practică represivă reprezintă un alt pas către autoritarismul digital și suprimarea drepturilor digitale ale persoanelor din Belarus, ceea ce duce la escaladarea intimidării cetățenilor și la restrângerea spațiului civic; întrucât, în consecință, nu mai există libertate de exprimare;

| N. | întrucât, la 14 noiembrie 2022, mass-media independentă a relatat cu privire la urmărirea penală a Irenei Valius și a Renatei Dzemanchuk, lidere ale Uniunii polonezilor din Belarus; |
| --- | --- |

N.

întrucât, la 14 noiembrie 2022, mass-media independentă a relatat cu privire la urmărirea penală a Irenei Valius și a Renatei Dzemanchuk, lidere ale Uniunii polonezilor din Belarus;

| O. | întrucât regimul Lukașenko din Belarus continuă să aprobe războiul de agresiune nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei, permițând Rusiei să utilizeze teritoriul belarus pentru atacuri militare împotriva Ucrainei; |
| --- | --- |

O.

întrucât regimul Lukașenko din Belarus continuă să aprobe războiul de agresiune nejustificat al Rusiei împotriva Ucrainei, permițând Rusiei să utilizeze teritoriul belarus pentru atacuri militare împotriva Ucrainei;

| P. | întrucât cetățenii belaruși care s-au alăturat mișcării de luptă împotriva războiului sunt ținta unor măsuri represive, sunt arestați administrativ sau acuzați de infracțiuni penale, inclusiv avocatul Alexander Danilevici, care face obiectul unor acuzații penale în legătură cu semnarea unei petiții publice împotriva războiului din Ucraina și trei cetățeni belaruși, Dzianis Dzikun, Dzmitry Ravici și Aleh Malchanau, care sunt acuzați de terorism pentru sabotarea infrastructurii feroviare în scopul de a împiedica transportul de echipamente militare rusești; |
| --- | --- |

P.

întrucât cetățenii belaruși care s-au alăturat mișcării de luptă împotriva războiului sunt ținta unor măsuri represive, sunt arestați administrativ sau acuzați de infracțiuni penale, inclusiv avocatul Alexander Danilevici, care face obiectul unor acuzații penale în legătură cu semnarea unei petiții publice împotriva războiului din Ucraina și trei cetățeni belaruși, Dzianis Dzikun, Dzmitry Ravici și Aleh Malchanau, care sunt acuzați de terorism pentru sabotarea infrastructurii feroviare în scopul de a împiedica transportul de echipamente militare rusești;

| Q. | întrucât Centrul pentru drepturile omului din Viasna se confruntă cu o serie de anchete penale și au fost aduse acuzații, printre altele, împotriva lui Ales Bialiațki, Valiantsin Stefanovici, Uladzimir Labkovici, Marfa Rabkova, Leanid Sudalenka, Tatsiana Lasitsa și Andrei Chapiuk; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Centrul pentru drepturile omului din Viasna se confruntă cu o serie de anchete penale și au fost aduse acuzații, printre altele, împotriva lui Ales Bialiațki, Valiantsin Stefanovici, Uladzimir Labkovici, Marfa Rabkova, Leanid Sudalenka, Tatsiana Lasitsa și Andrei Chapiuk;

| R. | întrucât peste 600 de organizații neguvernamentale (ONG-uri) au fost lichidate sau sunt în curs de lichidare, inclusiv aproape toate grupurile pentru drepturile omului care lucrează în țară; întrucât persecuția împotriva sindicatelor independente este încă în desfășurare, iar liderii și activiștii acestora, inclusiv Aliaksandr Yarashuk, Henadz Fiadynici, Siarhei Antusevici, Mihail Hromau, Iryna Bud-Husaim, Yanina Malash, Vasil Berasnieu, Zinaida Mikhniuk, Aliaksandr Mishuk, Ihar Povarau, Yauhen Hovar, Artsiom Zhernak și Daniil Cheunakou, sunt încă încarcerați; întrucât, în iulie, Curtea Supremă din Belarus a lichidat Congresul sindicatelor democratice din Belarus, care este o organizație-umbrelă pentru sindicatele independente, interzicând astfel efectiv toate sindicatele independente; |
| --- | --- |

R.

întrucât peste 600 de organizații neguvernamentale (ONG-uri) au fost lichidate sau sunt în curs de lichidare, inclusiv aproape toate grupurile pentru drepturile omului care lucrează în țară; întrucât persecuția împotriva sindicatelor independente este încă în desfășurare, iar liderii și activiștii acestora, inclusiv Aliaksandr Yarashuk, Henadz Fiadynici, Siarhei Antusevici, Mihail Hromau, Iryna Bud-Husaim, Yanina Malash, Vasil Berasnieu, Zinaida Mikhniuk, Aliaksandr Mishuk, Ihar Povarau, Yauhen Hovar, Artsiom Zhernak și Daniil Cheunakou, sunt încă încarcerați; întrucât, în iulie, Curtea Supremă din Belarus a lichidat Congresul sindicatelor democratice din Belarus, care este o organizație-umbrelă pentru sindicatele independente, interzicând astfel efectiv toate sindicatele independente;

| S. | întrucât jurnaliștii continuă să fie unul din grupurile cele mai vizate de regim, inclusiv Katsiaryna Andreyeva, Iryna Slaunikava, Siarhei Satsuk, Ihar Losik, Ksenia Lutskina și Andrei Kuznechyk; întrucât, la 6 octombrie 2022, Tribunalul Regional din Minsk a condamnat trei jurnaliști ai canalului mass-media independent interzis BelaPAN, și anume Iryna Leushyna, redactor-șef, Dzmitry Navazhylau, director, Andrei Aliaksandrau, director adjunct, precum și o jurnalistă independentă, Iryna Zlobina, la pedepse cu închisoarea de la 4 la 14 ani; |
| --- | --- |

S.

întrucât jurnaliștii continuă să fie unul din grupurile cele mai vizate de regim, inclusiv Katsiaryna Andreyeva, Iryna Slaunikava, Siarhei Satsuk, Ihar Losik, Ksenia Lutskina și Andrei Kuznechyk; întrucât, la 6 octombrie 2022, Tribunalul Regional din Minsk a condamnat trei jurnaliști ai canalului mass-media independent interzis BelaPAN, și anume Iryna Leushyna, redactor-șef, Dzmitry Navazhylau, director, Andrei Aliaksandrau, director adjunct, precum și o jurnalistă independentă, Iryna Zlobina, la pedepse cu închisoarea de la 4 la 14 ani;

| T. | întrucât libertatea de întrunire pașnică este încălcată în permanență; întrucât nu au fost autorizate proteste stradale ale opoziției după alegerile prezidențiale frauduloase din august 2020; |
| --- | --- |

T.

întrucât libertatea de întrunire pașnică este încălcată în permanență; întrucât nu au fost autorizate proteste stradale ale opoziției după alegerile prezidențiale frauduloase din august 2020;

| U. | întrucât Lukașenko își continuă politica de rusificare a Belarusului, vizând marginalizarea și distrugerea manifestărilor identității naționale a belarușilor, inclusiv în ceea ce privește limba, educația și cultura, prin arestări arbitrare, detenții și, în special, prin tratamentul brutal al personalităților culturale, |
| --- | --- |

U.

întrucât Lukașenko își continuă politica de rusificare a Belarusului, vizând marginalizarea și distrugerea manifestărilor identității naționale a belarușilor, inclusiv în ceea ce privește limba, educația și cultura, prin arestări arbitrare, detenții și, în special, prin tratamentul brutal al personalităților culturale,

| 1. | își reafirmă deplina solidaritate cu poporul belarus, precum și cu membrii opoziției democratice și ai societății civile, care continuă să pledeze pentru un Belarus liber, suveran și democratic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că Uniunea Europeană și statele sale membre nu au recunoscut rezultatele alegerilor prezidențiale din 2020 din cauza falsificării masive și a fabricării rezultatelor și nu îl recunosc pe Aleksandr Lukașenko ca președinte al Belarusului; solicită sprijinirea în continuare a opoziției democratice și a societății civile independente din Belarus, inclusiv a membrilor familiilor politice europene; salută formarea Cabinetului de Tranziție Unit din Belarus, condus de Svetlana Țihanovskaia, în urma înființării Consiliului de coordonare și a managementului național anticriză; invită forțele de opoziție democratice să mențină și să promoveze unitatea bazată pe obiectivul unui Belarus liber, democratic și independent; ia act de faptul că mulți cetățeni din Belarus o consideră pe Svetlana Țihanovskaia a fi câștigătoarea alegerilor prezidențiale din 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își reiterează sprijinul ferm pentru opoziția democratică și societatea civilă din Belarus și le invită să continue să acționeze în interesul poporului belarus și să elaboreze un plan de reformă a țării; observă că victoria Ucrainei va accelera schimbările democratice din Belarus; reiterează că, în conformitate cu principiile OSCE, trebuie îndeplinite cerințele legitime ale poporului belarus în favoarea unei democrații bazate pe drepturile omului și libertățile fundamentale, prosperitate, suveranitate și securitate; își reiterează solicitările anterioare de a organiza noi alegeri libere și corecte sub observația internațională a Biroului OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă cu fermitate sentințele nejustificate și motivate politic pronunțate împotriva membrilor grupului „Autukhovici doisprezece”, precum și împotriva celor peste 1 400 de prizonieri politici deținuți; solicită încetarea imediată a violenței și represiunii, precum și eliberarea necondiționată a tuturor prizonierilor politici și a tuturor persoanelor deținute, arestate sau condamnate în mod arbitrar din motive politice și renunțarea la toate acuzațiile împotriva lor; solicită, de asemenea, reabilitarea deplină a acestora și compensații financiare pentru daunele suferite ca urmare a detenției lor ilegale; subliniază, în același timp, că sunt necesare informații cu privire la locul în care se află și la condițiile de detenție, că aceștia trebuie să aibă acces la avocați la alegerea lor și la asistență medicală și că trebuie să li se asigure comunicarea cu membrii familiei; solicită ca regimul Lukașenko să permită observarea și monitorizarea proceselor tuturor prizonierilor politici, inclusiv ale activiștilor pro-democrație, ale membrilor opoziției democratice, ale apărătorilor drepturilor omului, ale jurnaliștilor și ale sindicaliștilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă cu fermitate implicarea Belarusului în războiul de agresiune nejustificat și neprovocat al Rusiei împotriva Ucrainei; condamnă noua desfășurare a forțelor armate ruse în Belarus; condamnă retorica beligerantă și amenințătoare a responsabililor belaruși împotriva Ucrainei; ia act de faptul că Lukașenko și persoanele asociate acestuia sunt responsabili în egală măsură pentru crimele de război din Ucraina și ar trebui trași la răspundere în fața tribunalului internațional și a Curții Penale Internaționale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia, statele membre și SEAE să coopereze cu partenerii internaționali, cum ar fi Mecanismul de la Moscova al OSCE și Consiliul pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite, precum și cu apărătorii drepturilor omului și cu societatea civilă pe teren, pentru a asigura monitorizarea, documentarea și raportarea încălcărilor drepturilor omului și, ulterior, asumarea responsabilității pentru aceste încălcări și dreptate pentru victime; salută și sprijină instituirea Platformei internaționale de răspundere pentru Belarus; afirmă din nou că este important să se continue izolarea diplomatică a Belarusului, să se reducă prezența diplomatică a Uniunii și a statelor sale membre în această țară și să se mențină izolarea Belarusului în cadrul organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă autoritățile belaruse să înceteze orice formă de represiune, persecuție, tortură și rele tratamente aplicate populației sale, inclusiv violența împotriva femeilor și a grupurilor vulnerabile și disparițiile forțate; condamnă în continuare condițiile inumane de detenție și umilirea continuă și deteriorarea condițiilor de sănătate ale prizonierilor politici; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă îngrijorarea cu privire la presupusa recurgere la munca forțată a deținuților din coloniile penale belaruse de către furnizorii unor mari întreprinderi cu sediul în Uniune; invită toate întreprinderile cu sediul în Uniune să dea dovadă de o diligență deosebită și să pună capăt relațiilor lor cu orice furnizor din Belarus care recurge la munca forțată în lanțurile lor de aprovizionare, reprimă drepturile civile și politice ale angajaților lor sau sprijină în mod deschis regimul violent; invită Consiliul să impună sancțiuni tuturor companiilor belaruse sau internaționale care își desfășoară activitatea în Belarus și care recurg la munca forțată în lanțurile lor de aprovizionare, reprimă drepturile civile și politice ale angajaților lor sau sprijină în mod deschis regimul violent; îndeamnă regimul Lukașenko să pună capăt practicii sale de a impune munca forțată în coloniile penale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă eforturile lui Lukașenko de a submina cultura belarusă, inclusiv culturile minorităților, și de a rusifica națiunea; invită Uniunea să sprijine organizațiile culturale independente din Belarus, cum ar fi teatrele, corurile, școlile, grupurile populare și artiștii; regretă decizia Ministerului Afacerilor Interne din Belarus de a califica mottoul patriotic al țării „Zhyve Belarus!” („Trăiască Belarus!”) drept motto nazist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă cu fermitate utilizarea de către armata rusă a teritoriului belarus pentru agresiunea sa împotriva Ucrainei; salută măsurile luate de societatea belarusă în scopul de a se opune utilizării teritoriului Belarusului pentru a facilita invadarea Ucrainei de către Rusia; își exprimă sprijinul față de regimentul Kastuś Kalinoŭski și Pahonia, care sprijină Ucraina în apărarea sa împotriva războiului de agresiune al Rusiei; susține poziția opoziției democratice și a societății civile belaruse conform căreia Belarus ar trebui să fie recunoscut ca teritoriu ocupat sau ocupat de facto și se alătură acestora pentru a solicita retragerea imediată a trupelor ruse din Belarus și Ucraina; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reiterează apelul adresat Consiliului și Comisiei de a preveni eludarea sancțiunilor și solicită ca sancțiunile emise împotriva Rusiei să fie emise strict și împotriva Belarusului și să fie aplicate în mod corespunzător în viitoarele runde de sancțiuni; invită Comisia, colegiuitorii și statele membre să finalizeze regimul juridic care permite confiscarea activelor înghețate de Uniune, ceea ce ar face posibilă, de asemenea, confiscarea activelor lui Lukașenko, ale familiei sale și ale cercului său restrâns pe care se sprijină regimul, inclusiv judecători, procurori, propagandiști, membri ai miliției, KGB și agenți de securitate implicați în represiune, condamnare, detenție ilegală și tortură, și să canalizeze aceste resurse pentru a sprijini victimele și opoziția democratică din Belarus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută acordarea Premiului Nobel pentru Pace în 2022 lui Ales Bialiațki, apărător al drepturilor omului, fondator al Centrului pentru drepturile omului Viasna și laureat al Premiului Saharov în 2020; denunță detenția în curs a lui Ales Bialiațki, Valiantsin Stefanovic și Uladzimir Labkhovici pe baza unor acuzații motivate politic de contrabandă și de finanțare a unor acțiuni colective care încalcă ordinea publică, care sunt pasibile de o pedeapsă de până la 12 ani de închisoare, și solicită eliberarea lor imediată și necondiționată; reiterează apelul președintelui Comitetului Nobel din Norvegia adresat regimului Lukașenko de a asigura eliberarea lui Ales Bialiațki înainte de ceremonia de decernare a Premiului Nobel pentru Pace din 10 decembrie 2022; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută înființarea unui grup de contact în cadrul Consiliului Europei, în cooperare cu forțele democratice și societatea civilă din Belarus; încurajează instituțiile Uniunii, statele membre și organizațiile internaționale să consolideze cooperarea sistemică cu reprezentanții democratici ai Belarusului; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută faptul că Uniunea și statele membre, în special Polonia și Lituania, oferă sprijin și protecție cetățenilor belaruși forțați să fugă din țară; invită statele membre să își mențină solidaritatea cu persoanele care fug din Belarus și invită Comisia să sprijine în continuare aceste eforturi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută planul cuprinzător al Comisiei de sprijin economic pentru un Belarus democratic, dar solicită ca aceste fonduri să fie puse imediat la dispoziție, pentru a sprijini activitatea esențială a societății civile, a mass-mediei independente, a sindicatelor și a opoziției belaruse aflate în exil, precum și pe cei care fug din calea regimului opresiv; invită partidele și fundațiile politice europene să ofere sprijin direct membrilor belaruși ai partidului lor și opoziției în general; invită Comisia să sprijine în continuare organele de presă independente, în special noile mijloace de informare, cum ar fi Nexta, care nu a primit niciun sprijin financiar din partea Uniunii, deși are un public larg în Belarus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă Comisia și statele membre să continue să sprijine opoziția democratică, societatea civilă și apărătorii drepturilor omului, reprezentanții sindicatelor și mass-media independentă din Belarus și din străinătate pentru a pregăti viitoarea tranziție democratică a țării; felicită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) care a invitat-o periodic pe Svetlana Țihanovskaia la reuniunile Consiliului Afaceri Externe, inclusiv la masa rotundă din 14 noiembrie 2022; salută, în acest sens, înființarea misiunii pentru un Belarus democratic la Bruxelles; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia și statele membre să pregătească norme și proceduri pentru a trata cazurile în care apărătorii drepturilor omului și alți activiști ai societății civile sunt privați de cetățenia lor în Belarus, precum și să ofere sprijin cetățenilor belaruși care locuiesc în Uniune și ale căror documente de identitate sunt pe cale de a expira și care nu au niciun mijloc de a le reînnoi, dat fiind că nu se pot întoarce în Belarus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Consiliul și VP/ÎR să aibă în vedere măsuri suplimentare, dincolo de sancțiuni, și să dezvolte o abordare coerentă și cuprinzătoare pe termen lung față de Belarus, în strânsă coordonare cu țările care împărtășesc aceeași viziune și cu organizațiile internaționale; solicită SEAE să își asume rolul de lider în coordonarea unei politici coerente cu statele membre și cu celelalte instituții ale Uniunii; |
| --- | --- |

18.

| 19. | denunță decizia Belarusului de a se retrage din Convenția de la Aarhus, în special în contextul punerii în funcțiune a centralei nucleare de la Astravyets fără a pune pe deplin în aplicare recomandările privind testele de rezistență și regretă o nouă neglijență în ceea ce privește respectarea celor mai înalte reglementări în materie de securitate nucleară pe situl centralei nucleare de la Astravyets; condamnă persecutarea brutală de către regimul belarus a apărătorilor mediului și a drepturilor omului și a ONG-urilor care își exprimă preocupările legate de siguranța nucleară; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, autorităților Republicii Belarus și ale Federației Ruse, precum și reprezentanților opoziției democratice din Belarus. |
| --- | --- |

20.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/54 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/54

---

P9_TA(2022)0419

Strămutarea forțată a persoanelor ca urmare a escaladării conflictului în estul Republicii Democratice Congo

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la strămutarea forțată a persoanelor ca urmare a escaladării conflictului din estul Republicii Democratice Congo (RDC) (2022/2957(RSP))

(2023/C 167/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Democratică Congo (RDC), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Republica Democratică Congo (RDC),

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 10 octombrie 2022 privind copiii și conflictul armat din Republica Democratică Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 10 octombrie 2022 privind copiii și conflictul armat din Republica Democratică Congo,

| — | având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei din 18 decembrie 1979 (CEDAW), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția asupra eliminării tuturor formelor de discriminare față de femei din 18 decembrie 1979 (CEDAW),

| — | având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949 referitoare la protecția persoanelor civile în timp de război și protocoalele adiționale la aceasta din 1977 și 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949 referitoare la protecția persoanelor civile în timp de război și protocoalele adiționale la aceasta din 1977 și 2005,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului (CDC) din 20 noiembrie 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului (CDC) din 20 noiembrie 1989,

| — | având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului – Misiunii Organizației Națiunilor Unite pentru stabilizare în Republica Democratică Congo (OHCHR-MONUSCO) din iulie 2020 intitulat „Raport privind încălcările drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar de către gruparea armată a Forțelor Democratice Aliate și de către membrii forțelor de apărare și de securitate din teritoriul Beni, provincia Kivu de Nord și teritoriile Irumu și Mambasa, provincia Ituri, între 1 ianuarie 2019 și 31 ianuarie 2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului – Misiunii Organizației Națiunilor Unite pentru stabilizare în Republica Democratică Congo (OHCHR-MONUSCO) din iulie 2020 intitulat „Raport privind încălcările drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar de către gruparea armată a Forțelor Democratice Aliate și de către membrii forțelor de apărare și de securitate din teritoriul Beni, provincia Kivu de Nord și teritoriile Irumu și Mambasa, provincia Ituri, între 1 ianuarie 2019 și 31 ianuarie 2020”,

| — | având în vedere declarația din 4 iulie 2022 a lui Josep Borrell, Vicepreședintele Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, referitoare la situația din partea de est a Republicii Democratice Congo, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 4 iulie 2022 a lui Josep Borrell, Vicepreședintele Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, referitoare la situația din partea de est a Republicii Democratice Congo,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” (2),

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația securității din Republica Democratică Congo (RDC) continuă să se deterioreze, în special în partea de nord-est a țării, din cauza grupărilor armate străine și interne, inclusiv a grupării M23 care are legături cu Rwanda; întrucât unele grupări rebele au legături cu Uganda și Burundi și se pare că sunt loiale și față de ISIS și au fost implicate în numeroase masacre, care au cauzat strămutarea a mii de civili și întrucât există relatări potrivit cărora grupările armate au recrutat copii și au comis acte de violență sexuală și de gen pe scară largă; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația securității din Republica Democratică Congo (RDC) continuă să se deterioreze, în special în partea de nord-est a țării, din cauza grupărilor armate străine și interne, inclusiv a grupării M23 care are legături cu Rwanda; întrucât unele grupări rebele au legături cu Uganda și Burundi și se pare că sunt loiale și față de ISIS și au fost implicate în numeroase masacre, care au cauzat strămutarea a mii de civili și întrucât există relatări potrivit cărora grupările armate au recrutat copii și au comis acte de violență sexuală și de gen pe scară largă;

| B. | întrucât, începând cu 20 octombrie 2022, progresele realizate de gruparea M23 au dus la strămutarea a mii de persoane din Rutshuru la Kanyaruchinya și Kibati, la nord de orașul Goma, și în teritoriul Lubero, adăugându-se la cele șase milioane de persoane deja strămutate în interiorul țării; |
| --- | --- |

B.

întrucât, începând cu 20 octombrie 2022, progresele realizate de gruparea M23 au dus la strămutarea a mii de persoane din Rutshuru la Kanyaruchinya și Kibati, la nord de orașul Goma, și în teritoriul Lubero, adăugându-se la cele șase milioane de persoane deja strămutate în interiorul țării;

| C. | întrucât, începând cu 20 octombrie 2022, aproximativ 183 000 de persoane, în cea mai mare parte femei și copii, au fost strămutate, aducând numărul total la peste 232 000 de civili în partea de est a țării; întrucât 2,4 milioane de copii congolezi cu vârsta sub cinci ani suferă de malnutriție acută globală; întrucât mulți copii sunt separați de părinții și tutorii lor atunci când oamenii fug din calea atacurilor rebelilor; întrucât se estimează că, în prezent, 7,5 milioane de persoane au nevoie de asistență și nu au acces la apă și la instalații sanitare; |
| --- | --- |

C.

întrucât, începând cu 20 octombrie 2022, aproximativ 183 000 de persoane, în cea mai mare parte femei și copii, au fost strămutate, aducând numărul total la peste 232 000 de civili în partea de est a țării; întrucât 2,4 milioane de copii congolezi cu vârsta sub cinci ani suferă de malnutriție acută globală; întrucât mulți copii sunt separați de părinții și tutorii lor atunci când oamenii fug din calea atacurilor rebelilor; întrucât se estimează că, în prezent, 7,5 milioane de persoane au nevoie de asistență și nu au acces la apă și la instalații sanitare;

| D. | întrucât provinciile Ituri și Kivu din estul RDC suferă de două decenii de pe urma unor conflicte ciclice caracterizate de masacre ale civililor și violențe din partea grupărilor armate, iar autoritățile guvernamentale au eșuat în demersul de a trage la răspundere grupurile nestatale pentru crimele comise în trecut; |
| --- | --- |

D.

întrucât provinciile Ituri și Kivu din estul RDC suferă de două decenii de pe urma unor conflicte ciclice caracterizate de masacre ale civililor și violențe din partea grupărilor armate, iar autoritățile guvernamentale au eșuat în demersul de a trage la răspundere grupurile nestatale pentru crimele comise în trecut;

| E. | întrucât, în octombrie 2022, s-a raportat că, în conflictul recent cu forțele rebele M23, unitățile armatei congoleze și aliații acestora au fost responsabili de încălcări masive ale drepturilor omului; întrucât au fost raportate și abuzuri grave, cum ar fi munca copiilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în octombrie 2022, s-a raportat că, în conflictul recent cu forțele rebele M23, unitățile armatei congoleze și aliații acestora au fost responsabili de încălcări masive ale drepturilor omului; întrucât au fost raportate și abuzuri grave, cum ar fi munca copiilor;

| F. | întrucât jurnaliștii care relatează despre conflict se confruntă cu tot mai multe acte de hărțuire, amenințări și arestări; |
| --- | --- |

F.

întrucât jurnaliștii care relatează despre conflict se confruntă cu tot mai multe acte de hărțuire, amenințări și arestări;

| G. | întrucât procesul de la Luanda intermediat de Angola vizează medierea dintre RDC și Rwanda în ceea ce privește conflictul din estul RDC; întrucât Comunitatea Africii de Est (EAC), la care RDC a devenit membră în martie 2022, a inițiat un proces pe două direcții, menit să pună capăt instabilității din estul statului Congo: discuții politice cu grupările rebele care și-au exprimat dorința de a opri luptele și de a se dezarma, împreună cu desfășurarea unei forțe militare est-africane, |
| --- | --- |

G.

întrucât procesul de la Luanda intermediat de Angola vizează medierea dintre RDC și Rwanda în ceea ce privește conflictul din estul RDC; întrucât Comunitatea Africii de Est (EAC), la care RDC a devenit membră în martie 2022, a inițiat un proces pe două direcții, menit să pună capăt instabilității din estul statului Congo: discuții politice cu grupările rebele care și-au exprimat dorința de a opri luptele și de a se dezarma, împreună cu desfășurarea unei forțe militare est-africane,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la escaladarea violenței și la situația umanitară alarmantă și care se deteriorează din RDC, cauzată în special de conflictele armate din provinciile de est; deplânge pierderea de vieți omenești și își exprimă compasiunea față de poporul din RDC; regretă faptul că conflictul a făcut ca aproximativ 27 de milioane de congolezi să aibă nevoie de asistență umanitară, iar numărul persoanelor strămutate intern în RDC este în creștere, estimându-se că până în prezent au fost strămutate până la șase milioane de oameni, inclusiv 515 000 de refugiați; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită UE și altor parteneri internaționali să ofere ajutor umanitar regiunii; insistă asupra faptului că ajutorul umanitar finanțat de UE ar trebui să vizeze sprijinirea persoanelor vulnerabile, cum ar fi supraviețuitorii violenței sexuale, și îmbunătățirea factorilor sociali care influențează sănătatea; solicită UE să își majoreze în continuare finanțarea pentru dezvoltare și ajutorul umanitar pentru RDC în perioada de programare 2021-2027; îndeamnă toate părțile să permită și să faciliteze accesul umanitar pentru toți cei care au nevoie de ajutor și să facă posibilă întoarcerea voluntară și în condiții de siguranță a persoanelor strămutate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă ferm agresiunea brutală pe care grupările armate o desfășoară în prezent; solicită grupului armat M23 să se retragă de pe poziții și să se dezarmeze și ca toate grupările armate din regiune să se alăture din nou procesului de dialog intercongolez (procesul de la Nairobi), pentru a pregăti dezarmarea, demobilizarea și reintegrarea în comunitate; invită toți actorii statali din regiune să înceteze orice cooperare cu M23 și cu alte grupări armate din regiune; îndeamnă toate guvernele implicate să se asigure că nicio soluție politică nu include amnistierea celor responsabili de crime internaționale grave și că comandanților M23 care au comis abuzuri nu li se permite să se alăture forțelor armate ale Republicii Democratice Congo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă Rwanda să nu sprijine rebelii M23; solicită UE și statelor sale membre să impună sancțiuni împotriva autorilor încălcărilor drepturilor omului în estul RDC prin intermediul mecanismului global de sancțiuni în materie de drepturi ale omului; solicită menținerea sancțiunilor împotriva comandanților de rang înalt ai M23 și extinderea lor pentru a le aplica la persoanele care au fost găsite recent responsabile de abuzuri grave, precum și la înalți funcționari din întreaga regiune complici la abuzurile grupării armate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la întreaga gamă de amenințări, încălcări ale drepturilor omului și abuzuri cu care se confruntă femeile și fetele în conflictul armat și recunoaște că femeile și fetele sunt deosebit de expuse riscurilor, deoarece sunt adesea vizate în mod special și sunt expuse unui risc crescut de violență în situații de conflict și post-conflict, ceea ce împiedică participarea lor la procesele de pace; îndeamnă comunitatea internațională să își accelereze eforturile de eradicare a flagelului reprezentat de violența sexuală și de gen în conflictele armate din estul RDC, să protejeze victimele, să pună capăt impunității autorilor și să garanteze accesul la justiție, reparații și despăgubiri pentru supraviețuitori; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă comunitatea internațională să ia măsuri concrete pentru a pune capăt violențelor care au loc în prezent, în special prin încurajarea promovării dialogului și a soluțiilor non-violente și prin sprijinirea procesului de mediere regională, procesul Luanda, inițiat de președintele Angolei João Lourenço; subliniază că toate statele părți din Comunitatea Africii de Est (EAC), Comunitatea de Dezvoltare a Africii Australe (SADC) și Conferința internațională privind regiunea Marilor Lacuri (ICGLR) trebuie să respecte principiile convenite în conclavul șefilor de stat est-africani și în procesul de mediere de la Luanda; subliniază cu fermitate necesitatea cooperării transfrontaliere în regiunea Marilor Lacuri Africane; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită crearea unui mecanism oficial de verificare, ca parte a eforturilor mai ample de reformă a sectorului de securitate, pentru a investiga candidații care trebuie îndepărtați și pentru a se asigura că forțele de securitate acționează în conformitate cu drepturile internaționale ale omului și cu standardele dreptului umanitar; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă Comisia și statele membre ale UE să se asigure că viitoarea strategie a UE pentru Marile Lacuri Africane reflectă în mod adecvat numeroasele și grave probleme umanitare și în materie de drepturi ale omului, atât la nivel național, cât și regional, în special în RDC; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită țările vecine RDC să își intensifice eforturile de combatere a contrabandei cu minereuri provenite din zone de conflict prin țările lor și a comerțului ilicit cu resurse naturale care alimentează conflictul; subliniază că este important să se depună eforturi suplimentare pentru a tăia finanțarea grupărilor armate implicate în comerțul ilicit cu resurse naturale, inclusiv cu aur și produse derivate din specii sălbatice; invită Comisia să evalueze impactul și eficiența Regulamentului (UE) 2017/821 atunci când va analiza funcționarea și eficacitatea acestui regulament; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, Uniunii Africane, Consiliului de miniștri ACP-UE, Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, precum și guvernului și parlamentului Republicii Democratice Congo și ale altor țări din Comunitatea Africii de Est. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 130, 19.5.2017, p. 1.

(2)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/57 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/57

---

P9_TA(2022)0420

Viitoarea arhitectură financiară europeană pentru dezvoltare

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la viitoarea arhitectură financiară europeană pentru dezvoltare (2021/2252(INI))

(2023/C 167/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere declarația comună a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene din 30 ianuarie 2008 intitulată „Consensul european privind ajutorul umanitar” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene din 30 ianuarie 2008 intitulată „Consensul european privind ajutorul umanitar” (1),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 30 aprilie 2014 intitulat „Set de instrumente – O abordare privind cooperarea pentru dezvoltare bazată pe drepturi a UE, care cuprinde toate drepturile omului” (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 30 aprilie 2014 intitulat „Set de instrumente – O abordare privind cooperarea pentru dezvoltare bazată pe drepturi a UE, care cuprinde toate drepturile omului” (SWD(2014)0152),

| — | având în vedere rezoluția ONU din 21 octombrie 2015 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la Summitul ONU din 25 septembrie 2015 de la New York privind dezvoltarea durabilă, și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția ONU din 21 octombrie 2015 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la Summitul ONU din 25 septembrie 2015 de la New York privind dezvoltarea durabilă, și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere cea de-a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, care a avut loc la Addis Abeba în perioada 13-16 iulie 2015, precum și Agenda de acțiune de la Addis Abeba, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare, care a avut loc la Addis Abeba în perioada 13-16 iulie 2015, precum și Agenda de acțiune de la Addis Abeba,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP 21) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (COP 21) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere declarația comună din 30 iunie 2017 a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene intitulată „Noul Consens european privind dezvoltarea – Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 30 iunie 2017 a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene intitulată „Noul Consens european privind dezvoltarea – Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (2),

| — | având în vedere raportul din octombrie 2019 al Grupului la nivel înalt de înțelepți privind arhitectura financiară europeană pentru dezvoltare intitulat „Europa în lume – viitorul arhitecturii europene pentru dezvoltare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din octombrie 2019 al Grupului la nivel înalt de înțelepți privind arhitectura financiară europeană pentru dezvoltare intitulat „Europa în lume – viitorul arhitecturii europene pentru dezvoltare”,

| — | având în vedere studiul de fezabilitate al Consiliului din 14 aprilie 2021 privind opțiunile de consolidare a viitoarei arhitecturi financiare europene pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul de fezabilitate al Consiliului din 14 aprilie 2021 privind opțiunile de consolidare a viitoarei arhitecturi financiare europene pentru dezvoltare,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 iunie 2021 privind consolidarea arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 iunie 2021 privind consolidarea arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare,

| — | având în vedere Foaia de parcurs a Comisiei din 24 martie 2022 pentru îmbunătățirea arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare și raportul privind progresele înregistrate pentru 2021 (COM(2022)0139), |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs a Comisiei din 24 martie 2022 pentru îmbunătățirea arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare și raportul privind progresele înregistrate pentru 2021 (COM(2022)0139),

| — | având în vedere raportul comun BEI-BERD din 25 noiembrie 2021 privind acțiunile întreprinse în contextul concluziilor Consiliului referitoare la Arhitectura financiară europeană pentru dezvoltare (EFAD), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun BEI-BERD din 25 noiembrie 2021 privind acțiunile întreprinse în contextul concluziilor Consiliului referitoare la Arhitectura financiară europeană pentru dezvoltare (EFAD),

| — | având în vedere avizul nr. 7/2020 al Curții de Conturi Europene din 11 septembrie 2020 care însoțește raportul Comisiei privind punerea în aplicare a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul nr. 7/2020 al Curții de Conturi Europene din 11 septembrie 2020 care însoțește raportul Comisiei privind punerea în aplicare a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-Africa – un parteneriat pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la o nouă strategie UE-Africa – un parteneriat pentru o dezvoltare durabilă și favorabilă incluziunii (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la raportul privind execuția fondurilor fiduciare ale UE și a Instrumentului pentru refugiații din Turcia (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2021 referitoare la raportul privind execuția fondurilor fiduciare ale UE și a Instrumentului pentru refugiații din Turcia (4),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 decembrie 2021 intitulată „Inițiativa «Global Gateway»” (JOIN(2021)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 1 decembrie 2021 intitulată „Inițiativa «Global Gateway»” (JOIN(2021)0030),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/947 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iunie 2021 de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală”, de modificare și abrogare a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 480/2009 al Consiliului (5),

| — | având în vedere cel de-al 6-lea Summit Uniunea Europeană-Uniunea Africană din 17-18 februarie 2022 și declarația finală conexă intitulată „O viziune comună pentru 2030”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 6-lea Summit Uniunea Europeană-Uniunea Africană din 17-18 februarie 2022 și declarația finală conexă intitulată „O viziune comună pentru 2030”,

| — | având în vedere articolul 209 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și statutul Băncii Europene de Investiții (BEI), care este anexat la tratate și prevede că BEI este instituția Uniunii Europene de finanțare, este deținută exclusiv de toate cele 27 de state membre ale UE și are sarcina de a contribui la punerea în aplicare a politicii de dezvoltare a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 209 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și statutul Băncii Europene de Investiții (BEI), care este anexat la tratate și prevede că BEI este instituția Uniunii Europene de finanțare, este deținută exclusiv de toate cele 27 de state membre ale UE și are sarcina de a contribui la punerea în aplicare a politicii de dezvoltare a UE,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri externe,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A9-0270/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A9-0270/2022),

| A. | întrucât pandemia de COVID-19 a adâncit deficitul deja semnificativ de finanțare a ODD-urilor și a cauzat o scădere generală a resurselor cu 700 de miliarde USD și, în același timp, o creștere a nevoilor cu 1 000 de miliarde USD, cauzând un efect de foarfecă, astfel încât se prognozează că deficitul anual de finanțare a ODD anterior pandemiei în țările în curs de dezvoltare, de 2,5 mii de miliarde USD, va crește cu 70 % după pandemia de COVID-19, ajungând la 4,2 mii de miliarde USD (3,7 mii de miliarde EUR) (6); |
| --- | --- |

A.

întrucât pandemia de COVID-19 a adâncit deficitul deja semnificativ de finanțare a ODD-urilor și a cauzat o scădere generală a resurselor cu 700 de miliarde USD și, în același timp, o creștere a nevoilor cu 1 000 de miliarde USD, cauzând un efect de foarfecă, astfel încât se prognozează că deficitul anual de finanțare a ODD anterior pandemiei în țările în curs de dezvoltare, de 2,5 mii de miliarde USD, va crește cu 70 % după pandemia de COVID-19, ajungând la 4,2 mii de miliarde USD (3,7 mii de miliarde EUR) (6);

| B. | întrucât există un deficit anual de finanțare de 148 de miliarde USD în țările cu venituri mici și medii inferioare în ceea ce privește realizarea ODD 4 până în 2030; întrucât costurile suplimentare generate de închiderea școlilor legate de COVID-19 riscă să crească acest deficit de finanțare cu până la o treime; |
| --- | --- |

B.

întrucât există un deficit anual de finanțare de 148 de miliarde USD în țările cu venituri mici și medii inferioare în ceea ce privește realizarea ODD 4 până în 2030; întrucât costurile suplimentare generate de închiderea școlilor legate de COVID-19 riscă să crească acest deficit de finanțare cu până la o treime;

| C. | întrucât agresiunea militară a Rusiei în Ucraina a exacerbat drastic situația ODD-urilor în Ucraina și în țările învecinate; întrucât actuala agresiune militară rusă în Ucraina va avea un impact asupra punerii în aplicare la nivel mondial a ODD-urilor, în special în ceea ce privește combaterea sărăciei și a foametei, ceea ce sporește riscurile de agravare a tulburărilor civile, a conflictelor și a migrației neregulamentare; întrucât consecințele distructive cauzate de războiul criminal al lui Putin au deturnat semnificativ resursele deja limitate ale ajutorului pentru dezvoltare; întrucât consecințele pe termen lung ale acestui război sunt încă necunoscute; întrucât deficitul major de finanțare a ODD și consecințele pandemiei de COVID-19, care a fost devastatoare în întreaga lume în curs de dezvoltare, necesită un răspuns susținut extraordinar din partea tuturor actorilor UE și o revizuire la nivel de sistem a arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare (EFAD); |
| --- | --- |

C.

întrucât agresiunea militară a Rusiei în Ucraina a exacerbat drastic situația ODD-urilor în Ucraina și în țările învecinate; întrucât actuala agresiune militară rusă în Ucraina va avea un impact asupra punerii în aplicare la nivel mondial a ODD-urilor, în special în ceea ce privește combaterea sărăciei și a foametei, ceea ce sporește riscurile de agravare a tulburărilor civile, a conflictelor și a migrației neregulamentare; întrucât consecințele distructive cauzate de războiul criminal al lui Putin au deturnat semnificativ resursele deja limitate ale ajutorului pentru dezvoltare; întrucât consecințele pe termen lung ale acestui război sunt încă necunoscute; întrucât deficitul major de finanțare a ODD și consecințele pandemiei de COVID-19, care a fost devastatoare în întreaga lume în curs de dezvoltare, necesită un răspuns susținut extraordinar din partea tuturor actorilor UE și o revizuire la nivel de sistem a arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare (EFAD);

| D. | întrucât actualul rol de lider al UE în domeniul politic și financiar și eforturile sale nu sunt suficiente pentru realizarea ODD și a obiectivelor Acordului de la Paris și pentru abordarea altor provocări globale acute, în special agravarea schimbărilor climatice, creșterea dramatică a datoriei țărilor partenere, consecințele pandemiei de COVID-19 și conflictele violente și, prin urmare, este necesar un angajament comun la nivel internațional pentru a se asigura că EFAD este în măsură să răspundă acestor provocări emergente; |
| --- | --- |

D.

întrucât actualul rol de lider al UE în domeniul politic și financiar și eforturile sale nu sunt suficiente pentru realizarea ODD și a obiectivelor Acordului de la Paris și pentru abordarea altor provocări globale acute, în special agravarea schimbărilor climatice, creșterea dramatică a datoriei țărilor partenere, consecințele pandemiei de COVID-19 și conflictele violente și, prin urmare, este necesar un angajament comun la nivel internațional pentru a se asigura că EFAD este în măsură să răspundă acestor provocări emergente;

| E. | întrucât, pentru a realiza ODD și pentru a depăși pandemia de COVID-19, este nevoie urgentă de o coerență a politicilor și de o cooperare strânsă între toate instituțiile oficiale de finanțare a dezvoltării, acționarii lor guvernamentali, instituțiile UE și toți partenerii existenți, pentru a se asigura că fondurile publice limitate sunt utilizate în modul cel mai eficace și mai eficient; întrucât mobilizarea cu succes de capital suplimentar, atât privat, cât și public, pe lângă asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) și alte forme existente de finanțare pentru dezvoltare, este esențială și trebuie aliniată la obiectivele politicii de dezvoltare, în special în scopul reducerii inegalităților și a sărăciei ca prim obiectiv al Agendei 2030; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru a realiza ODD și pentru a depăși pandemia de COVID-19, este nevoie urgentă de o coerență a politicilor și de o cooperare strânsă între toate instituțiile oficiale de finanțare a dezvoltării, acționarii lor guvernamentali, instituțiile UE și toți partenerii existenți, pentru a se asigura că fondurile publice limitate sunt utilizate în modul cel mai eficace și mai eficient; întrucât mobilizarea cu succes de capital suplimentar, atât privat, cât și public, pe lângă asistența oficială pentru dezvoltare (AOD) și alte forme existente de finanțare pentru dezvoltare, este esențială și trebuie aliniată la obiectivele politicii de dezvoltare, în special în scopul reducerii inegalităților și a sărăciei ca prim obiectiv al Agendei 2030;

| F. | întrucât, inclusiv în vederea dezvoltării durabile a sudului global, este extrem de important ca fluxurile de energie la nivel mondial să fie reorganizate în viitor și ca continentul african să joace un rol important; întrucât consolidarea rolului său în ceea ce privește producția, utilizarea și exporturile de energie sustenabilă va oferi șansa unei dezvoltări economice sustenabile și orientate spre viitor și ar putea îmbunătăți condițiile de viață ale marii majorități a populației; |
| --- | --- |

F.

întrucât, inclusiv în vederea dezvoltării durabile a sudului global, este extrem de important ca fluxurile de energie la nivel mondial să fie reorganizate în viitor și ca continentul african să joace un rol important; întrucât consolidarea rolului său în ceea ce privește producția, utilizarea și exporturile de energie sustenabilă va oferi șansa unei dezvoltări economice sustenabile și orientate spre viitor și ar putea îmbunătăți condițiile de viață ale marii majorități a populației;

| G. | întrucât insecuritatea alimentară reprezintă un obstacol semnificativ în calea realizării ODD, în special în Africa, unde 2 din 10 persoane sunt subnutrite; întrucât această provocare va deveni și mai acută ca urmare a creșterii populației; întrucât cooperarea UE cu țările partenere trebuie să abordeze efectiv această provocare, într-un mod sustenabil; |
| --- | --- |

G.

întrucât insecuritatea alimentară reprezintă un obstacol semnificativ în calea realizării ODD, în special în Africa, unde 2 din 10 persoane sunt subnutrite; întrucât această provocare va deveni și mai acută ca urmare a creșterii populației; întrucât cooperarea UE cu țările partenere trebuie să abordeze efectiv această provocare, într-un mod sustenabil;

| H. | întrucât instituțiile UE și cele 27 de state membre ale UE constituie împreună cel mai mare donator pentru țările în curs de dezvoltare, fiind responsabile pentru aproximativ 46 % din totalul AOD furnizate de toți membrii OCDE țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

H.

întrucât instituțiile UE și cele 27 de state membre ale UE constituie împreună cel mai mare donator pentru țările în curs de dezvoltare, fiind responsabile pentru aproximativ 46 % din totalul AOD furnizate de toți membrii OCDE țărilor în curs de dezvoltare;

| I. | întrucât crearea abordării „Echipa Europa” ca răspuns global al UE la COVID-19 ar putea contribui la stabilirea unui cadru strategic unic de coordonare pentru răspunsul extern al UE la pandemie și la alte provocări majore, cum ar fi consecințele agresiunii militare a Rusiei în Ucraina, în sprijinul țărilor partenere; întrucât această abordare este un proces promițător care permite continuarea cooperării dintre instituțiile UE, statele membre și instituțiile europene bilaterale și multilaterale de finanțare a dezvoltării, BEI și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), sporind în permanență eficacitatea și vizibilitatea colectivă a UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât crearea abordării „Echipa Europa” ca răspuns global al UE la COVID-19 ar putea contribui la stabilirea unui cadru strategic unic de coordonare pentru răspunsul extern al UE la pandemie și la alte provocări majore, cum ar fi consecințele agresiunii militare a Rusiei în Ucraina, în sprijinul țărilor partenere; întrucât această abordare este un proces promițător care permite continuarea cooperării dintre instituțiile UE, statele membre și instituțiile europene bilaterale și multilaterale de finanțare a dezvoltării, BEI și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), sporind în permanență eficacitatea și vizibilitatea colectivă a UE;

| J. | întrucât intrarea în vigoare a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală (IVCDCI – Europa globală), cu un buget total de 79,5 miliarde EUR, constituie o schimbare istorică în politicile externe și de dezvoltare ale UE, conducând la raționalizarea și consolidarea cheltuielilor UE pentru dezvoltare și dând un nou impuls unei cooperări mai strânse între actorii europeni din domeniul dezvoltării; întrucât IVCDCI – Europa globală modifică semnificativ cadrul de investiții externe, reunind finanțarea mixtă și garanțiile din cadrul Fondului european pentru dezvoltare durabilă Plus (FEDD+) – Garanția pentru acțiunea externă (GAE); întrucât FEDD+ extinde considerabil domeniul geografic de aplicare și pachetul financiar al predecesorului său, FEDD, și va fi în măsură să garanteze operațiuni de până la 53,4 miliarde EUR prin intermediul GAE; întrucât principiul „politicile pe primul loc” aflat în centrul IVCDCI – Europa globală reprezintă o trecere la o cooperare bazată pe obiective de politică și asigură faptul că utilizarea garanțiilor bugetare ale UE este acoperită de procesul de programare; |
| --- | --- |

J.

întrucât intrarea în vigoare a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală (IVCDCI – Europa globală), cu un buget total de 79,5 miliarde EUR, constituie o schimbare istorică în politicile externe și de dezvoltare ale UE, conducând la raționalizarea și consolidarea cheltuielilor UE pentru dezvoltare și dând un nou impuls unei cooperări mai strânse între actorii europeni din domeniul dezvoltării; întrucât IVCDCI – Europa globală modifică semnificativ cadrul de investiții externe, reunind finanțarea mixtă și garanțiile din cadrul Fondului european pentru dezvoltare durabilă Plus (FEDD+) – Garanția pentru acțiunea externă (GAE); întrucât FEDD+ extinde considerabil domeniul geografic de aplicare și pachetul financiar al predecesorului său, FEDD, și va fi în măsură să garanteze operațiuni de până la 53,4 miliarde EUR prin intermediul GAE; întrucât principiul „politicile pe primul loc” aflat în centrul IVCDCI – Europa globală reprezintă o trecere la o cooperare bazată pe obiective de politică și asigură faptul că utilizarea garanțiilor bugetare ale UE este acoperită de procesul de programare;

| K. | întrucât FEDD+, instituit în cadrul instrumentului IVCDCI – Europa globală, oferă finanțare pentru operațiunile de finanțare mixtă și de garantare bugetară, care urmează să fie puse în aplicare de partenerii eligibili în cadrul unei abordări deschise și colaborative; |
| --- | --- |

K.

întrucât FEDD+, instituit în cadrul instrumentului IVCDCI – Europa globală, oferă finanțare pentru operațiunile de finanțare mixtă și de garantare bugetară, care urmează să fie puse în aplicare de partenerii eligibili în cadrul unei abordări deschise și colaborative;

| L. | întrucât articolul 36 din Regulamentul privind IVCDCI – Europa globală stabilește rolul specific al BEI în cadrul acestui instrument; |
| --- | --- |

L.

întrucât articolul 36 din Regulamentul privind IVCDCI – Europa globală stabilește rolul specific al BEI în cadrul acestui instrument;

| M. | întrucât întreprinderile și instituțiile financiare din UE care și-au desfășurat activitatea în țările în curs de dezvoltare în ultimul deceniu s-au confruntat din ce în ce mai mult cu concurența neloială din partea unor actori mondiali ce acționează în afara sistemului multilateral de finanțare a dezvoltării, care prevede un set internațional de norme și reglementări, cum ar fi cerințe specifice pentru AOD, credite care beneficiază de susținere oficială, împrumuturi sustenabile și sustenabilitatea datoriilor, interzicerea subvențiilor la export și standarde internaționale pentru combaterea mitei și a corupției; |
| --- | --- |

M.

întrucât întreprinderile și instituțiile financiare din UE care și-au desfășurat activitatea în țările în curs de dezvoltare în ultimul deceniu s-au confruntat din ce în ce mai mult cu concurența neloială din partea unor actori mondiali ce acționează în afara sistemului multilateral de finanțare a dezvoltării, care prevede un set internațional de norme și reglementări, cum ar fi cerințe specifice pentru AOD, credite care beneficiază de susținere oficială, împrumuturi sustenabile și sustenabilitatea datoriilor, interzicerea subvențiilor la export și standarde internaționale pentru combaterea mitei și a corupției;

| N. | întrucât buna funcționare a coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) și sprijinul pentru mobilizarea resurselor interne fac parte integrantă din buna gestiune financiară și vizează creșterea eficacității ajutorului prin inițiative concrete, cum ar fi sprijinirea luptei împotriva corupției, dezvoltarea unor sisteme fiscale progresive și combaterea eludării și evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

N.

întrucât buna funcționare a coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) și sprijinul pentru mobilizarea resurselor interne fac parte integrantă din buna gestiune financiară și vizează creșterea eficacității ajutorului prin inițiative concrete, cum ar fi sprijinirea luptei împotriva corupției, dezvoltarea unor sisteme fiscale progresive și combaterea eludării și evaziunii fiscale;

| O. | întrucât raportul Grupului la nivel înalt al înțelepților publicat în octombrie 2019 a inclus printre recomandările sale înființarea unei bănci europene pentru climă și dezvoltare durabilă, opțiune respinsă imediat de statele membre ca fiind prea costisitoare și necesitând prea mult timp pentru a fi pusă în aplicare în noua perioadă bugetară; întrucât, în schimb, Consiliul a ales altă opțiune decât cele sugerate de Grupul la nivel înalt al înțelepților, denumită „statu-quo +”, care nu modifică fundamental structurile existente, dar solicită îmbunătățirea acestora; întrucât opțiunea „statu-quo +” prevede următoarele îmbunătățiri fără costuri suplimentare pentru statele membre: îmbunătățirea prezenței BEI pe teren și schimbarea modelului său de afaceri în direcția unei bănci mai orientate către dezvoltare, extinzând treptat sfera de acțiune a BERD în Africa Subsahariană și sporind capacitatea Comisiei, a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și a delegațiilor UE; |
| --- | --- |

O.

întrucât raportul Grupului la nivel înalt al înțelepților publicat în octombrie 2019 a inclus printre recomandările sale înființarea unei bănci europene pentru climă și dezvoltare durabilă, opțiune respinsă imediat de statele membre ca fiind prea costisitoare și necesitând prea mult timp pentru a fi pusă în aplicare în noua perioadă bugetară; întrucât, în schimb, Consiliul a ales altă opțiune decât cele sugerate de Grupul la nivel înalt al înțelepților, denumită „statu-quo +”, care nu modifică fundamental structurile existente, dar solicită îmbunătățirea acestora; întrucât opțiunea „statu-quo +” prevede următoarele îmbunătățiri fără costuri suplimentare pentru statele membre: îmbunătățirea prezenței BEI pe teren și schimbarea modelului său de afaceri în direcția unei bănci mai orientate către dezvoltare, extinzând treptat sfera de acțiune a BERD în Africa Subsahariană și sporind capacitatea Comisiei, a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și a delegațiilor UE;

| P. | întrucât statele membre au solicitat băncilor de dezvoltare și instituțiilor financiare europene să își intensifice colaborarea și coordonarea, atât între ele, cât și cu alte instituții financiare multilaterale și internaționale, valorificând punctele forte și expertiza fiecărei instituții, sporind astfel eficiența, vizibilitatea și impactul EFAD și încurajând mobilizarea în continuare a sectorului privat, continuând totodată să completeze și să sprijine implicarea sectorului public, |
| --- | --- |

P.

întrucât statele membre au solicitat băncilor de dezvoltare și instituțiilor financiare europene să își intensifice colaborarea și coordonarea, atât între ele, cât și cu alte instituții financiare multilaterale și internaționale, valorificând punctele forte și expertiza fiecărei instituții, sporind astfel eficiența, vizibilitatea și impactul EFAD și încurajând mobilizarea în continuare a sectorului privat, continuând totodată să completeze și să sprijine implicarea sectorului public,

Principiile și obiectivele arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare

| 1. | ia act de concluziile Consiliului privind consolidarea EFAD și de Foaia de parcurs a Comisiei pentru îmbunătățirea arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare și raportul privind progresele înregistrate pentru 2021 din 24 martie 2022 (COM(2022)0139); subliniază rolul esențial al IVCDCI – Europa globală, al FEDD+ și al GAE în a asigura un cadru strategic pentru finanțare mixtă, reducerea riscurilor investițiilor și garanții și în a mobiliza resurse din sectorul privat cu sprijinul bugetului UE, în special având în vedere concurența geopolitică și economică tot mai mare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | accentuează că EFAD ar trebui să prevadă o arhitectură eficientă, eficace, coerentă și favorabilă incluziunii, bazată pe principiul „politicile pe primul loc”, care reprezintă coloana vertebrală a structurii EFAD, și în conformitate cu interesele și valorile strategice ale UE; insistă ca toți partenerii de implementare care fac parte din EFAD și care accesează fonduri din bugetul UE în cadrul FEDD+ să aplice întreaga gamă de standarde, politici și proceduri ale UE în domeniul social, al drepturilor omului, al achizițiilor publice, al transparenței, al mediului și al statului de drept; invită Comisia să evalueze, să monitorizeze și să raporteze cu privire la respectarea acestor norme ale UE; subliniază că EFAD, care acordă prioritate politicilor, ar trebui să fie ghidată de principiile și obiectivele stabilite în Agenda 2030 a ONU pentru dezvoltare durabilă, în Acordul de la Paris și în Agenda de acțiune de la Addis Abeba și ar trebui să contribuie la realizarea ODD; reiterează că proiectele care implică actori EFAD trebuie să facă obiectul unei verificări a sustenabilității în domeniul climei și al mediului, precum și a sustenabilității sociale, cu scopul de a reduce la minimum orice posibil impact negativ și de a maximiza beneficiile în ceea ce privește clima, mediul și dimensiunea socială, în conformitate cu angajamentele UE și ale statelor sale membre în temeiul articolului 2 alineatul (1) litera (c) din Acordul de la Paris; insistă cu fermitate ca operațiunile din cadrul noului EFAD să contribuie la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea; insistă, de asemenea, în acest context, că operațiunile ce implică actori EFAD nu finanțează sectoare care agravează criza climatică, ci contribuie, dimpotrivă, la tranziția către o producție sustenabilă de energie; reamintește că angajamentul politic al UE ar trebui să fie încorporat în cadrul său financiar multianual și să se reflecte pe deplin în arhitectura sa financiară europeană pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | insistă ferm că EFAD trebuie să consolideze parteneriatele strategice dintre Uniunea Europeană și partenerii săi globali pentru dezvoltare; reiterează că astfel de parteneriate ar trebui să se bazeze întotdeauna pe respect reciproc și demnitate, interese și valori comune, în special drepturile omului, egalitatea de gen, responsabilitatea de mediu, socială și climatică, sănătate și securitate, menite să reducă inegalitățile și sărăcia; repetă că parteneriatele respective ar trebui să fie întotdeauna stabilite în conformitate cu ODD și într-un efort de realizare a acestora; subliniază, în acest sens, influența multidimensională a regimului lui Putin și sprijinul de care beneficiază pe continentul african și solicită UE și statelor sale membre să se adreseze acestor țări partenere africane și să stabilească parteneriate fiabile; invită Comisia să implice organizațiile societății civile și ONG-urile, inclusiv organizațiile locale, în crearea și punerea în aplicare a unor astfel de parteneriate; evidențiază că o condiție prealabilă pentru proiectele de parteneriat finanțate prin EFAD este de a asigura dezvoltarea și adiționalitatea financiară, precum și asumarea responsabilității la nivel național și eficacitatea dezvoltării; susține politicile și inițiativele UE care sprijină coordonarea și cooperarea dintre statele membre în domeniul politicii de dezvoltare, precum și acțiunile UE care completează și sprijină inițiativele statelor membre; subliniază că eradicarea sărăciei (ODD 1), promovarea unei stări bune de sănătate și a bunăstării (ODD 3), asigurarea accesului la o educație de calitate pentru toți (ODD 4), reducerea inegalităților (ODD 10) și promovarea acțiunilor climatice (ODD 13), cu un accent deosebit pe grupurile cele mai marginalizate și fără a lăsa pe nimeni în urmă, reprezintă provocări deosebit de acute în lumea de astăzi; insistă, de asemenea, că ar trebui luate mai multe măsuri pentru a răspunde nevoilor de investiții pentru industriile oceanice sustenabile, întrucât ODD 14 privind „viața subacvatică” rămâne unul dintre ODD cele mai subfinanțate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | accentuează interconexiunea dintre ajutorul umanitar, cooperarea pentru dezvoltare și pace; reliefează rolul pe care îl joacă dezvoltarea în prevenirea conflictelor, rezolvarea durabilă a conflictelor și consolidarea gestionării crizelor; insistă asupra importanței dezvoltării în continuare a unei legături triple bine adaptate, axate pe o redresare centrată pe oameni, structurală și sustenabilă pe termen lung, pentru a aborda complexitatea crizelor prelungite și previzibile și a situațiilor violente; reamintește că, fără pace și securitate, dezvoltarea și eradicarea sărăciei nu sunt posibile, iar fără dezvoltare și eradicarea sărăciei nu se poate institui o pace sustenabilă și nici securitatea oamenilor sau a statelor; constată, de asemenea, că lipsa securității exacerbează vulnerabilitățile deja existente în țările în curs de dezvoltare și crește deficitul de finanțare pentru realizarea ODD; observă că securitatea, statul de drept și instituțiile reziliente sunt esențiale pentru investiții și pentru dezvoltarea durabilă; ia act de activitățile părților interesate de la nivel local, inclusiv ale organismelor guvernamentale locale, ale organizațiilor societății civile, ale partenerilor sociali și ale organizațiilor confesionale în soluționarea și gestionarea conflictelor, care contribuie la pace și securitate; reamintește că AOD ar trebui utilizată întotdeauna în conformitate cu obiectivele de dezvoltare convenite la nivel internațional și cu IVCDCI – Europa globală; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reliefează rolul unei abordări colective și coerente la nivelul UE, care să fie susținută și aprobată de toate statele membre ale UE, bine concepută din punct de vedere politic și adaptată la particularitățile țării partenere și care ar putea fi eficace în a promova extinderea sistemelor de protecție socială conforme cu convențiile relevante ale OIM, precum și a serviciilor publice esențiale din țările în curs de dezvoltare; subliniază că o astfel de abordare a UE ar contribui la transformarea protecției sociale într-una dintre bazele contractului social, deschizând calea către o reziliență sporită; consideră că finanțarea mixtă reprezintă o opțiune în setul de instrumente pentru finanțarea dezvoltării care ar putea completa investițiile publice într-un context bugetar limitat; cere ca operațiunile de finanțare mixtă să se limiteze la domeniile în care pot aduce valoare adăugată economiei locale și solicită, în acest context, o evaluare atentă, în special atunci când se vizează țările cel mai puțin dezvoltate, cu scopul de a limita datoriile, de a garanta serviciile publice esențiale, cum ar fi sănătatea, educația și protecția socială, și de a nu adânci inegalitățile existente; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atrage atenția că coerența între toate politicile, strategiile, inițiativele și instrumentele de finanțare ale UE, în special noul instrument IVCDCI – Europa globală, inițiativa „Echipa Europa” și noua strategie „Global Gateway”, precum și alinierea strânsă la strategia UE privind CPD și coerența politicilor în favoarea dezvoltării durabile (CPDD) sunt esențiale pentru a maximiza răspunsul global al UE pentru creștere durabilă, dezvoltare și pace; consideră că EFAD ar trebui să îmbunătățească vizibilitatea UE și impactul finanțării sale pentru dezvoltare în lume, pentru a se asigura că rolul perceput al UE în lume corespunde amplorii sprijinului său; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este alarmat de modul în care pandemia de COVID-19 a scos la iveală factorii structurali de lungă durată ai inegalităților în materie de sănătate; consideră că EFAD ar trebui să contribuie la investiții în sisteme de sănătate publică reziliente, îngrijiri de sănătate și servicii de asistență medicală, precum și în cercetarea și dezvoltarea de noi tehnologii medicale, precum și de vaccinuri, tratamente și axarea pe bolile recurente în țările în curs de dezvoltare; solicită să se examineze posibilitatea de a crea o platformă pentru schimbul de inovații, educație și formare, cunoștințe și expertiză, care să sprijine parteneriatele între mai multe părți interesate, să promoveze dialogul public-privat și să exploreze soluții inovatoare de afaceri pentru a accelera dezvoltarea durabilă; subliniază rolul investițiilor publice și private și al parteneriatelor public-privat, precum și importanța mobilizării resurselor interne în țările partenere și a utilizării mai eficiente a fondurilor UE în eliminarea deficitului de finanțare de 2,5 mii de miliarde USD identificat pentru îndeplinirea ODD până în 2030, consolidând în același timp buna guvernanță și combaterea corupției; |
| --- | --- |

7.

Provocările care trebuie abordate

| 8. | accentuează că toate țările, atât cele dezvoltate, cât și cele în curs de dezvoltare, au responsabilitatea comună de a realiza ODD; evidențiază că contribuția financiară a UE la dezvoltarea durabilă în țările partenere ar trebui să permită țărilor partenere să contribuie la propria dezvoltare economică și socială și să realizeze ODD; subliniază importanța capitală a asumării responsabilității la nivel național în acest context; evidențiază că EFAD și strategia mult așteptată a UE privind ODD trebuie să reflecte și să faciliteze un set coordonat și coerent de politici și angajamente interne și externe ale UE, inclusiv prin setul de instrumente existente ale politicii de dezvoltare; subliniază că finanțarea publică și privată trebuie să fie aliniată la obiectivele ODD și ale Acordului de la Paris; regretă, în acest context, că Comisia nu a elaborat încă o strategie integrată și holistică de punere în aplicare a ODD, ceea ce reprezintă o provocare semnificativă în ceea ce privește ambiția de a realiza coerența politicilor, din cauza lipsei unor obiective clare, măsurabile și încadrate în timp la nivelul UE pentru toate ODD ca referință de raportare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că EFAD ar trebui să se bazeze pe expertiza și pe rețelele existente ale tuturor actorilor săi diferiți [și anume BEI, BERD, instituțiile europene de finanțare a dezvoltării (IFD) și altele]; recunoaște progresele și îmbunătățirile înregistrate în ceea ce privește viitoarea EFAD după concluziile Consiliului, dar observă că statu-quo-ul actual se caracterizează încă prin lipsa orientării politice și a coordonării, fragmentare, duplicare și concurență contraproductivă între actorii menționați anterior; solicită eforturi suplimentare pentru o mai bună coordonare și cooperare pentru ca sistemul actual să devină mai eficace, colaborativ și axat pe asigurarea unei utilizări optime a resurselor care valorifică expertiza geografică, sectorială și financiară relevantă a partenerilor-cheie pentru a obține o rentabilitate mai bună a banilor contribuabililor din UE și un impact mai puternic asupra dezvoltării; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște necesitatea de a consolida și îmbunătăți structura instituțională a UE și de a aborda „deficitul de eficacitate a dezvoltării”, de a reduce coordonarea birocratică greoaie și de a consolida flexibilitatea instituțională în vederea maximizării potențialului EFAD și a creșterii impactului său asupra dezvoltării; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să lucreze la o guvernanță eficace a strategiei „Global Gateway”, care trebuie promovată sub conducerea generală a Președintei Comisiei, și să colaboreze îndeaproape în acest sens cu Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, cu SEAE, cu Consiliul și cu Parlamentul; subliniază că strategia ar trebui să fie în concordanță cu EFAD și că recurgerea la rezerva de finanțare IVCDCI – Europa globală pentru provocările și prioritățile emergente nu este adecvată; îndeamnă Comisia să furnizeze informații suplimentare despre modul în care a calculat indicatorul efectului de levier pentru operațiunile de investiții ale inițiativei „Global Gateway” a UE, anunțată recent; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este preocupat că principalele caracteristici ale principiului CPDD lipsesc sistematic din inițiativele de reglementare ale UE; subliniază că sunt necesare mai multe eforturi pentru a respecta pe deplin principiile CPDD, pentru a atinge obiectivele privind eficacitatea ajutorului; insistă că mecanismele de asigurare a CPDD trebuie să fie consacrate în EFAD; solicită mai multe evaluări ex ante ale impactului și instituirea unui sistem de alertă timpurie pentru incoerențele politice în cadrul delegațiilor UE; recomandă ca CPDD să fie utilizată mai sistematic și mai eficient de către toate instituțiile relevante ale UE și statele membre, inclusiv la cel mai înalt nivel politic, și să fie integrată în elaborarea și punerea în aplicare a diverselor politici ale UE, pentru a se asigura că acestea nu afectează în mod negativ realizarea ODD; reamintește că mecanismele CPDD ar trebui, de asemenea, să fie puse în aplicare de BEI, BERD, IFD și intermediarii acestora; subliniază că CPDD trebuie să fie integrată în special în politicile externe ale UE și abordată pentru a realiza ODD; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recunoaște eforturile Comisiei pentru o mai bună legiferare cu scopul de a crea investiții sustenabile pe termen lung care să promoveze sănătatea și bunăstarea atât a oamenilor, cât și a planetei și care să protejeze drepturile omului; solicită ca EFAD să fie în concordanță cu viitoarea legislație a UE privind diligența necesară și responsabilitatea întreprinderilor, asigurând respectarea de către întreprinderi a standardelor privind drepturile omului, a evoluțiilor în materie de reglementare și a obligației de diligență și respectarea angajamentelor internaționale privind afacerile și drepturile omului; accentuează că EFAD trebuie să respecte cele mai înalte standarde de transparență și răspundere; invită membrii EFAD să consolideze diligența necesară a operațiunilor lor, să asigure o consultare semnificativă a populației locale pe tot parcursul punerii în aplicare a proiectelor, să își dezvolte în continuare expertiza în materie de dezvoltare și capacitatea specifică și resursele umane pe teren, să integreze perspectiva de gen și să protejeze drepturile omului în toate operațiunile, să fie dotați cu mecanisme solide de responsabilizare pentru comunitățile afectate și să monitorizeze îndeaproape și să raporteze despre deficiențele implicării lor și rolul intermediarilor lor în proiectele care au avut un impact negativ asupra populațiilor locale din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reafirmă că toți partenerii de implementare și intermediarii financiari implicați în proiecte legate de garanțiile UE sau finanțate de la bugetul UE trebuie să respecte pe deplin standardele, politicile, normele și procedurile UE sociale, de mediu, fiscale, de transparență, antifraudă și anticorupție; invită Curtea de Conturi Europeană să examineze pe deplin și să raporteze periodic cu privire la operațiunile sprijinite de garanții de la bugetul UE, abordând eventualele deficiențe ale metodelor sale de lucru care o împiedică în prezent să facă acest lucru; subliniază că este important să se efectueze o evaluare independentă a FEDD+ și a abordării „Echipa Europa” în timp util pentru a le evalua eficacitatea, performanța și impactul asupra dezvoltării; |
| --- | --- |

14.

| 15. | observă că abordarea „Echipa Europa” a apărut ca răspuns la pandemia de COVID-19; consideră că abordarea „Echipa Europa” ar trebui să joace un rol esențial în îmbunătățirea suplimentară a cooperării strategice și a coordonării globale, precum și a coerenței și eficacității eforturilor de dezvoltare, în special la nivelul țărilor partenere, precum și la nivelul UE și al statelor membre, inclusiv la nivelul administrației regionale; se așteaptă la o mai bună orientare și axare a politicilor, precum și la mecanisme mai solide de comunicare și vizibilitate în cazul instrumentului FEDD+/IVCDCI – Europa globală; insistă, totodată, asupra punerii în aplicare adecvate a mecanismului de control al Parlamentului European pentru a permite legitimitatea democratică a activităților Echipei Europa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să prezinte o direcție politică puternică a UE pentru politicile de dezvoltare și să coordoneze EFAD într-un mod care să permită alinierea în continuare a activităților instituțiilor financiare de dezvoltare ale UE în cadrul noii arhitecturi deschise, colaborative, transparente și favorabile incluziunii, pentru a atinge obiectivele politicii de dezvoltare a UE, a consolida parteneriatele strânse cu regiunile și a contribui la dezvoltarea acestora; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că procesul de programare IVCDCI – Europa globală oferă oportunitatea de a crește utilizarea garanțiilor bugetare ale UE, în special a FEDD+; reliefează că viitoarea arhitectură financiară ar trebui să permită participarea tuturor actorilor interesați din domeniul finanțării dezvoltării, inclusiv a actorilor mici și mijlocii, precum și a băncilor de dezvoltare și părților interesate din afara UE; solicită, în acest context, condiții echitabile solide în ceea ce privește guvernanța FEDD+ și accesul la resursele UE; subliniază cât de importante sunt un cadru adecvat de gestionare a riscurilor, precum și gestionarea și supravegherea eficientă a implementării instrumentelor de finanțare a dezvoltării; invită Comisia să își utilizeze mai eficient resursele existente din domeniul expertizei bancare și capacitățile financiare și tehnice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută publicarea primei foi de parcurs a Comisiei pentru îmbunătățirea arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare și raportul privind progresele înregistrate pentru 2021; reamintește că IVCDCI – Europa globală impune Comisiei să comunice Consiliului și Parlamentului componența, mandatul și regulamentul de procedură ale grupului de evaluare tehnică și să asigure imparțialitatea și absența conflictelor de interese ale membrilor săi; îndeamnă Comisia să pună în aplicare măsuri similare pentru a asigura transparența și imparțialitatea grupului de experți la nivel înalt, care va oferi Comisiei recomandări privind accelerarea în continuare a fluxului de capital privat către țările cu venituri mici și medii; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să se asigure că EFAD urmărește obiectivul de a restabili sistemul multilateral de finanțare a dezvoltării pentru a contribui la stoparea practicilor de creditare nesustenabile ale unor țări care operează în afara acestui sistem, ceea ce nu numai că amenință condițiile de concurență echitabile pentru UE și alte țări care respectă normele, ci și mărește dramatic datoria externă deja ridicată a multor țări în curs de dezvoltare, care au devenit și mai vulnerabile ca urmare a pandemiei de COVID-19; subliniază, în acest context, că agresiunea militară a Rusiei în Ucraina agravează și mai mult povara datoriei în multe țări în curs de dezvoltare; evidențiază că țările cel mai puțin dezvoltate nu sunt în măsură să pună în aplicare ODD fără sprijin financiar și, prin urmare, solicită cu fermitate măsuri de reducere a datoriilor în conformitate cu angajamentele de sustenabilitate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că taxonomia UE ar trebui să contribuie la reorientarea fluxurilor de capital către investiții sustenabile și să introducă sustenabilitatea printre criteriile care trebuie luate în considerare pentru gestionarea riscurilor; invită Comisia să dezvolte în continuare taxonomia UE și să încurajeze instituțiile de finanțare a dezvoltării, atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre, precum și actorii privați activi în domeniul dezvoltării, să își alinieze activitățile, în special cele din țările în curs de dezvoltare, la obiectivele ODD și la obiectivele Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

20.

Instituțiile financiare europene și naționale

| 21. | reafirmă rolul specific al BEI în cadrul UE și pe plan mondial, astfel cum este prevăzut la articolul 209 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la articolul 36 din Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală; reliefează rolul important al BEI în realizarea de investiții ale UE și în crearea de parteneriate cu Comisia în cadrul punerii în aplicare a strategiei „Global Gateway”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | recunoaște rolul emblematic al BEI în contextul Pactului verde european și în economia albastră sustenabilă, precum și contribuția sa substanțială la răspunsul economic al UE la pandemia de COVID-19; solicită UE să valorifice și mai mult potențialul BEI ca instrument de îmbunătățire a autonomiei strategice a UE și de promovare a intereselor și priorităților sale de politică externă în relațiile sale cu țările din afara UE; invită BEI să își îmbunătățească politicile și practicile, precum și transparența, în special prin punerea în aplicare a recomandărilor formulate de Ombudsmanul European de a lua câteva măsuri de transparență pentru a permite publicului să vadă mai ușor impactul potențial asupra mediului al proiectelor pe care le finanțează, astfel cum se prevede în cauzele 1065/2020/PB, 1251/2020/PB și 1252/2020/PB; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută înființarea BEI Global, definită de BEI ca o sucursală a Grupului BEI dedicată dezvoltării, care este operațională de la 1 ianuarie 2022; invită BEI să își consolideze prezența pe teren, exploatând în același timp posibilele sinergii cu SEAE, cu delegațiile UE, cu BERD și cu alte IFD europene; subliniază că lipsa de informații cu privire la modul în care BEI Global este finanțată pune în pericol mandatul său încă de la început, având în vedere și angajamentele acestei noi entități în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare; solicită, prin urmare, un mandat de dezvoltare concret și solid pentru noua BEI Global; se așteaptă ca această nouă structură și consiliul său consultativ, obiectivele și dispozițiile sale bugetare, funcționarea organizațională și obiectivele specifice ale sucursalei, precum și mecanismele sale de coordonare cu alte instituții de dezvoltare financiară să fie pe deplin transparente, inclusiv prin publicarea proactivă a documentelor, prin asigurarea unei reprezentări semnificative a țărilor beneficiare și prin schimburi periodice cu Parlamentul European și printr-un dialog deschis cu părțile interesate, în special cu organizațiile societății civile și cu actorii locali; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încurajează BEI să continue să se implice activ în dezvoltarea planificării, monitorizării și evaluării la nivel de țară, în colaborare cu delegațiile UE și prin intermediul cofinanțării cu instituțiile de finanțare a dezvoltării; solicită o coordonare mai strânsă între Comisie și SEAE și delegațiile UE pentru a facilita discuțiile și cooperarea cu actorii relevanți de pe teren, în vederea identificării proiectelor care îndeplinesc cel mai bine obiectivele de eficacitate a dezvoltării; |
| --- | --- |

24.

| 25. | încurajează BEI și BERD să își consolideze în continuare complementaritatea și modelele de afaceri prin inițiative de consolidare a încrederii reciproce, deoarece nevoile sunt mai mari decât resursele lor comune; invită BEI și BERD să își coordoneze activitatea pe diferite traiectorii și să își clarifice diviziunea muncii pentru a ajuta fiecare bancă să se concentreze asupra competențelor sale de bază, evitând astfel duplicarea și subminarea; constată că este necesar să se adapteze metodele și instrumentele de lucru ale BEI și BERD la nevoile de investiții din Africa, în special pentru a facilita investițiile la scară largă, menținând, în același timp, sprijinul UE pentru proiectele locale la scară mai mică; evidențiază că este esențial ca investițiile europene să fie însoțite de o prezență vizibilă a UE și de un dialog politic continuu; observă că EFAD trebuie să maximizeze avantajele diferitelor medii structurale și metode de lucru ale băncilor de dezvoltare și instituțiilor financiare europene existente, pentru a spori eficiența contribuției UE la dezvoltarea durabilă; se așteaptă ca BEI, BERD și alte IFD europene să asigure și să furnizeze dovezi, sub forma unor evaluări ex ante ale impactului, că fiecare proiect, în special proiectele de finanțare mixtă, contribuie la obiectivele de dezvoltare ale UE, inclusiv cele referitoare la țările cel mai puțin dezvoltate, și respectă standardele internaționale în domeniul drepturilor omului; invită Comisia, BEI, BERD și IFD europene să se asigure că echipele lor de consiliere și asistență tehnică sunt echipate pentru a promova egalitatea de gen și dezvoltarea favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia, statele membre, BEI, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și celelalte bănci de dezvoltare și instituții financiare europene, inclusiv IFD mai mici, să își consolideze cooperarea, în special în cadrul IVCDCI – Europa globală și al obiectivelor sale, precum și în ceea ce privește realizarea pe plan mondial a obiectivelor Agendei 2030, să le încurajeze să pună în comun resursele și finanțarea și să îmbunătățească coordonarea și comunicarea în cadrul proiectelor comune, bazându-se pe expertiza lor financiară respectivă; invită Comisia să joace un rol mai important în furnizarea de asistență tehnică pentru proiecte și în sprijinirea IFD și a altor actori din domeniul dezvoltării în ceea ce privește coordonarea; solicită o abordare incluzivă față de IFD mai mici din statele membre în ceea ce privește accesul la finanțare în cadrul arhitecturii financiare europene pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază importanța utilizării mai eficiente a sinergiilor și a unei mai bune armonizări a inițiativelor de finanțare ale BERD, BEI și ale altor IFD care vizează țările din vecinătatea europeană, acordând o importanță deosebită țărilor candidate la UE; reamintește, în contextul războiului în curs din Ucraina, că finanțarea europeană în țările învecinate și în țările candidate este un element indispensabil al reformelor necesare pentru îndeplinirea criteriilor de aderare, în acord cu interesele de politică externă ale UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită BEI să colaboreze mai strâns cu Banca Africană de Dezvoltare și să evalueze avantajele înființării unei filiale comune în urma punerii în aplicare a planului de acțiune în desfășurare privind parteneriatul BEI-Banca Africană de Dezvoltare; invită BEI să informeze Parlamentul cu privire la următoarele măsuri luate; evidențiază necesitatea de a finanța investiții pe termen lung care să promoveze dezvoltarea durabilă și să se bazeze pe cooperare până în prezent, pentru a dezvolta în continuare oportunități de dezvoltare durabilă pentru continentul african; încurajează crearea de centre de proiect și de consiliere, gestionate în comun de BEI și de Banca Africană de Dezvoltare, pentru a crea puncte de contact eficiente pentru consiliere și inițierea de proiecte pentru actorii locali și pentru a răspunde mai bine nevoilor de dezvoltare de pe teren, precum și pentru a îmbunătăți asumarea responsabilității la nivel local pentru proiectele comune de dezvoltare; solicită, în acest sens, sprijinirea dezvoltării sectorului privat local în Africa, în special acordând mai multe fonduri microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii africane; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază, în acest context, că, în general, sunt necesare asumarea responsabilității la nivel local și o abordare colaborativă și incluzivă, care să fie susținute de un cadru solid pentru consultări sistematice la nivel local cu părțile interesate și cu beneficiarii, pentru a obține un impact de durată asupra dezvoltării; solicită Comisiei să evalueze modul în care ar putea fi îmbunătățit în continuare cadrul pentru consultări sistematice la nivel local cu părțile interesate și cu beneficiarii; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită instituțiile de finanțare a dezvoltării din statele membre să extindă și mai mult incluziunea financiară pentru a sprijini accesul la finanțare sustenabilă al persoanelor care au cea mai mare nevoie de finanțare, inclusiv al femeilor, deoarece acesta contribuie la capacitarea lor economică; invită, în acest context, EFAD să contribuie la punerea deplină în aplicare a celui de-al treilea Plan de acțiune al UE pentru egalitatea de gen; reamintește obiectivul ca minimum 85 % dintre acțiuni să aibă ca obiectiv principal sau semnificativ egalitatea de gen, dintre care cel puțin 5 % ar trebui să aibă ca obiectiv principal egalitatea de gen, precum și drepturile și capacitarea femeilor și a fetelor; solicită o obligație ca pentru toate operațiunile EFAD să se colecteze date defalcate în funcție de gen și să se efectueze evaluări ex ante și ex post ale impactului de gen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | încurajează toate băncile și instituțiile de dezvoltare să își asume angajamente sustenabile și să facă investiții îndrăznețe în conformitate cu obiectivele politicii de dezvoltare, în special reducerea inegalităților și eradicarea sărăciei, mai degrabă decât din perspectiva randamentului investițiilor; recunoaște, așadar, importanța încurajării investițiilor mai riscante în contexte de dezvoltare mai dificile, cum ar fi țările fragile sau afectate de conflicte, precum și în sectoare insuficient deservite, cum ar fi clima, biodiversitatea, educația și sănătatea; subliniază, în același timp, necesitatea de a minimiza orice risc asociat pentru bugetul UE, cum ar fi creșterea cererii de garanții bugetare ale UE, și de a menține ratingul de credit ridicat al BEI; încurajează IFD să își asume mai multe riscuri în programele lor de investiții prin intermediul FEDD+, pentru a include și cele mai fragile economii; invită Comisia, în acest sens, să joace un rol mai important în a garanta efecte măsurabile și suplimentare asupra dezvoltării, fără a denatura piața locală și fără a concura în mod neloial cu actorii economici locali, și contribuind la dezvoltarea ofertei de proiecte, sprijinind pregătirea proiectelor și ajutând IFD să se coordoneze, asigurând, în același timp, integrarea IFD mai mici; |
| --- | --- |

31.

| 32. | recunoaște importanța și potențialul băncilor de dezvoltare din statele membre în cadrul structurii EFAD; este preocupat totuși de rolul intermediarilor care colaborează cu IFD, în special în ceea ce privește încălcările raportate ale drepturilor omului; reliefează rolul important pe care dezvoltarea sectorului privat local din Africa Subsahariană îl poate juca în capacitarea țărilor partenere pentru a se angaja pe calea dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să raporteze anual despre inițiativele Echipei Europa, pe baza unor indicatori cantitativi și calitativi în cadrul IVCDCI – Europa globală, evaluând, în același timp, resursele mobilizate, planificarea dezvoltării, precum și impactul, armonizarea și aplicarea standardelor UE, perspectiva integrării în UE și implicarea statelor membre; insistă ca o astfel de raportare să fie comunicată Parlamentului și făcută publică; subliniază că Parlamentul trebuie să joace un rol esențial în monitorizarea obiectivelor politice și a rezultatelor preconizate ale acestor inițiative, atât la nivel general, cât și la nivel de proiect, asigurându-se că inițiativele respective se desfășoară în paralel cu mecanismele existente și completează, fără să înlocuiască, programele indicative multianuale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | reiterează că controlul instituțional și verificarea finanțării acordate de UE stimulează dezbaterea democratică și contribuie la creșterea credibilității și transparenței UE; subliniază rolul important al Parlamentului și funcția sa de control în cadrul IVCDCI – Europa globală în această privință; solicită obligații care să asigure o vizibilitate adecvată a punerii în aplicare a EFAD; invită Comisia să ia măsuri în mod corespunzător și în timp util în cazul în care aceste obligații nu sunt îndeplinite; invită Curtea de Conturi Europeană să elaboreze rapoarte periodice despre punerea în aplicare a EFAD, care vor fi făcute publice și vor conduce la recomandări de politică, inclusiv cu privire la acțiunile care trebuie întreprinse pentru îmbunătățiri; regretă lipsa de informații furnizate publicului larg despre rolul UE în sprijinirea comunităților locale și încurajează o mai bună comunicare cu publicul; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia și instituțiile EFAD să promoveze transparența în procedurile lor de achiziții publice; reamintește că întreprinderile din UE ar trebui să poată concura în condiții egale cu întreprinderile cu sediul în țări din afara UE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că obținerea de informații relevante, coerente și comparabile în timp util este esențială pentru a măsura progresele și rezultatele reale și pentru a identifica dacă finanțarea UE pentru dezvoltare a fost eficace și suplimentară altor surse de finanțare; regretă absența unui cadru unificat de raportare și de măsurare a rezultatelor cu indicatori comparabili pentru FEDD+; încurajează Comisia să dezvolte un astfel de cadru pentru a permite o gestionare armonizată a rezultatelor; invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la conținutul și punerea în aplicare a acestui cadru; |
| --- | --- |

36.

| 37. | așteaptă cu interes raportul special al Curții de Conturi Europene privind programarea ajutorului pentru dezvoltare, în care se va evalua dacă ajutorul pentru dezvoltare acordat de UE pentru perioada 2021-2027 a fost alocat în conformitate cu o strategie bine definită; reliefează că este important să se evalueze adiționalitatea finanțării mixte pentru a determina eficacitatea acestor instrumente în atingerea rezultatelor în materie de dezvoltare și a obiectivelor de politică bazate pe valorile UE; invită Curtea de Conturi Europeană să ia în considerare efectuarea unei astfel de evaluări; |
| --- | --- |

37.

Finanțarea pentru dezvoltare

| 38. | insistă ca statele membre să își onoreze angajamentul de a cheltui 0,7 % din venitul lor național brut (VNB) pentru AOD; este alarmat de faptul că, în 2020, AOD din partea economiilor avansate a reprezentat, în medie, doar 0,32 % din VNB – mai puțin de jumătate din angajamentul de 0,7 %, îndeplinit doar de patru state membre; subliniază că impactul agresiunii militare a Rusiei în Ucraina asupra cheltuielilor publice din întreaga lume va exercita o presiune suplimentară asupra bugetelor de asistență care sunt deja scăzute; observă că statele membre care au aderat la UE după 2002 s-au angajat să depună eforturi pentru a-și majora AOD/VNB la 0,33 %; salută eforturile depuse până în prezent de aceste state membre și de alte state membre pentru a-și majora treptat cheltuielile cu AOD; le încurajează să continue pe această cale; subliniază rolul important al AOD drept catalizator al schimbării și pârghie pentru mobilizarea altor resurse; consideră că UE ar trebui să depună eforturi pentru a-și menține poziția de lider mondial în domeniul AOD; reamintește că cel puțin 93 % din cheltuielile din cadrul IVCDCI – Europa globală trebuie să îndeplinească criteriile pentru AOD; |
| --- | --- |

38.

| 39. | evidențiază importanța angajamentului UE de a mobiliza resurse pentru combaterea schimbărilor climatice și rolul BEI și al altor membri ai EFAD în realizarea de progrese în acest domeniu; ia act de angajamentele Consiliului de a orienta EFAD către realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, a ODD și a Acordului de la Paris pentru a limita încălzirea globală la 1,5 oC; reamintește obiectivul global de 30 % al IVCDCI – Europa globală pentru cheltuielile în domeniul climei și obiectivul de a cheltui 7,5 % din PIB pentru biodiversitate până în 2024, prevăzut în cadrul financiar multianual; regretă că Comisia nu și-a asumat angajamente mai specifice în ceea ce privește obiectivele politicii climatice în foaia sa de parcurs și se așteaptă ca acest lucru să fie remediat într-un viitor document de programare; solicită să se interzică toate operațiunile de finanțare a sectoarelor care contribuie la criza climatică, în special a industriei combustibililor fosili; recunoaște că EFAD ar trebui să fie favorabil incluziunii pentru toate regiunile și țările partenere și, în același timp, că o parte considerabilă a investițiilor este direcționată către Balcanii de Vest și vecinătatea estică și sudică; |
| --- | --- |

39.

| 40. | recunoaște rolul microîntreprinderilor, al întreprinderilor mici și mijlocii, al cooperativelor, inclusiv al modelelor de afaceri și al institutelor de cercetare ca motoare ale creșterii economice, ale ocupării forței de muncă și ale inovării la nivel local, care, la rândul lor, vor contribui la realizarea ODD; reliefează necesitatea de a simplifica accesul la finanțare, de a consolida incluziunea și de a sprijini actorii mai mici, inclusiv prin îmbunătățirea accesibilității la datele relevante disponibile public; subliniază că IMM-urile locale trebuie, prin urmare, să aibă un acces facil la serviciile financiare în cadrul EFAD; constată că politicile UE trebuie să încurajeze cooperarea firmelor și a întreprinderilor, în special a IMM-urilor, pentru a juca un rol activ în inițiativele care contribuie la dezvoltarea durabilă în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să stabilească o legătură între posibilele activități de reducere a riscurilor și sprijinul financiar pentru accesul la educație și formare profesională, în special cu scopul de a crea o infrastructură și formare adecvată pentru profesori, în cadrul IVCDCI – Europa globală, pentru a facilita realizarea ODD 4; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ia act de importanța deosebită a investițiilor UE în domeniul agriculturii sustenabile, inclusiv al practicilor agroecologice, în care lipsesc investițiile publice și private; subliniază că agricultorii locali, micii agricultori și fermele familiale trebuie să aibă acces la servicii financiare și, în special, la microfinanțare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | constată că lipsa accesului pe piață din cauza problemelor de conectivitate este unul dintre principalele obstacole în calea securității alimentare în multe regiuni din Africa; consideră că investițiile UE în acest domeniu ar putea avea un impact puternic; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ia act de soluția bazată pe doi piloni pentru abordarea provocărilor fiscale generate de digitalizarea și globalizarea economiei, astfel cum a fost convenită de membrii Cadrului incluziv al OCDE/G20 privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor; invită UE și statele sale membre să se asigure că rata minimă convenită la nivel mondial a impozitului pe profit de 15 % pentru întreprinderile multinaționale este aplicată efectiv; accentuează că, potrivit estimărilor, acest impozit minim ar urma să genereze anual venituri fiscale suplimentare de aproximativ 150 de miliarde USD pe plan mondial; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să promoveze cooperarea internațională în domeniul fiscal pentru a combate evaziunea fiscală, fluxurile financiare ilicite și corupția, cu scopul de a promova finanțarea adecvată și sustenabilă a dezvoltării, care contribuie la reducerea inegalităților și a sărăciei; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  JO C 25, 30.1.2008, p. 1.

(2)  JO C 210, 30.6.2017, p. 1.

(3)  JO C 494, 8.12.2021, p. 80.

(4)  JO C 132, 24.3.2022, p. 88.

(5)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

(6)  JO L 209, 14.6.2021, p. 1.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/68 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/68

---

P9_TA(2022)0421

Rezultatele modernizării Tratatului privind Carta energiei

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la rezultatul procesului de modernizare a Tratatului privind Carta energiei (2022/2934(RSP))

(2023/C 167/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Carta energiei (TCE) semnat în 1994 și care a intrat în vigoare în 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Carta energiei (TCE) semnat în 1994 și care a intrat în vigoare în 1998,

| — | având în vedere procesul de modernizare a Tratatului privind Carta energiei, inițiat în 2017, și propunerea UE referitoare la acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere procesul de modernizare a Tratatului privind Carta energiei, inițiat în 2017, și propunerea UE referitoare la acesta,

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de-a 21-a Conferință a părților la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul ecologic european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1119 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 iunie 2021 de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 („Legea europeană a climei”) (1),

| — | având în vedere recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei din 28 septembrie 2021 intitulată „Eficiența energetică înainte de toate: de la principii la practică” (2) și orientările anexate la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea (UE) 2021/1749 a Comisiei din 28 septembrie 2021 intitulată „Eficiența energetică înainte de toate: de la principii la practică” (2) și orientările anexate la aceasta,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (Directiva privind energia din surse regenerabile) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (Directiva privind energia din surse regenerabile) (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2002 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 de modificare a Directivei 2012/27/UE privind eficiența energetică (4),

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, în special avizul său 2/15 din 16 mai 2017 privind Acordul de liber schimb dintre UE și Republica Singapore (5), hotărârea sa din 6 martie 2018 în cauza C-284/16 (decizie preliminară în cauza Republica Slovacă/Achmea BV) (6), avizul său 1/17 din 30 aprilie 2019 privind Acordul economic și comercial cuprinzător dintre Canada și UE și statele sale membre (7), hotărârea sa din 2 septembrie 2021 în cauza C-741/19 (decizie preliminară în cauza Republica Moldova/Komstroy LLC) (8) și hotărârea sa din 26 octombrie 2021 în cauza C-109/20 (decizie preliminară în cauza Republica Polonă/PL Holdings Sàrl) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, în special avizul său 2/15 din 16 mai 2017 privind Acordul de liber schimb dintre UE și Republica Singapore (5), hotărârea sa din 6 martie 2018 în cauza C-284/16 (decizie preliminară în cauza Republica Slovacă/Achmea BV) (6), avizul său 1/17 din 30 aprilie 2019 privind Acordul economic și comercial cuprinzător dintre Canada și UE și statele sale membre (7), hotărârea sa din 2 septembrie 2021 în cauza C-741/19 (decizie preliminară în cauza Republica Moldova/Komstroy LLC) (8) și hotărârea sa din 26 octombrie 2021 în cauza C-109/20 (decizie preliminară în cauza Republica Polonă/PL Holdings Sàrl) (9),

| — | având în vedere mandatul acordat în 2017 Grupului de lucru III al Comisiei ONU pentru dreptul comercial internațional (UNCITRAL) de a lucra la o reformă a mecanismelor de soluționare a litigiilor dintre investitori și state (ISDS), |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul acordat în 2017 Grupului de lucru III al Comisiei ONU pentru dreptul comercial internațional (UNCITRAL) de a lucra la o reformă a mecanismelor de soluționare a litigiilor dintre investitori și state (ISDS),

| — | având în vedere decizia Italiei de a se retrage din TCE începând cu 1 ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Italiei de a se retrage din TCE începând cu 1 ianuarie 2016,

| — | având în vedere proiectul de lege privind denunțarea TCE, adoptat de guvernul polonez la 10 august 2022 și transmis Parlamentului Poloniei la 25 august 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de lege privind denunțarea TCE, adoptat de guvernul polonez la 10 august 2022 și transmis Parlamentului Poloniei la 25 august 2022,

| — | având în vedere anunțul guvernului spaniol din 12 octombrie 2022, anunțul guvernului neerlandez din 19 octombrie 2022, anunțul guvernului francez din 21 octombrie 2022, anunțul guvernului sloven din 10 noiembrie 2022, anunțul guvernului german din 11 noiembrie 2022 și anunțul guvernului luxemburghez din 18 noiembrie 2022 privind intenția lor de a se retrage din TCE, |
| --- | --- |

—

având în vedere anunțul guvernului spaniol din 12 octombrie 2022, anunțul guvernului neerlandez din 19 octombrie 2022, anunțul guvernului francez din 21 octombrie 2022, anunțul guvernului sloven din 10 noiembrie 2022, anunțul guvernului german din 11 noiembrie 2022 și anunțul guvernului luxemburghez din 18 noiembrie 2022 privind intenția lor de a se retrage din TCE,

| — | având în vedere Acordul privind încetarea tratatelor bilaterale de investiții dintre statele membre ale Uniunii Europene, semnat la 5 mai 2020 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind încetarea tratatelor bilaterale de investiții dintre statele membre ale Uniunii Europene, semnat la 5 mai 2020 (10),

| — | având în vedere cele mai recente rezoluții ale sale, în special cea din 23 iunie 2022 referitoare la viitorul politicii UE în domeniul investițiilor internaționale (11) și cea din 20 octombrie 2022 referitoare la Conferința Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice din 2022 de la Sharm El-Sheikh, Egipt (COP27) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere cele mai recente rezoluții ale sale, în special cea din 23 iunie 2022 referitoare la viitorul politicii UE în domeniul investițiilor internaționale (11) și cea din 20 octombrie 2022 referitoare la Conferința Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice din 2022 de la Sharm El-Sheikh, Egipt (COP27) (12),

| — | având în vedere că în Consiliu nu s-a întrunit majoritatea calificată în favoarea modernizării TCE ca bază a poziției UE la cea de a 33-a reuniune a Conferinței privind Carta energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere că în Consiliu nu s-a întrunit majoritatea calificată în favoarea modernizării TCE ca bază a poziției UE la cea de a 33-a reuniune a Conferinței privind Carta energiei,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 octombrie 2022 privind acordul dintre statele membre, Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice referitor la interpretarea Tratatului privind Carta energiei (COM(2022)0523), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 octombrie 2022 privind acordul dintre statele membre, Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice referitor la interpretarea Tratatului privind Carta energiei (COM(2022)0523),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât TCE este un acord internațional; întrucât tratatul a fost semnat în decembrie 1994 și a intrat în vigoare în aprilie 1998; întrucât există 53 de semnatari și părți contractante la TCE, inclusiv Uniunea Europeană și Euratom și toate statele sale membre, cu excepția Italiei, care s-a retras în 2016; întrucât UE și statele sale membre reprezintă peste jumătate din membrii cu drept de vot ai TCE; |
| --- | --- |

A.

întrucât TCE este un acord internațional; întrucât tratatul a fost semnat în decembrie 1994 și a intrat în vigoare în aprilie 1998; întrucât există 53 de semnatari și părți contractante la TCE, inclusiv Uniunea Europeană și Euratom și toate statele sale membre, cu excepția Italiei, care s-a retras în 2016; întrucât UE și statele sale membre reprezintă peste jumătate din membrii cu drept de vot ai TCE;

| B. | întrucât scopul inițial al TCE a fost de a crea un forum pentru cooperarea est-vest în materie de politici în domeniile energiei, protecției investițiilor, comerțului și tranzitului; întrucât dispozițiile privind protecția investițiilor din acest tratat nu au fost actualizate din anii '90 și sunt depășite în raport cu noile standarde stabilite de abordarea reformată a UE privind politica de investiții; întrucât până în 2018 nu s-a încercat să se integreze caracterul urgent al atenuării schimbărilor climatice și al eliminării treptate a investițiilor în combustibilii fosili; |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul inițial al TCE a fost de a crea un forum pentru cooperarea est-vest în materie de politici în domeniile energiei, protecției investițiilor, comerțului și tranzitului; întrucât dispozițiile privind protecția investițiilor din acest tratat nu au fost actualizate din anii '90 și sunt depășite în raport cu noile standarde stabilite de abordarea reformată a UE privind politica de investiții; întrucât până în 2018 nu s-a încercat să se integreze caracterul urgent al atenuării schimbărilor climatice și al eliminării treptate a investițiilor în combustibilii fosili;

| C. | întrucât statele membre au circa 1 500 de tratate bilaterale de investiții (TBI), ratificate înainte de Tratatul de la Lisabona, care protejează încă investițiile în combustibili fosili, includ modelul vechi de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat (ISDS) și conțin dispoziții și mecanisme depășite, care sunt incompatibile cu valorile și principiile dreptului UE; întrucât niciunul dintre noile acorduri internaționale de investiții care se ghidează după o abordare modernă, negociată de UE de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, nu a intrat în vigoare; |
| --- | --- |

C.

întrucât statele membre au circa 1 500 de tratate bilaterale de investiții (TBI), ratificate înainte de Tratatul de la Lisabona, care protejează încă investițiile în combustibili fosili, includ modelul vechi de soluționare a litigiilor dintre investitori și stat (ISDS) și conțin dispoziții și mecanisme depășite, care sunt incompatibile cu valorile și principiile dreptului UE; întrucât niciunul dintre noile acorduri internaționale de investiții care se ghidează după o abordare modernă, negociată de UE de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, nu a intrat în vigoare;

| D. | întrucât pentru a evita crizele climatice grave și a ne proteja securitatea energetică va trebui să accelerăm procesul de eliminare treptată a combustibililor fosili și va fi nevoie de o tranziție rapidă către energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

D.

întrucât pentru a evita crizele climatice grave și a ne proteja securitatea energetică va trebui să accelerăm procesul de eliminare treptată a combustibililor fosili și va fi nevoie de o tranziție rapidă către energia din surse regenerabile;

| E. | întrucât Pactul verde european urmărește să răspundă provocărilor reprezentate de schimbările climatice și degradarea mediului; întrucât toate politicile Uniunii, inclusiv politica de investiții, trebuie să contribuie la atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

E.

întrucât Pactul verde european urmărește să răspundă provocărilor reprezentate de schimbările climatice și degradarea mediului; întrucât toate politicile Uniunii, inclusiv politica de investiții, trebuie să contribuie la atingerea acestui obiectiv;

| F. | întrucât Grupul interguvernamental privind schimbările climatice a descris TCE ca fiind „un obstacol major în calea atenuării schimbărilor climatice” în raportul său din 2022 privind atenuarea schimbărilor climatice, publicat în aprilie 2022; |
| --- | --- |

F.

întrucât Grupul interguvernamental privind schimbările climatice a descris TCE ca fiind „un obstacol major în calea atenuării schimbărilor climatice” în raportul său din 2022 privind atenuarea schimbărilor climatice, publicat în aprilie 2022;

| G. | întrucât tranziția energetică cere să se accelereze investițiile globale în energia curată și să se ofere stimulente pentru ca întreprinderile energetice europene să investească în energia din surse regenerabile; |
| --- | --- |

G.

întrucât tranziția energetică cere să se accelereze investițiile globale în energia curată și să se ofere stimulente pentru ca întreprinderile energetice europene să investească în energia din surse regenerabile;

| H. | întrucât, având în vedere preocupările juridice și politice tot mai numeroase cu privire la TCE, în noiembrie 2018 a fost inițiat un proces de modernizare condus de UE și de statele sale membre, axat pe standardele de protecție a investițiilor, pe limitarea protecției acordate combustibililor fosili și pe promovarea dezvoltării sustenabile; întrucât la 27 noiembrie 2018 Conferința privind Carta energiei a aprobat lista elementelor ce vor fi modernizate; întrucât Consiliul a acordat Comisiei un mandat de negociere a modernizării TCE în iulie 2019; întrucât în mai 2020 UE a prezentat o propunere de modernizare a TCE; întrucât la 15 februarie 2021 UE a prezentat Secretariatului Tratatului privind Carta energiei o propunere suplimentară pentru a rezolva problema definirii activității economice în sectorul energetic, cunoscută și sub denumirea de „excluderea combustibililor fosili”; |
| --- | --- |

H.

întrucât, având în vedere preocupările juridice și politice tot mai numeroase cu privire la TCE, în noiembrie 2018 a fost inițiat un proces de modernizare condus de UE și de statele sale membre, axat pe standardele de protecție a investițiilor, pe limitarea protecției acordate combustibililor fosili și pe promovarea dezvoltării sustenabile; întrucât la 27 noiembrie 2018 Conferința privind Carta energiei a aprobat lista elementelor ce vor fi modernizate; întrucât Consiliul a acordat Comisiei un mandat de negociere a modernizării TCE în iulie 2019; întrucât în mai 2020 UE a prezentat o propunere de modernizare a TCE; întrucât la 15 februarie 2021 UE a prezentat Secretariatului Tratatului privind Carta energiei o propunere suplimentară pentru a rezolva problema definirii activității economice în sectorul energetic, cunoscută și sub denumirea de „excluderea combustibililor fosili”;

| I. | întrucât la 24 iunie 2022 părțile contractante au ajuns la un acord de principiu cu privire la modernizarea TCE; întrucât modificările tratatului includ modificări ale standardelor de protecție a investițiilor ale TCE și o trimitere la dreptul țărilor de a lua măsuri de reglementare din motive precum protecția mediului sau combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

I.

întrucât la 24 iunie 2022 părțile contractante au ajuns la un acord de principiu cu privire la modernizarea TCE; întrucât modificările tratatului includ modificări ale standardelor de protecție a investițiilor ale TCE și o trimitere la dreptul țărilor de a lua măsuri de reglementare din motive precum protecția mediului sau combaterea schimbărilor climatice;

| J. | întrucât textul juridic al acordului final nu a fost încă publicat oficial, neridicându-se la nivelul de transparență al altor acorduri comerciale și de investiții ale UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât textul juridic al acordului final nu a fost încă publicat oficial, neridicându-se la nivelul de transparență al altor acorduri comerciale și de investiții ale UE;

| K. | întrucât de la încheierea negocierilor Germania, Franța, Spania, Țările de Jos, Polonia, Slovenia și Luxemburg, care împreună reprezintă peste 70 % din populația UE, și-au anunțat intenția de a se retrage din TCE; întrucât Italia s-a retras din TCE în 2016; întrucât alte state membre evaluează în continuare posibilitatea de a se retrage din TCE; |
| --- | --- |

K.

întrucât de la încheierea negocierilor Germania, Franța, Spania, Țările de Jos, Polonia, Slovenia și Luxemburg, care împreună reprezintă peste 70 % din populația UE, și-au anunțat intenția de a se retrage din TCE; întrucât Italia s-a retras din TCE în 2016; întrucât alte state membre evaluează în continuare posibilitatea de a se retrage din TCE;

| L. | întrucât în Consiliu nu s-a întrunit majoritatea calificată în favoarea modernizării TCE ca bază a adoptării modernizării la Conferința privind Carta energiei din noiembrie 2022; întrucât, prin urmare, modernizarea a fost scoasă de pe ordinea de zi a Conferinței privind Carta energiei; |
| --- | --- |

L.

întrucât în Consiliu nu s-a întrunit majoritatea calificată în favoarea modernizării TCE ca bază a adoptării modernizării la Conferința privind Carta energiei din noiembrie 2022; întrucât, prin urmare, modernizarea a fost scoasă de pe ordinea de zi a Conferinței privind Carta energiei;

| M. | întrucât UE dispune de un număr de voturi egal cu numărul statelor sale membre care sunt părți contractante la TCE; întrucât statele sale membre își pot exercita dreptul de vot numai în cazul în care UE nu și-l exercită pe al său; întrucât ratificarea de către statele membre ale UE care sunt părți la TCE ar trebui să se desfășoare în conformitate cu normele lor naționale de ratificare și cu repartizarea competențelor între UE și statele membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE dispune de un număr de voturi egal cu numărul statelor sale membre care sunt părți contractante la TCE; întrucât statele sale membre își pot exercita dreptul de vot numai în cazul în care UE nu și-l exercită pe al său; întrucât ratificarea de către statele membre ale UE care sunt părți la TCE ar trebui să se desfășoare în conformitate cu normele lor naționale de ratificare și cu repartizarea competențelor între UE și statele membre;

| N. | întrucât Parlamentul ar trebui să aprobe modernizarea TCE înainte ca UE să poată începe să aplice provizoriu tratatul modernizat, în concordanță cu orientările politice ale Comisiei; întrucât Parlamentul ar trebui să aprobe ieșirea UE din TCE; |
| --- | --- |

N.

întrucât Parlamentul ar trebui să aprobe modernizarea TCE înainte ca UE să poată începe să aplice provizoriu tratatul modernizat, în concordanță cu orientările politice ale Comisiei; întrucât Parlamentul ar trebui să aprobe ieșirea UE din TCE;

| O. | accentuează că un număr alarmant de mare de reclamații privind investițiile vizează măsuri de mediu; întrucât diverse țări, inclusiv statele membre, sunt acționate în justiție pentru politicile privind clima sau tranziția justă; întrucât TCE este cel mai disputat dintre toate acordurile de protecție a investițiilor; întrucât peste 40 de cauze de arbitraj în materie de investiții intra-UE sunt pe rol în prezent; întrucât potrivit Secretariatului Tratatului privind Carta energiei, începând din 1 iunie 2022 s-au inițiat cel puțin 150 de cauze de arbitraj în materie de investiții în temeiul TCE, o treime dintre acestea având de-a face cu investiții în combustibili fosili, iar 70 % fiind cauze de arbitraj în materie de investiții intra-UE inițiate în temeiul TCE; |
| --- | --- |

O.

accentuează că un număr alarmant de mare de reclamații privind investițiile vizează măsuri de mediu; întrucât diverse țări, inclusiv statele membre, sunt acționate în justiție pentru politicile privind clima sau tranziția justă; întrucât TCE este cel mai disputat dintre toate acordurile de protecție a investițiilor; întrucât peste 40 de cauze de arbitraj în materie de investiții intra-UE sunt pe rol în prezent; întrucât potrivit Secretariatului Tratatului privind Carta energiei, începând din 1 iunie 2022 s-au inițiat cel puțin 150 de cauze de arbitraj în materie de investiții în temeiul TCE, o treime dintre acestea având de-a face cu investiții în combustibili fosili, iar 70 % fiind cauze de arbitraj în materie de investiții intra-UE inițiate în temeiul TCE;

| P. | întrucât TCE este în prezent incompatibil cu tratatele UE, deoarece permite tribunalelor pentru investiții să interpreteze și să aplice dreptul UE fără a introduce garanțiile necesare care mențin autonomia în materie de reglementare a UE și deoarece afectează funcționarea instituțiilor UE în conformitate cu cadrul constituțional al UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât TCE este în prezent incompatibil cu tratatele UE, deoarece permite tribunalelor pentru investiții să interpreteze și să aplice dreptul UE fără a introduce garanțiile necesare care mențin autonomia în materie de reglementare a UE și deoarece afectează funcționarea instituțiilor UE în conformitate cu cadrul constituțional al UE;

| Q. | întrucât în hotărârea sa din 6 martie 2018 în cauza C-284/16 (decizie preliminară în cauza Republica Slovacă/Achmea BV), CJUE a susținut că clauzele de arbitraj privind litigiile dintre investitori și stat din acordurile internaționale încheiate între statele membre ale UE sunt contrare tratatelor UE și, în consecință, nu pot fi aplicate după data la care ultima dintre părțile la un tratat bilateral de investiții (TBI) intra-UE a devenit stat membru al UE; întrucât, aplicând aceleași principii, în hotărârea sa din 2 septembrie 2021 în cauza C-741/19 (decizie preliminară în cauza Republica Moldova/Komstroy LLC), CJUE a susținut că la articolul 26 alineatul (2) din TCE litera (c) trebuie interpretată ca nefiind aplicabilă litigiilor dintre un stat membru al UE și un investitor din alt stat membru al UE referitoare la o investiție realizată de acesta din urmă în primul stat membru; întrucât este consacrat faptul că hotărârile CJUE se aplică ex tunc; întrucât arbitrii au ignorat aceste hotărâri ale CJUE în deliberările lor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât în hotărârea sa din 6 martie 2018 în cauza C-284/16 (decizie preliminară în cauza Republica Slovacă/Achmea BV), CJUE a susținut că clauzele de arbitraj privind litigiile dintre investitori și stat din acordurile internaționale încheiate între statele membre ale UE sunt contrare tratatelor UE și, în consecință, nu pot fi aplicate după data la care ultima dintre părțile la un tratat bilateral de investiții (TBI) intra-UE a devenit stat membru al UE; întrucât, aplicând aceleași principii, în hotărârea sa din 2 septembrie 2021 în cauza C-741/19 (decizie preliminară în cauza Republica Moldova/Komstroy LLC), CJUE a susținut că la articolul 26 alineatul (2) din TCE litera (c) trebuie interpretată ca nefiind aplicabilă litigiilor dintre un stat membru al UE și un investitor din alt stat membru al UE referitoare la o investiție realizată de acesta din urmă în primul stat membru; întrucât este consacrat faptul că hotărârile CJUE se aplică ex tunc; întrucât arbitrii au ignorat aceste hotărâri ale CJUE în deliberările lor;

| R. | întrucât UE a preluat poziția de lider în reforma politicii de investiții; întrucât de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, la insistențele și cu sprijinul Parlamentului, UE a adoptat un model reformat de protecție a investițiilor și a decis să înlocuiască ISDS cu sistemul jurisdicțional în materie de investiții, a lansat negocieri privind un tribunal multilateral pentru investiții (TMI), a adoptat acte legislative de reglementare a subvențiilor străine care denaturează piața internă și acte legislative referitoare la examinarea investițiilor străine directe; întrucât aceste evoluții reprezintă pași importanți în direcția cea bună pentru o politică de investiții modernizată și sustenabilă; întrucât mai sunt multe de făcut pentru ca acest program de reforme să avanseze; |
| --- | --- |

R.

întrucât UE a preluat poziția de lider în reforma politicii de investiții; întrucât de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, la insistențele și cu sprijinul Parlamentului, UE a adoptat un model reformat de protecție a investițiilor și a decis să înlocuiască ISDS cu sistemul jurisdicțional în materie de investiții, a lansat negocieri privind un tribunal multilateral pentru investiții (TMI), a adoptat acte legislative de reglementare a subvențiilor străine care denaturează piața internă și acte legislative referitoare la examinarea investițiilor străine directe; întrucât aceste evoluții reprezintă pași importanți în direcția cea bună pentru o politică de investiții modernizată și sustenabilă; întrucât mai sunt multe de făcut pentru ca acest program de reforme să avanseze;

| S. | întrucât UE susține negocierile în curs din cadrul Grupului de lucru III al UNCITRAL și înființarea TMI, |
| --- | --- |

S.

întrucât UE susține negocierile în curs din cadrul Grupului de lucru III al UNCITRAL și înființarea TMI,

| 1. | recunoaște că TCE a făcut obiectul unor critici severe ca un obstacol în calea tranziției către energia din surse regenerabile și a protecției securității energetice în UE și în statele sale membre; consideră că actualul TCE este un instrument depășit, care nu mai coincide cu interesele Uniunii Europene, în special în ceea ce privește obiectivul de a deveni neutră din punct de vedere climatic până în 2050; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută eforturile UE și ale statelor sale membre de a impulsiona procesul de modernizare a TCE; salută eforturile de negociere ale Comisiei pentru a realiza alinierea TCE la mandatul pe care l-a primit din partea Consiliului pentru a menține capacitatea UE de a elabora măsuri de politică publică în concordanță cu Acordul de la Paris, cu obiectivele Pactului verde european și cu prioritățile Parlamentului European; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că TCE modernizat a fost negociat ca răspuns la cererea puternică din partea statelor membre ale UE începând din noiembrie 2018; subliniază că modificarea TCE necesită unanimitatea tuturor părților contractante care votează la conferința anuală privind TCE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reafirmă îngrijorarea că numeroase părți contractante, inclusiv țări industrializate cu venituri mari, par să nu împărtășească ambițiile UE în domeniul modernizării TCE, al atenuării schimbărilor climatice, al dezvoltării durabile și al sprijinirii tranziției energetice, deși toate sunt și semnatare ale Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că textul final al TCE modernizat cuprinde elemente ale mandatului de negociere acordat Comisiei, nu se aliniază la Acordul de la Paris, la Legea UE a climei și la obiectivele Pactului verde european, nu este în concordanță cu obiectivele stipulate de Parlament în rezoluția sa din 23 iunie 2022 referitoare la viitorul politicii UE în domeniul investițiilor internaționale, inclusiv, cel mai important, interzicerea imediată a posibilității investitorilor în combustibili fosili de a acționa în justiție părțile contractante pentru că aplică politici de eliminare treptată a combustibililor fosili în conformitate cu angajamentele lor internaționale, scurtarea substanțială a intervalului de eliminare treptată a protecției investițiilor existente în combustibilii fosili și eliminarea mecanismului ISDS; subliniază că Parlamentul și-a exprimat poziția potrivit căreia UE și statele sale membre nu ar trebui să semneze sau să ratifice tratate de protecție a investițiilor care prevăd mecanismul ISDS; repetă că, odată instituit, TMI s-ar putea aplica direct tuturor acordurilor bilaterale și multilaterale de investiții în curs – inclusiv TCE – ale țărilor semnatare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută intenția UE și a Regatului Unit de a exclude investițiile în combustibili fosili de la protecția TCE; salută faptul că, pentru UE și statele sale membre, majoritatea noilor investiții în combustibilii fosili își vor pierde protecția începând cu 15 august 2023; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că propunerea modernizată privind TCE menține protecția investițiilor existente în combustibili fosili pe o perioadă de cel puțin 10 ani; ia act de faptul că numărătoarea inversă de 10 ani ar începe de la intrarea în vigoare a TCE modernizat, perioadă care ar începe la 15 august 2023 dacă UE, statele sale membre și celelalte părți contractante ar conveni să aplice cu titlu provizoriu acordul și că, în caz contrar, aceasta ar începe numai după ratificarea de către trei sferturi dintre părțile contractante, prelungind protecția pentru investițiile în combustibili fosili pe o perioadă apropiată de cei 20 de ani prevăzuți în clauza de limitare în timp a TCE; ia act de faptul că TCE modernizat stabilește anul 2040 ca termen-limită, după care nicio investiție în combustibilii fosili nu va mai fi protejată dacă părțile contractante optează pentru excludere; se declară foarte îngrijorat de faptul că acest calendar este în contradicție cu cunoștințele actuale privind viteza de eliminare treptată a combustibililor fosili necesară pentru a limita încălzirea globală la 1,5 oC peste nivelurile preindustriale și că va submina obiectivele UE privind clima; reamintește că poziția adoptată de Parlament a fost că TCE ar trebui „să interzică imediat investitorilor din sectorul combustibililor fosili să dea în judecată părțile contractante care duc politici de eliminare treptată a combustibililor fosili, în conformitate cu angajamentele asumate prin Acordul de la Paris”; ia act de faptul că definiția investițiilor existente acoperă proiectele aflate în faza de explorare și potențialul lor viitor de exploatare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă că, bazându-se pe TCE modernizat, majoritatea părților contractante au decis să mențină protecția oferită investitorilor în combustibili fosili pe termen nelimitat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că TCE modernizat poate fi utilizat ca bază pentru noi cereri numai după intrarea sa deplină în vigoare sau dacă atât statul-gazdă al investitorului, cât și statele respondente aplică cu titlu provizoriu TCE modernizat; regretă profund lipsa de claritate pe care o creează această situație, deoarece generează o punere în aplicare fragmentată și întârzieri și riscă să prelungească aplicarea TCE nereformat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră bine-venit faptul că în TCE modernizat s-au inclus noi dispoziții care orientează interpretarea tratatului, în special dispoziții privind dreptul de a reglementa în interesul obiectivelor legitime de politică publică, necesitatea urgentă de a combate cu eficacitate schimbările climatice, drepturile și obligațiile părților contractante în temeiul acordurilor multilaterale în domeniul mediului și al muncii, inclusiv al Acordului de la Paris, angajamentul părților contractante de a promova investițiile în energie în așa mod încât să contribuie la dezvoltarea durabilă și la o conduită profesională responsabilă; ia act de includerea unui mecanism bazat pe conciliere pentru soluționarea litigiilor legate de dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reamintește poziția potrivit căreia Uniunea și statele sale membre nu ar trebui să semneze sau să ratifice tratate de protecție a investițiilor care prevăd mecanismul ISDS; regretă că TCE modernizat a menținut acest mecanism depășit de soluționare a litigiilor și subliniază dovezile considerabile conform cărora arbitrii pentru investiții nu țin seama de intenția statului de a-și proteja obiectivele de politică publică, în special în ceea ce privește eliminarea treptată a combustibililor fosili sau protecția mediului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sprijină negocierile în curs din cadrul Grupului de lucru III al UNCITRAL, în care UE și statele sale membre urmăresc instituirea TMI, care ar putea deveni organismul său judiciar competent pentru soluționarea litigiilor internaționale în materie de investiții; subliniază că, odată instituit, TMI s-ar aplica direct tuturor acordurilor bilaterale și multilaterale de investiții în curs – inclusiv TCE – ale țărilor semnatare; reamintește că, în conformitate cu articolul 30 alineatul (3) din Convenția de la Viena din 1969 privind dreptul tratatelor, sistemul TMI ar avea, prin urmare, prioritate față de mecanismele ISDS pentru țările semnatare; invită Comisia să încheie cu succes negocierile Grupului de lucru III al UNCITRAL cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să sprijine în mod expres includerea în procesul și rezultatele UNCITRAL a unui mecanism prin care statele să poată retrage în mod eficient consimțământul pentru ISDS din tratatele lor sau să își poată rezilia tratatele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că clauza de limitare în timp de 20 de ani în caz de retragere rămâne neschimbată în textul modernizat și regretă că aceasta nu a făcut parte din mandatul de negociere al UE, continuând astfel să priveze țările care rămân părți la TCE de posibilitatea de a se retrage cu ușurință din tratat în cazul în care arbitrii continuă să submineze capacitatea de reglementare a statelor; subliniază că retragerea din TCE ar face obiectul clauzei de limitare în timp de 20 de ani din TCE, conform căreia toate investițiile existente care nu sunt acoperite de un acord inter se ar continua să fie protejate, în conformitate cu normele cuprinse în TCE nemodernizat; consideră însă bine-venit faptul că în cazul tuturor investițiilor noi protecția ar înceta imediat după retragere; constată că, în cadrul unui TCE modernizat, majoritatea investițiilor noi în combustibilii fosili nu vor mai fi protejate începând cu 15 august 2023; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă că TCE modernizat nu abordează problema critică a tehnicilor de evaluare, permițând acordarea de compensații care depășesc cu mult sumele investite; observă că modificările propuse ale dispozițiilor privind acordarea de despăgubiri ar avea un impact redus, deoarece arbitrii tind să interpreteze conceptul de „pierdere” în sens foarte larg, ca incluzând veniturile viitoare estimate; constată că aceste metode sunt extrem de controversate din cauza marjei lor foarte largi de discreție și a dependenței lor de ipoteze extrem de complexe și în mod inerent speculative; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută clarificarea Curții de Justiție, potrivit căreia dispozițiile privind ISDS din TCE nu se aplică în cazul litigiilor intra-UE, precum și includerea în TCE modernizat a principiului conform căruia dispozițiile ISDS nu se aplică în rândul membrilor aceleiași organizații regionale de integrare economică; își exprimă totuși îngrijorarea față de posibilitatea ca arbitrii să decidă în continuare să audieze litigiile din UE și ca instanțele din alte țări să decidă în continuare în cauzele de competența Centrului Internațional pentru Reglementarea Diferendelor relative la Investiții; constată cu îngrijorare că hotărârea Achmea nu a descurajat arbitrii să continue să ignore în mod repetat hotărârea și să audieze litigii intra-UE; salută proiectul Comisiei privind un acord inter se care clarifică faptul că TCE și clauza de limitare în timp conținută în acesta nu se aplică și nu s-a aplicat niciodată într-un context intra-UE; îndeamnă toate statele membre să ratifice aceste acorduri cât mai curând posibil; invită Comisia să stabilească contacte cu țările partenere și să propună un al doilea acord care să le permită părților contractante TCE din afara UE care doresc să se retragă să neutralizeze clauza de limitare în timp pe bază de reciprocitate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de absența unei majorități calificate a statelor membre ale UE care doresc să sprijine modernizarea TCE, ceea ce a dus la prăbușirea eforturilor de modernizare; consideră că nici UE, nici statele sale membre nu pot rămâne parte la TCE actual din cauza incompatibilității sale cu legislația UE și cu politicile UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | repetă că Parlamentul a solicitat Comisiei și statelor membre să înceapă pregătirea unei retrageri coordonate din TCE și a unui acord care să excludă aplicarea clauzei de limitare în timp între părțile contractante care doresc acest lucru; reamintește că UE poate ratifica TCE modernizat numai cu aprobarea finală a Parlamentului și că Parlamentul va lua în considerare pozițiile sale anterioare și deficiențele modernizării dacă i se va solicita aprobarea; este de părere că Parlamentul va sprijini retragerea UE din TCE atunci când i se va solicita aprobarea; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută anunțul făcut de guvernele Poloniei, Spaniei, Țărilor de Jos, Franței, Sloveniei, Germaniei și Luxemburgului cu privire la intenția lor de a se retrage din TCE și constată că, în majoritatea cazurilor, decizia a fost luată pe baza rezultatului procesului de modernizare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că este nevoie să se acționeze în mod coordonat, pentru a fi mai puternici în negocierile de retragere, pentru a limita efectele negative ale clauzei de limitare în timp și pentru a preveni efectiv litigiile intra-UE; îndeamnă Comisia să inițieze imediat procesul de retragere coordonată a UE din TCE și invită Consiliul să sprijine o astfel de propunere; consideră că aceasta este cea mai bună opțiune pentru ca UE să obțină securitate juridică și să împiedice TCE să pună în pericol și mai mult ambițiile UE în materie de climă și securitate energetică; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că Comisia nu a pregătit în mod adecvat această retragere coordonată și nici nu a comunicat informații în acest sens, în pofida mai multor solicitări din partea Parlamentului de la începutul negocierilor de modernizare încoace, ca alternativă în cazul unor rezultate nesatisfăcătoare sau al eșecului procesului de modernizare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atrage atenția asupra lipsei de coerență între pozițiile unor state membre cu privire la TCE și TBI ale acestora, care protejează în continuare investițiile în combustibili fosili și dispozițiile depășite care contravin obiectivelor și valorilor UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretariatului Tratatului privind Carta energiei, precum și guvernelor țărilor membre ale Tratatului privind Carta energiei. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  JO L 243, 9.7.2021, p. 1.

(2)  JO L 350, 4.10.2021, p. 9.

(3)  JO L 328, 21.12.2018, p. 82.

(4)  JO L 328, 21.12.2018, p. 210.

(5)  Avizul din 16 mai 2017, EU:C:2017:376.

(6)  Hotărârea din 6 martie 2018, Republica Slovacă/Achmea BV, C-284/16, EU:C:2018:158.

(7)  Avizul din 30 aprilie 2019, EU:C:2019:341.

(8)  Hotărârea din 2 septembrie 2021, Republica Moldova/ Komstroy LLC, C-741/19, EU:C:2021:655.

(9)  Hotărârea din 26 octombrie 2021, Republica Polonă/PL Holdings Sàrl, C-109/20, EU:C:2021:875.

(10)  JO L 169, 29.5.2020, p. 1.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0268.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0373.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/74 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/74

---

P9_TA(2022)0422

Evaluarea modului în care Ungaria respectă condițiile privind statul de drept în conformiate cu Regulamentul privind condiționalitatea și situația actuală a PNRR-ului Ungariei

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la evaluarea modului în care Ungaria respectă condițiile privind statul de drept prevăzute de Regulamentul privind condiționalitatea și situația actuală a PNRR-ului Ungariei (2022/2935(RSP))

(2023/C 167/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”),

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 2, articolul 4 alineatul (3) și articolul 7 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolul 2, articolul 4 alineatul (3) și articolul 7 alineatul (1),

| — | având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale la Convenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale la Convenție,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere tratatele internaționale privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere tratatele internaționale privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) (Regulamentul privind condiționalitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) (Regulamentul privind condiționalitatea,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize, (3) |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize, (3)

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 3 iunie 2021 în cauza C-650/18 de respingere a acțiunii Ungariei împotriva rezoluției Parlamentului din 12 septembrie 2018 care a declanșat procedura de stabilire a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 3 iunie 2021 în cauza C-650/18 de respingere a acțiunii Ungariei împotriva rezoluției Parlamentului din 12 septembrie 2018 care a declanșat procedura de stabilire a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (4),

| — | având în vedere capitolele consacrate fiecărei țări referitoare la Ungaria din rapoartele anuale ale Comisiei privind statul de drept, în special cele din 2021 și 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolele consacrate fiecărei țări referitoare la Ungaria din rapoartele anuale ale Comisiei privind statul de drept, în special cele din 2021 și 2022,

| — | având în vedere jurisprudența CJUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența CJUE,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de stabilire, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE, a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (5), cea din 9 iunie 2022 referitoare la statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR) (6), cea din 5 mai 2022 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește Polonia și Ungaria (7), cea din 10 martie 2022 referitoare la statul de drept și consecințele hotărârii CEJ (8), cea din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (9) și cea din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 15 septembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de stabilire, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE, a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (5), cea din 9 iunie 2022 referitoare la statul de drept și posibila aprobare a planului național de redresare al Poloniei (MRR) (6), cea din 5 mai 2022 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE în ceea ce privește Polonia și Ungaria (7), cea din 10 martie 2022 referitoare la statul de drept și consecințele hotărârii CEJ (8), cea din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (9) și cea din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (10),

| — | având în vedere notificarea scrisă trimisă de Comisie guvernului ungar la 27 aprilie 2022, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul privind condiționalitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere notificarea scrisă trimisă de Comisie guvernului ungar la 27 aprilie 2022, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul privind condiționalitatea,

| — | având în vedere măsurile de remediere prezentate Comisiei de guvernul Ungariei prin scrisoarea din data de 22 august 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere măsurile de remediere prezentate Comisiei de guvernul Ungariei prin scrisoarea din data de 22 august 2022,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 18 septembrie 2022 de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind măsurile de protecție a bugetului Uniunii împotriva încălcărilor principiilor statului de drept în Ungaria (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 18 septembrie 2022 de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind măsurile de protecție a bugetului Uniunii împotriva încălcărilor principiilor statului de drept în Ungaria (COM(2022)0485),

| — | având în vedere locul ocupat de Ungaria în Indicele privind statul de drept din cadrul proiectului „World Justice” 2022 (locul 73 din 140 de țări și ultimul loc dintre statele UE, ale Asociației Europene a Liberului Schimb și ale Americii de Nord), |
| --- | --- |

—

având în vedere locul ocupat de Ungaria în Indicele privind statul de drept din cadrul proiectului „World Justice” 2022 (locul 73 din 140 de țări și ultimul loc dintre statele UE, ale Asociației Europene a Liberului Schimb și ale Americii de Nord),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, reflectate în Cartă și incluse în tratatele internaționale privind drepturile omului; întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre și la care toate statele membre au subscris în mod liber, constituie baza drepturilor de care se bucură cei care trăiesc în Uniune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a fost întemeiată pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, reflectate în Cartă și incluse în tratatele internaționale privind drepturile omului; întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre și la care toate statele membre au subscris în mod liber, constituie baza drepturilor de care se bucură cei care trăiesc în Uniune;

| B. | întrucât Comisia poate pune în aplicare măsurile prevăzute în Regulamentul privind condiționalitatea atunci când încălcarea principiilor statului de drept afectează direct sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia poate pune în aplicare măsurile prevăzute în Regulamentul privind condiționalitatea atunci când încălcarea principiilor statului de drept afectează direct sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a Uniunii;

| C. | întrucât la 18 septembrie 2022 Comisia a prezentat măsurile de protecție a bugetului în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea, prezentând o propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului care să protejeze interesele financiare ale UE de încălcările principiilor statului de drept comise în Ungaria și care prevede suspendarea a 65 % din creditele de angajament pentru trei programe ale politicii de coeziune sau, dacă este cazul, suspendarea aprobării celor trei programe, precum și interdicția de a încheia angajamente juridice cu fiduciile de interes public pentru programele puse în aplicare în cadrul gestiunii directe și indirecte; |
| --- | --- |

C.

întrucât la 18 septembrie 2022 Comisia a prezentat măsurile de protecție a bugetului în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea, prezentând o propunere de decizie de punere în aplicare a Consiliului care să protejeze interesele financiare ale UE de încălcările principiilor statului de drept comise în Ungaria și care prevede suspendarea a 65 % din creditele de angajament pentru trei programe ale politicii de coeziune sau, dacă este cazul, suspendarea aprobării celor trei programe, precum și interdicția de a încheia angajamente juridice cu fiduciile de interes public pentru programele puse în aplicare în cadrul gestiunii directe și indirecte;

| D. | întrucât măsurile de remediere adoptate de guvernul ungar nu sunt suficiente pentru a dovedi că încălcările principiilor statului de drept în Ungaria nu mai afectează sau nu mai riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protecția intereselor financiare ale Uniunii și nici nu sunt adecvate pentru a corecta seria limitată de deficiențe pe care Comisia a ales să le trateze în proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului; întrucât se pare că este puțin probabil aceste măsuri, chiar dacă sunt puse în aplicare pe deplin, să fie adecvate pentru a corecta încălcările statului de drept care afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a bugetului UE în Ungaria; întrucât aceste măsuri de remediere nu ar corecta alte încălcări ale principiului statului de drept comise în Ungaria și care nu se încadrează în domeniul de aplicare al regulamentului; |
| --- | --- |

D.

întrucât măsurile de remediere adoptate de guvernul ungar nu sunt suficiente pentru a dovedi că încălcările principiilor statului de drept în Ungaria nu mai afectează sau nu mai riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protecția intereselor financiare ale Uniunii și nici nu sunt adecvate pentru a corecta seria limitată de deficiențe pe care Comisia a ales să le trateze în proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului; întrucât se pare că este puțin probabil aceste măsuri, chiar dacă sunt puse în aplicare pe deplin, să fie adecvate pentru a corecta încălcările statului de drept care afectează sau riscă să afecteze grav buna gestiune financiară a bugetului UE în Ungaria; întrucât aceste măsuri de remediere nu ar corecta alte încălcări ale principiului statului de drept comise în Ungaria și care nu se încadrează în domeniul de aplicare al regulamentului;

| E. | întrucât Ungaria a decis să nu participe la cooperarea consolidată pentru instituirea Parchetului European, |
| --- | --- |

E.

întrucât Ungaria a decis să nu participe la cooperarea consolidată pentru instituirea Parchetului European,

| 1. | consideră oportună decizia de a declanșa aplicarea Regulamentului privind condiționalitatea în cazul Ungariei, deși vine cu mare întârziere și are un domeniu de aplicare prea limitat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este de părere că cele 17 măsuri negociate de Comisie și de guvernul Ungariei nu sunt suficiente pentru a face față riscului sistemic actual la adresa intereselor financiare ale UE; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia ca în evaluarea sa să evidențieze că riscul continuă să existe și să susțină că sunt necesare în continuare măsuri de remediere, pentru a oferi motive Consiliului să aprobe cu majoritate calificată propunerea Comisiei din 18 septembrie 2022 de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind măsurile de protecție a bugetului Uniunii împotriva încălcărilor principiilor statului de drept în Ungaria; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Consiliul să adopte măsurile în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea, așa cum a propus Comisia la 18 septembrie 2022, și să elimine măsurile adoptate numai după ce constată că nu mai sunt îndeplinite condițiile pentru adoptarea lor, și anume că măsurile de remediere adoptate de guvernul ungar au avut un efect durabil în practică și mai cu seamă că nu s-a înregistrat niciun regres vizavi de măsurile deja adoptate; subliniază că dacă aceste măsuri sunt anulate în viitor, Uniunea ar trebui să efectueze corecții financiare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să ia imediat măsuri în temeiul Regulamentului privind condiționalitatea în cazul altor încălcări ale statului de drept, în special al celor legate de independența sistemului judiciar și alte temeiuri menționate în scrisoarea trimisă de Comisie Ungariei la 19 noiembrie 2021; |
| --- | --- |

5.

| 6. | regretă faptul că autoritățile ungare continuă să folosească abuziv regula unanimității a UE pentru a bloca deciziile de importanță majoră, cu scopul de a face presiuni asupra Comisiei și Consiliului pentru a debloca fondurile UE, întârziind astfel adoptarea pachetului de ajutoare pentru Ucraina, în valoare de 18 miliarde EUR, și a ratei minime globale a impozitului pe profit; invită Comisia și Consiliul să se asigure că acest lucru nu are niciun impact asupra deciziilor lor referitoare la Mecanismul de redresare și reziliență (MRR) și condiționalitatea privind statul de drept; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită din nou Comisia să se asigure că destinatarii sau beneficiarii finali ai fondurilor UE nu sunt privați de aceste fonduri dacă se aplică sancțiuni în cadrul mecanismului de condiționalitate privind statul de drept, după cum se prevede la articolul 5 alineatele (4) și (5) din Regulamentul privind condiționalitatea; invită Comisia să găsească moduri de a distribui fondurile UE prin intermediul administrațiilor locale și al ONG-urilor, dacă guvernul în cauză nu cooperează la eliminarea deficiențelor în domeniul statului de drept; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că scopul MRR este de a stimula redresarea și reziliența UE și a statelor sale membre, inclusiv a Ungariei; regretă că, din cauza acțiunilor guvernului ungar, fondurile din MRR nu au ajuns încă la populația și regiunile Ungariei, nici la administrațiile locale sau la organizațiile societății civile, în timp ce celelalte 26 de planuri de redresare și reziliență au fost aprobate; constată că există riscul ca fondurile din MRR să fie deturnate și cere din nou Comisiei să nu evalueze pozitiv planul Ungariei până când aceasta nu respectă pe deplin toate recomandările din domeniul statului de drept și până când nu execută toate hotărârile pertinente ale CJUE și ale Curții Europene a Drepturilor Omului; se așteaptă ca, înainte de a aproba acordurile de parteneriat și programele politicii de coeziune, Comisia să excludă orice risc ca programele politicii de coeziune să contribuie la deturnarea fondurilor UE sau la nerespectarea statului de drept; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că Parlamentului nu i-au fost transmise informații despre negocierile dintre Comisie și autoritățile ungare așteaptă din partea Comisiei să îl informeze prompt și periodic despre orice evoluție de interes; observă cât de importantă este transparența pentru cetățenii europeni, inclusiv pentru cetățenii maghiari, pentru care miza este incredibil de mare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(2)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

(3)  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(4)  Hotărârea din 3 iunie 2021, Ungaria /Parlamentul, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0324.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0240.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0204.

(8)  JO C 347, 9.9.2022, p. 168.

(9)  JO C 99, 1.3.2022, p. 218.

(10)  JO C 67, 8.2.2022, p. 86.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/77 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/77

---

P9_TA(2022)0423

Protecția animalelor de fermă și a carnivorelor mari în Europa

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la protecția animalelor de fermă și a carnivorelor mari în Europa (2022/2952(RSP))

(2023/C 167/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (2),

| — | având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (Directiva privind habitatele) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale și a speciilor de faună și floră sălbatică (Directiva privind habitatele) (3),

| — | având în vedere Convenția privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa (Convenția de la Berna) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa (Convenția de la Berna) (4),

| — | având în vedere Programul Comisiei Europene privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul Comisiei Europene privind o reglementare adecvată și funcțională (REFIT),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2021 intitulată „Document de orientare privind protecția riguroasă a speciilor de animale de interes comunitar în temeiul Directivei Habitate” (C(2021)7301), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2021 intitulată „Document de orientare privind protecția riguroasă a speciilor de animale de interes comunitar în temeiul Directivei Habitate” (C(2021)7301),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât în multe părți ale Europei are loc o extindere a arealului sau o recolonizare de către anumite animale de pradă mari, în special lupii și urșii, absenți de pe aceste teritorii de mult timp, ceea ce îi aduce în conflict cu activitățile umane, în special cu pășunatul extensiv al ovinelor și bovinelor; întrucât păstorii suportă costuri semnificative cauzate de atacarea turmelor lor și de diferențele mari dintre statele membre și regiuni în ceea ce privește măsurile de sprijinire a fermierilor și, în unele cazuri, lipsa acestora, și fondurile publice pe care le pun la dispoziție pentru compensare și adaptare; |
| --- | --- |

A.

întrucât în multe părți ale Europei are loc o extindere a arealului sau o recolonizare de către anumite animale de pradă mari, în special lupii și urșii, absenți de pe aceste teritorii de mult timp, ceea ce îi aduce în conflict cu activitățile umane, în special cu pășunatul extensiv al ovinelor și bovinelor; întrucât păstorii suportă costuri semnificative cauzate de atacarea turmelor lor și de diferențele mari dintre statele membre și regiuni în ceea ce privește măsurile de sprijinire a fermierilor și, în unele cazuri, lipsa acestora, și fondurile publice pe care le pun la dispoziție pentru compensare și adaptare;

| B. | întrucât măsurile legislative, cum ar fi Directiva privind habitatele și tratatele internaționale precum Convenția de la Berna au contribuit la refacerea numărului de carnivore mari, inclusiv de lupi cenușii, urși bruni, râși eurasiatici și glutoni; întrucât numărul carnivorelor mari prezente în Europa continentală în 2012 se ridica la 9 000 de râși eurasiatici, 17 000 de urși bruni, 1 250 de glutoni și 12 000 de lupi; întrucât numărul lupilor a crescut semnificativ în ultimii zece ani, până în 17 000, conform unei evaluări efectuate în 2018 (5), iar cifrele pentru alte specii rămân similare; întrucât, în plus, pe baza celor mai bune date disponibile, în 2022 numărul total de lupi din UE-27 este probabil în jurul a 19 000 și este probabil să depășească 21 500 în Europa în sens geografic (6); întrucât în ultimii zece ani s-a semnalat o creștere cu peste 25 % a ariei de răspândire a lupilor în Europa, conform unei evaluări din 2022 a stării de conservare a lupului (Canis lupus) în Europa (7); întrucât Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (UICN) a încadrat trei din nouă populații de lupi, trei din zece populații de urși bruni și trei din 11 populații de râși eurasiatici din Europa la categoria de risc minim; întrucât ambele populații de glutoni din Europa sunt în continuare considerate specie periclitată, iar râsul iberic este încă specie pe cale de dispariție; |
| --- | --- |

B.

întrucât măsurile legislative, cum ar fi Directiva privind habitatele și tratatele internaționale precum Convenția de la Berna au contribuit la refacerea numărului de carnivore mari, inclusiv de lupi cenușii, urși bruni, râși eurasiatici și glutoni; întrucât numărul carnivorelor mari prezente în Europa continentală în 2012 se ridica la 9 000 de râși eurasiatici, 17 000 de urși bruni, 1 250 de glutoni și 12 000 de lupi; întrucât numărul lupilor a crescut semnificativ în ultimii zece ani, până în 17 000, conform unei evaluări efectuate în 2018 (5), iar cifrele pentru alte specii rămân similare; întrucât, în plus, pe baza celor mai bune date disponibile, în 2022 numărul total de lupi din UE-27 este probabil în jurul a 19 000 și este probabil să depășească 21 500 în Europa în sens geografic (6); întrucât în ultimii zece ani s-a semnalat o creștere cu peste 25 % a ariei de răspândire a lupilor în Europa, conform unei evaluări din 2022 a stării de conservare a lupului (Canis lupus) în Europa (7); întrucât Uniunea Internațională pentru Conservarea Naturii (UICN) a încadrat trei din nouă populații de lupi, trei din zece populații de urși bruni și trei din 11 populații de râși eurasiatici din Europa la categoria de risc minim; întrucât ambele populații de glutoni din Europa sunt în continuare considerate specie periclitată, iar râsul iberic este încă specie pe cale de dispariție;

| C. | întrucât populația de lupi are potențialul de a crește exponențial cu aproximativ 30 % anual; |
| --- | --- |

C.

întrucât populația de lupi are potențialul de a crește exponențial cu aproximativ 30 % anual;

| D. | întrucât impactul negativ al atacurilor tot mai numeroasei populații de lupi asupra animalelor domestice crește; întrucât lupii ajung tot mai frecvent în imediata proximitate a oamenilor, în special în zonele dens populate; |
| --- | --- |

D.

întrucât impactul negativ al atacurilor tot mai numeroasei populații de lupi asupra animalelor domestice crește; întrucât lupii ajung tot mai frecvent în imediata proximitate a oamenilor, în special în zonele dens populate;

| E. | întrucât numai în Austria numărul de animale ucise de lupi a crescut cu 230 %, ajungând la 680 în 2021; întrucât o evoluție similară a atacurilor lupilor poate fi observată și în alte state membre, unde, în 2020, numărul de animale ucise a fost de 11 849 în Franța, 3 959 în Germania, 616 în Cehia, 139 în Belgia și 98 în regiunea Tirolului de Sud din Italia; |
| --- | --- |

E.

întrucât numai în Austria numărul de animale ucise de lupi a crescut cu 230 %, ajungând la 680 în 2021; întrucât o evoluție similară a atacurilor lupilor poate fi observată și în alte state membre, unde, în 2020, numărul de animale ucise a fost de 11 849 în Franța, 3 959 în Germania, 616 în Cehia, 139 în Belgia și 98 în regiunea Tirolului de Sud din Italia;

| F. | întrucât creșterea rapidă a populației de lupi și a atacurilor asupra efectivelor de animale afectează capacitatea administratorilor naționali de a acționa eficient și decisiv cu instrumentele de care dispun în prezent; |
| --- | --- |

F.

întrucât creșterea rapidă a populației de lupi și a atacurilor asupra efectivelor de animale afectează capacitatea administratorilor naționali de a acționa eficient și decisiv cu instrumentele de care dispun în prezent;

| G. | întrucât, trebuind să facă față atacurilor cu carnivore mari singuri, fermierii sunt disperați, se simt neînțeleși și lipsiți de putere; întrucât atacurile carnivorelor mari au făcut deja victime umane; |
| --- | --- |

G.

întrucât, trebuind să facă față atacurilor cu carnivore mari singuri, fermierii sunt disperați, se simt neînțeleși și lipsiți de putere; întrucât atacurile carnivorelor mari au făcut deja victime umane;

| H. | întrucât majoritatea populațiilor de carnivore mari din Europa sunt transfrontaliere; întrucât populațiile individuale pot acoperi mari zone geografice din diferite țări, în interiorul și în afara UE, ceea ce duce la situații în care aceeași populație să poată fi considerată ca aflându-se într-o stare de conservare favorabilă într-o regiune, iar într-o regiune învecinată ea să poată fi clasificată ca având nevoie de protecție strictă; |
| --- | --- |

H.

întrucât majoritatea populațiilor de carnivore mari din Europa sunt transfrontaliere; întrucât populațiile individuale pot acoperi mari zone geografice din diferite țări, în interiorul și în afara UE, ceea ce duce la situații în care aceeași populație să poată fi considerată ca aflându-se într-o stare de conservare favorabilă într-o regiune, iar într-o regiune învecinată ea să poată fi clasificată ca având nevoie de protecție strictă;

| I. | întrucât strategiile de monitorizare variază foarte mult, ceea ce duce la inconsecvențe în ceea ce privește calitatea și cantitatea datelor referitoare la nivelurile populației de carnivore mari; |
| --- | --- |

I.

întrucât strategiile de monitorizare variază foarte mult, ceea ce duce la inconsecvențe în ceea ce privește calitatea și cantitatea datelor referitoare la nivelurile populației de carnivore mari;

| J. | întrucât programul LIFE a finanțat deja numeroase proiecte de atenuare a conflictelor cu speciile de animale sălbatice și de promovare a coexistenței pe termen lung cu animalele de pradă mari; întrucât în perioada 1992-2019 s-au cheltuit, în medie, 3,6 milioane EUR pe an pentru proiecte axate pe măsuri de atenuare a daunelor provocate de carnivorele mari prin programul LIFE și o sumă suplimentară de 36 de milioane EUR a fost acordată pentru proiecte în curs care oferă îndrumări adaptate la context privind eficacitatea măsurilor de atenuare, cum ar fi gardurile electrice, păstoritul activ și utilizarea câinilor de pază pentru animalele de fermă în multe regiuni ale UE; întrucât sunt necesare proiecte suplimentare în regiunile și pentru speciile de carnivore mari care nu au fost încă avute în vedere; |
| --- | --- |

J.

întrucât programul LIFE a finanțat deja numeroase proiecte de atenuare a conflictelor cu speciile de animale sălbatice și de promovare a coexistenței pe termen lung cu animalele de pradă mari; întrucât în perioada 1992-2019 s-au cheltuit, în medie, 3,6 milioane EUR pe an pentru proiecte axate pe măsuri de atenuare a daunelor provocate de carnivorele mari prin programul LIFE și o sumă suplimentară de 36 de milioane EUR a fost acordată pentru proiecte în curs care oferă îndrumări adaptate la context privind eficacitatea măsurilor de atenuare, cum ar fi gardurile electrice, păstoritul activ și utilizarea câinilor de pază pentru animalele de fermă în multe regiuni ale UE; întrucât sunt necesare proiecte suplimentare în regiunile și pentru speciile de carnivore mari care nu au fost încă avute în vedere;

| K. | întrucât animalele domestice, în special cele de pe pășuni și din sistemele de pășunat deschis, sunt expuse unui risc mai mare de atac (în funcție de măsurile luate și de eficacitatea acestora) din cauza prezenței în creștere a carnivorelor mari; întrucât acest lucru este valabil în special în regiunile montane și slab populate în care pășunatul este necesar pentru conservarea acestui habitat prioritar; întrucât în anumite zone dens populate, cu puține specii care constituie prada naturală a carnivorelor mari, ar putea exista și un risc mai mare pentru animalele domestice; |
| --- | --- |

K.

întrucât animalele domestice, în special cele de pe pășuni și din sistemele de pășunat deschis, sunt expuse unui risc mai mare de atac (în funcție de măsurile luate și de eficacitatea acestora) din cauza prezenței în creștere a carnivorelor mari; întrucât acest lucru este valabil în special în regiunile montane și slab populate în care pășunatul este necesar pentru conservarea acestui habitat prioritar; întrucât în anumite zone dens populate, cu puține specii care constituie prada naturală a carnivorelor mari, ar putea exista și un risc mai mare pentru animalele domestice;

| L. | întrucât atitudinea publicului față de carnivorele mari variază foarte mult de la o țară la alta și de la un grup de interese la altul, în special în regiunile în care carnivorele mari au fost absente perioade mai lungi; întrucât teama de atacuri și lipsa unui sprijin suficient din partea autorităților pentru compensarea daunelor ar putea duce la uciderea ilegală a exemplarelor din specii protejate; |
| --- | --- |

L.

întrucât atitudinea publicului față de carnivorele mari variază foarte mult de la o țară la alta și de la un grup de interese la altul, în special în regiunile în care carnivorele mari au fost absente perioade mai lungi; întrucât teama de atacuri și lipsa unui sprijin suficient din partea autorităților pentru compensarea daunelor ar putea duce la uciderea ilegală a exemplarelor din specii protejate;

| M. | întrucât sectoarele ovinelor și caprinelor, care sunt cele mai vulnerabile la atacurile carnivorelor mari, sunt supuse de mai multe decenii unor presiuni economice din cauze socioeconomice mai ample; întrucât acest sector fragil poate aduce valoare ecologică adăugată prin pășunatul extensiv, contribuind la menținerea biodiversității în peisajele deschise din multe zone cu constrângeri naturale sau cu fertilitate scăzută cum ar fi pășunile alpine și la combaterea unor fenomene precum eroziunea și incendiile de pădure; |
| --- | --- |

M.

întrucât sectoarele ovinelor și caprinelor, care sunt cele mai vulnerabile la atacurile carnivorelor mari, sunt supuse de mai multe decenii unor presiuni economice din cauze socioeconomice mai ample; întrucât acest sector fragil poate aduce valoare ecologică adăugată prin pășunatul extensiv, contribuind la menținerea biodiversității în peisajele deschise din multe zone cu constrângeri naturale sau cu fertilitate scăzută cum ar fi pășunile alpine și la combaterea unor fenomene precum eroziunea și incendiile de pădure;

| N. | întrucât sistemele tradiționale de păstorit și pășunat alpin sunt abandonate tot mai mult ca urmare a problemelor legate de mediu, de agricultură și a celor de natură socioeconomică; |
| --- | --- |

N.

întrucât sistemele tradiționale de păstorit și pășunat alpin sunt abandonate tot mai mult ca urmare a problemelor legate de mediu, de agricultură și a celor de natură socioeconomică;

| O. | întrucât proiectele LIFE au arătat că în unele regiuni ale UE măsurile preventive de evitare a conflictelor generate de coexistență sunt metode reușite de reducere a daunelor provocate de carnivorele mari; întrucât eficacitatea acestor măsuri ar putea fi însă afectată de circumstanțele geografice și de condițiile locale; întrucât aceste măsuri pot duce la un volum mai mare de muncă și la costuri mai mari pentru fermieri, în special în regiunile în care carnivorele mari se întorc sau își extind arealul; întrucât măsurile preventive pentru evitarea conflictelor generate de coexistență pot fi combinate pentru a spori eficacitatea; întrucât plățile compensatorii, care sunt reglementate la nivel național, diferă în UE și nu reușesc întotdeauna să ofere despăgubiri integrale pentru daunele suferite; |
| --- | --- |

O.

întrucât proiectele LIFE au arătat că în unele regiuni ale UE măsurile preventive de evitare a conflictelor generate de coexistență sunt metode reușite de reducere a daunelor provocate de carnivorele mari; întrucât eficacitatea acestor măsuri ar putea fi însă afectată de circumstanțele geografice și de condițiile locale; întrucât aceste măsuri pot duce la un volum mai mare de muncă și la costuri mai mari pentru fermieri, în special în regiunile în care carnivorele mari se întorc sau își extind arealul; întrucât măsurile preventive pentru evitarea conflictelor generate de coexistență pot fi combinate pentru a spori eficacitatea; întrucât plățile compensatorii, care sunt reglementate la nivel național, diferă în UE și nu reușesc întotdeauna să ofere despăgubiri integrale pentru daunele suferite;

| P. | întrucât pierderea și rănirea animalelor domestice din cauza atacurilor carnivorelor mari nu numai că provoacă daune economice fermierilor și crescătorilor, ci au și consecințe emoționale considerabile pentru proprietarii acestora; |
| --- | --- |

P.

întrucât pierderea și rănirea animalelor domestice din cauza atacurilor carnivorelor mari nu numai că provoacă daune economice fermierilor și crescătorilor, ci au și consecințe emoționale considerabile pentru proprietarii acestora;

| Q. | întrucât practicile tradiționale de creștere a animalelor cu un grad ridicat de protecție a șeptelului împotriva animalelor de pradă, cum ar fi folosirea ciobanilor, a câinilor de pază pentru turme și adăpostirea pe timp de noapte pentru a asigura supravegherea directă și continuă a șeptelului au fost utilizate timp de secole în Europa, dar au fost abandonate treptat din cauza numărului mult mai mic de atacuri ale animalelor de pradă; întrucât în unele regiuni se poate dovedi dificil să se revină pe deplin la aceste practici vechi pe scară largă din cauza schimbării destinației terenurilor, cu o abordare mai multifuncțională în zonele agricole, din cauza importanței sporite a turismului și a presiunii socioeconomice actuale cu care se confruntă agricultura în UE, cu scăderi semnificative ale numărului de fermieri și cu salarii sub medie; întrucât trebuie să se găsească soluții inovatoare pentru a obișnui agricultura modernă cu prezența lupilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât practicile tradiționale de creștere a animalelor cu un grad ridicat de protecție a șeptelului împotriva animalelor de pradă, cum ar fi folosirea ciobanilor, a câinilor de pază pentru turme și adăpostirea pe timp de noapte pentru a asigura supravegherea directă și continuă a șeptelului au fost utilizate timp de secole în Europa, dar au fost abandonate treptat din cauza numărului mult mai mic de atacuri ale animalelor de pradă; întrucât în unele regiuni se poate dovedi dificil să se revină pe deplin la aceste practici vechi pe scară largă din cauza schimbării destinației terenurilor, cu o abordare mai multifuncțională în zonele agricole, din cauza importanței sporite a turismului și a presiunii socioeconomice actuale cu care se confruntă agricultura în UE, cu scăderi semnificative ale numărului de fermieri și cu salarii sub medie; întrucât trebuie să se găsească soluții inovatoare pentru a obișnui agricultura modernă cu prezența lupilor;

| R. | întrucât este necesară o coexistență constructivă între carnivorele mari și creșterea animalelor, prin care starea de conservare a carnivorelor mari să poată continua să evolueze favorabil, iar agricultorilor să li se ofere instrumentele și finanțarea suficientă pentru a face față atacurilor asupra animalelor și a le preveni; întrucât toate deciziile de gestionare ar trebui să se bazeze pe știință și date solide și ar trebui să țină seama de perspectivele ecologice, sociale și economice; întrucât vor fi necesare discuții suplimentare între părțile interesate și fermieri în zonele în care carnivorele mari erau absente de decenii și vor fi necesare mai multe eforturi de a face schimb de bune practici pentru a sprijini adoptarea de măsuri preventive și pentru a obține acces la finanțare; întrucât creșterea prezenței carnivorelor mari poate avea efecte pozitive asupra funcționării și rezilienței ecosistemelor și asupra conservării biodiversității și a proceselor ecologice, contribuind, printre altele, la ținerea sub control populațiilor de copitate sălbatice; subliniază și că prezența carnivorelor mari contribuie la valoarea recreativă a pădurilor și la creșterea constantă a turismului în natură, mai ales în parcurile naționale; |
| --- | --- |

R.

întrucât este necesară o coexistență constructivă între carnivorele mari și creșterea animalelor, prin care starea de conservare a carnivorelor mari să poată continua să evolueze favorabil, iar agricultorilor să li se ofere instrumentele și finanțarea suficientă pentru a face față atacurilor asupra animalelor și a le preveni; întrucât toate deciziile de gestionare ar trebui să se bazeze pe știință și date solide și ar trebui să țină seama de perspectivele ecologice, sociale și economice; întrucât vor fi necesare discuții suplimentare între părțile interesate și fermieri în zonele în care carnivorele mari erau absente de decenii și vor fi necesare mai multe eforturi de a face schimb de bune practici pentru a sprijini adoptarea de măsuri preventive și pentru a obține acces la finanțare; întrucât creșterea prezenței carnivorelor mari poate avea efecte pozitive asupra funcționării și rezilienței ecosistemelor și asupra conservării biodiversității și a proceselor ecologice, contribuind, printre altele, la ținerea sub control populațiilor de copitate sălbatice; subliniază și că prezența carnivorelor mari contribuie la valoarea recreativă a pădurilor și la creșterea constantă a turismului în natură, mai ales în parcurile naționale;

| S. | întrucât în octombrie 2021 Comisia a emis noi orientări privind protejarea strictă a speciilor de animale în temeiul Directivei privind habitatele, inclusiv a lupilor, menite să ajute statele membre ale UE să îmbunătățească punerea în aplicare a Directivei privind habitatele pe teren și mai ales să asigure transpunerea integrală, clară și precisă a articolului 16, |
| --- | --- |

S.

întrucât în octombrie 2021 Comisia a emis noi orientări privind protejarea strictă a speciilor de animale în temeiul Directivei privind habitatele, inclusiv a lupilor, menite să ajute statele membre ale UE să îmbunătățească punerea în aplicare a Directivei privind habitatele pe teren și mai ales să asigure transpunerea integrală, clară și precisă a articolului 16,

| 1. | ia act de rezultatele pozitive ale politicilor privind biodiversitatea în ceea ce privește refacerea speciilor de carnivore mari din UE și de efectele acestora asupra funcționării și rezilienței ecosistemelor, asupra conservării biodiversității și a proceselor ecologice, precum și asupra creșterii animalelor; subliniază că este important să se asigure o coexistență echilibrată între oameni, animale și carnivorele mari, în special în zonele rurale, și subliniază că trebuie să se recunoască că modificările aduse nivelurilor populației anumitor specii pot conduce la o serie de probleme de mediu, agricole și socioeconomice; recunoaște că articolul 2 alineatul (3) din Directiva privind habitatele conține deja flexibilitatea de a aborda și gestiona în mod eficace aceste sinergii și compromisuri și este considerat adecvat scopului; ia act de faptul că aceste flexibilități ar trebui explorate în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă impactul pe care îl au atacurile carnivorelor mari asupra stării animalelor, inclusiv rănirile, avortul, scăderea fertilității, pierderea de animale sau de efective întregi, precum și moartea câinilor de pază și invită Comisia și statele membre să facă tot posibilul pentru a preveni suferința și daunele aduse animalelor de fermă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să evalueze în continuare progresele înregistrate în atingerea unui stadiu corespunzător de conservare a speciilor pe baza unor dovezi științifice, pentru a evalua și monitoriza în mod corespunzător gama și dimensiunile populației de carnivore mari, inclusiv efectele acestora asupra naturii și biodiversității; subliniază că trebuie să se ia în considerare marea mobilitate transfrontalieră a speciilor, deoarece starea de conservare a diferitelor populații din aceeași specie poate varia de la o regiune la alta; invită Comisia și statele membre să intensifice și mai mult colaborarea transfrontalieră și subliniază că monitorizarea ar trebui coordonată printr-o metodologie armonizată, ținând seama de populațiile transnaționale și de regiunile (bio-) geografice, după caz; invită Comisia să aloce fonduri pentru studii privind biodiversitatea, de exemplu în cadrul programului Orizont Europa, care vizează actualizarea hărților de distribuție și densitate a carnivorelor mari; invită Comisia să se asigure că statele membre utilizează metode de monitorizare adecvate pentru fiecare dintre diferitele specii de carnivore mari, care permit compilarea de date de înaltă calitate, comparabile și standardizate pentru o evaluare eficace a nivelurilor populației; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că punctul „Propunere de modificare: reclasificarea lupului (Canis lupus) din anexa II în anexa III la convenție” a fost inclus pe ordinea de zi a celei de a 42-a reuniuni a Comitetului permanent al Convenției de la Berna; reliefează că starea de conservare a lupului la nivel paneuropean justifică o atenuare a statutului de protecție și, în consecință, adoptarea modificării propuse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște că atacurile carnivorelor mari sunt în creștere în întreaga Europă, au cauzat deja pierderi de vieți omenești și au avut efecte negative pentru crescătorii de animale; subliniază că este important ca statele membre să colecteze, de asemenea, informații și să raporteze cu privire la daunele provocate de atacurile carnivorelor mari; subliniază că o bună monitorizare a tendințelor în ceea ce privește apariția daunelor la crescătorii de animale este o condiție prealabilă de bază pentru succesul politicilor, însă statele membre folosesc metode diferite de supraveghere și monitorizare; subliniază importanța unor formate de raportare standardizate și că acest lucru ar trebui să se aplice și monitorizării eficacității programelor de atenuare a daunelor, inclusiv în ceea ce privește compensarea și prevenirea; solicită ca rezultatele monitorizării și metodologia utilizată să fie puse la dispoziția publicului în timp util și în mod transparent; subliniază că Comisia ar trebui să coordoneze colectarea datelor și să efectueze analizele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că este important să se îmbunătățească supravegherea sănătății faunei sălbatice, în special în ceea ce privește hibridizarea dintre câine și lup, care ar trebui detectată proactiv într-un stadiu incipient; solicită o politică standardizată pentru identificarea hibrizilor și o abordare transparentă, inclusiv schimbul transfrontalier generalizat de mostre de ADN de lup între institutele de cercetare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și statele membre să ajute regiunile care se confruntă cu conflicte de coexistență să clarifice modul în care se poate utiliza în mod corespunzător și responsabil flexibilitatea care există deja în temeiul articolului 16 alineatul (1) din Directiva privind habitatele; ia act de documentul de orientare actualizat al Comisiei privind protecția strictă a speciilor de animale de interes comunitar în temeiul Directivei privind habitatele, publicat la 12 octombrie 2021 (8); subliniază că este responsabilitatea Comisiei să clarifice orientările existente și să le actualizeze, după caz, inclusiv cu privire la interpretarea articolelor 12 și 16, și încurajează statele membre să utilizeze mai bine orientările existente și să acționeze în mod eficace pentru a preveni, a atenua și a compensa daunele cauzate de carnivorele mari, luând în considerare populațiile transfrontaliere, și să stabilească un cadru juridic și instituțional eficace pentru a sprijini fermierii și crescătorii să facă posibilă această coexistență; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să efectueze evaluări periodice ale datelor științifice astfel încât să facă posibilă adaptarea stării de protecție a speciilor de îndată ce se atinge starea de conservare dorită, în conformitate cu articolul 19 din Directiva privind habitatele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă Comisia și statele membre să ofere oportunități diferitelor părți interesate, inclusiv actorilor din mediul rural, să discute impactul carnivorelor mari; le îndeamnă să furnizeze informații cu privire la soluțiile practice și posibilitățile de finanțare pentru măsurile preventive împotriva atacurilor asupra efectivelor de animale și să desfășoare o campanie de sensibilizare clară; subliniază că este important să se dezvolte platforme ale părților interesate privind coexistența cu prădătorii mari la nivelul UE, național și local, cum ar fi Platforma UE privind coexistența oamenilor cu carnivorele mari, și să se promoveze dialogul, schimbul de experiență și cooperarea pentru a soluționa conflictele dintre oameni și speciile protejate; invită Comisia să sprijine dezvoltarea unor abordări coordonate în toate statele membre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să raporteze cu privire la impactul prezenței carnivorelor mari în Europa asupra viabilității creșterii animalelor, biodiversității, comunităților rurale și turismului rural, inclusiv asupra reînnoirii generațiilor în agricultură, în contextul factorilor socioeconomici care afectează viabilitatea creșterii animalelor; invită Comisia și statele membre să evalueze impactul pe care atacurile carnivorelor mari îl au asupra bunăstării animalelor, precum și asupra bunăstării fermierilor, a veniturilor și a costurilor mai mari cu forța de muncă și materialele, luând în considerare, de asemenea, dacă au fost sau nu puse în aplicare măsuri preventive și cât de eficace au fost acestea; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și statele membre să realizeze o evaluare solidă și cuprinzătoare a tuturor amenințărilor și presiunilor relevante asupra fiecărei specii de carnivore mari și asupra habitatelor acestora la nivel european și în fiecare stat membru, fie din cauze naturale, fie provocate de om; invită statele membre și Comisia să cartografieze și zonele prioritare de conectivitate pentru populațiile de carnivore mari și să identifice cele mai importante coridoare ecologice, barierele de dispersie, tronsoanele rutiere cu mortalitate ridicată și alte elemente de peisaj importante legate de natura fragmentată a distribuției carnivorelor mari, pentru a evita fragmentarea habitatelor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că fermele de creștere a animalelor din zonele montane, în special din regiunea alpină, sunt deosebit de vulnerabile la daunele din ce în ce mai mari cauzate de prădătorii mari; reamintește că exploatațiile din aceste regiuni sunt adesea de dimensiuni mici, se confruntă cu costuri suplimentare ridicate și trebuie protejate și încurajate în măsura în care ele pot contribui la protejarea peisajelor montane și a biodiversității în regiunile inospitaliere; subliniază că zonele precum pajiștile bogate în specii de Nardus, dezvoltate pe substraturi silicioase în zone montane și pajiștile alpine și subalpine calcaroase merită în special să fie conservate în temeiul Directivei privind habitatele; constată că aceste habitate au fost create în prezența prădătorilor sălbatici și subliniază că un factor-cheie pentru conservarea acestor zone este pășunatul extensiv, de exemplu cu bovine și cai sau cu efective de animale supravegheate de păstori; invită Comisia să protejeze și să mențină practicile agricole tradiționale, cum ar fi păstoritul, modelul de pășunat supravegheat, practica transhumanței recunoscută de UNESCO și modul de viață al păstorilor, prin soluții concrete; recunoaște că, dintre aceste practici, unele pot fi incluse în lista propusă a potențialelor practici agricole finanțate prin programe ecologice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia și statele membre să recunoască faptul că măsurile preventive disponibile în prezent, inclusiv gardurile și câinii de pază, care au succes în unele regiuni ale UE, pot prezenta sarcini financiare și de muncă suplimentare pentru fermieri, nu sunt întotdeauna sprijinite prin fonduri UE sau naționale și au un grad diferit de eficiență și eficacitate în funcție de condițiile locale (9) (10); subliniază, în acest sens, că sprijinul financiar pentru măsurile preventive ar trebui să fie însoțit de sprijin consultativ pentru a asigura punerea în aplicare cuprinzătoare și în timp util a acestora; subliniază că natura terenului, circumstanțele geografice, istoricul coexistenței cu carnivorele mari și alți factori prevalenți, cum ar fi turismul, care este adesea esențial pentru zonele în cauză, trebuie să fie luate în considerare la punerea în aplicare a măsurilor preventive și la luarea în considerare a derogărilor; invită Comisia și statele membre să recunoască, în cazurile în care populațiile de carnivore mari se extind, că este important să se elaboreze și să pună în aplicare proactiv strategii de atenuare în conformitate cu Directiva privind habitatele și pe baza unor dovezi științifice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să evalueze periodic progresele înregistrate în atingerea stării de conservare a speciilor la nivelul regiunilor biogeografice și/sau al populațiilor de la nivelul UE și îndeamnă insistent Comisia să elaboreze fără întârziere o procedură de evaluare pentru a permite modificarea stării de protecție a populațiilor din anumite regiuni de îndată ce s-a atins starea de conservare dorită, în conformitate cu articolul 19 din Directiva privind habitatele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să identifice și să sprijine din punct de vedere științific cele mai bune măsuri preventive fezabile pentru a reduce atacurile și daunele provocate de prădarea efectivelor de animale de către carnivorele mari, ținând seama de caracteristicile regionale și locale ale statelor membre, și să sprijine fermierii să solicite ca aceste măsuri preventive să multiplice și să extindă abordările de succes; solicită, de asemenea, includerea lor efectivă în serviciile de consiliere și de informare; solicită să se majoreze finanțarea oferită de programul LIFE pentru proiectele care vizează coexistența cu carnivorele mari, menținând, în același timp, finanțarea pentru protecția speciilor; solicită să se acorde prioritate proiectelor la scară mică, care vizează schimbul și dezvoltarea bunelor practici privind coexistența cu carnivorele mari, și invită Comisia să definească cerințe adecvate pentru măsurarea și raportarea eficacității măsurilor de atenuare a daunelor investigate în cadrul proiectelor finanțate de UE, de exemplu prin intermediul programului LIFE, acordând prioritate metodelor de evaluare obiective și cantitative; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită statele membre să elaboreze și să pună în aplicare planuri de acțiune cuprinzătoare privind speciile sau planuri de conservare și/sau gestionare, în cazul în care nu există deja astfel de planuri, ținând seama de densitățile umane, de structurile peisagistice, de efectivele de animale, de stadiul de conservare, de alte activități umane relevante și de populațiile de ungulate sălbatice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | evidențiază faptul că trebuie monitorizate periodic populațiile de carnivore mari pentru a planifica strategic acțiunile de conservare, pentru a aplica sisteme preventive de reducere a conflictelor și pentru a evalua rezultatele tuturor acțiunilor; remarcă faptul că monitorizarea ar trebui să se bazeze pe o metodologie solidă, ar trebui să promoveze și să faciliteze participarea diferitelor părți interesate și că rezultatele acesteia ar trebui comunicate periodic societății și principalelor grupuri de părți interesate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și statele membre să identifice oportunități de finanțare adecvate și pe termen lung pentru măsuri preventive adecvate și compensații adecvate pentru fermieri nu numai pentru pierderile și costurile suportate ca urmare a atacurilor carnivorelor mari, ci și pentru măsurile de atenuare puse în aplicare, pentru a asigura coexistența carnivorelor mari și practicile sustenabile de creștere a animalelor; subliniază că sistemele de compensare, concepute astfel încât creșterea animalelor și prezența carnivorelor mari să nu implice o pierdere de profit pentru fermieri, ar trebui să acopere costurile directe și indirecte asociate atacurilor prădătorilor și ar trebui să fie integrate în măsurile preventive pentru o eficiență maximă; subliniază că este important să se compenseze în mod echitabil și integral orice pierderi de animale de fermă cauzate de carnivorele mari, inclusiv de speciile hibride; invită statele membre și regiunile să îmbunătățească accesul la compensații financiare; invită Comisia să recunoască că numărul tot mai mare de atacuri ale carnivorelor mari implică, de asemenea, faptul că resursele dedicate protejării animalelor domestice și acordării de compensații sunt, de asemenea, în creștere; regretă că despăgubirile acordate crescătorilor de animale în urma unui atac variază de la un stat membru la altul; invită Comisia să ia în considerare modificarea orientărilor sale agricole pentru a facilita compensarea pagubelor provocate de prădătorii mari ca ajutor de stat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(2)  JO C 356, 4.10.2018, p. 38.

(3)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7.

(4)  JO L 38, 10.2.1982, p. 3.

(5)  Lista roșie a speciilor amenințate a UICN, „Canis lupus (Grey Wolf) [Canis lupus (lupul cenușiu)], accesată la 23 noiembrie 2022.

(6)  Inițiativa privind carnivorele mari pentru Europa – Grupul specializat al Comisiei pentru supraviețuirea speciilor a UICN pentru Comitetul permanent al Convenției privind conservarea vieții sălbatice și a habitatelor naturale din Europa, „Assessment of the conservation status of the Wolf (Canis lupus) in Europe” [Evaluarea stadiului de conservare a lupului (Canis lupus) în Europa], 2 septembrie 2022.

(7)  https://rm.coe.int/inf45e-2022-wolf-assessment-bern-convention-2791-5979-4182-1-2/1680a7fa47, Idem, p. 2.

(8)  Comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2021 intitulată „Document de orientare privind protecția riguroasă a speciilor de animale de interes comunitar în temeiul Directivei Habitate” C(2021)7301).

(9)  Cortés, Y. et al., „A decade of use of damage prevention measures in Spain and Portugal” (Un deceniu de aplicare a măsurilor de prevenire a daunelor în Spania și Portugalia), Carnivore Damage Prevention News, 2020.

(10)  Oliveira, T., et al., „The contribution of the LIFE program to mitigating damages caused by large carnivores in Europe” (Contribuția programului LIFE la atenuarea daunelor provocate de carnivorele mari în Europa), Global Ecology and Conservation, vol. 31, 2021.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/83 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/83

---

P9_TA(2022)0424

Moștenirea Anului european al tineretului 2022

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la moștenirea Anului european al tineretului din 2022 (2022/2953(RSP))

(2023/C 167/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 165 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 165 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (1),

| — | având în vedere articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4) din TFUE,

| — | având în vedere Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2021/2316 a Parlamentului European și a Consiliului din 22 decembrie 2021 privind Anul european al tineretului (2022) (2),

| — | având în vedere Foaia de parcurs de la Bratislava din 16 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs de la Bratislava din 16 septembrie 2016,

| — | având în vedere Declarația de la Roma din 25 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Roma din 25 martie 2017,

| — | având în vedere Planul de acțiune din 4 martie 2021 privind Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune din 4 martie 2021 privind Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere recomandarea CM/Rec(2017)4 a Consiliului Europei din 31 mai 2017 privind activitățile pentru tineret, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea CM/Rec(2017)4 a Consiliului Europei din 31 mai 2017 privind activitățile pentru tineret,

| — | având în vedere Strategia pentru sectorul tineretului pentru 2030 a Consiliului Europei din 23 ianuarie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia pentru sectorul tineretului pentru 2030 a Consiliului Europei din 23 ianuarie 2020,

| — | având în vedere Carta europeană revizuită a Consiliului Europei privind participarea tinerilor la viața locală și regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta europeană revizuită a Consiliului Europei privind participarea tinerilor la viața locală și regională,

| — | având în vedere recomandarea CM/Rec(2019)4 a Consiliului Europei privind sprijinirea tinerilor refugiați în tranziția către viața adultă, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea CM/Rec(2019)4 a Consiliului Europei privind sprijinirea tinerilor refugiați în tranziția către viața adultă,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliu, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în Consiliu, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (3),

| — | având în vedere planul de acțiune al Comisiei pentru spațiul european al educației din 30 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune al Comisiei pentru spațiul european al educației din 30 septembrie 2020,

| — | având în vedere Planul de acțiune pentru educația digitală (2021-2027) al Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune pentru educația digitală (2021-2027) al Comisiei,

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la definirea politicii în domeniul educației digitale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la definirea politicii în domeniul educației digitale (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 7 decembrie 2017 privind activitățile pentru tineret inteligente (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 7 decembrie 2017 privind activitățile pentru tineret inteligente (5),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind tinerii și viitorul muncii din 5 iunie 2019 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind tinerii și viitorul muncii din 5 iunie 2019 (6),

| — | având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului pe tema „Activitățile digitale pentru tineret” din 3 octombrie 2019 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului pe tema „Activitățile digitale pentru tineret” din 3 octombrie 2019 (7),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind cadrul pentru instituirea unui program european pentru activitățile pentru tineretf (8) și punerea sa în aplicare prin intermediul așa-numitului „Proces de la Bonn”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind cadrul pentru instituirea unui program european pentru activitățile pentru tineretf (8) și punerea sa în aplicare prin intermediul așa-numitului „Proces de la Bonn”,

| — | având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Garanția pentru tineret (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 8 octombrie 2020 referitoare la Garanția pentru tineret (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la o Europă socială puternică pentru tranziții juste (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la impactul COVID-19 asupra tineretului și asupra sportului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 februarie 2021 referitoare la impactul COVID-19 asupra tineretului și asupra sportului (11),

| — | având în vedere discursul privind starea Uniunii susținut de Președinta Comisiei la 15 septembrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul privind starea Uniunii susținut de Președinta Comisiei la 15 septembrie 2021,

| — | având în vedere poziția sa din 18 octombrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 18 octombrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre (12),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Testului UE pentru tineret, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Testului UE pentru tineret,

| — | având în vedere concluziile Conferinței privind viitorul Europei în ceea ce privește educația și tineretul, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Conferinței privind viitorul Europei în ceea ce privește educația și tineretul,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Anul european al tineretului („Anul”) a fost anunțat de președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, în discursul său privind starea Uniunii din 15 septembrie 2021, subliniind importanța tinerilor europeni în construirea unui viitor mai bun – mai ecologic, mai favorabil incluziunii, mai sustenabil și digital – și oferindu-le oportunități mai multe și mai bune, asigurându-se că vocile lor sunt auzite și punându-i în centrul atenției după pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

A.

întrucât Anul european al tineretului („Anul”) a fost anunțat de președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, în discursul său privind starea Uniunii din 15 septembrie 2021, subliniind importanța tinerilor europeni în construirea unui viitor mai bun – mai ecologic, mai favorabil incluziunii, mai sustenabil și digital – și oferindu-le oportunități mai multe și mai bune, asigurându-se că vocile lor sunt auzite și punându-i în centrul atenției după pandemia de COVID-19;

| B. | întrucât Anul a fost conceput pentru a atinge cele patru obiective generale, și anume să reînnoiască perspectivele pozitive pentru tineri și să-i ajute să depășească efectele pandemiei asupra vieții lor; să-i sprijine și să-i capaciteze pe tineri pentru a deveni cetățeni activi și implicați; să informeze mai bine tinerele generații cu privire la oportunitățile pe care le au la dispoziție în cadrul politicilor publice de la nivelul UE și de la nivel național, regional și local; și să integreze politica pentru tineret în toate domeniile de politică relevante ale Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât Anul a fost conceput pentru a atinge cele patru obiective generale, și anume să reînnoiască perspectivele pozitive pentru tineri și să-i ajute să depășească efectele pandemiei asupra vieții lor; să-i sprijine și să-i capaciteze pe tineri pentru a deveni cetățeni activi și implicați; să informeze mai bine tinerele generații cu privire la oportunitățile pe care le au la dispoziție în cadrul politicilor publice de la nivelul UE și de la nivel național, regional și local; și să integreze politica pentru tineret în toate domeniile de politică relevante ale Uniunii;

| C. | întrucât aceste obiective se bazează pe o serie de inițiative de politică ale UE deja în vigoare, de la Garanția europeană pentru tineret până la Strategia europeană pentru tineret și dialogul UE cu tinerii, programul european pentru activitățile pentru tineret și perspectivele pentru un spațiu european al educației, printre altele; întrucât aceste politici au identificat obiective atât de necesare și urgente pentru a îmbunătăți în mod eficace condițiile de viață, de învățare și de muncă pentru toți tinerii, însă punerea lor în aplicare rămâne în mare măsură fragmentată și incompletă; întrucât, prin urmare, se așteaptă ca Anul să servească drept accelerator pentru punerea în aplicare pe deplin a acestor politici, printr-o abordare coordonată, o metodologie și un proces solid și să ofere tinerilor posibilități de participare mai multe și mai bune în calitate de factori de schimbare în societate; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceste obiective se bazează pe o serie de inițiative de politică ale UE deja în vigoare, de la Garanția europeană pentru tineret până la Strategia europeană pentru tineret și dialogul UE cu tinerii, programul european pentru activitățile pentru tineret și perspectivele pentru un spațiu european al educației, printre altele; întrucât aceste politici au identificat obiective atât de necesare și urgente pentru a îmbunătăți în mod eficace condițiile de viață, de învățare și de muncă pentru toți tinerii, însă punerea lor în aplicare rămâne în mare măsură fragmentată și incompletă; întrucât, prin urmare, se așteaptă ca Anul să servească drept accelerator pentru punerea în aplicare pe deplin a acestor politici, printr-o abordare coordonată, o metodologie și un proces solid și să ofere tinerilor posibilități de participare mai multe și mai bune în calitate de factori de schimbare în societate;

| D. | întrucât așteptările cele mai frecvente ale tinerilor de la Anul european în ceea ce privește democrația sunt ca factorii de decizie să asculte mai mult solicitările lor și să acționeze în acest sens (72 %) și să sprijine dezvoltarea lor personală, socială și profesională (71 %) (13); |
| --- | --- |

D.

întrucât așteptările cele mai frecvente ale tinerilor de la Anul european în ceea ce privește democrația sunt ca factorii de decizie să asculte mai mult solicitările lor și să acționeze în acest sens (72 %) și să sprijine dezvoltarea lor personală, socială și profesională (71 %) (13);

| E. | întrucât organizațiile de tineret se numără printre principalele mijloace de participare a tinerilor la viața publică și de acces la posibilitățile de dezvoltare prin mobilitate și oportunități de învățare non-formală și informală; întrucât spațiul civic pentru multe organizații de tineret se reduce în mai multe state membre ale UE (14); |
| --- | --- |

E.

întrucât organizațiile de tineret se numără printre principalele mijloace de participare a tinerilor la viața publică și de acces la posibilitățile de dezvoltare prin mobilitate și oportunități de învățare non-formală și informală; întrucât spațiul civic pentru multe organizații de tineret se reduce în mai multe state membre ale UE (14);

| F. | întrucât disparitățile persistă între statele membre și în interiorul acestora, afectând adesea în mod negativ tinerii cu mai puține posibilități din zonele rurale sau îndepărtate și cei din toate tipurile de minorități în ceea ce privește posibilitățile de educație, de dobândire de competențe și de muncă; întrucât prea mulți tineri din Europa trăiesc în condiții de viață precare și se confruntă cu riscuri financiare majore pentru a-și continua studiile și a dobândi competențele și experiențele de care au nevoie pentru a începe o viață profesională de calitate; |
| --- | --- |

F.

întrucât disparitățile persistă între statele membre și în interiorul acestora, afectând adesea în mod negativ tinerii cu mai puține posibilități din zonele rurale sau îndepărtate și cei din toate tipurile de minorități în ceea ce privește posibilitățile de educație, de dobândire de competențe și de muncă; întrucât prea mulți tineri din Europa trăiesc în condiții de viață precare și se confruntă cu riscuri financiare majore pentru a-și continua studiile și a dobândi competențele și experiențele de care au nevoie pentru a începe o viață profesională de calitate;

| G. | întrucât tinerii se numără printre cei mai afectați de efectele economice, psihologice și sociale ale pandemiei de COVID-19 și de tensiunile economice și politice cauzate de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv de scumpirea facturilor ca urmare a crizei energetice devastatoare și de perspectivele sumbre, având în vedere degradarea tot mai mare a mediului, ceea ce le pune în pericol bunăstarea fizică și mentală; |
| --- | --- |

G.

întrucât tinerii se numără printre cei mai afectați de efectele economice, psihologice și sociale ale pandemiei de COVID-19 și de tensiunile economice și politice cauzate de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, inclusiv de scumpirea facturilor ca urmare a crizei energetice devastatoare și de perspectivele sumbre, având în vedere degradarea tot mai mare a mediului, ceea ce le pune în pericol bunăstarea fizică și mentală;

| H. | întrucât instrumentele și resursele existente pentru tineri și includerea lor în procesul de elaborare a politicilor adesea nu sunt disponibile și vizibile pentru toți și, prin urmare, mulți tineri și organizații conduse de tineri nu le cunosc sau nu sunt suficient de consultate sau implicate de factorii de decizie în procesele de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât instrumentele și resursele existente pentru tineri și includerea lor în procesul de elaborare a politicilor adesea nu sunt disponibile și vizibile pentru toți și, prin urmare, mulți tineri și organizații conduse de tineri nu le cunosc sau nu sunt suficient de consultate sau implicate de factorii de decizie în procesele de elaborare a politicilor;

| I. | întrucât, în acest sens, succesul Anului nu ar trebui măsurat numai în contextul numărului de evenimente organizate sau al participării acestora, ci și în funcție de mecanismele și politicile puse în aplicare sau avansate pentru a avea un impact pozitiv asupra poziției și rolului tinerilor în societate; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în acest sens, succesul Anului nu ar trebui măsurat numai în contextul numărului de evenimente organizate sau al participării acestora, ci și în funcție de mecanismele și politicile puse în aplicare sau avansate pentru a avea un impact pozitiv asupra poziției și rolului tinerilor în societate;

| J. | întrucât adoptarea extrem de rapidă a deciziei s-a dovedit a fi foarte dificilă pentru instituțiile UE și părțile interesate de a pregăti Anul în mod adecvat și cu scopul de a atinge obiectivele stabilite; întrucât acest lucru este cu atât mai regretabil având în vedere nevoile urgente de îmbunătățire a vieții tinerilor în Europa; întrucât, în aceste condiții, timpul disponibil nu a fost suficient pentru a organiza un An semnificativ și cu impact semnificativ; întrucât ar trebui să se tragă învățăminte din această experiență pentru viitorii ani europeni; |
| --- | --- |

J.

întrucât adoptarea extrem de rapidă a deciziei s-a dovedit a fi foarte dificilă pentru instituțiile UE și părțile interesate de a pregăti Anul în mod adecvat și cu scopul de a atinge obiectivele stabilite; întrucât acest lucru este cu atât mai regretabil având în vedere nevoile urgente de îmbunătățire a vieții tinerilor în Europa; întrucât, în aceste condiții, timpul disponibil nu a fost suficient pentru a organiza un An semnificativ și cu impact semnificativ; întrucât ar trebui să se tragă învățăminte din această experiență pentru viitorii ani europeni;

| K. | întrucât Anul european se apropie deja de sfârșit și sunt în curs pregătiri pentru a asigura impactul său de durată, |
| --- | --- |

K.

întrucât Anul european se apropie deja de sfârșit și sunt în curs pregătiri pentru a asigura impactul său de durată,

Condiții pentru instituirea și desfășurarea anilor europeni

| 1. | salută Anul european al tineretului 2022 ca fiind angajamentul ferm al UE față de generațiile tinere și viitoare; subliniază că, în timpul pandemiei de COVID-19, tinerii au fost cei mai afectați de măsurile sanitare, care le-au afectat accesul la o viață socială și culturală și accesul la educație; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă profund condiția lansării Anului, în special intervalul de timp scurt pentru adoptarea regulamentului, ceea ce a întârziat punerea în aplicare și finanțarea multor proiecte; regretă, de asemenea, că aceasta a afectat comunicarea privind Anul în statele membre, precum și organizațiile de tineret și tinerii înșiși; invită, în acest context, Comisia să prelungească Anul până la următoarea zi a Europei, la 9 mai 2023, fără a aduce atingere începutului Anului european al competențelor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă că deciziile privind viitorii ani europeni pot fi anunțate în continuare în mod tardiv și invită Comisia să implice pe deplin instituțiile relevante și societatea civilă în cauză cu mult timp înainte de data începerii oricărui viitor An european, pentru a maximiza impactul acestora; subliniază că anunțarea anilor cu doar câteva luni înainte de începerea planificată a lor nu poate deveni o nouă normă, deoarece acest lucru pune în pericol forța întregului proiect; invită Comisia să se asigure că, în viitor, anii europeni pot fi pregătiți în timp util pentru toate părțile interesate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută conferința finală interinstituțională privind Anul, intitulată „Claim the future”, care a avut loc la 6 decembrie 2022; salută, de asemenea, faptul că conținutul a fost propus și organizat în comun de tineri; recunoaște că subiectele alese s-au axat pe o Europă favorabilă incluziunii prin educație, pe o Europă digitală prin educație, pe bunăstarea europeană prin integrarea îngrijirilor de sănătate mintală și pe bunăstarea europeană prin intermediul îngrijirilor de sănătate mintală accesibile; invită, în acest sens, Comisia să includă aceste subiecte și concluzii în moștenirea Anului și să reflecte asupra lor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să propună o comunicare care să stabilească acțiunile întreprinse în urma Anului european pentru tineret în vederea atingerii celor patru obiective ale acestuia, oferind sprijin noilor inițiative și permițându-le să se dezvolte, realizând integrarea deplină a politicilor UE pentru tineret în toate domeniile de politică și lansând o evaluare și un raport în fața Parlamentului cu privire la contribuția concretă a Anului la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru tineret pentru perioada 2019-2027 și a Agendei UE pentru activitățile pentru tineret; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că o moștenire tangibilă și concretă ar trebui să constea, pe de o parte, în punerea în aplicare a unei metodologii privind modul de implicare și ascultare a tinerilor din întreaga UE și, pe de altă parte, în punerea în aplicare a noilor politici europene și naționale care decurg direct din rezultatele Anului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută contribuția financiară și inițiativele diferitelor direcții generale ale Comisiei; constată, cu toate acestea, că unele dintre activitățile descrise ar fi avut loc în orice caz sau nu au nicio legătură cu obiectivele Anului; invită Comisia să clarifice proiectele nou create în cadrul Anului european, care existau deja și care au fost reetichetate cu ocazia organizării Anului; insistă să existe o imagine clară a finanțării exacte a Anului de către Comisie și statele membre; |
| --- | --- |

7.

Asigurarea implicării semnificative a tinerilor și a implicării acestora în elaborarea politicilor și în procesul decizional

| 8. | subliniază că o treime din participanții la grupul de dezbatere al cetățenilor din cadrul Conferinței privind viitorul Europei au fost tineri cu vârste cuprinse între 16 și 25 de ani; sprijină propunerile făcute de plenul Conferinței privind viitorul Europei la 9 mai 2022, în special cele care au solicitat în mod direct sau indirect promovarea politicilor axate pe tineret; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să adopte un veritabil „Test al UE pentru tineret” pentru a asigura implicarea, participarea și angajamentul semnificativ al tinerilor în elaborarea tuturor politicilor UE, să stabilească o evaluare sistematică a impactului propunerilor sale pentru a se asigura că acestea promovează și reflectă nevoile tinerilor și să ia măsuri de atenuare în cazul în care acestea au un impact negativ; consideră că un astfel de proces este esențial pentru a ține seama de opiniile tinerilor, pentru a îmbunătăți impactul pozitiv al politicilor UE asupra lor și pentru a le face vizibile în mod clar pentru ei, întrucât generația următoare este direct interesată de politicile în curs de elaborare; subliniază că Testul UE pentru tineret nu trebuie să devină doar o listă de verificare birocratică, ci ar trebui să implice oamenii într-un mod holistic pentru a-și atinge obiectivul; consideră că rezultatele testului ar trebui să stea la baza proceselor deja existente, cum ar fi dialogul UE cu tinerii, și să fie conectate la acestea; |
| --- | --- |

9.

| 10. | propune continuarea Anului printr-un dialog structurat periodic cu tinerii în cadrul Comisiei sale pentru cultură și educație, cu ideea de a propune o platformă democratică pentru participarea deschisă și favorabilă incluziunii a tinerilor la procesul de elaborare a politicilor la nivelul UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reiterează solicitarea adresată Comisiei și statelor membre de a dezvolta și de a implementa module privind cetățenia globală și a UE în programele naționale de învățământ și în experiențele de mobilitate în scop educațional, pentru a contribui la o cetățenie mai activă și mai participativă, la un sistem politic mai favorabil incluziunii tinerilor și la combaterea rasismului în toate formele sale, a discriminării și a violenței de gen, cu scopul de a demasca prejudecățile și de a construi societăți favorabile incluziunii, lipsite de rasism structural și care promovează toleranța, diversitatea și egalitatea de gen; invită Comisia să ofere cadrelor didactice instrumentele și oportunitățile necesare pentru a se implica activ în crearea unui cadru comun al UE privind educația pentru cetățenie, de exemplu prin intermediul academiilor de predare Erasmus+ sau al programelor Jean Monnet de formare a cadrelor didactice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că organizarea de evenimente descentralizate pentru a aduce UE mai aproape de tineri are un potențial ridicat și propune înființarea unui festival anual al UE dedicat culturii și ideilor, care să încurajeze dezbaterile locale și activitățile culturale pe toate temele de actualitate alese de tineri în jurul datei simbolice de 9 mai; |
| --- | --- |

12.

Intensificarea măsurilor care vizează bunăstarea tinerilor

| 13. | subliniază legătura dintre bunăstarea tinerilor și posibilitățile și capacitățile de învățare și de muncă, precum și nivelul de trai, care le sunt disponibile în țara lor de reședință; ia act cu îngrijorare de faptul că tinerii suferă tot mai mult de anxietate și afecțiuni mintale cauzate, printre altele, de impactul pandemiei de COVID-19, de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, de creșterea costului vieții și de sărăcia energetică și de urgența climatică; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își reiterează apelul adresat Comisiei și statelor membre de a elabora un plan european pentru protecția sănătății mintale în educație și formare, inclusiv în învățarea informală și non-formală, pentru a asigura bunăstarea tinerei generații noastre sub toate formele sale; insistă asupra importanței de a oferi sprijin psihologic periodic cursanților, profesorilor și educatorilor ca parte a sistemului de învățământ; încurajează intensificarea legăturilor dintre instituțiile de învățământ și organizațiile culturale, de tineret și sportive, precum și rețelele de consilieri psihologici pentru a oferi activități extrașcolare cu scopul de a mări implicarea socială a tinerilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | este preocupat de impactul grav al inflației, al creșterii prețurilor locuințelor și al utilităților și de penuria de locuințe din unele țări de destinație asupra mobilității tinerilor, care îi afectează în special pe cei cu mai puține posibilități; subliniază că este important să se asigure că programele UE oferă un sprijin financiar suficient tinerilor și organizațiilor conduse de tineri pentru a beneficia de experiențe de mobilitate, fie pentru învățare, formare sau solidaritate; în acest sens, invită Comisia și statele membre să adapteze cu atenție nivelul sprijinului financiar acordat tinerilor pentru experiențe de mobilitate, pentru a asigura dimensiunea incluzivă din punct de vedere social a programelor UE; |
| --- | --- |

15.

Combaterea precarității în rândul tinerilor și asigurarea unui început de calitate al vieții profesionale

| 16. | își reiterează apelul adresat statelor membre de a pune în aplicare Garanția pentru copii pentru a se asigura că fiecare copil aflat în dificultate are acces la educație și îngrijire timpurie gratuită și eficace, la educație de calitate, inclusiv la activități școlare, la asistență medicală și la acces efectiv la o alimentație sănătoasă și la locuințe decente; invită, de asemenea, statele membre să pună în aplicare Garanția pentru tineret consolidată, asigurându-se că fiecare tânăr primește o ofertă de bună calitate de muncă, educație continuă, ucenicie și stagii, în funcție de nevoile lor; salută acțiunile Comisiei de facilitare a schimbului de bune practici și a coordonării planurilor naționale de acțiune în acest sens și o încurajează să își continue eforturile până la atingerea deplină a obiectivelor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | insistă asupra rolului esențial al activităților pentru tineret în abordarea provocărilor cu care se confruntă tinerii, în special în ceea ce privește contribuția acestora la dezvoltarea personală, bunăstare și autorealizare; invită statele membre să recunoască mai bine valoarea activităților pentru tineret și să reconstruiască și să consolideze în mod durabil structurile activităților pentru tineret ori de câte ori este necesar; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și statele membre să propună un cadru juridic comun pentru a asigura o remunerare echitabilă pentru stagii și ucenicii; insistă asupra faptului că tuturor stagiarilor ar trebui să li se garanteze condiții de muncă decente și o remunerare echitabilă, pentru a evita practicile de exploatare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că tranziția de la școală la muncă depinde foarte mult de recunoașterea diplomelor, a calificărilor sau a perioadelor de învățare ale tinerilor dobândite în străinătate; regretă că persistă obstacole în acest domeniu și îndeamnă Comisia și statele membre să prevadă ca această recunoaștere să fie automată, valorificând în special posibilitățile oferite de digitalizare; încurajează statele membre să valideze și să recunoască, de asemenea, competențele și aptitudinile dobândite prin experiențe de învățare non-formală și informală și prin activități pentru tineret, alături de educația formală în întreaga Uniune și în afara UE; reiterează faptul că acest lucru nu ar trebui să submineze dreptul la un învățământ superior de înaltă calitate; |
| --- | --- |

19.

Investiții în generația următoare prin educație

| 20. | subliniază că investițiile în posibilitățile de învățare în rândul tinerilor au un impact direct nu numai asupra vieții individuale a tinerilor, ci și asupra sănătății economice și a coeziunii societății în ansamblu; subliniază că trebuie gestionate provocările cu care se confruntă tinerii discriminați sau cu mai puține posibilități în ceea ce privește accesul la diferite niveluri de cadre educaționale formale, informale și non-formale, printre care femeile tinere, tinerii membri ai comunităților LGBTIQ+, tinerii migranți, tinerii solicitanți de azil și refugiații și cursanții cu dizabilități și cu deficiențe; invită, prin urmare, statele membre să crească în mod semnificativ cheltuielile publice pentru educație, inclusiv educația digitală, formarea profesională și educațională, perfecționarea și recalificarea; invită Comisia să promoveze indicatori comuni pentru a evalua impactul investițiilor, inclusiv al NextGenerationEU, și al reformelor în promovarea politicilor dedicate tineretului și educației; |
| --- | --- |

20.

| 21. | își reiterează apelul adresat statelor membre de a pune pe deplin în aplicare spațiul european al educației până în 2025; salută, prin urmare, progresele deja înregistrate în anumite state membre; invită statele membre să ia măsurile adecvate necesare pentru a-și consolida infrastructura digitală, conectivitatea și programele educaționale și pentru a forma în mod adecvat cadrele didactice și educatorii și să ofere orientări pentru a promova alfabetizarea digitală, cu scopul de a îmbunătăți noile metode de predare și de a le oferi tinerilor posibilitatea de a accesa în mod eficace informații, de a demonta dezinformarea și de a combate violența online, cum ar fi incitarea la ură, rasismul, abuzul sexual online asupra copiilor, violența pe criterii de gen, hărțuirea cibernetică și blocarea utilizatorilor; reamintește disparitatea educațională existentă între femei și bărbați în domeniile științei, tehnologiei, ingineriei, artelor și matematicii (STIAM) și necesitatea unor măsuri corective pentru a elimina acest decalaj; așteaptă cu interes evaluarea la jumătatea perioadei de către Comisie a Planului de acțiune pentru educația digitală (2012-2027); |
| --- | --- |

21.

o

o o

| 22. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  JO C 202, 7.6.2016, p. 47.

(2)  JO L 462, 28.12.2021, p. 1.

(3)  JO C 456, 18.12.2018, p. 1.

(4)  JO C 494, 8.12.2021, p. 2.

(5)  JO C 418, 7.12.2017, p. 2.

(6)  JO C 189, 5.6.2019, p. 28.

(7)  JO C 414, 10.12.2019, p. 2.

(8)  JO C 415, 1.12.2020, p. 1.

(9)  JO C 395, 29.9.2021, p. 101.

(10)  JO C 445, 29.10.2021, p. 75.

(11)  JO C 465, 17.11.2021, p. 82.

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0359.

(13)  Sondajul Eurobarometru „Tineretul și democrația în Anul european al tineretului” 2022, publicat la 6 mai 2022.

(14)  Restrângerea spațiului societății civile: impactul său asupra tinerilor și organizațiilor lor

Rezoluție privind combaterea restrângerii spațiului prin creșterea oportunităților pentru organizațiile de tineret, consiliile naționale de tineret și organizațiile internaționale neguvernamentale de tineret

Voicify: Part of Europe

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/89 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/89

---

P9_TA(2022)0425

Îmbunătățirea reglementărilor UE privind animalele sălbatice și exotice ținute ca animale de companie printr-o listă pozitivă a UE

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la îmbunătățirea reglementărilor UE privind animalele sălbatice și exotice care urmează să fie ținute ca animale de companie în Uniunea Europeană prin intermediul unei liste pozitive a UE (2022/2809(RSP))

(2023/C 167/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere petițiile 0697/2020, 0744/2020 și 0786/2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere petițiile 0697/2020, 0744/2020 și 0786/2020,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 114, 191 și 192, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 114, 191 și 192,

| — | având în vedere Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES),

| — | având în vedere Codul sanitar pentru animale terestre și acvatice al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (WOAH), |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul sanitar pentru animale terestre și acvatice al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (WOAH),

| — | având în vedere Convenția europeană pentru protecția animalelor de companie și Rezoluția Consiliului Europei privind animalele sălbatice ca animale de companie, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru protecția animalelor de companie și Rezoluția Consiliului Europei privind animalele sălbatice ca animale de companie,

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021, intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2021, intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: readucerea naturii în viețile noastre” (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la protejarea pieței interne a UE și a drepturilor consumatorilor împotriva efectelor negative ale comerțului ilegal cu animale de companie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 februarie 2020 referitoare la protejarea pieței interne a UE și a drepturilor consumatorilor împotriva efectelor negative ale comerțului ilegal cu animale de companie (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de a 17-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 24 septembrie și 5 octombrie 2016 la Johannesburg (Africa de Sud) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la obiectivele strategice ale UE pentru cea de a 17-a reuniune a Conferinței părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție (CITES), care se va desfășura între 24 septembrie și 5 octombrie 2016 la Johannesburg (Africa de Sud) (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2016 referitoare la Planul de acțiune al UE împotriva traficului cu specii sălbatice (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2016 referitoare la Planul de acțiune al UE împotriva traficului cu specii sălbatice (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 februarie 2016 intitulată „Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră” (COM(2016)0087) și concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 privind planul de acțiune al UE împotriva traficului cu specii sălbatice de faună și floră, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 februarie 2016 intitulată „Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră” (COM(2016)0087) și concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 privind planul de acțiune al UE împotriva traficului cu specii sălbatice de faună și floră,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (5) și Regulamentul (CE) nr. 865/2006 al Comisiei din 4 mai 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (5) și Regulamentul (CE) nr. 865/2006 al Comisiei din 4 mai 2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (8) (Regulamentul privind speciile invazive), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1143/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 octombrie 2014 privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (8) (Regulamentul privind speciile invazive),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 576/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind circulația necomercială a animalelor de companie și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 998/2003 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 576/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iunie 2013 privind circulația necomercială a animalelor de companie și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 998/2003 (9),

| — | având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 227 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia pentru petiții a primit petițiile nr. 0697/2020, 0744/2020 și 0786/2020, care aduc în discuție preocupări privind bunăstarea și sănătatea legate de comerțul cu animale sălbatice și exotice în UE și solicită adoptarea unei liste pozitive la nivelul UE care să definească animalele care pot fi ținute ca animale de companie; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru petiții a primit petițiile nr. 0697/2020, 0744/2020 și 0786/2020, care aduc în discuție preocupări privind bunăstarea și sănătatea legate de comerțul cu animale sălbatice și exotice în UE și solicită adoptarea unei liste pozitive la nivelul UE care să definească animalele care pot fi ținute ca animale de companie;

| B. | întrucât biodiversitatea este o parte esențială a patrimoniului mondial; întrucât principiul „O singură sănătate” reflectă faptul că sănătatea umană, animalele și mediul sunt interconectate; întrucât informațiile actuale au arătat că este posibil ca pandemia de COVID-19 să fi avut ca sursă animalele (10), ceea ce arată că trebuie să se acorde o atenție sporită comerțului cu animale exotice, deoarece acesta implică riscuri majore pentru sănătatea întregii populații; |
| --- | --- |

B.

întrucât biodiversitatea este o parte esențială a patrimoniului mondial; întrucât principiul „O singură sănătate” reflectă faptul că sănătatea umană, animalele și mediul sunt interconectate; întrucât informațiile actuale au arătat că este posibil ca pandemia de COVID-19 să fi avut ca sursă animalele (10), ceea ce arată că trebuie să se acorde o atenție sporită comerțului cu animale exotice, deoarece acesta implică riscuri majore pentru sănătatea întregii populații;

| C. | întrucât 70 % din agenții patogeni care cauzează boli umane sunt de origine animală, iar aceste boli, cunoscute sub denumirea de zoonoze, pot fi transmise de animale domestice sau sălbatice (11); întrucât comerțul cu specii sălbatice intensifică contactele dintre oameni și fauna sălbatică și constituie un factor-cheie în potențiala apariție a unor efecte de propagare, conducând astfel la răspândirea bolilor virale, inclusiv a celor noi, la oameni; |
| --- | --- |

C.

întrucât 70 % din agenții patogeni care cauzează boli umane sunt de origine animală, iar aceste boli, cunoscute sub denumirea de zoonoze, pot fi transmise de animale domestice sau sălbatice (11); întrucât comerțul cu specii sălbatice intensifică contactele dintre oameni și fauna sălbatică și constituie un factor-cheie în potențiala apariție a unor efecte de propagare, conducând astfel la răspândirea bolilor virale, inclusiv a celor noi, la oameni;

| D. | întrucât, potrivit estimărilor, peste 100 milioane de animale sunt ținute în Europa ca animale de companie, inclusiv mamifere mici, păsări, reptile, pești și amfibieni (12); întrucât multe dintre aceste specii au fost capturate în sălbăticie, diminuând populațiile naturale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit estimărilor, peste 100 milioane de animale sunt ținute în Europa ca animale de companie, inclusiv mamifere mici, păsări, reptile, pești și amfibieni (12); întrucât multe dintre aceste specii au fost capturate în sălbăticie, diminuând populațiile naturale;

| E. | întrucât speciile sălbatice au nevoi specifice și suferă foarte mult atunci când sunt capturate, transportate și plasate în captivitate; întrucât, potrivit unor date recente, un număr semnificativ de animale sălbatice și exotice mor în primul an de la data la care au devenit animale de companie, marea majoritate murind de sufocare, boli, foamete și deshidratare în timpul tranzitului, după cum a raportat și Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu; |
| --- | --- |

E.

întrucât speciile sălbatice au nevoi specifice și suferă foarte mult atunci când sunt capturate, transportate și plasate în captivitate; întrucât, potrivit unor date recente, un număr semnificativ de animale sălbatice și exotice mor în primul an de la data la care au devenit animale de companie, marea majoritate murind de sufocare, boli, foamete și deshidratare în timpul tranzitului, după cum a raportat și Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu;

| F. | întrucât există o nevoie urgentă de a sensibiliza publicul cu privire la bunăstarea animalelor sălbatice și exotice care urmează să fie ținute ca animale de companie, inclusiv cu privire la problemele îngrijorătoare de sănătate, de comportament și veterinare întâlnite; |
| --- | --- |

F.

întrucât există o nevoie urgentă de a sensibiliza publicul cu privire la bunăstarea animalelor sălbatice și exotice care urmează să fie ținute ca animale de companie, inclusiv cu privire la problemele îngrijorătoare de sănătate, de comportament și veterinare întâlnite;

| G. | întrucât, potrivit Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii (UICN), una din patru specii de mamifere și una din opt specii de păsări sunt expuse unui risc ridicat de dispariție, în timp ce una din trei specii de amfibieni este amenințată; întrucât, potrivit unor dovezi bine documentate, comerțul exotic cu animale de companie este una dintre principalele amenințări la adresa supraviețuirii acestor specii; |
| --- | --- |

G.

întrucât, potrivit Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii (UICN), una din patru specii de mamifere și una din opt specii de păsări sunt expuse unui risc ridicat de dispariție, în timp ce una din trei specii de amfibieni este amenințată; întrucât, potrivit unor dovezi bine documentate, comerțul exotic cu animale de companie este una dintre principalele amenințări la adresa supraviețuirii acestor specii;

| H. | întrucât speciile alogene invazive reprezintă una dintre cele cinci cauze majore ale pierderii biodiversității atât în Europa, cât și la nivel mondial; întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, costurile de control și gestionare a daunelor cauzate de speciile invazive în UE se ridică la 12 miliarde EUR anual; întrucât o serie de state membre, încălcând legislația UE, nu au reușit încă să instituie un sistem de supraveghere și control pe deplin funcțional pentru a monitoriza speciile alogene invazive de interes pentru Uniune, ceea ce a determinat Comisia să lanseze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva lor; |
| --- | --- |

H.

întrucât speciile alogene invazive reprezintă una dintre cele cinci cauze majore ale pierderii biodiversității atât în Europa, cât și la nivel mondial; întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, costurile de control și gestionare a daunelor cauzate de speciile invazive în UE se ridică la 12 miliarde EUR anual; întrucât o serie de state membre, încălcând legislația UE, nu au reușit încă să instituie un sistem de supraveghere și control pe deplin funcțional pentru a monitoriza speciile alogene invazive de interes pentru Uniune, ceea ce a determinat Comisia să lanseze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva lor;

| I. | întrucât multe animale sălbatice și exotice ținute ca animale de companie reprezintă o amenințare gravă la adresa siguranței oamenilor ca urmare a comportamentului lor natural, prezentând trăsături agresive sau prădătoare, agravate de stresul la care sunt supuse în captivitate; |
| --- | --- |

I.

întrucât multe animale sălbatice și exotice ținute ca animale de companie reprezintă o amenințare gravă la adresa siguranței oamenilor ca urmare a comportamentului lor natural, prezentând trăsături agresive sau prădătoare, agravate de stresul la care sunt supuse în captivitate;

| J. | întrucât normele naționale care impun restricții privind menținerea animalelor de companie exotice variază foarte mult de la un stat membru la altul și, în unele cazuri, sunt contradictorii, ceea ce face extrem de dificilă urmărirea de către statele membre a unei politici coerente în această privință la nivel european și, în plus, există lacune în legislațiile naționale actuale referitoare la animalele de companie exotice (13); întrucât dispozițiile juridice pot fie să interzică deținerea anumitor specii de animale (o listă negativă sau o listă neagră), fie să permită doar păstrarea unor specii (o listă pozitivă sau albă), lista negativă fiind sistemul cel mai frecvent utilizat pentru reglementarea păstrării animalelor de companie exotice; |
| --- | --- |

J.

întrucât normele naționale care impun restricții privind menținerea animalelor de companie exotice variază foarte mult de la un stat membru la altul și, în unele cazuri, sunt contradictorii, ceea ce face extrem de dificilă urmărirea de către statele membre a unei politici coerente în această privință la nivel european și, în plus, există lacune în legislațiile naționale actuale referitoare la animalele de companie exotice (13); întrucât dispozițiile juridice pot fie să interzică deținerea anumitor specii de animale (o listă negativă sau o listă neagră), fie să permită doar păstrarea unor specii (o listă pozitivă sau albă), lista negativă fiind sistemul cel mai frecvent utilizat pentru reglementarea păstrării animalelor de companie exotice;

| K. | întrucât situația actuală perpetuează barierele existente, fragmentează piața unică a Uniunii și creează diferențe grave între statele membre care au o listă pozitivă în legislația lor și cele care nu au o astfel de listă; întrucât, în plus, chiar și listele pozitive diferă între unele state membre și altele, inclusiv în ceea ce privește aspecte precum enumerarea speciilor, nivelurile diferite de protecție sau diferențele în ceea ce privește modul în care a fost efectuată evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât situația actuală perpetuează barierele existente, fragmentează piața unică a Uniunii și creează diferențe grave între statele membre care au o listă pozitivă în legislația lor și cele care nu au o astfel de listă; întrucât, în plus, chiar și listele pozitive diferă între unele state membre și altele, inclusiv în ceea ce privește aspecte precum enumerarea speciilor, nivelurile diferite de protecție sau diferențele în ceea ce privește modul în care a fost efectuată evaluarea riscurilor;

| L. | întrucât abordarea bazată pe lista negativă este, prin natura sa, reactivă și cea mai puțin precaută, deoarece orice animal care nu se află pe o listă negativă poate fi păstrat în mod implicit, ceea ce impune ca lista să fie destul de lungă; întrucât speciile comercializate sunt în continuă schimbare în funcție de tendințele actuale, astfel încât orice listă negativă trebuie actualizată periodic; |
| --- | --- |

L.

întrucât abordarea bazată pe lista negativă este, prin natura sa, reactivă și cea mai puțin precaută, deoarece orice animal care nu se află pe o listă negativă poate fi păstrat în mod implicit, ceea ce impune ca lista să fie destul de lungă; întrucât speciile comercializate sunt în continuă schimbare în funcție de tendințele actuale, astfel încât orice listă negativă trebuie actualizată periodic;

| M. | întrucât oamenii de știință au evidențiat cu îngrijorare caracterul inadecvat al listei UE a speciilor alogene invazive interzise, astfel cum este inclusă în Regulamentul privind speciile invazive, pentru a face față nivelului de amenințare pe care îl reprezintă speciile alogene invazive pentru biodiversitatea UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât oamenii de știință au evidențiat cu îngrijorare caracterul inadecvat al listei UE a speciilor alogene invazive interzise, astfel cum este inclusă în Regulamentul privind speciile invazive, pentru a face față nivelului de amenințare pe care îl reprezintă speciile alogene invazive pentru biodiversitatea UE;

| N. | întrucât lipsa unei liste pozitive la nivelul UE a animalelor care urmează să fie deținute ca animale de companie subminează bunăstarea și sănătatea oamenilor și a animalelor și reprezintă o amenințare la adresa biodiversității; |
| --- | --- |

N.

întrucât lipsa unei liste pozitive la nivelul UE a animalelor care urmează să fie deținute ca animale de companie subminează bunăstarea și sănătatea oamenilor și a animalelor și reprezintă o amenințare la adresa biodiversității;

| O. | întrucât ar fi necesar un nivel adecvat de conștientizare cu privire la păstrarea responsabilă a animalelor de companie pentru a îmbunătăți eficacitatea unei liste pozitive și pentru a spori bunăstarea atât a animalului de companie, cât și a proprietarului; |
| --- | --- |

O.

întrucât ar fi necesar un nivel adecvat de conștientizare cu privire la păstrarea responsabilă a animalelor de companie pentru a îmbunătăți eficacitatea unei liste pozitive și pentru a spori bunăstarea atât a animalului de companie, cât și a proprietarului;

| P. | întrucât 19 state membre au sprijinit documentul de poziție privind un nou cadru legislativ al UE pentru o listă pozitivă la nivelul UE a animalelor autorizate ca animale de companie, în numele Ciprului, Lituaniei, Luxemburgului și Maltei, așa cum a fost prezentat la reuniunea Consiliului Agricultură și Pescuit din 24 mai 2022, |
| --- | --- |

P.

întrucât 19 state membre au sprijinit documentul de poziție privind un nou cadru legislativ al UE pentru o listă pozitivă la nivelul UE a animalelor autorizate ca animale de companie, în numele Ciprului, Lituaniei, Luxemburgului și Maltei, așa cum a fost prezentat la reuniunea Consiliului Agricultură și Pescuit din 24 mai 2022,

| 1. | reafirmă că ar trebui să se acorde prioritate maximă prevenirii, aceasta fiind măsura cea mai rentabilă, umană și de dorit din perspectiva mediului; subliniază că UE trebuie să profite de ocazia de a integra lecțiile învățate în urma pandemiei de COVID-19 în politicile sale; subliniază rolul important al Comisiei în coordonarea și sprijinirea abordării de tip „O singură sănătate” în UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | evidențiază pericolul pe care îl poate reprezenta comerțul cu animale exotice nu numai pentru bunăstarea animalelor, ci și pentru sănătatea umană, din cauza posibilității apariției zoonozelor și că, prin urmare, Uniunea trebuie să adopte o legislație coerentă care să prevină aceste tipuri de boli potențiale care pot duce la probleme de sănătate publică; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că s-a demonstrat deja că vânzarea speciilor sălbatice exotice poate duce la declinul biodiversității, atât în habitatul din care provine specia, cât și în ecosistemele Uniunii; subliniază că politica comercială europeană trebuie să garanteze că practicile din comerțul cu animale de companie nu compromit bunăstarea animalelor sălbatice și exotice sau nu contribuie la pierderea biodiversității și că deținerea unor astfel de animale ca animale de companie nu pune în pericol bunăstarea animalului sau a proprietarului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se declară îngrijorat că reglementările actuale din statele membre privind comerțul cu animale sălbatice și exotice și creșterea acestora sunt fragmentate și nu sunt coerente, adesea necuprinzând tot regnul animalelor, concentrându-se pe mamifere, ignorând grupurile mari de păsări, reptile, amfibieni, insecte și pești ornamentali, în prezent larg reprezentate în comerțul cu animale de companie, și că acestea pot reprezenta un pericol la adresa speciilor și ecosistemelor indigene dacă sunt lăsate în libertate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că legislația inconsecventă îngreunează colectarea de date exacte; subliniază că bazele de date ale UE concepute pentru a urmări comerțul cu animale către și între statele membre nu înregistrează sursele animalelor, iar CITES se referă doar la proporția relativ mică a speciilor de animale enumerate în anexele sale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că mai multe țări europene au pus deja în aplicare liste pozitive, bazate pe mai multe criterii, cum ar fi bunăstarea animalelor, mediul, sănătatea umană, cerințele de creștere și adăpostire, precum și principiul precauției; consideră salutar și că alte câteva state membre elaborează liste pozitive sau desfășoară activități de cercetare privind listele pozitive; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată cu regret că dispozițiile legislației UE sunt în prezent insuficiente pentru a aborda bunăstarea animalelor, sănătatea și siguranța publică, precum și riscurile de invazie legate de comerțul cu animale sălbatice și exotice și creșterea acestora ca animale de companie; subliniază că Legea UE privind sănătatea animală nu a fost concepută pentru a face față comerțului exotic cu animale de companie și că niciunul dintre actele legislative ale UE referitoare la bunăstarea animalelor nu reglementează bunăstarea animalelor crescute și comercializate ca animale de companie în cadrul pieței unice a UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | evidențiază că o listă pozitivă tinde să fie o listă mai scurtă și distinctă, care are un caracter preventiv și oferă claritate cu privire la speciile care pot fi păstrate într-o țară; subliniază că o listă pozitivă este, de asemenea, mult mai ușor de actualizat decât o listă negativă, deoarece este interzisă a priori păstrarea tuturor speciilor care nu figurează pe listă, contribuind astfel la simplificarea legislației la nivel european și la reducerea costurilor administrative; subliniază că cercetarea privind abordarea bazată pe liste pozitive își dovedește eficacitatea, reducându-se comerțul cu animale sălbatice și exotice și crescând sensibilizarea publicului (14); |
| --- | --- |

8.

| 9. | evaluează avantajele unei liste pozitive europene care ar reglementa comerțul cu animale sălbatice și exotice și ar limita deținerea acestora ca animale de companie, astfel cum se susține în petițiile primite de Comisia pentru petiții; ia act de apelul unor state membre de a stabili o listă pozitivă la nivelul UE în condiții de bunăstare adecvate; invită, în acest context, Comisia să efectueze o evaluare a impactului privind valoarea adăugată și fezabilitatea întocmirii unei astfel de liste, utilizând un set de criterii fundamentate științific pentru a determina speciile adecvate ca animale de companie și incluzând o analiză atentă a diferitelor criterii deja utilizate în listele pozitive naționale, pentru a stabili criteriile cele mai eficiente care ar putea fi adoptate într-o listă pozitivă la nivelul UE, bazată pe cele mai bune practici ale statelor membre, pe experiențele existente și pe lecțiile învățate; invită Comisia să lanseze un studiu pentru a analiza această chestiune în contextul punerii în aplicare stricte și în timp util a planului de acțiune al UE împotriva traficului cu specii sălbatice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | accentuează că, pentru a proteja sănătatea umană și mediul, este extrem de important ca toate statele membre să stabilească și să pună în aplicare, fără întârziere, planuri de acțiune eficace cu scopul de a aborda cele mai invazive specii alogene de interes pentru Uniune, asigurând crearea unor structuri pe deplin funcționale în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1143/2014, în vederea efectuării unor controale adecvate menite să prevină introducerea și răspândirea neintenționată și intenționată în Uniune a speciilor alogene invazive; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că păstrarea animalelor de companie nu este reglementată la nivelul UE, ci la nivel național și că unele state membre au stabilit liste pozitive pentru speciile de animale; subliniază că la baza comerțului internațional cu specii sălbatice de faună și floră și a legislației corespunzătoare de reglementare a acestuia ar trebui să stea dovezile științifice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că revizuirea planului de acțiune al UE privind prevenirea comerțului ilegal cu specii sălbatice de faună și floră ar trebui să conducă la o mai mare sensibilizare a publicului în materie de comerț ilegal și la un impact pozitiv asupra bunăstării animalelor și asupra bunăstării animalelor exotice și sălbatice care pot fi ținute ca animale de companie în UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | evidențiază că animalele incluse pe o listă pozitivă nu trebuie să reprezinte un pericol deosebit pentru sănătatea umană, trebuie să fie ușor de manipulat și trebuie ținute în condiții care să respecte nevoile lor esențiale fiziologice, etologice și ecologice; subliniază că nu ar trebui incluse specii exotice și sălbatice de animale în cazul în care există indicii clare că, dacă evadează sau sunt eliberate în sălbăticie, ar putea supraviețui și, prin urmare, ar reprezenta un risc pentru ecosistemele indigene, modificând astfel subzistența speciilor indigene, devenind specii invazive, odată eliberate în mediul natural; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  JO C 67, 8.2.2022, p. 25.

(2)  JO C 294, 23.7.2021, p. 40.

(3)  JO C 204, 13.6.2018, p. 136.

(4)  JO C 224, 27.6.2018, p. 117.

(5)  JO L 61, 3.3.1997, p. 1.

(6)  JO L 166, 19.6.2006, p. 1.

(7)  JO L 84, 31.3.2016, p. 1

(8)  JO L 317, 4.11.2014, p. 35.

(9)  JO L 178, 28.6.2013, p. 1

(10)  Briefing, „Coronavirus and the trade in wildlife” (Coronavirusul și comerțul cu specii sălbatice de faună și floră), Parlamentul European, Direcția Generală Servicii de Cercetare Parlamentară, 4 mai 2020.

(11)  WOAH,„Conceptul «O singură sănătate»”, 14 ianuarie 2013.

(12)  Consiliul UE,„Document de poziție privind un nou cadru legislativ al UE pentru o listă pozitivă a UE pentru deținerea de animale de companie în numele Ciprului, Lituaniei, Luxemburgului și Maltei”, 16 mai 2022.

(13)  Astfel cum s-a demonstrat în studiul intitulat „Analiza legislației naționale referitoare la păstrarea și vânzarea animalelor de companie exotice în Europa”, publicat în iunie 2020 de Eurogrupul pentru animale.

(14)  World Animal Protection,„Think positive – An overview of national and international Positive Lists”(Gândiți pozitiv – O privire de ansamblu asupra listelor pozitive naționale și internaționale), septembrie 2020.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/94 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/94

---

P9_TA(2022)0426

Situația drepturilor omului în Egipt

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în Egipt (2022/2962(RSP))

(2023/C 167/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Egipt,

| — | având în vedere declarațiile referitoare la Egipt ale purtătorului de cuvânt pentru afaceri externe și politica de securitate al Serviciului European de Acțiune Externă, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile referitoare la Egipt ale purtătorului de cuvânt pentru afaceri externe și politica de securitate al Serviciului European de Acțiune Externă,

| — | având în vedere politica de vecinătate a UE și comunicarea comună din 9 februarie 2021 intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

având în vedere politica de vecinătate a UE și comunicarea comună din 9 februarie 2021 intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana” (JOIN(2021)0002),

| — | având în vedere cea de-a 13-a reuniune interparlamentară UE-Egipt, care a avut loc la 29 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 13-a reuniune interparlamentară UE-Egipt, care a avut loc la 29 septembrie 2022,

| — | având în vedere memorandumul de înțelegere dintre UE, Egipt și Israel privind cooperarea în domeniul comerțului, transportului și exportului de gaze naturale către Uniunea Europeană, semnat la Cairo la 15 iunie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere memorandumul de înțelegere dintre UE, Egipt și Israel privind cooperarea în domeniul comerțului, transportului și exportului de gaze naturale către Uniunea Europeană, semnat la Cairo la 15 iunie 2022,

| — | având în vedere cea mai recentă declarație a purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitoare la Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea mai recentă declarație a purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului referitoare la Egipt,

| — | având în vedere evaluarea periodică universală a Egiptului pentru 2019-2020, efectuată de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea periodică universală a Egiptului pentru 2019-2020, efectuată de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 8 noiembrie 2022 prin care acesta solicită eliberarea imediată a lui Alaa Abdel Fattah, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului din 8 noiembrie 2022 prin care acesta solicită eliberarea imediată a lui Alaa Abdel Fattah,

| — | având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea, tortura, libertatea de exprimare, apărătorii drepturilor omului, violența împotriva femeilor și a fetelor și drepturile persoanelor LGBTI, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea, tortura, libertatea de exprimare, apărătorii drepturilor omului, violența împotriva femeilor și a fetelor și drepturile persoanelor LGBTI,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1989 cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, Convenția cu privire la drepturile copilului și Carta arabă a drepturilor omului, toate fiind ratificate de Egipt, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), Convenția împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, Convenția cu privire la drepturile copilului și Carta arabă a drepturilor omului, toate fiind ratificate de Egipt,

| — | având în vedere Constituția Egiptului, în special articolul 52 privind interzicerea torturii sub toate formele, articolul 73 privind libertatea de întrunire și articolul 93 privind caracterul obligatoriu al dreptului internațional ce vizează drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Egiptului, în special articolul 52 privind interzicerea torturii sub toate formele, articolul 73 privind libertatea de întrunire și articolul 93 privind caracterul obligatoriu al dreptului internațional ce vizează drepturile omului,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Egiptul a găzduit cea de-a 27-a Conferință a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP27) la Sharm El-Sheikh; întrucât acest eveniment internațional a adus în centrul atenției actele de represiune desfășurate de Egipt în interiorul țării împotriva revendicărilor legitime exprimate în mod pașnic de societatea civilă; |
| --- | --- |

A.

întrucât Egiptul a găzduit cea de-a 27-a Conferință a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP27) la Sharm El-Sheikh; întrucât acest eveniment internațional a adus în centrul atenției actele de represiune desfășurate de Egipt în interiorul țării împotriva revendicărilor legitime exprimate în mod pașnic de societatea civilă;

| B. | întrucât, în 2021, Egiptul și-a lansat strategia națională privind drepturile omului și dialogul național, care au vizat în mod oficial îmbunătățirea situației drepturilor omului și crearea unui cadru politic mai incluziv; întrucât în aprilie 2022 și-a început activitatea Comitetul egiptean al grațierii prezidențiale, care are sarcina de a efectua anchete ale organizațiilor societății civile în cazurile deținuților aflați în situații care nu respectă standardele internaționale privind drepturile omului; întrucât comitetul a trecut cu vederea încălcări grave ale drepturilor omului din trecut și din prezent și nu au survenit modificări substanțiale la un an de la lansarea strategiei naționale privind drepturile omului și a dialogului național în Egiptul; întrucât Subcomitetul pentru chestiuni politice, drepturile omului și democrație – Aspecte internaționale și regionale, care derivă din Acordul de asociere Egipt-Uniunea Europeană, reprezintă principalul cadru instituțional pentru discutarea de către cele două părți a chestiunilor legate de drepturile omului; întrucât următoarea reuniune a acestui subcomitet este programată pentru 8 decembrie 2022 la Cairo; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2021, Egiptul și-a lansat strategia națională privind drepturile omului și dialogul național, care au vizat în mod oficial îmbunătățirea situației drepturilor omului și crearea unui cadru politic mai incluziv; întrucât în aprilie 2022 și-a început activitatea Comitetul egiptean al grațierii prezidențiale, care are sarcina de a efectua anchete ale organizațiilor societății civile în cazurile deținuților aflați în situații care nu respectă standardele internaționale privind drepturile omului; întrucât comitetul a trecut cu vederea încălcări grave ale drepturilor omului din trecut și din prezent și nu au survenit modificări substanțiale la un an de la lansarea strategiei naționale privind drepturile omului și a dialogului național în Egiptul; întrucât Subcomitetul pentru chestiuni politice, drepturile omului și democrație – Aspecte internaționale și regionale, care derivă din Acordul de asociere Egipt-Uniunea Europeană, reprezintă principalul cadru instituțional pentru discutarea de către cele două părți a chestiunilor legate de drepturile omului; întrucât următoarea reuniune a acestui subcomitet este programată pentru 8 decembrie 2022 la Cairo;

| C. | întrucât Egiptul nu a modificat niciun act legislativ important înainte de a găzdui COP27, inclusiv în ceea ce privește dreptul la libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere și libertatea mass-mediei, deși asigurarea unui spațiu propice pentru societatea civilă este un angajament comun consacrat în prioritățile parteneriatului UE-Egipt și prevăzut în Constituția Egiptului; întrucât starea de urgență, în vigoare din 2017, nu a fost ridicată; întrucât procesele în masă și detenția în masă continuă, instanțele militare și de securitate a statului judecând zeci de mii de civili; întrucât, la 8 iulie 2021, raportorii speciali ai ONU pentru dreptul la libertatea de întrunire și de asociere, pentru apărătorii drepturilor omului și pentru protecția drepturilor omului în combaterea terorismului și-au exprimat în comun îngrijorarea cu privire la Legea egipteană din 2019 privind organizațiile neguvernamentale (ONG), Legea din 2018 privind combaterea criminalității informatice și a infracțiunilor ce vizează tehnologiile informației, Legea din 2015 privind entitățile teroriste și Legea din 2013 privind reuniunile publice și demonstrațiile pașnice; întrucât, potrivit Comisiei egiptene pentru drepturi și libertăți (ECRF), guvernul egiptean a reținut aproape 734 de persoane în 18 provincii în perioada 1 octombrie-14 noiembrie 2022; |
| --- | --- |

C.

întrucât Egiptul nu a modificat niciun act legislativ important înainte de a găzdui COP27, inclusiv în ceea ce privește dreptul la libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere și libertatea mass-mediei, deși asigurarea unui spațiu propice pentru societatea civilă este un angajament comun consacrat în prioritățile parteneriatului UE-Egipt și prevăzut în Constituția Egiptului; întrucât starea de urgență, în vigoare din 2017, nu a fost ridicată; întrucât procesele în masă și detenția în masă continuă, instanțele militare și de securitate a statului judecând zeci de mii de civili; întrucât, la 8 iulie 2021, raportorii speciali ai ONU pentru dreptul la libertatea de întrunire și de asociere, pentru apărătorii drepturilor omului și pentru protecția drepturilor omului în combaterea terorismului și-au exprimat în comun îngrijorarea cu privire la Legea egipteană din 2019 privind organizațiile neguvernamentale (ONG), Legea din 2018 privind combaterea criminalității informatice și a infracțiunilor ce vizează tehnologiile informației, Legea din 2015 privind entitățile teroriste și Legea din 2013 privind reuniunile publice și demonstrațiile pașnice; întrucât, potrivit Comisiei egiptene pentru drepturi și libertăți (ECRF), guvernul egiptean a reținut aproape 734 de persoane în 18 provincii în perioada 1 octombrie-14 noiembrie 2022;

| D. | întrucât, în noiembrie 2022, apărătorul drepturilor omului Alaa Abdel-Fattah, care este încarcerat în mod arbitrar de aproape un deceniu pe baza unor acuzații nefondate, și-a întrerupt greva foamei, începută în aprilie 2022, fiind hrănit cu forța după ce a trăit o experiență de moarte iminentă în celula în care este deținut; întrucât, de la începutul COP27, Alaa a încetat să bea și apă; întrucât Alaa nu are în continuare acces consular la funcționarii britanici, iar avocatului său nu i s-a permis să îl viziteze; întrucât familiei lui Alaa i s-a permis sporadic să îl viziteze în trecut în urma presiunilor internaționale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în noiembrie 2022, apărătorul drepturilor omului Alaa Abdel-Fattah, care este încarcerat în mod arbitrar de aproape un deceniu pe baza unor acuzații nefondate, și-a întrerupt greva foamei, începută în aprilie 2022, fiind hrănit cu forța după ce a trăit o experiență de moarte iminentă în celula în care este deținut; întrucât, de la începutul COP27, Alaa a încetat să bea și apă; întrucât Alaa nu are în continuare acces consular la funcționarii britanici, iar avocatului său nu i s-a permis să îl viziteze; întrucât familiei lui Alaa i s-a permis sporadic să îl viziteze în trecut în urma presiunilor internaționale;

| E. | întrucât guvernul egiptean a exclus grupurile independente de apărare a drepturilor omului de la participarea la COP27 printr-un proces de înregistrare secret controlat de guvern, care a filtrat grupurile critice față de guvernul egiptean, prin restricționări nemotivate ale libertății de întrunire pașnică în fața locului de desfășurare a COP27 și prin întârzieri nejustificate în eliberarea vizelor pentru persoanele care călătoresc din străinătate; întrucât doar unele grupuri independente de apărare a drepturilor omului și apărătoarea drepturilor Sanaa Seif au putut participa datorită asistenței organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

E.

întrucât guvernul egiptean a exclus grupurile independente de apărare a drepturilor omului de la participarea la COP27 printr-un proces de înregistrare secret controlat de guvern, care a filtrat grupurile critice față de guvernul egiptean, prin restricționări nemotivate ale libertății de întrunire pașnică în fața locului de desfășurare a COP27 și prin întârzieri nejustificate în eliberarea vizelor pentru persoanele care călătoresc din străinătate; întrucât doar unele grupuri independente de apărare a drepturilor omului și apărătoarea drepturilor Sanaa Seif au putut participa datorită asistenței organizațiilor internaționale;

| F. | întrucât apărătorii drepturilor femeilor, ale persoanelor LGBTIQ+, precum și apărătorii drepturilor copților sunt în continuare hărțuiți, intimidați, arestați și deținuți, cum ar fi cazul lui Patrick George Zaki, care face încă obiectul unei interdicții de călătorie și căruia i s-a intentat un proces în fața tribunalului de urgență pentru securitatea statului după ce a criticat politica guvernului său față de creștinii copți, și cazul influențatoarelor de pe platformele de comunicare socială Haneen Hossam și Mawada Al Adham, care au fost condamnate în 2020 la trei și, respectiv, doi ani de închisoare pe baza unor acuzații false de încălcare a bunelor moravuri, după ce au publicat pe TikTok videoclipuri în care dansau relaxat; |
| --- | --- |

F.

întrucât apărătorii drepturilor femeilor, ale persoanelor LGBTIQ+, precum și apărătorii drepturilor copților sunt în continuare hărțuiți, intimidați, arestați și deținuți, cum ar fi cazul lui Patrick George Zaki, care face încă obiectul unei interdicții de călătorie și căruia i s-a intentat un proces în fața tribunalului de urgență pentru securitatea statului după ce a criticat politica guvernului său față de creștinii copți, și cazul influențatoarelor de pe platformele de comunicare socială Haneen Hossam și Mawada Al Adham, care au fost condamnate în 2020 la trei și, respectiv, doi ani de închisoare pe baza unor acuzații false de încălcare a bunelor moravuri, după ce au publicat pe TikTok videoclipuri în care dansau relaxat;

| G. | întrucât cea de a noua reuniune a Consiliului de asociere dintre Uniunea Europeană și Egipt, care a avut loc la 20 iunie 2022, și prioritățile parteneriatului pentru 2021-2027 adoptate la 19 iunie 2022 au reiterat angajamentul ambelor părți de a promova democrația, libertățile fundamentale și drepturile omului, egalitatea de gen și egalitatea de șanse; |
| --- | --- |

G.

întrucât cea de a noua reuniune a Consiliului de asociere dintre Uniunea Europeană și Egipt, care a avut loc la 20 iunie 2022, și prioritățile parteneriatului pentru 2021-2027 adoptate la 19 iunie 2022 au reiterat angajamentul ambelor părți de a promova democrația, libertățile fundamentale și drepturile omului, egalitatea de gen și egalitatea de șanse;

| H. | întrucât Egiptul este de mult un partener strategic al UE, împărtășind cu aceasta obiective de construire a stabilității, a păcii și a prosperității în zona mediteraneeană și în zona Orientului Mijlociu și întrucât joacă un rol important pentru stabilitatea din regiune; întrucât UE este cel mai important partener economic al Egiptului și principala sa sursă de investiții străine; întrucât, în iunie 2022, UE și Egiptul au convenit asupra unor priorități în materie de parteneriat în multe domenii, inclusiv securitatea, combaterea terorismului și reforma sistemului judiciar; întrucât Egiptul a sprijinit rezoluția ONU care condamnă anexarea de către Rusia a unor regiuni ucrainene și continuă să sprijine eforturile UE și eforturile internaționale de a pune capăt războiului de agresiune purtat de Rusia împotriva Ucrainei; întrucât Egiptul a semnat un memorandum de înțelegere cu UE și Israel pentru reducerea importurilor de gaze din Rusia în urma agresiunii acesteia împotriva Ucrainei; întrucât Comisia a alocat Egiptului 100 de milioane EUR prin Mecanismul pentru alimente și reziliență, în scopul de a-l ajuta să facă față penuriei de alimente cauzate de războiul de agresiune împotriva Ucrainei, |
| --- | --- |

H.

întrucât Egiptul este de mult un partener strategic al UE, împărtășind cu aceasta obiective de construire a stabilității, a păcii și a prosperității în zona mediteraneeană și în zona Orientului Mijlociu și întrucât joacă un rol important pentru stabilitatea din regiune; întrucât UE este cel mai important partener economic al Egiptului și principala sa sursă de investiții străine; întrucât, în iunie 2022, UE și Egiptul au convenit asupra unor priorități în materie de parteneriat în multe domenii, inclusiv securitatea, combaterea terorismului și reforma sistemului judiciar; întrucât Egiptul a sprijinit rezoluția ONU care condamnă anexarea de către Rusia a unor regiuni ucrainene și continuă să sprijine eforturile UE și eforturile internaționale de a pune capăt războiului de agresiune purtat de Rusia împotriva Ucrainei; întrucât Egiptul a semnat un memorandum de înțelegere cu UE și Israel pentru reducerea importurilor de gaze din Rusia în urma agresiunii acesteia împotriva Ucrainei; întrucât Comisia a alocat Egiptului 100 de milioane EUR prin Mecanismul pentru alimente și reziliență, în scopul de a-l ajuta să facă față penuriei de alimente cauzate de războiul de agresiune împotriva Ucrainei,

| 1. | regretă profund lipsa continuă în Egipt a unor drepturi și libertăți politice de bază, inclusiv în contextul organizării COP27 la Sharm El-Sheikh; regretă că COP27 nu a condus la o îmbunătățire a situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă în termenii cei mai fermi cenzura, hărțuirea și intimidarea reprezentanților societății civile egiptene de către autoritățile egiptene, care au avut loc chiar și la sediile internaționale ale ONU, precum și noul val de arestări și rețineri în contextul COP27; își exprimă sprijinul față de guvernul Germaniei, care a depus, la 13 noiembrie 2022, o plângere împotriva autorităților egiptene cu privire la supravegherea de securitate excesivă a participanților din pavilionul german în cadrul COP27; regretă faptul că ONG-urilor egiptene independente li s-a refuzat înregistrarea unică la COP27, doar câteva dintre acestea reușind să participe, dar numai datorită faptului că organizațiile internaționale le-au dat legitimațiile lor de acces; regretă faptul că autoritățile egiptene au selectat acele organizații ale societății civile care nu critică autoritățile; subliniază că, în calitate de părți interesate legitime, comunităților locale și ONG-urilor din Sinai ar fi trebuit să li se permită să participe la COP27, având în vedere că această conferință s-a desfășurat în Sinai; regretă caracterul secret al procesului de selecție utilizat de Egipt, care refuză să publice criteriile de selecție, pentru a exclude ONG-urile din domeniul drepturilor omului care adoptă poziții critice; îndeamnă autoritățile egiptene să nu ia nicio măsură de retorsiune împotriva apărătorilor drepturilor omului și activiștilor egipteni care și-au exprimat public îngrijorarea cu privire la încălcările drepturilor omului de către Egipt în timpul COP27; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă cu fermitate arestarea arbitrară și preventivă continuă a zeci de mii de prizonieri de conștiință din Egipt, mulți dintre aceștia fiind deținuți în condiții inumane, fără a avea acces la un proces echitabil sau la drepturile de bază, după cum demonstrează situația din închisorile politice egiptene de la Wadi Natroun și Badr; constată că o mică parte din deținuții politici egipteni au fost eliberați sau grațiați de Comitetul egiptean al grațierii prezidențiale în aprilie 2022, fiind eliberați 800-1 000 de prizonieri care erau arestați preventiv în mod arbitrar; atrage atenția că, de atunci, au fost arestați și reținuți în mod arbitrar cel puțin 1 953 de egipteni, potrivit ONG-urilor egiptene și Amnesty International; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă autoritățile egiptene să-i elibereze imediat pe Mohamed „Oxygen” Ibrahim, Mohamed Adel, Alaa Abdel Fattah și pe cei trei avocați care sunt beneficiarii din 2020 ai premiului pentru drepturile omului decernat de Consiliul Barourilor și Asociațiilor de Drept Europene, și anume pe Ibrahim Metwally Hegazy, Mohamed El Baqer și Hoda Abdelmoniem, precum și pe Ezzat Ghoneim, Ahmed Amasha, Abdel Moneim Aboul Fotouh, Mohamed El Kassas, Ziad Abu El Fadl, Aisha El Shater, Mohamed Abo Houraira, Manal Agrama, Marwa Arafa, Hala Fahmy, Safaa El Korbagy, Tawfik Ghanim, Seif Thabit, Safwan Thabit, Sherif al Rouby, Anas El-Beltagy, Ahmed Douma, Mohamed Adel Fahmy, Nermin Hussein, Haneen Hossam, Mawadda el-Adham, Ismail Iskandarani, Seif Fateen, Hisham Genena, Omar Mohammed Ali, Aymen Moussa, Omar el Hout, Ahmed Moussa Abd El Khaleq și Ahmed Fayez, printre multiplele alte persoane deținute pe nedrept; subliniază că aceste femei și bărbați sunt apărători egipteni ai drepturilor omului, jurnaliști, activiști pașnici, politicieni, influențatoare pe platformele de comunicare socială sau oameni de afaceri care au refuzat să își vândă activele armatei; invită autoritățile egiptene să ridice interdicțiile de călătorie impuse lui Patrick George Zaki și lui Mahinour Al Masry; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă autoritățile egiptene să elibereze imediat și necondiționat apărătorul drepturilor omului și activistul pașnic britanic-egiptean Alaa Abdel-Fattah, un beneficiar al premiilor decernate de Deutsche Welle și de Reporteri fără Frontiere, care este deținut în mod arbitrar de aproape un deceniu pe baza unor acuzații nefondate, pentru apelurile sale pașnice și legitime de a se acorda mai multe drepturi și libertăți și care este departe de a fi un caz izolat și să îi permită să plece imediat spre Regatul Unit; subliniază că atât cancelarul Germaniei, Olaf Scholz, cât și președintele Franței, Emmanuel Macron, au solicitat eliberarea sa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă din nou cu asprime utilizarea pe scară largă a torturii de către aparatul de securitate al Egiptului; reamintește că revoluția care a avut loc în Egipt la 25 ianuarie 2011 a început ca un protest public împotriva impunității poliției, în urma torturii și uciderii, printre alții, a bloggerului Khaled Said; îndeamnă Egiptul să coopereze pe deplin cu ancheta autorităților italiene privind asasinarea doctorandului italian Giulio Regeni, care a fost torturat până la moarte de agenți de securitate în 2016; își reiterează, în special, apelul de a-i informa pe generalul Tariq Sabir, colonelul Athar Kamel Mohamed Ibrahim, colonelul Uhsam Helmi și maiorul Magdi Ibrahim Abdelal Sharif cu privire la procedura judiciară inițiată împotriva lor în Italia; condamnă în termenii cei mai duri torturarea până la moarte a economistului Ayman Hadhoud, care a decedat la 5 martie 2022 după ce a fost răpit și reținut de agenți de securitate pentru că a criticat politicile economice, și regretă profund că Parchetul din Egipt nu întreprins nicio autopsie independentă și nicio anchetă credibilă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă Egiptul să-i elibereze pe toți cei 21 de jurnaliști care se află în prezent în închisoare pentru că și-au îndeplinit îndatorirea profesională, după cum au demonstrat organizația Reporteri fără Frontiere și Comitetul pentru Protecția Jurnaliștilor; subliniază dreptul tuturor egiptenilor de a avea acces la informații fără nicio cenzură din partea guvernului; ia act de decizia adoptată, sub presiune, la începutul conferinței COP27 de a permite accesul la anumite site-uri web ale ONG-urilor din domeniul drepturilor omului și ale ziarelor independente, cum ar fi Medium, Mada Masr sau Human Rights Watch; subliniază, cu toate acestea, că astfel de site-uri web ar trebui să rămână permanent accesibile egiptenilor, chiar și după conferință; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă, prin urmare, autoritățile egiptene să elibereze toți jurnaliștii care au fost reținuți începând din noiembrie 2022: Khaled Abdelwahab Radwan, Ahmed Fayez, Alaa Abdelfattah, Ismail Alexandrani, Mohamed Ibrahim (alias Mohamed Oxygen), Ahmed Allaam, Hamdi al-Zaeem, Tawfik Ghanem, Rabie al-Sheikh, Adallah Shusha, Khaled Sahloob, Bahaa al-Din Ibrahim Nemat Allah, Hisham Abdel Aziz, Mohamed Said Fahmy, Badr Mohamed Badr, Raouf Ebeid, Mostafa Saad, Mohamed Mostafa Moussa, Mahmoud Saad Diab și Amr Shnin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită autoritățile egiptene să pună capăt discriminării și să garanteze egalitatea efectivă a tuturor egiptenilor în fața legii și în practică, astfel cum se prevede în constituție, indiferent de credința sau convingerile lor; atrage atenția asupra discriminării de lungă durată a minorităților, cum ar fi minoritatea coptă și populația de credință Bahá’í; invită Egiptul să își revizuiască legile privind blasfemia pentru a asigura protecția libertății de conștiință și a drepturilor minorităților religioase; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă Egiptul să respecte standardele internaționale de bază privind libertatea de asociere și să abroge Legea represivă nr. 149/2019 privind ONG-urile, care subordonează toate activitățile controlului guvernamental; împărtășește preocupările exprimate de experții ONU în domeniul drepturilor omului cu privire la arsenalul juridic de care dispune Egiptul pentru a limita, sub pretextul combaterii terorismului, libertatea de asociere, libertatea de exprimare, libertatea presei și dreptul la întrunire pașnică; îndeamnă Egiptul să modifice sau să abroge, de asemenea, Legea din 2018 privind combaterea criminalității informatice și a criminalității ce vizează tehnologia informației, Legea din 2015 privind entitățile teroriste și Legea din 2013 privind reuniunile publice și demonstrațiile pașnice; invită din nou autoritățile egiptene să închidă cauza nr. 173/2011, cunoscută sub denumirea de „cauza privind finanțarea străină”, și să anuleze toate interdicțiile de călătorie și înghețarea activelor împotriva a 31 de angajați ai ONG-urilor din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită parlamentul egiptean să accelereze adoptarea unei legi cuprinzătoare privind violența împotriva femeilor, în special crimele de onoare; invită autoritățile egiptene să își reitereze opoziția față de mutilarea genitală a femeilor și să îi urmărească penal în mod eficace pe cei care continuă să o practice; recomandă autorităților egiptene să își consolideze cooperarea cu UE pentru a găsi noi modalități de a proteja în continuare femeile împotriva abuzului sexual și a violenței bazate pe gen; condamnă în cei mai duri termeni crimele de gen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită autoritățile egiptene să pună capăt arestărilor și urmăririlor penale pentru relațiile sexuale consensuale între adulți, inclusiv pentru relațiile între persoane de același sex sau relațiile bazate pe exprimarea de gen, și să elibereze imediat persoanele LGBTIQ+ care se află în continuare în detenție arbitrară, adesea în condiții inumane; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută recentele modificări juridice pe care Egiptul le-a făcut în ceea ce privește munca copiilor și căsătoriile copiilor; invită, cu toate acestea, autoritățile egiptene să consolideze în continuare punerea în aplicare a legii privind căsătoriile copiilor și sistemele școlare și serviciile publice de protecție a copilului care previn abuzurile asupra copiilor și răspund la acestea, pentru a proteja în continuare copiii împotriva abuzurilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă Egiptul să abolească pedeapsa cu moartea și să declare imediat un moratoriu privind aplicarea acesteia; regretă faptul că Egiptul a regresat în ultimul deceniu până a se situa printre țările care recurg cel mai mult la pedeapsa cu moartea, inclusiv pentru delincvenții minori; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își reiterează apelul adresat tuturor statelor membre ale UE și delegației UE de a participa la procesele apărătorilor drepturilor omului, jurnaliștilor și sindicaliștilor egipteni și străini și de a-i vizita în detenție; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă statele membre ale UE să sprijine, în cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, crearea unui mecanism de monitorizare și raportare a încălcărilor grave ale drepturilor omului în Egipt; reamintește că UE ar trebui să includă preocupările legate de drepturile omului în toate schimburile sale la nivel înalt cu funcționari egipteni, inclusiv în Consiliul de asociere UE-Egipt; invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să sublinieze interconectarea dintre dezvoltarea democratică și creșterea economică; invită ONU să stabilească criterii pentru țările-gazdă privind accesul societății civile și libertatea de exprimare la viitoarele reuniuni COP și conferințe similare ale ONU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își reiterează apelul pentru o revizuire profundă și cuprinzătoare a relațiilor UE cu Egiptul, având în vedere progresele foarte limitate în ceea ce privește situația drepturilor omului în Egipt și reprimarea disidenței, în pofida sprijinului continuu din partea partenerilor europeni; îndeamnă Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să adopte o poziție publică fermă cu privire la necesitatea ca Egiptul să elibereze prizonierii politici, să realizeze progrese concrete în domeniul drepturilor omului, să pună capăt torturii și să ancheteze toate cazurile de tortură și să renunțe la utilizarea masivă a arestării preventive abuzive și a interdicțiilor de călătorie pentru a combate disidența reală sau percepută, acestea fiind condițiile necesare pentru a îmbunătăți relațiile și cooperarea UE cu Egiptul; își reiterează apelul adresat statelor membre ale UE de a lua în considerare adoptarea de sancțiuni specifice împotriva celor mai responsabili de represiunea brutală din țară; solicită o mai mare transparență cu privire la toate formele de sprijin financiar sau de formare oferite Egiptului de către UE, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare și Banca Europeană de Investiții; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă toate statele membre ale UE să respecte pe deplin concluziile Consiliului UE din 21 august 2013, prin care a fost anunțată suspendarea licențelor de export pentru orice tip de echipamente ce sunt utilizate în represiunile interne, inclusiv pentru tehnologiile de supraveghere utilizate pentru a urmări disidenții; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Guvernului Republicii Arabe Egipt. |
| --- | --- |

19.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/99 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/99

---

P9_TA(2022)0427

Situația drepturilor omului în contextul Cupei Mondiale FIFA din Qatar

Rezoluția Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la situația drepturilor omului în contextul Cupei Mondiale FIFA din Qatar (2022/2948(RSP))

(2023/C 167/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2022 privind un parteneriat strategic cu regiunea Golfului, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2022 privind un parteneriat strategic cu regiunea Golfului,

| — | având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Un parteneriat strategic cu Golful” (JOIN(2022)0013), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 18 mai 2022 intitulată „Un parteneriat strategic cu Golful” (JOIN(2022)0013),

| — | având în vedere cea de-a 4-a rundă a dialogului UE-Qatar pe tema drepturilor omului, desfășurată la Bruxelles la 12 septembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 4-a rundă a dialogului UE-Qatar pe tema drepturilor omului, desfășurată la Bruxelles la 12 septembrie 2022,

| — | având în vedere Acordul de cooperare UE-Qatar din 7 martie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare UE-Qatar din 7 martie 2018,

| — | având în vedere Convenția internațională a ONU privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora din 18 decembrie 1990, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională a ONU privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora din 18 decembrie 1990,

| — | având în vedere anunțul Federației Internaționale de Fotbal (FIFA) din 2 decembrie 2010 privind selecția Qatarului ca loc de desfășurare a Cupei Mondiale de fotbal din 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere anunțul Federației Internaționale de Fotbal (FIFA) din 2 decembrie 2010 privind selecția Qatarului ca loc de desfășurare a Cupei Mondiale de fotbal din 2022,

| — | având în vedere legile nr. 17, 18 și 19 adoptate de guvernul Qatarului în 2020 privind libera circulație și salariul minim pentru lucrătorii migranți, |
| --- | --- |

—

având în vedere legile nr. 17, 18 și 19 adoptate de guvernul Qatarului în 2020 privind libera circulație și salariul minim pentru lucrătorii migranți,

| — | având în vedere raportul Human Rights Watch din 24 octombrie 2022 intitulat „Qatar: Security Forces Arrest, Abuse LGBT People” (Qatar: forțele de securitate arestează persoanele LGBT și comit abuzuri împotriva acestora), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Human Rights Watch din 24 octombrie 2022 intitulat „Qatar: Security Forces Arrest, Abuse LGBT People” (Qatar: forțele de securitate arestează persoanele LGBT și comit abuzuri împotriva acestora),

| — | având în vedere articolul 285 din Codul penal al Qatarului și Legea sa nr. 17 din 2002 privind protecția comunității, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 285 din Codul penal al Qatarului și Legea sa nr. 17 din 2002 privind protecția comunității,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1984 împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1984 împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea,

| — | având în vedere raportul referitor la progresele înregistrate în programul de cooperare tehnică dintre Guvernul Qatarului și Organizația Internațională a Muncii (OIM) din 31 octombrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul referitor la progresele înregistrate în programul de cooperare tehnică dintre Guvernul Qatarului și Organizația Internațională a Muncii (OIM) din 31 octombrie 2022,

| — | având în vedere Convenția Internațională asupra Drepturilor Civile și Politice, ratificată de Qatar la 21 mai 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Internațională asupra Drepturilor Civile și Politice, ratificată de Qatar la 21 mai 2018,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Qatar, în special cea din 21 noiembrie 2013 intitulată „Qatar: situația lucrătorilor migranți” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Qatar, în special cea din 21 noiembrie 2013 intitulată „Qatar: situația lucrătorilor migranți” (1),

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Qatarul este prima țară din regiune care găzduiește Cupa Mondială FIFA; întrucât, în 2010, FIFA a aprobat desfășurarea Cupei Mondiale în Qatar fără a da dovadă de diligența necesară în domeniul drepturilor omului sau al mediului și fără a stabili condiții pentru protecția lucrătorilor migranți; întrucât Qatarul a câștigat procesul de selecție a candidaturilor pentru organizarea Cupei Mondiale FIFA pe fondul unor acuzații credibile de dare sau luare de mită și corupție care au condus la anchete judiciare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Qatarul este prima țară din regiune care găzduiește Cupa Mondială FIFA; întrucât, în 2010, FIFA a aprobat desfășurarea Cupei Mondiale în Qatar fără a da dovadă de diligența necesară în domeniul drepturilor omului sau al mediului și fără a stabili condiții pentru protecția lucrătorilor migranți; întrucât Qatarul a câștigat procesul de selecție a candidaturilor pentru organizarea Cupei Mondiale FIFA pe fondul unor acuzații credibile de dare sau luare de mită și corupție care au condus la anchete judiciare;

| B. | întrucât se estimează că în Qatar se află peste 2 milioane de resortisanți străini, care reprezintă aproximativ 94 % din forța de muncă a țării; întrucât migranții sunt angajați în principal în domeniul construcțiilor, al serviciilor și al muncii casnice; întrucât s-a raportat că drepturile lucrătorilor sunt încălcate în aceste sectoare; întrucât, având în vedere aceste cifre, raportul dintre lucrătorii migranți și populația autohtonă din Qatar este cel mai ridicat din lume; |
| --- | --- |

B.

întrucât se estimează că în Qatar se află peste 2 milioane de resortisanți străini, care reprezintă aproximativ 94 % din forța de muncă a țării; întrucât migranții sunt angajați în principal în domeniul construcțiilor, al serviciilor și al muncii casnice; întrucât s-a raportat că drepturile lucrătorilor sunt încălcate în aceste sectoare; întrucât, având în vedere aceste cifre, raportul dintre lucrătorii migranți și populația autohtonă din Qatar este cel mai ridicat din lume;

| C. | întrucât, pentru a lucra în Qatar, mulți lucrători au fost forțați să contracteze datorii față de societățile de recrutare care le-au perceput în mod ilegal taxe, iar numeroși muncitori au suferit furturi de salarii și au fost supuși unor condiții de muncă epuizante, în condiții de căldură extremă, ceea ce i-a expus riscului de îmbolnăvire, rănire și deces; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pentru a lucra în Qatar, mulți lucrători au fost forțați să contracteze datorii față de societățile de recrutare care le-au perceput în mod ilegal taxe, iar numeroși muncitori au suferit furturi de salarii și au fost supuși unor condiții de muncă epuizante, în condiții de căldură extremă, ceea ce i-a expus riscului de îmbolnăvire, rănire și deces;

| D. | întrucât se pare că mii de lucrători migranți au murit și mulți alții au fost răniți în timpul lucrărilor de construcție legate de Cupa Mondială din Qatar; |
| --- | --- |

D.

întrucât se pare că mii de lucrători migranți au murit și mulți alții au fost răniți în timpul lucrărilor de construcție legate de Cupa Mondială din Qatar;

| E. | întrucât, potrivit OIM, unele întreprinderi europene au refuzat să se implice în comitetele mixte, al căror scop este de a reuni reprezentanți ai conducerii și ai lucrătorilor pentru a discuta, a preveni și a soluționa conflictele de la locul de muncă; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit OIM, unele întreprinderi europene au refuzat să se implice în comitetele mixte, al căror scop este de a reuni reprezentanți ai conducerii și ai lucrătorilor pentru a discuta, a preveni și a soluționa conflictele de la locul de muncă;

| F. | întrucât, înainte de reformele adoptate în Qatar, Confederația Internațională a Sindicatelor (CIS) a depus în 2014 o plângere împotriva Qatarului la OIM referitoare la nerespectarea de către acesta a Convenției privind munca forțată din 1930 și a Convenției privind inspecția muncii din 1947; întrucât, potrivit CIS, legile din Qatar au fost modificate, iar țara continuă să înregistreze progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor schimbări; |
| --- | --- |

F.

întrucât, înainte de reformele adoptate în Qatar, Confederația Internațională a Sindicatelor (CIS) a depus în 2014 o plângere împotriva Qatarului la OIM referitoare la nerespectarea de către acesta a Convenției privind munca forțată din 1930 și a Convenției privind inspecția muncii din 1947; întrucât, potrivit CIS, legile din Qatar au fost modificate, iar țara continuă să înregistreze progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor schimbări;

| G. | întrucât Qatarul este prima țară din Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG) care a deschis un birou de proiect al OIM; întrucât Qatarul a semnat o serie de parteneriate cu OIM, cu organizații ale ONU și cu state membre ale UE, cum ar fi un memorandum de înțelegere cu Suedia în ianuarie 2020 și cu Franța în martie 2022, pentru a îmbunătăți drepturile lucrătorilor; întrucât OIM a constatat progrese concrete în cei cinci ani care au precedat Cupa Mondială FIFA din 2022, în special în domeniul guvernanței migrației forței de muncă, al aplicării dreptului muncii și al accesului la justiție, precum și al consolidării vocii lucrătorilor și a dialogului social; întrucât, potrivit OIM, este încă ilegal ca lucrătorii migranți să se alăture sindicatelor și să formeze sindicate; |
| --- | --- |

G.

întrucât Qatarul este prima țară din Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG) care a deschis un birou de proiect al OIM; întrucât Qatarul a semnat o serie de parteneriate cu OIM, cu organizații ale ONU și cu state membre ale UE, cum ar fi un memorandum de înțelegere cu Suedia în ianuarie 2020 și cu Franța în martie 2022, pentru a îmbunătăți drepturile lucrătorilor; întrucât OIM a constatat progrese concrete în cei cinci ani care au precedat Cupa Mondială FIFA din 2022, în special în domeniul guvernanței migrației forței de muncă, al aplicării dreptului muncii și al accesului la justiție, precum și al consolidării vocii lucrătorilor și a dialogului social; întrucât, potrivit OIM, este încă ilegal ca lucrătorii migranți să se alăture sindicatelor și să formeze sindicate;

| H. | întrucât lucrătorii din Qatar aveau nevoie înainte de permisiunea angajatorilor lor pentru a-și schimba locul de muncă sau pentru a părăsi țara; întrucât aceste cerințe au constituit cele mai problematice caracteristici ale sistemului de sponsorizare kafala, deoarece au făcut ca lucrătorii să fie excesiv de dependenți de angajatorii lor și, prin urmare, au creat posibilități de exploatare și muncă forțată; întrucât, ca urmare a acestor modificări, Ministerul muncii a aprobat aproximativ 420 000 de cereri de schimbare a locului de muncă depuse de lucrătorii migrați în cei doi ani de la introducerea acestor reforme; întrucât, cu toate acestea, mulți lucrători se confruntă în continuare cu obstacole în calea părăsirii locului de muncă și a trecerii la unul nou, cum ar fi represalii din partea angajatorilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât lucrătorii din Qatar aveau nevoie înainte de permisiunea angajatorilor lor pentru a-și schimba locul de muncă sau pentru a părăsi țara; întrucât aceste cerințe au constituit cele mai problematice caracteristici ale sistemului de sponsorizare kafala, deoarece au făcut ca lucrătorii să fie excesiv de dependenți de angajatorii lor și, prin urmare, au creat posibilități de exploatare și muncă forțată; întrucât, ca urmare a acestor modificări, Ministerul muncii a aprobat aproximativ 420 000 de cereri de schimbare a locului de muncă depuse de lucrătorii migrați în cei doi ani de la introducerea acestor reforme; întrucât, cu toate acestea, mulți lucrători se confruntă în continuare cu obstacole în calea părăsirii locului de muncă și a trecerii la unul nou, cum ar fi represalii din partea angajatorilor;

| I. | întrucât, în martie 2021, Qatarul a devenit prima țară din regiunea Golfului care a adoptat un salariu minim nediscriminatoriu care se aplică tuturor lucrătorilor, de toate naționalitățile, în toate sectoarele, inclusiv în sectorul muncii casnice; întrucât, potrivit OIM, un total de 13 % din forța de muncă – 280 000 de persoane – a înregistrat o creștere a salariilor până la noul prag minim de la introducerea noii legislații; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în martie 2021, Qatarul a devenit prima țară din regiunea Golfului care a adoptat un salariu minim nediscriminatoriu care se aplică tuturor lucrătorilor, de toate naționalitățile, în toate sectoarele, inclusiv în sectorul muncii casnice; întrucât, potrivit OIM, un total de 13 % din forța de muncă – 280 000 de persoane – a înregistrat o creștere a salariilor până la noul prag minim de la introducerea noii legislații;

| J. | întrucât noua legislație le oferă lucrătorilor din Qatar o protecție sporită împotriva stresului termic; |
| --- | --- |

J.

întrucât noua legislație le oferă lucrătorilor din Qatar o protecție sporită împotriva stresului termic;

| K. | întrucât Qatarul a luat măsuri pentru a îmbunătăți accesul lucrătorilor la justiție, prin crearea unei noi platforme online care le permite lucrătorilor să depună plângeri și prin înființarea unor noi tribunale de dreptul muncii pentru soluționarea litigiilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât Qatarul a luat măsuri pentru a îmbunătăți accesul lucrătorilor la justiție, prin crearea unei noi platforme online care le permite lucrătorilor să depună plângeri și prin înființarea unor noi tribunale de dreptul muncii pentru soluționarea litigiilor;

| L. | întrucât, cu toate acestea, se pare că unele dintre practicile discriminatorii legate de lucrătorii străini rămân în vigoare în Qatar și în alte țări ale CCG, cum ar fi deducerile arbitrare din salarii și neplata salariilor și reținerea documentelor de călătorie; |
| --- | --- |

L.

întrucât, cu toate acestea, se pare că unele dintre practicile discriminatorii legate de lucrătorii străini rămân în vigoare în Qatar și în alte țări ale CCG, cum ar fi deducerile arbitrare din salarii și neplata salariilor și reținerea documentelor de călătorie;

| M. | întrucât articolul 285 din Codul penal al Qatarului pedepsește relațiile sexuale extramaritale, inclusiv relațiile între persoane de același sex, cu până la șapte ani de închisoare; întrucât se pare că arestările arbitrare ale persoanelor LGBTQ+ s-au bazat pe Legea nr. 17 din 2002 privind protecția comunității, care, potrivit Humana Bright Watch, permite arestarea preventivă fără acuzare sau proces pentru o perioadă de până la șase luni în cazul în care „există motive întemeiate pentru a crede că învinuitul ar fi comis o infracțiune”, inclusiv „încălcarea moralității publice”, ceea ce conduce frecvent la comiterea unor acte de abuz împotriva persoanelor LGBTQ+; întrucât un ambasador din Qatar al Cupei Mondiale FIFA a făcut o declarație publică homofobă; întrucât șapte federații de fotbal, inclusiv din Europa, au decis că jucătorii lor pot purta o brasardă în culorile curcubeului cu mesajul „OneLove” (o singură iubire); întrucât, cu toate acestea, FIFA a decis că jucătorilor li se poate acorda un cartonaș galben sau pot fi dați afară de pe teren pentru afișarea acestei brasarde, care ar fi o declarație politică; |
| --- | --- |

M.

întrucât articolul 285 din Codul penal al Qatarului pedepsește relațiile sexuale extramaritale, inclusiv relațiile între persoane de același sex, cu până la șapte ani de închisoare; întrucât se pare că arestările arbitrare ale persoanelor LGBTQ+ s-au bazat pe Legea nr. 17 din 2002 privind protecția comunității, care, potrivit Humana Bright Watch, permite arestarea preventivă fără acuzare sau proces pentru o perioadă de până la șase luni în cazul în care „există motive întemeiate pentru a crede că învinuitul ar fi comis o infracțiune”, inclusiv „încălcarea moralității publice”, ceea ce conduce frecvent la comiterea unor acte de abuz împotriva persoanelor LGBTQ+; întrucât un ambasador din Qatar al Cupei Mondiale FIFA a făcut o declarație publică homofobă; întrucât șapte federații de fotbal, inclusiv din Europa, au decis că jucătorii lor pot purta o brasardă în culorile curcubeului cu mesajul „OneLove” (o singură iubire); întrucât, cu toate acestea, FIFA a decis că jucătorilor li se poate acorda un cartonaș galben sau pot fi dați afară de pe teren pentru afișarea acestei brasarde, care ar fi o declarație politică;

| N. | întrucât, în 2016, FIFA a aderat la Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, care obligă FIFA să se abțină de la ingerințe în legătură cu drepturile omului și să remedieze efectele negative ale activităților sale în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în 2016, FIFA a aderat la Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, care obligă FIFA să se abțină de la ingerințe în legătură cu drepturile omului și să remedieze efectele negative ale activităților sale în domeniul drepturilor omului;

| O. | întrucât, într-o perioadă de insecuritate și de provocări semnificative la adresa ordinii internaționale bazate pe norme, atât în Europa, cât și în regiunea Golfului, și în condițiile în care lumea se confruntă cu consecințele agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei și ale pandemiei de COVID-19, precum și cu imperativul urgent al tranziției verzi și digitale, UE are multe de câștigat de pe urma unui parteneriat mai puternic și mai strategic cu CCG și cu statele sale membre, inclusiv cu Qatarul; întrucât în 2021 au fost restabilite relațiile diplomatice dintre Qatar și Arabia Saudită, Emiratele Arabe Unite, Bahrain și Egipt; |
| --- | --- |

O.

întrucât, într-o perioadă de insecuritate și de provocări semnificative la adresa ordinii internaționale bazate pe norme, atât în Europa, cât și în regiunea Golfului, și în condițiile în care lumea se confruntă cu consecințele agresiunii Rusiei împotriva Ucrainei și ale pandemiei de COVID-19, precum și cu imperativul urgent al tranziției verzi și digitale, UE are multe de câștigat de pe urma unui parteneriat mai puternic și mai strategic cu CCG și cu statele sale membre, inclusiv cu Qatarul; întrucât în 2021 au fost restabilite relațiile diplomatice dintre Qatar și Arabia Saudită, Emiratele Arabe Unite, Bahrain și Egipt;

| P. | întrucât Acordul de cooperare UE-Qatar semnat în 2018 oferă un cadru pentru consultări politice și sectoriale în domenii de interes comun; întrucât Qatarul este un partener important al UE, iar relațiile lor acoperă o multitudine de domenii importante; întrucât Qatarul are un rol esențial în punerea în aplicare a strategiei europene de securitate energetică; întrucât relațiile dintre UE și Qatar s-au intensificat în mod semnificativ, conducând la deschiderea unei delegații a UE la Doha în 2022; întrucât Qatarul a fost cosponsorul unei rezoluții a Adunării Generale a ONU din februarie 2022 prin care se solicita Rusiei să se retragă din Ucraina și a votat în favoarea rezoluțiilor care condamnă invadarea Ucrainei de către Rusia; |
| --- | --- |

P.

întrucât Acordul de cooperare UE-Qatar semnat în 2018 oferă un cadru pentru consultări politice și sectoriale în domenii de interes comun; întrucât Qatarul este un partener important al UE, iar relațiile lor acoperă o multitudine de domenii importante; întrucât Qatarul are un rol esențial în punerea în aplicare a strategiei europene de securitate energetică; întrucât relațiile dintre UE și Qatar s-au intensificat în mod semnificativ, conducând la deschiderea unei delegații a UE la Doha în 2022; întrucât Qatarul a fost cosponsorul unei rezoluții a Adunării Generale a ONU din februarie 2022 prin care se solicita Rusiei să se retragă din Ucraina și a votat în favoarea rezoluțiilor care condamnă invadarea Ucrainei de către Rusia;

| Q. | întrucât cel de al patrulea dialog UE-Qatar privind drepturile omului a avut loc la 12 septembrie 2022; întrucât dialogul privind drepturile omului reprezintă un moment crucial de implicare pentru a promova drepturile omului, |
| --- | --- |

Q.

întrucât cel de al patrulea dialog UE-Qatar privind drepturile omului a avut loc la 12 septembrie 2022; întrucât dialogul privind drepturile omului reprezintă un moment crucial de implicare pentru a promova drepturile omului,

| 1. | deplânge decesele a mii de lucrători migranți și vătămările suferite de lucrători în timpul pregătirilor pentru Cupa Mondială; transmite condoleanțele sale familiilor acestor lucrători și solicită tragerea la răspundere a persoanelor responsabile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îndeamnă Qatarul să pună pe deplin în aplicare noua sa legislație care protejează drepturile lucrătorilor și să desființeze părțile rămase ale sistemului de sponsorizare kafala, cum ar fi sancțiunile aplicate lucrătorilor în cazurile de fugă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că UE se hotărâtă să susțină drepturile omului în relațiile sale cu Qatarul, inclusiv chestiunile apărute în contextul Cupei Mondiale FIFA; este preocupat de relatările potrivit cărora sute de mii de lucrători migranți se confruntă în continuare cu legi și practici discriminatorii în Qatar; regretă lipsa de transparență și lipsa clară a unei evaluări responsabile a riscurilor care a caracterizat atribuirea, în 2010, a Cupei Mondiale FIFA Qatarului; reamintește opinia sa de lungă durată potrivit căreia în cadrul FIFA corupția este generalizată, sistemică și adânc înrădăcinată și continuă să creadă că organizația a deteriorat grav imaginea și integritatea fotbalului mondial, în pofida încercărilor de a o reforma, de exemplu prin introducerea de cerințe privind drepturile omului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă autoritățile publice, federațiile și organizațiile sportive să susțină valorile universale ale drepturilor omului, democrației și statului de drept atunci când acordă statutul de gazdă a unor evenimente sportive majore, precum și atunci când aleg sponsorii; solicită, în acest sens, stabilirea unor criterii clare și a unei carte cu valori solide; solicită să se acorde o atenție deosebită, înainte de găzduirea unor astfel de evenimente sportive majore, protecției drepturilor lucrătorilor, egalității și nediscriminării, precum și realizării unor evaluări independente și credibile ale impactului asupra mediului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită statele membre ale UE, în special cele cu ligi naționale mari de fotbal, cum ar fi Germania, Franța, Italia și Spania, să exercite presiuni asupra UEFA și FIFA pentru ca aceasta din urmă să se angajeze într-o reformă fundamentală, inclusiv introducerea unor proceduri democratice și transparente de atribuire a Cupelor Mondiale de fotbal și aplicarea strictă a drepturilor omului și a criteriilor de sustenabilitate pentru țările-gazdă; solicită de urgență ca încălcarea drepturilor fundamentale și a drepturilor omului, în special violența sistematică evidentă pe criterii de gen, să devină un criteriu de excludere obligatoriu pentru atribuirea de evenimente sportive internaționale, cu scopul de a proteja sportivii și suporterii și de a pune capăt așa-numitului „sportswashing” (îmbunătățirea reputației prin sport); solicită continuarea anchetelor și a urmăririlor penale privind acuzațiile de corupție la atribuirea Cupelor Mondiale; invită statele membre ale UE să autorizeze accesul la informațiile arhivate privind atribuirea Cupei Mondiale din 2022; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște contribuția importantă a lucrătorilor migranți la economia Qatarului și la Cupa Mondială FIFA din 2022; îndeamnă autoritățile qatariene să efectueze o anchetă completă cu privire la decesele lucrătorilor migranți, să certifice decesul acestora și să ofere compensații familiilor în cazurile în care lucrătorii au decedat din cauza condițiilor lor de muncă; sprijină eforturile Qatarului de a-și îmbunătăți condițiile de muncă și situația privind respectarea drepturilor aduse în discuție de comunitatea internațională; solicită punerea în aplicare deplină a reformelor adoptate; salută cooperarea Qatarului cu OIM; invită Qatarul să continue să colaboreze cu OIM în ceea ce privește reformele; subliniază că responsabilitatea întreprinderilor, inclusiv a întreprinderilor europene, implică respectarea drepturilor lucrătorilor și același standard de diligență necesară ca și cel aplicat în UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște totuși că OIM și CIS consideră reformele întreprinse în Qatar drept un exemplu pentru regiunea Golfului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că victimele încălcărilor drepturilor omului dispun de căi legale de a cere să se facă dreptate și de a trage la răspundere întreprinderile cu sediul în UE în temeiul legislației existente privind diligența necesară din unele state membre; ia act de activitatea în curs la nivelul UE referitoare la Directiva privind diligența necesară a întreprinderilor în materie de sustenabilitate, care va extinde și mai mult aceste căi legale; consideră că întreprinderile în cauză nu și-au respectat pe deplin obligațiile care le revin în temeiul Directivei 2014/95/UE (2) și cele care decurg din convențiile privind drepturile omului recunoscute la nivel internațional; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă cu fermitate participarea întreprinderilor europene la toate încălcările drepturilor lucrătorilor migranți pe care le-au provocat, la care au contribuit sau de care au beneficiat, în special în sectorul construcțiilor și al finanțelor, în timpul pregătirii Cupei Mondiale FIFA din 2022; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută faptul că, potrivit OIM, guvernul Qatarului a rambursat 320 de milioane USD victimelor abuzurilor salariale, prin intermediul Fondului de asistență și asigurare a lucrătorilor; regretă totuși că fondul a devenit operațional abia în 2018, ceea ce a dus la excluderea a milioane de lucrători și a familiilor de la aplicarea sa; îndeamnă Qatarul să efectueze o revizuire aprofundată a standardelor sale de colectare a datelor și de anchetă pentru cazurile de vătămare sau deces la locul de muncă; solicită extinderea fondului pentru a include toate victimele de la începutul lucrărilor legate de Cupa Mondială FIFA din 2022, inclusiv toate decesele și alte încălcări ale drepturilor omului ale lucrătorilor asociate cu pregătirile pentru Cupa Mondială, cum ar fi furtul de salarii, rănirile și toate decesele neanchetate și pentru care nu au fost oferite indemnizații; invită FIFA să contribuie la un program cuprinzător de indemnizare a familiilor lucrătorilor, pentru a compensa condițiile de muncă de care au suferit aceștia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută reformele puse în aplicare de autoritățile din Qatar, în consultare cu OIM, pentru a aborda reglementarea migrației forței de muncă, a asigura respectarea dreptului muncii și a permite accesul la justiție, precum și pentru a consolida vocea lucrătorilor și dialogul social; constată că aceste schimbări au îmbunătățit deja condițiile de muncă și de viață pentru sute de mii de lucrători; regretă, cu toate acestea, că mulți lucrători nu beneficiază încă de reformele respective, confruntându-se cu obstacole în ceea ce privește accesul la aceste îmbunătățiri și cu represalii din partea angajatorilor lor; indică îngrijorarea sa cu privire la acuzațiile documentate și repetate potrivit cărora lucrătorii casnici migranți sunt supuși abuzurilor și exploatării; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Qatarul să abroge orice legislație care le permite întreprinderilor să impună taxe de recrutare lucrătorilor străini; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută noua legislație a Qatarului împotriva căldurii pe șantierele de construcții; invită toate țările CCG să adopte o legislație similară și să o pună în aplicare pe deplin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își reiterează apelul adresat Qatarului de a ratifica Convenția internațională a ONU privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Qatarul ca, în cooperare cu OIM, să se asigure că toți lucrătorii și angajatorii pot beneficia de reformele sistemului kafala referitoare la mobilitatea forței de muncă, să simplifice accesul la justiție și recuperarea salariilor datorate și să pună în aplicare pe deplin legea privind drepturile lucrătorilor casnici; salută, în acest sens, faptul că peste 420 000 de lucrători și-au schimbat locul de muncă în Qatar și peste 300 000 au beneficiat de introducerea salariului minim; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atrage atenția că dreptul de asociere și dreptul de autoorganizare ar trebui recunoscute pentru toți lucrătorii, inclusiv pentru cei migranți; invită guvernul din Qatar să se asigure că lucrătorii au dreptul de a se asocia liber, fără represalii, și beneficiază de un acces sigur și securizat la justiție, inclusiv prin crearea de sindicate naționale și aderarea la acestea; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută angajamentul continuu al UE față de Qatar în domeniul drepturilor omului, inclusiv prin intermediul dialogului UE-Qatar privind drepturile omului, care ar trebui intensificat, și prin consolidarea cadrului instituțional pentru cooperarea dintre UE și Qatar; evidențiază că Comitetul național pentru drepturile omului din Qatar este în contact periodic cu instituțiile UE, iar reprezentantul special al UE pentru drepturile omului a fost invitat să viziteze țara; subliniază că drepturile lucrătorilor migranți, reformele în domeniul muncii, drepturile femeilor și libertatea de exprimare constituie subiecte recurente; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre și Delegația UE în Qatar să monitorizeze îndeaproape reformele sociale din Qatar, acordând o atenție deosebită punerii în aplicare concrete a legislației sale, inclusiv de către întreprinderile europene din Qatar, și invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să informeze periodic Parlamentul cu privire la progresele înregistrate în cadrul acestor reforme; salută, în acest sens, angajamentul ministrului muncii din Qatar, Ali Bin Samikh Al Marri, față de Subcomisia pentru drepturile omului a Parlamentului cu privire la reformele în curs și la lacunele rămase care trebuie eliminate și ia act de angajamentul acestuia de a indemniza lucrătorii sau familiile acestora care nu au primit ceea ce li se cuvine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită autoritățile qatariene să își continue eforturile pentru a asigura respectarea deplină de către Comitetul național pentru drepturile omului a principiilor privind statutul instituțiilor naționale pentru promovarea și protecția drepturilor omului și pentru ca acest comitet să își poate îndeplini mandatul pe deplin, în mod eficace și independent, inclusiv prin promovarea pluralismului și a diversității membrilor și a personalului său; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită autoritățile qatariene să pună pe deplin în aplicare legislația în vigoare care interzice tortura și relele tratamente; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește angajamentul său față de abolirea universală a pedepsei cu moartea și invită autoritățile qatariene să adopte un moratoriu cu privire la această chestiune; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă autoritățile qatariene să consolideze măsurile de asigurare a egalității de gen, inclusiv prin abolirea completă a tutelei asupra femeilor, intensificându-și, în același timp, eforturile de realizare a unei reprezentări echitabile a femeilor pe piața oficială a muncii, în sfera publică și în sfera politică, inclusiv în Consiliul Shura și în organele executive, în special în posturile de decizie, și să trateze femeile și bărbații în mod egal în rolul de capi ai familiei; invită autoritățile din Qatar să modifice Legea privind cetățenia pentru a se asigura că femeile și bărbații din Qatar au drepturi egale de a transmite cetățenia lor copiilor și soților lor străini; încurajează Qatarul să se asigure că sunt colectate date privind violența împotriva femeilor și că toate cazurile de violență împotriva femeilor, inclusiv violența domestică, sunt investigate temeinic, iar făptașii sunt urmăriți penal și, dacă sunt condamnați, pedepsiți cu sancțiuni corespunzătoare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de tendința globală de dezincriminare a relațiilor consensuale între persoane de același sex; invită Qatarul să abroge articolul 285 din Codul penal și toate celelalte legi conexe folosite pentru a incrimina relațiile sexuale consensuale între persoane de același sex și să introducă o legislație împotriva discriminării pe motive de orientare sexuală și identitate sau exprimare de gen; deplânge relatările privind abuzurile comise împotriva comunității LGBTQ+ de către forțele Departamentului de securitate preventivă din Qatar și utilizarea de către acestea a Legii nr. 17 din 2002 privind protecția comunității, care permite arestarea preventivă fără acuzare sau proces pentru o perioadă de până la șase luni; este consternat, în acest context, de decizia FIFA privind brasardele cu inscripția „OneLove”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită autoritățile qatariene să asigure respectarea drepturilor omului ale tuturor persoanelor care participă la Cupa Mondială din 2022, inclusiv ale invitaților internaționali și ale celor care locuiesc în țară, printre care libertatea lor religioasă și de convingere; |
| --- | --- |

24.

| 25. | constată și salută poziția Qatarului care și-a exprimat profunda îngrijorare în urma războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; salută deciziile importante ale Qatarului de a vota în favoarea tuturor rezoluțiilor relevante ale ONU pe această temă, spre deosebire de alți membri ai CCG; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută cooperarea și dialogul dintre UE și Qatar, precum și cu alte state din Golf, care sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor-cheie ale UE, în special: prosperitatea și pacea în Golf și în Orientul Mijlociu; o redresare economică puternică; aprovizionarea cu energie durabilă, accesibilă și sigură; o colaborare strânsă privind tranziția verde; și un răspuns ferm la nevoile umanitare și de dezvoltare la nivel mondial; salută, în acest sens, normalizarea relațiilor dintre Qatar și vecinii săi; salută rolul Qatarului în sprijinirea evacuării a zeci de mii de persoane din Afganistan în urma preluării violente a puterii de către talibani în septembrie 2021; |
| --- | --- |

26.

| 27. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernului și parlamentului Qatarului, Federației Internaționale de Fotbal, Uniunii Asociațiilor Europene de Fotbal, Organizației Internaționale a Muncii și Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  JO C 436, 24.11.2016, p. 42.

(2)  Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea de către anumite întreprinderi și grupuri mari (JO L 330, 15.11.2014, p. 1).

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 23 noiembrie 2022

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/105

---

P9_TA(2022)0406

Noua strategie de extindere a UE

Recomandarea Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind noua strategie de extindere a UE (2022/2064(INI))

(2023/C 167/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Copenhaga din 21 și 22 iunie 1993, cunoscute și sub denumirea de Criteriile de la Copenhaga, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Copenhaga din 21 și 22 iunie 1993, cunoscute și sub denumirea de Criteriile de la Copenhaga,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale din 29 și 30 aprilie 1997 privind aplicarea condiționalității în vederea elaborării unei strategii coerente a UE pentru relațiile cu țările din regiunea Balcanilor de Vest, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Generale din 29 și 30 aprilie 1997 privind aplicarea condiționalității în vederea elaborării unei strategii coerente a UE pentru relațiile cu țările din regiunea Balcanilor de Vest,

| — | având în vedere declarația adoptată la summitul UE-Balcanii de Vest, care a avut loc la Salonic la 21 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de aderare la Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată la summitul UE-Balcanii de Vest, care a avut loc la Salonic la 21 iunie 2003, privind perspectivele țărilor din Balcanii de Vest de aderare la Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Procesul de la Berlin, lansat la 28 august 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Procesul de la Berlin, lansat la 28 august 2014,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare pe această temă, în special cea din 24 octombrie 2019 referitoare la deschiderea negocierilor de aderare cu Macedonia de Nord și Albania (1), recomandarea sa din 19 iunie 2020 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Balcanii de Vest, în urma summitului din 2020 (2), rezoluțiile sale referitoare la rapoartele Comisiei din 2021 privind țările implicate în procesul de aderare și rezoluția sa din 23 iunie 2022 referitoare la statutul de țară candidată al Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare pe această temă, în special cea din 24 octombrie 2019 referitoare la deschiderea negocierilor de aderare cu Macedonia de Nord și Albania (1), recomandarea sa din 19 iunie 2020 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Balcanii de Vest, în urma summitului din 2020 (2), rezoluțiile sale referitoare la rapoartele Comisiei din 2021 privind țările implicate în procesul de aderare și rezoluția sa din 23 iunie 2022 referitoare la statutul de țară candidată al Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei (3),

| — | având în vedere Strategia globală a UE din 2016, conform căreia o politică de extindere credibilă constituie o investiție strategică în securitatea și prosperitatea Europei și a contribuit deja în mare măsură la instaurarea păcii în zonele care, anterior, au fost devastate de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală a UE din 2016, conform căreia o politică de extindere credibilă constituie o investiție strategică în securitatea și prosperitatea Europei și a contribuit deja în mare măsură la instaurarea păcii în zonele care, anterior, au fost devastate de război,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 februarie 2018 intitulată „O perspectivă credibilă de aderare pentru Balcanii de Vest și un angajament sporit al UE în regiune” (COM(2018)0065), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 februarie 2018 intitulată „O perspectivă credibilă de aderare pentru Balcanii de Vest și un angajament sporit al UE în regiune” (COM(2018)0065),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2020 intitulată „Consolidarea procesului de aderare – O perspectivă credibilă de aderare la UE pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2020 intitulată „Consolidarea procesului de aderare – O perspectivă credibilă de aderare la UE pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0057),

| — | având în vedere summiturile UE-Balcanii de Vest, care au avut loc la Sofia și Zagreb la 17 mai 2018 și la 6 mai 2020, precum și declarațiile respective ale acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere summiturile UE-Balcanii de Vest, care au avut loc la Sofia și Zagreb la 17 mai 2018 și la 6 mai 2020, precum și declarațiile respective ale acestora,

| — | având în vedere Declarația de la Brdo, adoptată la summitul UE-Balcanii de Vest din 6 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Brdo, adoptată la summitul UE-Balcanii de Vest din 6 octombrie 2021,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24 și 25 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24 și 25 martie 2022,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 30 mai 2022 referitoare la Ucraina, Republica Moldova și Georgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 30 mai 2022 referitoare la Ucraina, Republica Moldova și Georgia,

| — | având în vedere cererile de aderare la UE prezentate de Ucraina, Republica Moldova și Georgia, precum și avizele favorabile conexe ale Comisiei și concluziile Consiliului European, și anume cele din 23 și 24 iunie 2022 privind Europa în sens larg, Ucraina, cererile de aderare la UE prezentate de Ucraina, Republica Moldova și Georgia, Balcanii de Vest, chestiuni economice, Conferința privind viitorul Europei și relațiile externe, care au acordat Ucrainei și Republicii Moldova statutul de țară candidată și au exprimat disponibilitatea de a face același lucru pentru Georgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererile de aderare la UE prezentate de Ucraina, Republica Moldova și Georgia, precum și avizele favorabile conexe ale Comisiei și concluziile Consiliului European, și anume cele din 23 și 24 iunie 2022 privind Europa în sens larg, Ucraina, cererile de aderare la UE prezentate de Ucraina, Republica Moldova și Georgia, Balcanii de Vest, chestiuni economice, Conferința privind viitorul Europei și relațiile externe, care au acordat Ucrainei și Republicii Moldova statutul de țară candidată și au exprimat disponibilitatea de a face același lucru pentru Georgia,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 iunie 2018, din 18 iunie 2019, din 25 martie 2020 și din 14 decembrie 2021 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, concluziile Consiliului din 15 iulie 2019 și din 14 octombrie 2019 privind activitățile ilegale de foraj ale Turciei în zona de est a Mării Mediterane, concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019, din 1 și 2 octombrie 2020 și din 15 și 16 octombrie 2020, declarația miniștrilor de externe ai UE din 15 mai 2020 și principalele rezultate ale videoconferinței lor din 14 august 2020 privind situația din estul Mării Mediterane, precum și rezultatul reuniunii informale a miniștrilor de externe ai UE de la Gymnich, din 27 și 28 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 iunie 2018, din 18 iunie 2019, din 25 martie 2020 și din 14 decembrie 2021 privind extinderea și procesul de stabilizare și de asociere, concluziile Consiliului din 15 iulie 2019 și din 14 octombrie 2019 privind activitățile ilegale de foraj ale Turciei în zona de est a Mării Mediterane, concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019, din 1 și 2 octombrie 2020 și din 15 și 16 octombrie 2020, declarația miniștrilor de externe ai UE din 15 mai 2020 și principalele rezultate ale videoconferinței lor din 14 august 2020 privind situația din estul Mării Mediterane, precum și rezultatul reuniunii informale a miniștrilor de externe ai UE de la Gymnich, din 27 și 28 august 2020,

| — | având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (4), inclusiv o Zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2017, și programul de asociere aferent, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte (4), inclusiv o Zonă de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare, care a intrat în vigoare la 1 septembrie 2017, și programul de asociere aferent,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1529 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA III) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1529 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 septembrie 2021 de instituire a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA III) (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 intitulată „Un plan economic și de investiții pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 intitulată „Un plan economic și de investiții pentru Balcanii de Vest” (COM(2020)0641),

| — | având în vedere raportul special 01/2022 al Curții de Conturi Europene din 10 ianuarie 2022 intitulat „Sprijinul UE pentru supremația legii în Balcanii de Vest: în pofida eforturilor, persistă probleme fundamentale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special 01/2022 al Curții de Conturi Europene din 10 ianuarie 2022 intitulat „Sprijinul UE pentru supremația legii în Balcanii de Vest: în pofida eforturilor, persistă probleme fundamentale”,

| — | având în vedere raportul special 09/2021 al Curții de Conturi Europene din 3 iunie 2021 intitulat „Dezinformarea care afectează UE: un fenomen sub supraveghere, dar nu încă sub control”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special 09/2021 al Curții de Conturi Europene din 3 iunie 2021 intitulat „Dezinformarea care afectează UE: un fenomen sub supraveghere, dar nu încă sub control”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 intitulată „Comunicarea din 2021 privind politica de extindere a UE” (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2021 intitulată „Comunicarea din 2021 privind politica de extindere a UE” (COM(2021)0644),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 13 iulie 2020 intitulate „Promovarea unor valori și a unei cooperări paneuropene bazate pe norme și sprijinirea unui Consiliu al Europei redinamizat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 13 iulie 2020 intitulate „Promovarea unor valori și a unei cooperări paneuropene bazate pe norme și sprijinirea unui Consiliu al Europei redinamizat”,

| — | având în vedere Busola strategică pentru securitate și apărare, aprobată oficial de Consiliu la 21 martie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere Busola strategică pentru securitate și apărare, aprobată oficial de Consiliu la 21 martie 2022,

| — | având în vedere acordul politic din 12 iunie 2022 privind principiile pentru a asigura că Bosnia și Herțegovina este funcțională și avansează pe calea europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul politic din 12 iunie 2022 privind principiile pentru a asigura că Bosnia și Herțegovina este funcțională și avansează pe calea europeană,

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 februarie 2022 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2021 (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 referitoare la convocarea unei convenții pentru revizuirea tratatelor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2022 referitoare la convocarea unei convenții pentru revizuirea tratatelor (7),

| — | având în vedere recomandarea sa din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind politica externă, de securitate și apărare a UE după războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 8 iunie 2022 adresată Consiliului și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind politica externă, de securitate și apărare a UE după războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei (8),

| — | având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0251/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0251/2022),

| A. | întrucât extinderea este cel mai eficient instrument de politică externă al UE și una dintre cele mai de succes politici ale Uniunii și continuă să fie o investiție geopolitică strategică și orientată spre viitor în pacea, securitatea, stabilitatea și prosperitatea continentului european; întrucât, având în vedere amenințarea tot mai mare a Rusiei la adresa păcii și stabilității europene, o politică de extindere consolidată rămâne cel mai puternic instrument geopolitic de care dispune UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât extinderea este cel mai eficient instrument de politică externă al UE și una dintre cele mai de succes politici ale Uniunii și continuă să fie o investiție geopolitică strategică și orientată spre viitor în pacea, securitatea, stabilitatea și prosperitatea continentului european; întrucât, având în vedere amenințarea tot mai mare a Rusiei la adresa păcii și stabilității europene, o politică de extindere consolidată rămâne cel mai puternic instrument geopolitic de care dispune UE;

| B. | întrucât extinderea constituie un proces reciproc avantajos și un instrument foarte eficient și de succes pentru stimularea reformelor necesare atât în interiorul UE, cât și în țările candidate, contribuind la încurajarea transformării democratice; întrucât eficacitatea sa a fost diminuată considerabil de-a lungul anilor din cauza faptului că UE nu a reușit să-și respecte promisiunile; |
| --- | --- |

B.

întrucât extinderea constituie un proces reciproc avantajos și un instrument foarte eficient și de succes pentru stimularea reformelor necesare atât în interiorul UE, cât și în țările candidate, contribuind la încurajarea transformării democratice; întrucât eficacitatea sa a fost diminuată considerabil de-a lungul anilor din cauza faptului că UE nu a reușit să-și respecte promisiunile;

| C. | întrucât politica de extindere nu ar trebui considerată drept un proces pur politic, administrativ sau tehnocratic, ci ar trebui să devină mai dinamică și mai orientată spre exterior, deoarece negocierile de aderare implică transferul progresiv și consolidarea valorilor și politicilor UE în țările candidate; |
| --- | --- |

C.

întrucât politica de extindere nu ar trebui considerată drept un proces pur politic, administrativ sau tehnocratic, ci ar trebui să devină mai dinamică și mai orientată spre exterior, deoarece negocierile de aderare implică transferul progresiv și consolidarea valorilor și politicilor UE în țările candidate;

| D. | întrucât UE s-a angajat să sprijine țările candidate și potențial candidate la UE care împărtășesc valorile comune ale UE; întrucât UE continuă să fie cel mai mare partener comercial și cel mai mare furnizor de investiții și asistență financiară prin intermediul IPA III, al Planului economic și de investiții pentru Balcanii de Vest, al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – „Europa globală” și al asistenței macrofinanciare; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE s-a angajat să sprijine țările candidate și potențial candidate la UE care împărtășesc valorile comune ale UE; întrucât UE continuă să fie cel mai mare partener comercial și cel mai mare furnizor de investiții și asistență financiară prin intermediul IPA III, al Planului economic și de investiții pentru Balcanii de Vest, al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – „Europa globală” și al asistenței macrofinanciare;

| E. | întrucât UE ar trebui să întreprindă o reflecție cuprinzătoare asupra credibilității și a eficacității politicii de extindere, reformându-se și consolidându-se, în special în ceea ce privește funcționarea instituțiilor, a politicilor și a procedurilor sale de vot; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE ar trebui să întreprindă o reflecție cuprinzătoare asupra credibilității și a eficacității politicii de extindere, reformându-se și consolidându-se, în special în ceea ce privește funcționarea instituțiilor, a politicilor și a procedurilor sale de vot;

| F. | întrucât este nevoie urgentă de un impuls, de un angajament politic și de o viziune care să fie noi, clar definite și orientate strategic, politic și geopolitic pentru a depăși statu-quoul, pentru a aborda lipsa de voință politică a UE din ultimul deceniu și pentru a redinamiza procesul de extindere în UE și, în special, în țările candidate, asigurând totodată continuitatea, coerența, credibilitatea și impactul acestuia, obținând rezultate concrete în țările implicate în procesul de extindere prin punerea în aplicare a unor reforme concrete și îndeplinind criteriile de referință ale noii metodologii de extindere; |
| --- | --- |

F.

întrucât este nevoie urgentă de un impuls, de un angajament politic și de o viziune care să fie noi, clar definite și orientate strategic, politic și geopolitic pentru a depăși statu-quoul, pentru a aborda lipsa de voință politică a UE din ultimul deceniu și pentru a redinamiza procesul de extindere în UE și, în special, în țările candidate, asigurând totodată continuitatea, coerența, credibilitatea și impactul acestuia, obținând rezultate concrete în țările implicate în procesul de extindere prin punerea în aplicare a unor reforme concrete și îndeplinind criteriile de referință ale noii metodologii de extindere;

| G. | întrucât Parlamentul European rămâne un partener de încredere al țărilor în curs de aderare și un susținător al procesului de extindere, făcând posibilă realizarea de reforme instituționale și socioeconomice în beneficiul cetățenilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât Parlamentul European rămâne un partener de încredere al țărilor în curs de aderare și un susținător al procesului de extindere, făcând posibilă realizarea de reforme instituționale și socioeconomice în beneficiul cetățenilor;

| H. | întrucât, din cauza blocajelor interne din ultimii câțiva ani, Consiliul nu și-a respectat angajamentele față de țările implicate în procesul de aderare, blocând procesul de aderare și neîndeplinind promisiunile restante ale UE, conducând la întârzieri în ceea ce privește începerea negocierilor de aderare cu Albania și Macedonia de Nord, precum și liberalizarea vizelor pentru Kosovo, în pofida faptului că aceste state îndeplinesc în mod consecvent criteriile de referință necesare, astfel cum a confirmat Comisia însăși; întrucât lipsa de implicare și de credibilitate a UE din ultimii câțiva ani a creat un vid, deschizând astfel calea pentru Rusia și China, precum și pentru alți actori terți răuvoitori; |
| --- | --- |

H.

întrucât, din cauza blocajelor interne din ultimii câțiva ani, Consiliul nu și-a respectat angajamentele față de țările implicate în procesul de aderare, blocând procesul de aderare și neîndeplinind promisiunile restante ale UE, conducând la întârzieri în ceea ce privește începerea negocierilor de aderare cu Albania și Macedonia de Nord, precum și liberalizarea vizelor pentru Kosovo, în pofida faptului că aceste state îndeplinesc în mod consecvent criteriile de referință necesare, astfel cum a confirmat Comisia însăși; întrucât lipsa de implicare și de credibilitate a UE din ultimii câțiva ani a creat un vid, deschizând astfel calea pentru Rusia și China, precum și pentru alți actori terți răuvoitori;

| I. | întrucât progresele limitate înregistrate se datorează, de asemenea, lipsei unei voințe politice reale din partea unor lideri politici din țările implicate în procesul de aderare de a realiza reforme fundamentale, deoarece declarațiile pe care le-au făcut nu au fost întotdeauna proporționale cu nivelul reformelor din cadrul procesului de aderare a țărilor respective; |
| --- | --- |

I.

întrucât progresele limitate înregistrate se datorează, de asemenea, lipsei unei voințe politice reale din partea unor lideri politici din țările implicate în procesul de aderare de a realiza reforme fundamentale, deoarece declarațiile pe care le-au făcut nu au fost întotdeauna proporționale cu nivelul reformelor din cadrul procesului de aderare a țărilor respective;

| J. | întrucât politica de extindere trebuie actualizată astfel încât să devină mai flexibilă, mai dinamică și mai avantajoasă, ținând seama atât de realitățile politice, cât și de noul context geopolitic creat de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, păstrând, în același timp, procesul de aderare pe bază de merit; întrucât, pentru a deveni mai eficace, politica de extindere a UE trebuie să îmbine axarea în mare măsură pe aspectele fundamentale, cum ar fi statul de drept, standardele democratice, reformele economice și drepturile și libertățile fundamentale, cu introducerea treptată a țărilor candidate în diferite sectoare ale integrării în UE, avansând în mod vizibil și constant către statutul de membru deplin, pentru a menține dinamica reformelor în țările candidate și potențial candidate; |
| --- | --- |

J.

întrucât politica de extindere trebuie actualizată astfel încât să devină mai flexibilă, mai dinamică și mai avantajoasă, ținând seama atât de realitățile politice, cât și de noul context geopolitic creat de războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei, păstrând, în același timp, procesul de aderare pe bază de merit; întrucât, pentru a deveni mai eficace, politica de extindere a UE trebuie să îmbine axarea în mare măsură pe aspectele fundamentale, cum ar fi statul de drept, standardele democratice, reformele economice și drepturile și libertățile fundamentale, cu introducerea treptată a țărilor candidate în diferite sectoare ale integrării în UE, avansând în mod vizibil și constant către statutul de membru deplin, pentru a menține dinamica reformelor în țările candidate și potențial candidate;

| K. | întrucât noua strategie de extindere a UE ar trebui să se bazeze strict pe respectarea principiului conform căruia fiecare țară își poate alege în mod liber propria cale, ținând seama de lecțiile învățate în cadrul procesului în curs cu țările din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic; întrucât părților terțe nu ar trebui să li se permită să șantajeze sau să amenințe UE, susținând că extinderea UE este îndreptată împotriva lor; |
| --- | --- |

K.

întrucât noua strategie de extindere a UE ar trebui să se bazeze strict pe respectarea principiului conform căruia fiecare țară își poate alege în mod liber propria cale, ținând seama de lecțiile învățate în cadrul procesului în curs cu țările din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic; întrucât părților terțe nu ar trebui să li se permită să șantajeze sau să amenințe UE, susținând că extinderea UE este îndreptată împotriva lor;

| L. | întrucât țările în curs de aderare la UE se confruntă cu provocări generate de ingerințele străine răuvoitoare și de campaniile de dezinformare; întrucât evoluțiile din trecut au arătat că neextinderea UE are un cost strategic grav și poate submina securitatea și stabilitatea pe continentul nostru; |
| --- | --- |

L.

întrucât țările în curs de aderare la UE se confruntă cu provocări generate de ingerințele străine răuvoitoare și de campaniile de dezinformare; întrucât evoluțiile din trecut au arătat că neextinderea UE are un cost strategic grav și poate submina securitatea și stabilitatea pe continentul nostru;

| M. | întrucât parteneriatul transatlantic a fost și este o platformă fiabilă și constantă pentru sprijinirea extinderii UE; întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a reconfirmat importanța acestui parteneriat; |
| --- | --- |

M.

întrucât parteneriatul transatlantic a fost și este o platformă fiabilă și constantă pentru sprijinirea extinderii UE; întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a reconfirmat importanța acestui parteneriat;

| N. | întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a determinat trei țări care au încheiat acorduri de asociere cu UE – Ucraina, Georgia și Republica Moldova – să depună cereri de aderare, exprimând dorința popoarelor lor de a trăi în țări libere și democratice, ferm ancorate în familia europeană; întrucât, la 17 iunie 2022, Comisia și-a publicat avizele privind cererile de aderare ale Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei, recomandând Consiliului ca tuturor celor trei țări să li se ofere perspectiva de a deveni membre ale Uniunii Europene, precum și, în special, ca Ucrainei și Republicii Moldova să li se acorde statutul de țară candidată, iar Georgiei să îi fie atribuit odată ce îndeplinește anumite criterii; |
| --- | --- |

N.

întrucât războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei a determinat trei țări care au încheiat acorduri de asociere cu UE – Ucraina, Georgia și Republica Moldova – să depună cereri de aderare, exprimând dorința popoarelor lor de a trăi în țări libere și democratice, ferm ancorate în familia europeană; întrucât, la 17 iunie 2022, Comisia și-a publicat avizele privind cererile de aderare ale Ucrainei, Republicii Moldova și Georgiei, recomandând Consiliului ca tuturor celor trei țări să li se ofere perspectiva de a deveni membre ale Uniunii Europene, precum și, în special, ca Ucrainei și Republicii Moldova să li se acorde statutul de țară candidată, iar Georgiei să îi fie atribuit odată ce îndeplinește anumite criterii;

| O. | întrucât, la 23 iunie 2022, Consiliul European a acordat statutul de țară candidată Ucrainei și Republicii Moldova, recunoscând, în același timp, perspectiva europeană a Georgiei; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la 23 iunie 2022, Consiliul European a acordat statutul de țară candidată Ucrainei și Republicii Moldova, recunoscând, în același timp, perspectiva europeană a Georgiei;

| P. | întrucât Balcanii de Vest reprezintă o zonă de concurență strategică și geopolitică, iar unele țări din regiune sunt predispuse la destabilizare, constituind o amenințare pentru securitatea și stabilitatea continentului nostru; întrucât țările terțe exploatează aceste vulnerabilități, inclusiv prin investiții strategice și campanii de dezinformare; întrucât stabilitatea, securitatea și reziliența democratică a statelor în curs de aderare sunt legate în mod indisolubil de securitatea, stabilitatea și reziliența democratică a UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât Balcanii de Vest reprezintă o zonă de concurență strategică și geopolitică, iar unele țări din regiune sunt predispuse la destabilizare, constituind o amenințare pentru securitatea și stabilitatea continentului nostru; întrucât țările terțe exploatează aceste vulnerabilități, inclusiv prin investiții strategice și campanii de dezinformare; întrucât stabilitatea, securitatea și reziliența democratică a statelor în curs de aderare sunt legate în mod indisolubil de securitatea, stabilitatea și reziliența democratică a UE;

| Q. | întrucât, în concluziile sale din 23 și 24 iunie 2022, Consiliul European și-a exprimat angajamentul deplin și fără echivoc față de perspectiva europeană a Balcanilor de Vest și a solicitat accelerarea procesului de aderare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în concluziile sale din 23 și 24 iunie 2022, Consiliul European și-a exprimat angajamentul deplin și fără echivoc față de perspectiva europeană a Balcanilor de Vest și a solicitat accelerarea procesului de aderare;

| R. | întrucât, în Busola strategică pentru securitate și apărare, Consiliul a subliniat că este necesar ca țările din Balcanii de Vest să continue să realizeze progrese concrete privind statul de drept și reformele bazate pe valorile, normele și standardele europene pentru a avansa pe calea lor europeană; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în Busola strategică pentru securitate și apărare, Consiliul a subliniat că este necesar ca țările din Balcanii de Vest să continue să realizeze progrese concrete privind statul de drept și reformele bazate pe valorile, normele și standardele europene pentru a avansa pe calea lor europeană;

| S. | întrucât decizia Consiliului ar trebui să se bazeze pe un plan de acțiune concret care nu doar să includă rezultatele preconizate din partea țărilor candidate, ci să și garanteze că Republica Moldova și Ucraina beneficiază de tot sprijinul necesar pentru a deveni state membre ale UE; întrucât planul ar trebui, de asemenea, să ofere Georgiei o foaie de parcurs clară cu cerințele concrete pe care trebuie să le îndeplinească pentru a obține statutul de țară candidată și perspectiva aderării la UE; |
| --- | --- |

S.

întrucât decizia Consiliului ar trebui să se bazeze pe un plan de acțiune concret care nu doar să includă rezultatele preconizate din partea țărilor candidate, ci să și garanteze că Republica Moldova și Ucraina beneficiază de tot sprijinul necesar pentru a deveni state membre ale UE; întrucât planul ar trebui, de asemenea, să ofere Georgiei o foaie de parcurs clară cu cerințele concrete pe care trebuie să le îndeplinească pentru a obține statutul de țară candidată și perspectiva aderării la UE;

| T. | întrucât războiul energetic purtat de Rusia și distrugerea de către aceasta a infrastructurii critice din Ucraina au exacerbat dependența și vulnerabilitățile țărilor candidate, evidențiind oportunitatea și nevoia urgentă ca UE să le acorde un sprijin financiar substanțial și imediat, precum și să investească în interconectivitatea lor energetică sustenabilă și pe termen lung cu UE, în diversificarea energetică și în autonomia strategică; |
| --- | --- |

T.

întrucât războiul energetic purtat de Rusia și distrugerea de către aceasta a infrastructurii critice din Ucraina au exacerbat dependența și vulnerabilitățile țărilor candidate, evidențiind oportunitatea și nevoia urgentă ca UE să le acorde un sprijin financiar substanțial și imediat, precum și să investească în interconectivitatea lor energetică sustenabilă și pe termen lung cu UE, în diversificarea energetică și în autonomia strategică;

| U. | întrucât Turcia este o țară candidată la aderarea la UE; întrucât Turcia rămâne foarte departe de valorile și cadrul normativ ale UE, un decalaj care crește în domenii fundamentale, cum ar fi respectarea dreptului internațional, statul de drept, drepturile omului, libertățile individuale, drepturile civile și libertatea de exprimare, precum și relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională; |
| --- | --- |

U.

întrucât Turcia este o țară candidată la aderarea la UE; întrucât Turcia rămâne foarte departe de valorile și cadrul normativ ale UE, un decalaj care crește în domenii fundamentale, cum ar fi respectarea dreptului internațional, statul de drept, drepturile omului, libertățile individuale, drepturile civile și libertatea de exprimare, precum și relațiile de bună vecinătate și cooperarea regională;

| V. | întrucât fiecare țară implicată în procesul de aderare ar trebui să fie evaluată pe baza meritelor individuale, iar progresele pe calea aderării la UE ar trebui să depindă de realizarea unor progrese susținute și ireversibile prin reforme necesare în raport cu UE, în special în domeniul statului de drept; |
| --- | --- |

V.

întrucât fiecare țară implicată în procesul de aderare ar trebui să fie evaluată pe baza meritelor individuale, iar progresele pe calea aderării la UE ar trebui să depindă de realizarea unor progrese susținute și ireversibile prin reforme necesare în raport cu UE, în special în domeniul statului de drept;

| W. | întrucât aderarea la UE trebuie să aibă loc în conformitate cu articolul 49 din TUE, pe baza respectării procedurilor pertinente și sub rezerva îndeplinirii criteriilor stabilite; |
| --- | --- |

W.

întrucât aderarea la UE trebuie să aibă loc în conformitate cu articolul 49 din TUE, pe baza respectării procedurilor pertinente și sub rezerva îndeplinirii criteriilor stabilite;

| X. | întrucât UE trebuie să își apere principiile și valorile, dând dovadă de solidaritate cu cei care susțin idealurile comune; |
| --- | --- |

X.

întrucât UE trebuie să își apere principiile și valorile, dând dovadă de solidaritate cu cei care susțin idealurile comune;

| Y. | întrucât în UE sau în țările care aspiră să devină state membre nu trebuie tolerate în niciun fel retorica instigatoare, negarea genocidului sau glorificarea criminalilor de război din nicio parte; întrucât recunoașterea trecutului este singura modalitate de a realiza o reconciliere veritabilă, care este esențială pentru societățile prospere și pentru o integrare reușită; |
| --- | --- |

Y.

întrucât în UE sau în țările care aspiră să devină state membre nu trebuie tolerate în niciun fel retorica instigatoare, negarea genocidului sau glorificarea criminalilor de război din nicio parte; întrucât recunoașterea trecutului este singura modalitate de a realiza o reconciliere veritabilă, care este esențială pentru societățile prospere și pentru o integrare reușită;

| 1. | recomandă Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate: |
| --- | --- |

1.

Contextul geopolitic și viitorul și coeziunea Uniunii Europene

| (a) | să recunoască faptul că prosperitatea și securitatea Uniunii Europene se bazează pe capacitatea sa de a apăra și de a promova pacea, democrația, statul de drept, drepturile omului, printre care și drepturile minorităților, libertățile și valorile fundamentale, precum și ordinea multilaterală bazată pe norme, inclusiv în vecinătatea sa imediată; |
| --- | --- |

(a)

să recunoască faptul că prosperitatea și securitatea Uniunii Europene se bazează pe capacitatea sa de a apăra și de a promova pacea, democrația, statul de drept, drepturile omului, printre care și drepturile minorităților, libertățile și valorile fundamentale, precum și ordinea multilaterală bazată pe norme, inclusiv în vecinătatea sa imediată;

| (b) | să promoveze politica de extindere a UE ca instrument al UE cu cea mai mare eficacitate în ceea ce privește asigurarea păcii, a prosperității și a valorilor fundamentale pe continentul european; |
| --- | --- |

(b)

să promoveze politica de extindere a UE ca instrument al UE cu cea mai mare eficacitate în ceea ce privește asigurarea păcii, a prosperității și a valorilor fundamentale pe continentul european;

| (c) | să mențină relevanța și credibilitatea UE din punct de vedere geostrategic și geopolitic prin consolidarea integrării statelor membre și a cooperării cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, în special cu țările candidate și potențial candidate, în domeniul politicilor externe, de securitate și de apărare comune și prin raționalizarea proceselor sale decizionale pentru a deveni un actor global mai credibil și mai eficient, îmbunătățind totodată funcționarea și transparența politicilor sale interne și facilitând adoptarea acestora de către țările candidate; |
| --- | --- |

(c)

să mențină relevanța și credibilitatea UE din punct de vedere geostrategic și geopolitic prin consolidarea integrării statelor membre și a cooperării cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune, în special cu țările candidate și potențial candidate, în domeniul politicilor externe, de securitate și de apărare comune și prin raționalizarea proceselor sale decizionale pentru a deveni un actor global mai credibil și mai eficient, îmbunătățind totodată funcționarea și transparența politicilor sale interne și facilitând adoptarea acestora de către țările candidate;

| (d) | să consolideze capacitatea UE de a acționa prin reformarea procesului decizional, inclusiv prin introducerea votului cu majoritate calificată în domenii pertinente pentru procesul de aderare și prin garantarea funcționării efective a Uniunii extinse în ansamblul său; să elimine, îndeosebi, cerința unanimității atunci când se decide cu privire la începerea procesului de negociere, precum și cu privire la deschiderea și închiderea grupurilor și capitolelor de negociere individuale; |
| --- | --- |

(d)

să consolideze capacitatea UE de a acționa prin reformarea procesului decizional, inclusiv prin introducerea votului cu majoritate calificată în domenii pertinente pentru procesul de aderare și prin garantarea funcționării efective a Uniunii extinse în ansamblul său; să elimine, îndeosebi, cerința unanimității atunci când se decide cu privire la începerea procesului de negociere, precum și cu privire la deschiderea și închiderea grupurilor și capitolelor de negociere individuale;

| (e) | să recunoască puterea transformatoare a UE de-a lungul procesului de integrare și al rundelor anterioare reușite de extindere a UE; să obțină rezultate pozitive atât pentru țările candidate din Balcanii de Vest în cadrul procesului de stabilizare și de asociere, cât și pentru țările candidate la Parteneriatul estic în cadrul procesului de asociere; |
| --- | --- |

(e)

să recunoască puterea transformatoare a UE de-a lungul procesului de integrare și al rundelor anterioare reușite de extindere a UE; să obțină rezultate pozitive atât pentru țările candidate din Balcanii de Vest în cadrul procesului de stabilizare și de asociere, cât și pentru țările candidate la Parteneriatul estic în cadrul procesului de asociere;

| (f) | să recunoască necesitatea ca UE să crească nivelul de eficacitate a politicii sale de extindere, să își actualizeze strategia de extindere și să efectueze o evaluare critică și o revizuire în profunzime a capacității și a perspectivelor de extindere ale UE, precum și să o consolideze prin intermediul noii strategii pentru extindere a UE, inclusiv prin definirea unor obiective de politică clare și transparente și prin punerea în aplicare a reformelor instituționale necesare și oportune, confirmând, în același timp, că aderarea deplină la UE este de neînlocuit și că procesul de extindere va încuraja reformele mult-așteptate ale UE; |
| --- | --- |

(f)

să recunoască necesitatea ca UE să crească nivelul de eficacitate a politicii sale de extindere, să își actualizeze strategia de extindere și să efectueze o evaluare critică și o revizuire în profunzime a capacității și a perspectivelor de extindere ale UE, precum și să o consolideze prin intermediul noii strategii pentru extindere a UE, inclusiv prin definirea unor obiective de politică clare și transparente și prin punerea în aplicare a reformelor instituționale necesare și oportune, confirmând, în același timp, că aderarea deplină la UE este de neînlocuit și că procesul de extindere va încuraja reformele mult-așteptate ale UE;

| (g) | să reconfirme valabilitatea criteriilor de la Copenhaga și relevanța capacității de integrare a UE; să implice țările candidate în discuțiile privind reformele UE; să continue summiturile periodice cu țările din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic pentru a consolida asumarea politică și pentru a direcționa mai bine procesul de extindere; să dea curs intenției Comisiei de a începe pregătirile necesare pentru lansarea unei convenții europene și să recunoască importanța succesului acesteia pentru realizarea efectivă a extinderii UE; |
| --- | --- |

(g)

să reconfirme valabilitatea criteriilor de la Copenhaga și relevanța capacității de integrare a UE; să implice țările candidate în discuțiile privind reformele UE; să continue summiturile periodice cu țările din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic pentru a consolida asumarea politică și pentru a direcționa mai bine procesul de extindere; să dea curs intenției Comisiei de a începe pregătirile necesare pentru lansarea unei convenții europene și să recunoască importanța succesului acesteia pentru realizarea efectivă a extinderii UE;

| (h) | să se asigure că UE rămâne o comunitate de state europene care continuă să evolueze, este deschisă aderării unor democrații care împărtășesc aceeași viziune, posedă valori, principii și interese comune pe care le protejează în totalitate și respectă tratatele UE; |
| --- | --- |

(h)

să se asigure că UE rămâne o comunitate de state europene care continuă să evolueze, este deschisă aderării unor democrații care împărtășesc aceeași viziune, posedă valori, principii și interese comune pe care le protejează în totalitate și respectă tratatele UE;

| (i) | să consolideze angajamentul statelor membre față de extindere prin respectarea angajamentului UE față de țările din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic; să realizeze extinderea UE în cadrul unui proces politic pe bază de merit; să își reafirme voința politică neclintită de a continua procesul de aderare a țărilor din Parteneriatul estic și să își mențină angajamentul de lungă durată față de țările din Balcanii de Vest, care datează de la summitul de la Salonic din 2003 și de la summitul de la Copenhaga din 1993; să se asigure că nu vor exista alte variante pentru a înlocui extinderea; |
| --- | --- |

(i)

să consolideze angajamentul statelor membre față de extindere prin respectarea angajamentului UE față de țările din Balcanii de Vest și din Parteneriatul estic; să realizeze extinderea UE în cadrul unui proces politic pe bază de merit; să își reafirme voința politică neclintită de a continua procesul de aderare a țărilor din Parteneriatul estic și să își mențină angajamentul de lungă durată față de țările din Balcanii de Vest, care datează de la summitul de la Salonic din 2003 și de la summitul de la Copenhaga din 1993; să se asigure că nu vor exista alte variante pentru a înlocui extinderea;

| (j) | să încurajeze angajarea activă a statelor membre în procesul de extindere pentru a se asigura că obiectivele sale sunt îndeplinite prin noua sa metodologie, îmbinând condiționalitatea și instrumentele de sprijin tehnic și financiar pentru țările candidate; să intensifice implicarea în procesul de aderare a societății civile și a autorităților locale și regionale atât din statele membre ale UE, cât și din țările candidate; |
| --- | --- |

(j)

să încurajeze angajarea activă a statelor membre în procesul de extindere pentru a se asigura că obiectivele sale sunt îndeplinite prin noua sa metodologie, îmbinând condiționalitatea și instrumentele de sprijin tehnic și financiar pentru țările candidate; să intensifice implicarea în procesul de aderare a societății civile și a autorităților locale și regionale atât din statele membre ale UE, cât și din țările candidate;

| (k) | să evite utilizarea litigiilor bilaterale și regionale nesoluționate pentru a bloca procesele de aderare a țărilor candidate și să adopte un mecanism oficial de soluționare și arbitraj în cazul acestor litigii pentru a sprijini soluționarea lor separat de aderarea la UE, întrucât pot împiedica punerea în aplicare a politicilor europene și pot slăbi influența regională și mondială a UE; |
| --- | --- |

(k)

să evite utilizarea litigiilor bilaterale și regionale nesoluționate pentru a bloca procesele de aderare a țărilor candidate și să adopte un mecanism oficial de soluționare și arbitraj în cazul acestor litigii pentru a sprijini soluționarea lor separat de aderarea la UE, întrucât pot împiedica punerea în aplicare a politicilor europene și pot slăbi influența regională și mondială a UE;

| (l) | să recunoască faptul că utilizarea chestiunilor bilaterale de către statele membre în beneficiul lor este contrară spiritului tratatelor UE; să facă demersuri pentru cooperarea regională și promovarea valorilor europene; |
| --- | --- |

(l)

să recunoască faptul că utilizarea chestiunilor bilaterale de către statele membre în beneficiul lor este contrară spiritului tratatelor UE; să facă demersuri pentru cooperarea regională și promovarea valorilor europene;

| (m) | să consolideze comunicarea strategică și să furnizeze informații pertinente cu privire la beneficiile și oportunitățile reciproce ale extinderii, atât în țările în curs de aderare, cât și în statele membre, pentru a crește și mai mult nivelul de susținere și pentru a îmbunătăți înțelegerea procesului de aderare, în special în afara marilor orașe, cu un accent deosebit pe democrație, statul de drept și bunăstarea cetățenilor; să îmbunătățească vizibilitatea finanțării UE și a rezultatelor concrete ale acesteia în țările implicate în procesul de aderare; |
| --- | --- |

(m)

să consolideze comunicarea strategică și să furnizeze informații pertinente cu privire la beneficiile și oportunitățile reciproce ale extinderii, atât în țările în curs de aderare, cât și în statele membre, pentru a crește și mai mult nivelul de susținere și pentru a îmbunătăți înțelegerea procesului de aderare, în special în afara marilor orașe, cu un accent deosebit pe democrație, statul de drept și bunăstarea cetățenilor; să îmbunătățească vizibilitatea finanțării UE și a rezultatelor concrete ale acesteia în țările implicate în procesul de aderare;

| (n) | să depună eforturi în mod strategic și proactiv pentru a combate amenințările hibride și pentru a preveni ingerințele terților în procesele politice, electorale și în alte procese democratice ale țărilor în curs de aderare, în special actele răuvoitoare care vizează manipularea opiniei publice și subminarea integrării europene; să crească reziliența împotriva dezinformării și a campaniilor disruptive menite să submineze procesele democratice și să creeze diviziuni și să încurajeze țările candidate și potențial candidate să ia măsuri decisive pentru a combate dezinformarea manipulatoare, propaganda răuvoitoare și alte amenințări hibride; |
| --- | --- |

(n)

să depună eforturi în mod strategic și proactiv pentru a combate amenințările hibride și pentru a preveni ingerințele terților în procesele politice, electorale și în alte procese democratice ale țărilor în curs de aderare, în special actele răuvoitoare care vizează manipularea opiniei publice și subminarea integrării europene; să crească reziliența împotriva dezinformării și a campaniilor disruptive menite să submineze procesele democratice și să creeze diviziuni și să încurajeze țările candidate și potențial candidate să ia măsuri decisive pentru a combate dezinformarea manipulatoare, propaganda răuvoitoare și alte amenințări hibride;

Procesul de aderare

| (o) | să depășească blocajul extinderii prin restructurarea procesului de aderare pentru a defini în mod clar obiective politice și socioeconomice, utilizând pe deplin noua metodologie de extindere pentru a-i spori credibilitatea, previzibilitatea și dinamismul; să ia în considerare numirea unor negociatori-șefi din partea UE care să poarte negocieri în cadrul unui mandat de negociere extins și care să răspundă, de asemenea, în fața Parlamentului European; |
| --- | --- |

(o)

să depășească blocajul extinderii prin restructurarea procesului de aderare pentru a defini în mod clar obiective politice și socioeconomice, utilizând pe deplin noua metodologie de extindere pentru a-i spori credibilitatea, previzibilitatea și dinamismul; să ia în considerare numirea unor negociatori-șefi din partea UE care să poarte negocieri în cadrul unui mandat de negociere extins și care să răspundă, de asemenea, în fața Parlamentului European;

| (p) | să accelereze integrarea țărilor care demonstrează o orientare strategică și un angajament ferm față de reformele legate de UE, consolidarea democrației, valorile fundamentale și alinierea politicii externe, inclusiv în ceea ce privește sancțiunile; |
| --- | --- |

(p)

să accelereze integrarea țărilor care demonstrează o orientare strategică și un angajament ferm față de reformele legate de UE, consolidarea democrației, valorile fundamentale și alinierea politicii externe, inclusiv în ceea ce privește sancțiunile;

| (q) | să se asigure că progresele fiecărei țări pe calea aderării sunt evaluate în funcție de meritele individuale și de măsura în care fiecare a adoptat și a pus în aplicare reforme fundamentale și acquis-ul UE; să reorienteze procesul de aderare către cetățeni; |
| --- | --- |

(q)

să se asigure că progresele fiecărei țări pe calea aderării sunt evaluate în funcție de meritele individuale și de măsura în care fiecare a adoptat și a pus în aplicare reforme fundamentale și acquis-ul UE; să reorienteze procesul de aderare către cetățeni;

| (r) | să ofere fiecărui stat în curs de aderare în parte foi de parcurs care să vizeze aderarea care să cuprindă măsuri palpabile și concrete, precum și feedback periodic cu privire la rezultate obținute, prin consolidarea în continuare a metodologiei de extindere; să ancoreze noua metodologie a Comisiei ca ajustare a politicilor pe termen lung; |
| --- | --- |

(r)

să ofere fiecărui stat în curs de aderare în parte foi de parcurs care să vizeze aderarea care să cuprindă măsuri palpabile și concrete, precum și feedback periodic cu privire la rezultate obținute, prin consolidarea în continuare a metodologiei de extindere; să ancoreze noua metodologie a Comisiei ca ajustare a politicilor pe termen lung;

| (s) | să aplice criterii de performanță clare, transparente și coerente, inclusiv termene, să îmbunătățească măsurarea progreselor și să asigure continuitatea și coerența sprijinului politic și tehnic pe tot parcursul procesului de aderare, pe baza performanțelor individuale; să îmbunătățească lizibilitatea, calitatea și accesibilitatea rapoartelor Comisiei, în special în ceea ce privește statul de drept; să furnizeze rapoarte periodice cu privire la lipsa progreselor sau la regrese într-un mod sistematic și transparent, inclusiv condiții clare pentru evaluare și indicatori pentru a măsura orice stagnări sau regrese grave sau prelungite; să stabilească termene clare pentru încheierea negocierilor cu țările în curs de aderare până cel târziu la sfârșitul deceniului actual; |
| --- | --- |

(s)

să aplice criterii de performanță clare, transparente și coerente, inclusiv termene, să îmbunătățească măsurarea progreselor și să asigure continuitatea și coerența sprijinului politic și tehnic pe tot parcursul procesului de aderare, pe baza performanțelor individuale; să îmbunătățească lizibilitatea, calitatea și accesibilitatea rapoartelor Comisiei, în special în ceea ce privește statul de drept; să furnizeze rapoarte periodice cu privire la lipsa progreselor sau la regrese într-un mod sistematic și transparent, inclusiv condiții clare pentru evaluare și indicatori pentru a măsura orice stagnări sau regrese grave sau prelungite; să stabilească termene clare pentru încheierea negocierilor cu țările în curs de aderare până cel târziu la sfârșitul deceniului actual;

| (t) | să intensifice stimulentele politice, economice și tehnice pentru țările implicate în procesul de aderare, asigurându-se că măsurile intermediare de integrare nu înlocuiesc, ci facilitează obiectivul final al aderării la UE; |
| --- | --- |

(t)

să intensifice stimulentele politice, economice și tehnice pentru țările implicate în procesul de aderare, asigurându-se că măsurile intermediare de integrare nu înlocuiesc, ci facilitează obiectivul final al aderării la UE;

| (u) | să recompenseze progresele durabile în ceea ce privește introducerea treptată pe scară mai largă a țărilor candidate în politicile, inițiativele și piața unică ale UE, inclusiv prin accesul la fondurile UE în domeniile respective, oferindu-le cetățenilor posibilitatea de a beneficia de avantajele aderării pe tot parcursul procesului și nu numai după finalizarea acestuia; să depună eforturi pentru a reduce decalajele în materie de dezvoltare dintre statele membre și țările candidate la aderarea la UE; |
| --- | --- |

(u)

să recompenseze progresele durabile în ceea ce privește introducerea treptată pe scară mai largă a țărilor candidate în politicile, inițiativele și piața unică ale UE, inclusiv prin accesul la fondurile UE în domeniile respective, oferindu-le cetățenilor posibilitatea de a beneficia de avantajele aderării pe tot parcursul procesului și nu numai după finalizarea acestuia; să depună eforturi pentru a reduce decalajele în materie de dezvoltare dintre statele membre și țările candidate la aderarea la UE;

| (v) | să se asigure că integrarea în piața unică a UE și în alte domenii se bazează pe o condiționalitate strictă și pe progrese concrete în ceea ce privește reformele, sancționând în timp real orice regres sau întârziere nejustificată în procesul de reformă, în special în domeniul democrației, al libertății mass-mediei, al combaterii corupției, al drepturilor omului și al statului de drept; |
| --- | --- |

(v)

să se asigure că integrarea în piața unică a UE și în alte domenii se bazează pe o condiționalitate strictă și pe progrese concrete în ceea ce privește reformele, sancționând în timp real orice regres sau întârziere nejustificată în procesul de reformă, în special în domeniul democrației, al libertății mass-mediei, al combaterii corupției, al drepturilor omului și al statului de drept;

| (w) | să extindă posibilitățile țărilor candidate de a observa activitatea instituțiilor UE și de a participa; |
| --- | --- |

(w)

să extindă posibilitățile țărilor candidate de a observa activitatea instituțiilor UE și de a participa;

| (x) | să stabilească un dialog politic structurat și consolidat cu țările asociate, candidate și potențial candidate, inclusiv reuniuni ale liderilor în cadrul Consiliului European; să inițieze o cooperare sectorială deschisă cu țările în curs de aderare și să intensifice schimburile de bune practici pentru a promova integrarea economică și armonizarea legislativă și pentru a facilita integrarea treptată; |
| --- | --- |

(x)

să stabilească un dialog politic structurat și consolidat cu țările asociate, candidate și potențial candidate, inclusiv reuniuni ale liderilor în cadrul Consiliului European; să inițieze o cooperare sectorială deschisă cu țările în curs de aderare și să intensifice schimburile de bune practici pentru a promova integrarea economică și armonizarea legislativă și pentru a facilita integrarea treptată;

| (y) | să recunoască rolul organismelor și forurilor interguvernamentale existente, precum Inițiativa adriatico-ionică, Inițiativa Central Europeană și Procesul de la Berlin și să promoveze sinergii între ele pentru a consolida legăturile multilaterale dintre Balcanii de Vest și statele membre ca mijloc de continuare a integrării; |
| --- | --- |

(y)

să recunoască rolul organismelor și forurilor interguvernamentale existente, precum Inițiativa adriatico-ionică, Inițiativa Central Europeană și Procesul de la Berlin și să promoveze sinergii între ele pentru a consolida legăturile multilaterale dintre Balcanii de Vest și statele membre ca mijloc de continuare a integrării;

| (z) | să salute începerea mult-așteptatelor negocieri de aderare în cadrul primelor conferințe interguvernamentale cu republicile Albania și Macedonia de Nord, care au avut loc la 19 iulie 2022; să recunoască în timp util realizările țărilor din Balcanii de Vest, inclusiv prin liberalizarea fără întârziere a regimului vizelor pentru Kosovo; |
| --- | --- |

(z)

să salute începerea mult-așteptatelor negocieri de aderare în cadrul primelor conferințe interguvernamentale cu republicile Albania și Macedonia de Nord, care au avut loc la 19 iulie 2022; să recunoască în timp util realizările țărilor din Balcanii de Vest, inclusiv prin liberalizarea fără întârziere a regimului vizelor pentru Kosovo;

| (aa) | să încurajeze și să sprijine Bosnia și Herțegovina în îmbunătățirea cadrului său legislativ și instituțional pentru a asigura realizarea unor progrese semnificative în abordarea celor 14 priorități-cheie, astfel cum s-a reiterat în concluziile Consiliului European din 23 și 24 iunie 2022; în acest context, Parlamentul European salută recomandarea Comisiei, care prevede condiții pentru acordarea statutului de țară candidată Bosniei și Herțegovinei, ca un mesaj clar de susținere și de angajament fără echivoc față de perspectiva sa europeană, precum și ca un pas către stabilizarea țării și a regiunii, și invită Consiliul European să dea curs recomandării cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

(aa)

să încurajeze și să sprijine Bosnia și Herțegovina în îmbunătățirea cadrului său legislativ și instituțional pentru a asigura realizarea unor progrese semnificative în abordarea celor 14 priorități-cheie, astfel cum s-a reiterat în concluziile Consiliului European din 23 și 24 iunie 2022; în acest context, Parlamentul European salută recomandarea Comisiei, care prevede condiții pentru acordarea statutului de țară candidată Bosniei și Herțegovinei, ca un mesaj clar de susținere și de angajament fără echivoc față de perspectiva sa europeană, precum și ca un pas către stabilizarea țării și a regiunii, și invită Consiliul European să dea curs recomandării cât mai curând posibil;

| (ab) | să sublinieze necesitatea unor progrese clare în punerea în aplicare a reformelor-cheie pentru acordarea statutului de țară candidată; |
| --- | --- |

(ab)

să sublinieze necesitatea unor progrese clare în punerea în aplicare a reformelor-cheie pentru acordarea statutului de țară candidată;

| (ac) | să continue să încurajeze și să sprijine accelerarea procesului de aderare a Muntenegrului, în calitate de lider în procesul de aderare la UE; să sprijine țara în îndeplinirea tuturor condițiilor necesare, inclusiv prin stabilirea criteriilor de referință pentru închiderea capitolelor de negociere; să solicite respectarea identității multietnice a țării; în acest context, Parlamentul European își exprimă îngrijorarea cu privire la criza politică persistentă din Muntenegru, care a afectat și continuă să afecteze negativ procesul de aderare a țării la UE; să reamintească faptul că toate acțiunile legislative trebuie să fie aliniate la constituția țării, deoarece statul de drept se numără printre valorile și principiile europene fundamentale; |
| --- | --- |

(ac)

să continue să încurajeze și să sprijine accelerarea procesului de aderare a Muntenegrului, în calitate de lider în procesul de aderare la UE; să sprijine țara în îndeplinirea tuturor condițiilor necesare, inclusiv prin stabilirea criteriilor de referință pentru închiderea capitolelor de negociere; să solicite respectarea identității multietnice a țării; în acest context, Parlamentul European își exprimă îngrijorarea cu privire la criza politică persistentă din Muntenegru, care a afectat și continuă să afecteze negativ procesul de aderare a țării la UE; să reamintească faptul că toate acțiunile legislative trebuie să fie aliniate la constituția țării, deoarece statul de drept se numără printre valorile și principiile europene fundamentale;

| (ad) | să salute decizia deosebit de rapidă a Consiliului European cu privire la cererile de aderare la UE depuse de Ucraina, Republica Moldova și Georgia și să continue să furnizeze acestor state sprijin politic și tehnic în contextul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; să invite autoritățile din cele trei țări să își demonstreze fără echivoc voința politică de a realiza aspirațiile europene ale cetățenilor lor prin înregistrarea unor progrese semnificative referitoare la reforme substanțiale și, în special, la prioritățile menționate în avizele Comisiei din 17 iunie 2022, pentru a îndeplini în mod eficient criteriile de aderare la UE cât mai curând posibil; să lanseze un proces de reflecție cu privire la modalitățile de sporire a eficacității asistenței financiare și tehnice legate de aderare, în conformitate cu prioritățile de reformă menționate; |
| --- | --- |

(ad)

să salute decizia deosebit de rapidă a Consiliului European cu privire la cererile de aderare la UE depuse de Ucraina, Republica Moldova și Georgia și să continue să furnizeze acestor state sprijin politic și tehnic în contextul războiului de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei; să invite autoritățile din cele trei țări să își demonstreze fără echivoc voința politică de a realiza aspirațiile europene ale cetățenilor lor prin înregistrarea unor progrese semnificative referitoare la reforme substanțiale și, în special, la prioritățile menționate în avizele Comisiei din 17 iunie 2022, pentru a îndeplini în mod eficient criteriile de aderare la UE cât mai curând posibil; să lanseze un proces de reflecție cu privire la modalitățile de sporire a eficacității asistenței financiare și tehnice legate de aderare, în conformitate cu prioritățile de reformă menționate;

| (ae) | să încurajeze punerea în aplicare continuă și eficace a acordurilor de asociere și a zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare în privința Ucrainei, a Republicii Moldova și a Georgiei; să revizuiască strategia UE privind Parteneriatul estic și să îmbunătățească cooperarea regională; |
| --- | --- |

(ae)

să încurajeze punerea în aplicare continuă și eficace a acordurilor de asociere și a zonelor de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare în privința Ucrainei, a Republicii Moldova și a Georgiei; să revizuiască strategia UE privind Parteneriatul estic și să îmbunătățească cooperarea regională;

| (af) | să sprijine Ucraina și Republica Moldova în îndeplinirea condițiilor stabilite de Comisie pentru a progresa în continuare pe calea către aderarea la UE și să asiste Georgia pentru a o ajuta să facă pașii necesari pentru a obține statutul de țară candidată; să se axeze în special pe independența sistemului judiciar, pe lupta împotriva corupției, pe controlul democratic, pe drepturile omului și pe dezoligarhizare; să faciliteze tranziția acestor țări de la Parteneriatul estic către cadrul de extindere, inclusiv trecerea de la instrumentul IVCDCI – Europa globală la Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA); să majoreze suficient bugetul total al IPA III pentru a menține finanțarea pentru beneficiarii actuali ai IPA III; |
| --- | --- |

(af)

să sprijine Ucraina și Republica Moldova în îndeplinirea condițiilor stabilite de Comisie pentru a progresa în continuare pe calea către aderarea la UE și să asiste Georgia pentru a o ajuta să facă pașii necesari pentru a obține statutul de țară candidată; să se axeze în special pe independența sistemului judiciar, pe lupta împotriva corupției, pe controlul democratic, pe drepturile omului și pe dezoligarhizare; să faciliteze tranziția acestor țări de la Parteneriatul estic către cadrul de extindere, inclusiv trecerea de la instrumentul IVCDCI – Europa globală la Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA); să majoreze suficient bugetul total al IPA III pentru a menține finanțarea pentru beneficiarii actuali ai IPA III;

| (ag) | să intensifice colaborarea constructivă a UE atât cu autoritățile din Serbia, cât și cu cele din Kosovo, pentru a ajunge la un acord de normalizare cuprinzător și obligatoriu din punct de vedere juridic, bazat pe recunoaștere reciprocă între cele două părți în cadrul dialogului Belgrad-Priștina, care este esențial pentru ca cele două țări să avanseze pe drumul lor european și care va contribui la stabilitatea, prosperitatea și normalizarea relațiilor; să reitereze importanța majoră a abordării în mod rapid și transparent și cu bună-credință prin dialogul Belgrad-Priștina a tuturor chestiunilor nesoluționate; |
| --- | --- |

(ag)

să intensifice colaborarea constructivă a UE atât cu autoritățile din Serbia, cât și cu cele din Kosovo, pentru a ajunge la un acord de normalizare cuprinzător și obligatoriu din punct de vedere juridic, bazat pe recunoaștere reciprocă între cele două părți în cadrul dialogului Belgrad-Priștina, care este esențial pentru ca cele două țări să avanseze pe drumul lor european și care va contribui la stabilitatea, prosperitatea și normalizarea relațiilor; să reitereze importanța majoră a abordării în mod rapid și transparent și cu bună-credință prin dialogul Belgrad-Priștina a tuturor chestiunilor nesoluționate;

| (ah) | să acorde prioritate alinierii țărilor în curs de aderare la politica externă și de securitate comună a UE și să asigure progresul negocierilor de aderare cu Serbia numai dacă țara se aliniază la sancțiunile UE la adresa Rusiei și dacă înregistrează progrese semnificative privind reformele legate de UE; să invite Serbia să se alinieze în mod sistematic la măsurile restrictive ale UE și la politica sa generală față de Rusia, să demonstreze progrese în ceea ce privește democrația și statul de drept și să adopte valorile și prioritățile UE; să reexamineze, în acest context, orice fond bilateral și al UE alocat Serbiei care ar aduce beneficii autorităților sârbe, în special dacă este asociat proiectelor finanțate prin planul economic și de investiții pentru Balcanii de Vest, pentru a garanta că toate cheltuielile UE sunt pe deplin conforme cu obiectivele și interesele strategice ale UE; |
| --- | --- |

(ah)

să acorde prioritate alinierii țărilor în curs de aderare la politica externă și de securitate comună a UE și să asigure progresul negocierilor de aderare cu Serbia numai dacă țara se aliniază la sancțiunile UE la adresa Rusiei și dacă înregistrează progrese semnificative privind reformele legate de UE; să invite Serbia să se alinieze în mod sistematic la măsurile restrictive ale UE și la politica sa generală față de Rusia, să demonstreze progrese în ceea ce privește democrația și statul de drept și să adopte valorile și prioritățile UE; să reexamineze, în acest context, orice fond bilateral și al UE alocat Serbiei care ar aduce beneficii autorităților sârbe, în special dacă este asociat proiectelor finanțate prin planul economic și de investiții pentru Balcanii de Vest, pentru a garanta că toate cheltuielile UE sunt pe deplin conforme cu obiectivele și interesele strategice ale UE;

| (ai) | să blocheze în continuare derularea negocierilor de aderare cu Turcia, în conformitate cu cadrul de negociere, până când statul se implică cu adevărat în UE, demonstrează progrese clare și semnificative în domeniul libertăților fundamentale, al drepturilor civile și ale omului și al statului de drept, precum și al altor reforme legate de UE, și respectă pe deplin integritatea teritorială a statelor membre, continuând, în același timp, parteneriatul în domenii esențiale de interes comun și menținând cooperarea economică și culturală, în special cu societatea civilă; |
| --- | --- |

(ai)

să blocheze în continuare derularea negocierilor de aderare cu Turcia, în conformitate cu cadrul de negociere, până când statul se implică cu adevărat în UE, demonstrează progrese clare și semnificative în domeniul libertăților fundamentale, al drepturilor civile și ale omului și al statului de drept, precum și al altor reforme legate de UE, și respectă pe deplin integritatea teritorială a statelor membre, continuând, în același timp, parteneriatul în domenii esențiale de interes comun și menținând cooperarea economică și culturală, în special cu societatea civilă;

| (aj) | să recunoască și să sprijine aspirațiile proeuropene ale poporului belarus, care caută să trăiască într-o societate liberă și democratică, și să colaboreze în mod oficial cu opoziția democratică din Belarus; |
| --- | --- |

(aj)

să recunoască și să sprijine aspirațiile proeuropene ale poporului belarus, care caută să trăiască într-o societate liberă și democratică, și să colaboreze în mod oficial cu opoziția democratică din Belarus;

Condiționalitate

| (ak) | să confirme că transformarea democratică și statul de drept au un rol esențial în procesul de aderare la UE, în conformitate cu noua metodologie; să acorde prioritate independenței judiciare, cooperării regionale și judiciare, bunei guvernanțe, combaterii corupției, a traficului de persoane, a dezinformării, a spălării banilor și a criminalității organizate, eradicării influenței necorespunzătoare a oligarhilor asupra autorităților, mass-mediei și economiei și promovării drepturilor omului, inclusiv a drepturilor minorităților, a egalității de gen, a libertăților fundamentale și a libertății mass-mediei, drept condiții prealabile esențiale și nenegociabile pentru realizarea de progrese pe calea către UE; |
| --- | --- |

(ak)

să confirme că transformarea democratică și statul de drept au un rol esențial în procesul de aderare la UE, în conformitate cu noua metodologie; să acorde prioritate independenței judiciare, cooperării regionale și judiciare, bunei guvernanțe, combaterii corupției, a traficului de persoane, a dezinformării, a spălării banilor și a criminalității organizate, eradicării influenței necorespunzătoare a oligarhilor asupra autorităților, mass-mediei și economiei și promovării drepturilor omului, inclusiv a drepturilor minorităților, a egalității de gen, a libertăților fundamentale și a libertății mass-mediei, drept condiții prealabile esențiale și nenegociabile pentru realizarea de progrese pe calea către UE;

| (al) | să consolideze implicarea societății civile, a organizațiilor neguvernamentale și a specialiștilor în monitorizarea procesului de aderare; să recunoască și să includă în strategia sa de extindere faptul că statul de drept, instituțiile democratice independente puternice, libertatea mass-mediei și o societate civilă dinamică sunt legate în mod indisolubil de reziliența democratică; |
| --- | --- |

(al)

să consolideze implicarea societății civile, a organizațiilor neguvernamentale și a specialiștilor în monitorizarea procesului de aderare; să recunoască și să includă în strategia sa de extindere faptul că statul de drept, instituțiile democratice independente puternice, libertatea mass-mediei și o societate civilă dinamică sunt legate în mod indisolubil de reziliența democratică;

| (am) | să pună în aplicare regimul de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea europeană Magnițki) și să îl extindă pentru a include sancțiuni pentru infracțiunile de corupție, cuprinzând țările în curs de aderare; |
| --- | --- |

(am)

să pună în aplicare regimul de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea europeană Magnițki) și să îl extindă pentru a include sancțiuni pentru infracțiunile de corupție, cuprinzând țările în curs de aderare;

| (an) | să garanteze că standardele democratice și juridice nu vor fi subminate sau minimalizate în instituțiile UE ori de către statele membre; să le reamintească comisarilor europeni obligația de a acționa cu integritate, discreție și independență, în conformitate cu codul lor de conduită; |
| --- | --- |

(an)

să garanteze că standardele democratice și juridice nu vor fi subminate sau minimalizate în instituțiile UE ori de către statele membre; să le reamintească comisarilor europeni obligația de a acționa cu integritate, discreție și independență, în conformitate cu codul lor de conduită;

| (ao) | să aducă îmbunătățiri coerenței, eficienței, vizibilității și transparenței asistenței pentru preaderare, reflectând în mod clar prioritățile din domeniile fundamentale în ceea ce privește alocarea fondurilor IPA III; să ia măsurile corective necesare și să elaboreze orientări privind aplicarea dispozițiilor IPA III referitoare la condiționalitate, în conformitate cu constatările Curții de Conturi Europene din raportul său special din 10 ianuarie 2022 privind sprijinul UE pentru supremația legii în Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

(ao)

să aducă îmbunătățiri coerenței, eficienței, vizibilității și transparenței asistenței pentru preaderare, reflectând în mod clar prioritățile din domeniile fundamentale în ceea ce privește alocarea fondurilor IPA III; să ia măsurile corective necesare și să elaboreze orientări privind aplicarea dispozițiilor IPA III referitoare la condiționalitate, în conformitate cu constatările Curții de Conturi Europene din raportul său special din 10 ianuarie 2022 privind sprijinul UE pentru supremația legii în Balcanii de Vest;

| (ap) | să ofere Parlamentului European o evaluare amănunțită și completă a modului în care sunt folosite toate fondurile de preaderare, cuprinzând și fondurile și proiectele corespunzătoare fiecărei țări din regiune începând cu anul 2015; |
| --- | --- |

(ap)

să ofere Parlamentului European o evaluare amănunțită și completă a modului în care sunt folosite toate fondurile de preaderare, cuprinzând și fondurile și proiectele corespunzătoare fiecărei țări din regiune începând cu anul 2015;

| (aq) | să aplice în mod strategic o condiționalitate specifică bazată pe criterii de referință clare privind progresele, recompensând reformele și sancționând regresul sau lipsa persistentă a progreselor; |
| --- | --- |

(aq)

să aplice în mod strategic o condiționalitate specifică bazată pe criterii de referință clare privind progresele, recompensând reformele și sancționând regresul sau lipsa persistentă a progreselor;

| (ar) | să consolideze raportarea privind statul de drept pentru toate țările în curs de aderare prin punerea în aplicare și prin consolidarea pe deplin a metodologiei de extindere și a procesului de raportare anuală, precum și prin instituirea unor mecanisme de monitorizare, dialog și avertizare pentru remedierea deficiențelor majore legate de statul de drept, oferind o condiționalitate pozitivă sub forma accesului la politicile UE sau declanșând o condiționalitate negativă sub forma suspendării negocierilor de aderare și a finanțării pentru preaderare, în special prin asigurarea faptului că dispozițiile pertinente din Regulamentul (UE) 2021/1529 privind IPA III sunt operaționale rapid și pe deplin și prin permiterea redeschiderii capitolelor de negociere în temeiul clauzelor de reversibilitate, precum și prin implicarea îndeaproape a societății civile în acest proces; |
| --- | --- |

(ar)

să consolideze raportarea privind statul de drept pentru toate țările în curs de aderare prin punerea în aplicare și prin consolidarea pe deplin a metodologiei de extindere și a procesului de raportare anuală, precum și prin instituirea unor mecanisme de monitorizare, dialog și avertizare pentru remedierea deficiențelor majore legate de statul de drept, oferind o condiționalitate pozitivă sub forma accesului la politicile UE sau declanșând o condiționalitate negativă sub forma suspendării negocierilor de aderare și a finanțării pentru preaderare, în special prin asigurarea faptului că dispozițiile pertinente din Regulamentul (UE) 2021/1529 privind IPA III sunt operaționale rapid și pe deplin și prin permiterea redeschiderii capitolelor de negociere în temeiul clauzelor de reversibilitate, precum și prin implicarea îndeaproape a societății civile în acest proces;

| (as) | să stabilească cadru pentru o cooperare eficace între Parchetul European (EPPO) și țările în curs de aderare; să încurajeze țările candidate și potențial candidate la aderarea la UE să încheie rapid acorduri de lucru bilaterale cu EPPO pentru a facilita cooperarea strânsă și urmărirea penală a utilizării abuzive a fondurilor UE, inclusiv prin detașarea unor ofițeri naționali de legătură la EPPO; |
| --- | --- |

(as)

să stabilească cadru pentru o cooperare eficace între Parchetul European (EPPO) și țările în curs de aderare; să încurajeze țările candidate și potențial candidate la aderarea la UE să încheie rapid acorduri de lucru bilaterale cu EPPO pentru a facilita cooperarea strânsă și urmărirea penală a utilizării abuzive a fondurilor UE, inclusiv prin detașarea unor ofițeri naționali de legătură la EPPO;

| (at) | să evalueze în mod oficial țările implicate în procesul de aderare în cadrul mecanismului UE privind statul de drept și al raportului cu privire la acesta, precum și în cadrul tabloului de bord privind justiția în UE, folosind aceleași criterii care se aplică în cazul statelor membre, cu scopul de a oferi un obiectiv și o perspectivă clară în ceea ce privește situația actuală pentru a preveni lipsa persistentă a progreselor, existența unor deficiențe grave și regresul; |
| --- | --- |

(at)

să evalueze în mod oficial țările implicate în procesul de aderare în cadrul mecanismului UE privind statul de drept și al raportului cu privire la acesta, precum și în cadrul tabloului de bord privind justiția în UE, folosind aceleași criterii care se aplică în cazul statelor membre, cu scopul de a oferi un obiectiv și o perspectivă clară în ceea ce privește situația actuală pentru a preveni lipsa persistentă a progreselor, existența unor deficiențe grave și regresul;

| (au) | să înființeze un grup operativ special privind statul de drept, care să aibă rolul de a elabora un sprijin mai substanțial și mai eficace pentru țările candidate și potențial candidate, cu implicarea activă a judecătorilor și a procurorilor din statele membre; să se asigure că respectarea valorilor comune ale UE este asigurată prin aplicarea și consolidarea procedurilor interne pentru a aborda în mod decisiv problemele legate de statul de drept; |
| --- | --- |

(au)

să înființeze un grup operativ special privind statul de drept, care să aibă rolul de a elabora un sprijin mai substanțial și mai eficace pentru țările candidate și potențial candidate, cu implicarea activă a judecătorilor și a procurorilor din statele membre; să se asigure că respectarea valorilor comune ale UE este asigurată prin aplicarea și consolidarea procedurilor interne pentru a aborda în mod decisiv problemele legate de statul de drept;

Transformarea democratică și socioeconomică în țările candidate

| (av) | să se implice activ în promovarea unei culturi a pluralismului politic și a incluziunii, precum și a dialogului politic constructiv și a funcțiilor parlamentare în ceea ce privește legislația, controlul și supravegherea; |
| --- | --- |

(av)

să se implice activ în promovarea unei culturi a pluralismului politic și a incluziunii, precum și a dialogului politic constructiv și a funcțiilor parlamentare în ceea ce privește legislația, controlul și supravegherea;

| (aw) | să promoveze reformele electorale cu scopul de a asigura procese electorale libere, echitabile și democratice necontestate în toate țările candidate și care aspiră la aderare și de a consolida procesul electoral în ceea ce privește Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului, Comisia de la Veneția și alte angajamente, obligații și standarde internaționale, pluralismul democratic, democrația internă a partidelor și adoptarea unor cadre interne pentru integritate și combaterea corupției în cadrul partidelor politice, transparența finanțării partidelor și a mass-mediei, precum și independența și libertatea judiciară și a mass-mediei, stabilind aceste criterii de referință drept condiții prealabile pentru sprijinul financiar și pentru orice progres suplimentar în procesul de aderare; |
| --- | --- |

(aw)

să promoveze reformele electorale cu scopul de a asigura procese electorale libere, echitabile și democratice necontestate în toate țările candidate și care aspiră la aderare și de a consolida procesul electoral în ceea ce privește Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului, Comisia de la Veneția și alte angajamente, obligații și standarde internaționale, pluralismul democratic, democrația internă a partidelor și adoptarea unor cadre interne pentru integritate și combaterea corupției în cadrul partidelor politice, transparența finanțării partidelor și a mass-mediei, precum și independența și libertatea judiciară și a mass-mediei, stabilind aceste criterii de referință drept condiții prealabile pentru sprijinul financiar și pentru orice progres suplimentar în procesul de aderare;

| (ax) | să efectueze misiuni îmbunătățite și periodice ale experților în domeniul statului de drept și misiuni de observare a alegerilor în țările în curs de aderare; |
| --- | --- |

(ax)

să efectueze misiuni îmbunătățite și periodice ale experților în domeniul statului de drept și misiuni de observare a alegerilor în țările în curs de aderare;

| (ay) | să ia măsuri împotriva discursului de incitare la ură, a campaniilor de denigrare, a amenințărilor și a intimidărilor îndreptate împotriva jurnaliștilor și a mijloacelor de informare în masă și să insiste asupra anchetării și urmăririi penale a unor astfel de infracțiuni, asigurând un mediu sigur pentru jurnaliști și abordând totodată problemele legate de concentrare și de presiuni politice și economice privind mass-media și lipsa de transparență în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei; să își continue cooperarea cu Consiliul Europei pentru a sprijini țările în curs de aderare în realizarea reformelor și a formărilor profesionale esențiale; |
| --- | --- |

(ay)

să ia măsuri împotriva discursului de incitare la ură, a campaniilor de denigrare, a amenințărilor și a intimidărilor îndreptate împotriva jurnaliștilor și a mijloacelor de informare în masă și să insiste asupra anchetării și urmăririi penale a unor astfel de infracțiuni, asigurând un mediu sigur pentru jurnaliști și abordând totodată problemele legate de concentrare și de presiuni politice și economice privind mass-media și lipsa de transparență în ceea ce privește proprietatea asupra mass-mediei; să își continue cooperarea cu Consiliul Europei pentru a sprijini țările în curs de aderare în realizarea reformelor și a formărilor profesionale esențiale;

| (az) | să susțină responsabilitatea democratică, să crească nivelul de transparență și incluziune și să consolideze dimensiunea parlamentară a procesului de aderare, în special controlul parlamentar; să sprijine activitatea parlamentară în țările candidate și potențial candidate și să faciliteze activitățile de control al procesului de aderare și de asistență pentru democrație ale Parlamentului European, alături de instrumentele de sprijinire a democrației, precum dialogul Jean Monnet și dialogul între partide; să sprijine o nouă generație de lideri politici în țările în curs de aderare; |
| --- | --- |

(az)

să susțină responsabilitatea democratică, să crească nivelul de transparență și incluziune și să consolideze dimensiunea parlamentară a procesului de aderare, în special controlul parlamentar; să sprijine activitatea parlamentară în țările candidate și potențial candidate și să faciliteze activitățile de control al procesului de aderare și de asistență pentru democrație ale Parlamentului European, alături de instrumentele de sprijinire a democrației, precum dialogul Jean Monnet și dialogul între partide; să sprijine o nouă generație de lideri politici în țările în curs de aderare;

| (ba) | să garanteze că instituțiile de supraveghere și alte instituții democratice independente pot să își îndeplinească cu eficacitate rolul în procesele politice din țările candidate, în conformitate cu constituțiile acestora; |
| --- | --- |

(ba)

să garanteze că instituțiile de supraveghere și alte instituții democratice independente pot să își îndeplinească cu eficacitate rolul în procesele politice din țările candidate, în conformitate cu constituțiile acestora;

| (bb) | să încurajeze reuniunile parlamentare bilaterale între parlamentele statelor membre și ale țărilor în curs de aderare și să ia în considerare modalități de a avansa perioada în care observatorii din țările candidate pot să își preia locurile în Parlamentul European, precum și să încheie negocierile privind grupuri specifice; |
| --- | --- |

(bb)

să încurajeze reuniunile parlamentare bilaterale între parlamentele statelor membre și ale țărilor în curs de aderare și să ia în considerare modalități de a avansa perioada în care observatorii din țările candidate pot să își preia locurile în Parlamentul European, precum și să încheie negocierile privind grupuri specifice;

| (bc) | să se asigure că procesul de extindere îndeplinește obiectivele de consolidare democratică, integritate instituțională, creștere pe termen lung și coeziune socioeconomică, subliniind, în același timp, legătura directă dintre statul de drept, combaterea corupției și dezvoltarea economică durabilă și echitabilă; să se concentreze pe atenuarea repercusiunilor sociale negative ale proceselor de transformare necesare în țările candidate, adăugând informații privind apropierea de acquis-ul social al UE în rapoartele anuale; să facă demersuri pentru a preveni și inversa exodul creierelor din țările candidate; |
| --- | --- |

(bc)

să se asigure că procesul de extindere îndeplinește obiectivele de consolidare democratică, integritate instituțională, creștere pe termen lung și coeziune socioeconomică, subliniind, în același timp, legătura directă dintre statul de drept, combaterea corupției și dezvoltarea economică durabilă și echitabilă; să se concentreze pe atenuarea repercusiunilor sociale negative ale proceselor de transformare necesare în țările candidate, adăugând informații privind apropierea de acquis-ul social al UE în rapoartele anuale; să facă demersuri pentru a preveni și inversa exodul creierelor din țările candidate;

| (bd) | să intensifice în mod considerabil eforturile de soluționare a conflictelor, de promovare a încrederii, de realizare a unei reconcilieri durabile care să cuprindă urmărirea penală eficace și imparțială a crimelor de război și de asigurare a accesului la adevăr, la justiție și la despăgubiri eficace și neselective, inclusiv pentru victimele violenței sexuale; să faciliteze punerea în aplicare deplină a hotărârilor judecătorești interne și internaționale și respectarea obligațiilor internaționale privind crimele de război și persoanele dispărute, abordând glorificarea criminalilor de război și revizionismul istoric; |
| --- | --- |

(bd)

să intensifice în mod considerabil eforturile de soluționare a conflictelor, de promovare a încrederii, de realizare a unei reconcilieri durabile care să cuprindă urmărirea penală eficace și imparțială a crimelor de război și de asigurare a accesului la adevăr, la justiție și la despăgubiri eficace și neselective, inclusiv pentru victimele violenței sexuale; să faciliteze punerea în aplicare deplină a hotărârilor judecătorești interne și internaționale și respectarea obligațiilor internaționale privind crimele de război și persoanele dispărute, abordând glorificarea criminalilor de război și revizionismul istoric;

| (be) | să intensifice eforturile în direcția unor relații de bună vecinătate, a unei cooperări socioeconomice eficiente și incluzive la nivel regional și a solidarității în țările în curs de aderare la UE, precum și a cooperării transfrontaliere regionale între statele membre ale UE și țările partenere de-a lungul frontierelor externe ale UE; să îmbunătățească competitivitatea economică și coeziunea socială în Balcanii de Vest prin reforme structurale și prin stabilirea unei cooperări economice regionale care să fie acceptabilă pentru toate cele șase țări, pentru a continua alinierea la standardele și la acquis-ul UE și pentru a contribui la procesul de integrare în UE; în acest context, Parlamentul European salută acordurile recente de la summitul Procesului de la Berlin, în special încheierea unor acorduri regionale de mobilitate privind libertatea de a călători cu cartea de identitate și recunoașterea diplomelor universitare și a certificatelor profesionale; să își exprime rezerve puternice cu privire la orice inițiativă de cooperare economică regională care nu include toate cele șase țări din Balcanii de Vest și care nu se bazează pe normele UE, cum ar fi inițiativa Balcanilor deschiși; |
| --- | --- |

(be)

să intensifice eforturile în direcția unor relații de bună vecinătate, a unei cooperări socioeconomice eficiente și incluzive la nivel regional și a solidarității în țările în curs de aderare la UE, precum și a cooperării transfrontaliere regionale între statele membre ale UE și țările partenere de-a lungul frontierelor externe ale UE; să îmbunătățească competitivitatea economică și coeziunea socială în Balcanii de Vest prin reforme structurale și prin stabilirea unei cooperări economice regionale care să fie acceptabilă pentru toate cele șase țări, pentru a continua alinierea la standardele și la acquis-ul UE și pentru a contribui la procesul de integrare în UE; în acest context, Parlamentul European salută acordurile recente de la summitul Procesului de la Berlin, în special încheierea unor acorduri regionale de mobilitate privind libertatea de a călători cu cartea de identitate și recunoașterea diplomelor universitare și a certificatelor profesionale; să își exprime rezerve puternice cu privire la orice inițiativă de cooperare economică regională care nu include toate cele șase țări din Balcanii de Vest și care nu se bazează pe normele UE, cum ar fi inițiativa Balcanilor deschiși;

| (bf) | să insiste asupra necesității de a construi o societate incluzivă, fără discriminare, rasism, naționalism violent și extremism; să se concentreze pe protecția minorităților, inclusiv a romilor, a persoanelor LGBTIQ+, a comunităților etnice și religioase și a persoanelor cu dizabilități, precum și pe conservarea diversității culturale și lingvistice; să integreze egalitatea de gen și drepturile femeilor și ale fetelor, să consolideze capacitatea de acțiune a femeilor și tinerilor și să investească în aceștia și să intensifice lupta împotriva violenței de gen; |
| --- | --- |

(bf)

să insiste asupra necesității de a construi o societate incluzivă, fără discriminare, rasism, naționalism violent și extremism; să se concentreze pe protecția minorităților, inclusiv a romilor, a persoanelor LGBTIQ+, a comunităților etnice și religioase și a persoanelor cu dizabilități, precum și pe conservarea diversității culturale și lingvistice; să integreze egalitatea de gen și drepturile femeilor și ale fetelor, să consolideze capacitatea de acțiune a femeilor și tinerilor și să investească în aceștia și să intensifice lupta împotriva violenței de gen;

| (bg) | să regrete cazurile de încălcare a drepturilor omului și tratamentul inuman aplicat solicitanților de azil și migranților; să facă demersuri pentru a garanta că deținuții și prizonierii beneficiază de condiții demne și aliniate la standardele internaționale; să condamne tortura și impunitatea pentru abuzuri grave comise de agențiile de aplicare a legii; |
| --- | --- |

(bg)

să regrete cazurile de încălcare a drepturilor omului și tratamentul inuman aplicat solicitanților de azil și migranților; să facă demersuri pentru a garanta că deținuții și prizonierii beneficiază de condiții demne și aliniate la standardele internaționale; să condamne tortura și impunitatea pentru abuzuri grave comise de agențiile de aplicare a legii;

| (bh) | să intensifice participarea cetățenilor și implicarea societății civile în procesul de extindere prin intensificarea cooperării cu societatea civilă și prin susținerea și finanțarea acesteia; să se asigure că organizațiile societății civile continuă să primească sprijin financiar adecvat după aderarea la UE; |
| --- | --- |

(bh)

să intensifice participarea cetățenilor și implicarea societății civile în procesul de extindere prin intensificarea cooperării cu societatea civilă și prin susținerea și finanțarea acesteia; să se asigure că organizațiile societății civile continuă să primească sprijin financiar adecvat după aderarea la UE;

| (bi) | să investească în tineret și în mobilitatea și conectivitatea la nivel intraregional, inclusiv prin oferirea unui acces larg la Erasmus+ și prin majorarea bugetului aferent, precum și la alte programe de mobilitate pentru tinerii din mediul academic, specialiștii și cercetătorii din țările candidate; să stimuleze, în plus, integrarea în continuare a țărilor partenere în programele UE, precum Erasmus+, Orizont Europa și Europa creativă și să consolideze cooperarea în cadrul programelor actuale și viitoare; să facă demersuri pentru a combate șomajul în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

(bi)

să investească în tineret și în mobilitatea și conectivitatea la nivel intraregional, inclusiv prin oferirea unui acces larg la Erasmus+ și prin majorarea bugetului aferent, precum și la alte programe de mobilitate pentru tinerii din mediul academic, specialiștii și cercetătorii din țările candidate; să stimuleze, în plus, integrarea în continuare a țărilor partenere în programele UE, precum Erasmus+, Orizont Europa și Europa creativă și să consolideze cooperarea în cadrul programelor actuale și viitoare; să facă demersuri pentru a combate șomajul în rândul tinerilor;

| (bj) | să promoveze contactele interpersonale dintre statele membre ale UE și țările candidate și să consolideze programele de schimb de tineret; să ia act de importanța mobilității transfrontaliere în consolidarea acestor contacte și să încurajeze dezvoltarea infrastructurii de frontieră în acest sens; să consolideze și, dacă este posibil, să sporească eforturile comune depuse de UE și de țările din Balcanii de Vest cu privire la contactele și schimburile interpersonale pentru a construi imagini reciproc pozitive în rândul populației; |
| --- | --- |

(bj)

să promoveze contactele interpersonale dintre statele membre ale UE și țările candidate și să consolideze programele de schimb de tineret; să ia act de importanța mobilității transfrontaliere în consolidarea acestor contacte și să încurajeze dezvoltarea infrastructurii de frontieră în acest sens; să consolideze și, dacă este posibil, să sporească eforturile comune depuse de UE și de țările din Balcanii de Vest cu privire la contactele și schimburile interpersonale pentru a construi imagini reciproc pozitive în rândul populației;

| (bk) | să crească sprijinul pentru dezvoltarea economică, economia de piață, conectivitatea transporturilor, competitivitatea și tranziția verde; |
| --- | --- |

(bk)

să crească sprijinul pentru dezvoltarea economică, economia de piață, conectivitatea transporturilor, competitivitatea și tranziția verde;

| (bl) | să consolideze parteneriatele dintre țările candidate și UE prin proiecte principale de infrastructură, în cadrul rețelelor transeuropene de energie (TEN-E) și de transport (TEN-T), crescând totodată sprijinul financiar acordat țărilor candidate pentru a atenua blocajele transfrontaliere și pentru a dezvolta legături de transport pentru pasageri și transportul de mărfuri; |
| --- | --- |

(bl)

să consolideze parteneriatele dintre țările candidate și UE prin proiecte principale de infrastructură, în cadrul rețelelor transeuropene de energie (TEN-E) și de transport (TEN-T), crescând totodată sprijinul financiar acordat țărilor candidate pentru a atenua blocajele transfrontaliere și pentru a dezvolta legături de transport pentru pasageri și transportul de mărfuri;

| (bm) | să promoveze eficiența energetică, tranziția către o energie curată și conectivitatea, crescând diversificarea și securitatea aprovizionării cu energie, alături de dezvoltarea durabilă; să garanteze că tranziția energetică are loc într-un mod echitabil și durabil din punct de vedere social, în care UE și statele membre sprijină în mod adecvat grupurile vulnerabile; să ia măsuri imediate pentru a realiza conectarea sustenabilă și pe termen lung a țărilor candidate la rețeaua europeană de transport de energie; să mobilizeze investiții semnificative pentru a sprijini dezvoltarea unor soluții locale în domeniul energiei din surse regenerabile; să includă țările candidate în strategiile de politică energetică ale UE, cu un accent special pe cele care depind în mare măsură de gazele rusești și sunt grav afectate din cauza faptului că au ales calea europeană; |
| --- | --- |

(bm)

să promoveze eficiența energetică, tranziția către o energie curată și conectivitatea, crescând diversificarea și securitatea aprovizionării cu energie, alături de dezvoltarea durabilă; să garanteze că tranziția energetică are loc într-un mod echitabil și durabil din punct de vedere social, în care UE și statele membre sprijină în mod adecvat grupurile vulnerabile; să ia măsuri imediate pentru a realiza conectarea sustenabilă și pe termen lung a țărilor candidate la rețeaua europeană de transport de energie; să mobilizeze investiții semnificative pentru a sprijini dezvoltarea unor soluții locale în domeniul energiei din surse regenerabile; să includă țările candidate în strategiile de politică energetică ale UE, cu un accent special pe cele care depind în mare măsură de gazele rusești și sunt grav afectate din cauza faptului că au ales calea europeană;

| (bn) | să pună în aplicare o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a tarifelor de roaming între UE și țările implicate în procesul de aderare; |
| --- | --- |

(bn)

să pună în aplicare o foaie de parcurs pentru eliminarea treptată a tarifelor de roaming între UE și țările implicate în procesul de aderare;

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernelor și parlamentelor țărilor în curs de aderare, pentru informare. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 202, 28.5.2021, p. 86.

(2)  JO C 362, 8.9.2021, p. 129.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0249.

(4)  JO L 161, 29.5.2014, p. 3.

(5)  JO L 330, 20.9.2021, p. 1.

(6)  JO C 342, 6.9.2022, p. 148.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0244.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0235.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/116 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/116

---

P9_TA(2022)0407

Situația din Libia

Recomandarea Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind situația din Libia (2021/2064(INI))

(2023/C 167/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 25 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 25 iunie 2021,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 12 decembrie 2019,

| — | având în vedere declarația din 24 decembrie 2021 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) referitoare la amânarea alegerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 24 decembrie 2021 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) referitoare la amânarea alegerilor,

| — | având în vedere declarația VP/ÎR din 11 martie 2021 în numele Uniunii Europene privind aprobarea noului guvern de uniune națională, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația VP/ÎR din 11 martie 2021 în numele Uniunii Europene privind aprobarea noului guvern de uniune națională,

| — | având în vedere Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951 și Protocolul din 31 ianuarie 1967 privind statutul refugiaților, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Geneva din 28 iulie 1951 și Protocolul din 31 ianuarie 1967 privind statutul refugiaților,

| — | având în vedere Fondul fiduciar de urgență pentru Africa al UE (EUTF), |
| --- | --- |

—

având în vedere Fondul fiduciar de urgență pentru Africa al UE (EUTF),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 februarie 2021 intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 februarie 2021 intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din vecinătatea sudică – O nouă agendă pentru Mediterana” (JOIN(2021)0002),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere rezoluția ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la Summitul ONU privind dezvoltarea durabilă la 25 septembrie 2015, la New York (Agenda 2030 a ONU), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția ONU intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată la Summitul ONU privind dezvoltarea durabilă la 25 septembrie 2015, la New York (Agenda 2030 a ONU),

| — | având în vedere Acordul de la Paris, adoptat prin Decizia 1/CP.21, cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), desfășurate la Paris între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris, adoptat prin Decizia 1/CP.21, cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a ONU asupra schimbărilor climatice și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), desfășurate la Paris între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015,

| — | având în vedere Convenția din 18 septembrie 1997 privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 18 septembrie 1997 privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora,

| — | având în vedere Convenția privind munițiile cu dispersie din 30 mai 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind munițiile cu dispersie din 30 mai 2008,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 31 octombrie 2000 privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 31 octombrie 2000 privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Carta africană privind drepturile și bunăstarea copilului din 1 iulie 1990, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind drepturile și bunăstarea copilului din 1 iulie 1990,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU din 26 februarie 2011 și toate rezoluțiile ulterioare referitoare la embargoul asupra armelor în Libia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU din 26 februarie 2011 și toate rezoluțiile ulterioare referitoare la embargoul asupra armelor în Libia,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU din 29 aprilie 2022, 28 iulie 2022 și 28 octombrie 2022 privind Libia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU din 29 aprilie 2022, 28 iulie 2022 și 28 octombrie 2022 privind Libia,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 20 mai 2022 referitor la Misiunea de sprijin a ONU în Libia (UNSMIL), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU din 20 mai 2022 referitor la Misiunea de sprijin a ONU în Libia (UNSMIL),

| — | având în vedere cel de-al 23-lea raport al procurorului Curții Penale Internaționale către Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 28 aprilie 2022, în conformitate cu Rezoluția 1970 (2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 23-lea raport al procurorului Curții Penale Internaționale către Consiliul de Securitate al Organizației Națiunilor Unite din 28 aprilie 2022, în conformitate cu Rezoluția 1970 (2011),

| — | având în vedere Foaia de parcurs a ONU pentru 2020, intitulată „Pentru etapa pregătitoare a unei soluții cuprinzătoare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs a ONU pentru 2020, intitulată „Pentru etapa pregătitoare a unei soluții cuprinzătoare”,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului de instituire a unei misiuni independente de informare privind Libia din 22 iunie 2020 și cea din 8 iulie 2022 de prelungire a mandatului acesteia cu nouă luni, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului de instituire a unei misiuni independente de informare privind Libia din 22 iunie 2020 și cea din 8 iulie 2022 de prelungire a mandatului acesteia cu nouă luni,

| — | având în vedere rapoartele Misiunii independente de informare privind Libia la Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din 29 noiembrie 2021, 23 martie 2022, 27 iunie 2022 și 1 iulie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Misiunii independente de informare privind Libia la Consiliul ONU pentru Drepturile Omului din 29 noiembrie 2021, 23 martie 2022, 27 iunie 2022 și 1 iulie 2022,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 16 decembrie 1966,

| — | având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la protecția drepturilor omului și politica externă a UE în domeniul migrației (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 19 mai 2021 referitoare la protecția drepturilor omului și politica externă a UE în domeniul migrației (1),

| — | având în vedere recomandarea sa din 30 mai 2018 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Libia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 30 mai 2018 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Libia (2),

| — | având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 118 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0252/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0252/2022),

| A. | întrucât în ultimul deceniu divergențele profunde și confruntările dintre principalele părți interesate libiene, accentuate de ingerințele actorilor străini, au condus la lupte continue pentru putere și au obstrucționat serios procesul de reconciliere națională; |
| --- | --- |

A.

întrucât în ultimul deceniu divergențele profunde și confruntările dintre principalele părți interesate libiene, accentuate de ingerințele actorilor străini, au condus la lupte continue pentru putere și au obstrucționat serios procesul de reconciliere națională;

| B. | întrucât în noiembrie 2020 UNSMIL a facilitat desfășurarea primei runde a Forumului pentru dialog politic libian (FDPL), care a cuprins 75 de participanți libieni reprezentând întregul spectru social și politic al societății libiene; întrucât FDPL a convenit asupra unui plan pentru desfășurarea de alegeri naționale credibile, cu largă participare și democratice, care urmau să aibă loc la 24 decembrie 2021; întrucât în februarie 2021 FDPL l-a ales pe Abdul Hamid Dbeibeh în fruntea guvernului interimar de uniune națională; întrucât aprobarea de către Camera Reprezentanților libiană cu sediul la Tobruk, în martie 2021, a formării unui guvern de uniune națională a soluționat temporar impasul politic și situația de contestare a legitimității din această țară; |
| --- | --- |

B.

întrucât în noiembrie 2020 UNSMIL a facilitat desfășurarea primei runde a Forumului pentru dialog politic libian (FDPL), care a cuprins 75 de participanți libieni reprezentând întregul spectru social și politic al societății libiene; întrucât FDPL a convenit asupra unui plan pentru desfășurarea de alegeri naționale credibile, cu largă participare și democratice, care urmau să aibă loc la 24 decembrie 2021; întrucât în februarie 2021 FDPL l-a ales pe Abdul Hamid Dbeibeh în fruntea guvernului interimar de uniune națională; întrucât aprobarea de către Camera Reprezentanților libiană cu sediul la Tobruk, în martie 2021, a formării unui guvern de uniune națională a soluționat temporar impasul politic și situația de contestare a legitimității din această țară;

| C. | întrucât în ianuarie 2022 Camera Reprezentanților a declarat că mandatul guvernului de uniune națională a expirat în decembrie 2021; întrucât Camera Reprezentanților l-a desemnat în consecință pe fostul ministru de interne, Fathi Bashagha, în funcția de prim-ministru în februarie 2022; întrucât liderii guvernului de uniune națională au respins numirea lui Bashagha și formarea ulterioară a unui nou guvern și nu au demisionat; întrucât guvernul de uniune națională rămâne singurul guvern recunoscut de comunitatea internațională; |
| --- | --- |

C.

întrucât în ianuarie 2022 Camera Reprezentanților a declarat că mandatul guvernului de uniune națională a expirat în decembrie 2021; întrucât Camera Reprezentanților l-a desemnat în consecință pe fostul ministru de interne, Fathi Bashagha, în funcția de prim-ministru în februarie 2022; întrucât liderii guvernului de uniune națională au respins numirea lui Bashagha și formarea ulterioară a unui nou guvern și nu au demisionat; întrucât guvernul de uniune națională rămâne singurul guvern recunoscut de comunitatea internațională;

| D. | întrucât situația din Libia s-a deteriorat și mai mult de la amânarea pe termen nedeterminat a alegerilor la sfârșitul anului 2021, mai ales din cauză că nu s-a ajuns la un acord prealabil cu privire la temeiul juridic pentru alegeri și la criteriile de verificare a candidaților, precum și din cauză că nu s-a acordat prioritate creării de garanții esențiale pentru alegeri libere și corecte, ceea ce a accentuat impasul politic și fragmentarea națională; |
| --- | --- |

D.

întrucât situația din Libia s-a deteriorat și mai mult de la amânarea pe termen nedeterminat a alegerilor la sfârșitul anului 2021, mai ales din cauză că nu s-a ajuns la un acord prealabil cu privire la temeiul juridic pentru alegeri și la criteriile de verificare a candidaților, precum și din cauză că nu s-a acordat prioritate creării de garanții esențiale pentru alegeri libere și corecte, ceea ce a accentuat impasul politic și fragmentarea națională;

| E. | întrucât amânarea alegerilor i-a dezamăgit profund pe cei peste 2,8 milioane de cetățeni libieni care s-au înscris la vot, în special pe tinerii alegători, și riscă să contribuie la o și mai mare scădere a încrederii în instituțiile publice; |
| --- | --- |

E.

întrucât amânarea alegerilor i-a dezamăgit profund pe cei peste 2,8 milioane de cetățeni libieni care s-au înscris la vot, în special pe tinerii alegători, și riscă să contribuie la o și mai mare scădere a încrederii în instituțiile publice;

| F. | întrucât, în ciuda faptului că recentele discuții facilitate de ONU între Camera Reprezentanților din Libia și organele legislative ale Înaltului Consiliul de Stat, care au avut loc la Cairo și Geneva în iunie 2022, au condus la un nivel de consens fără precedent în legătură cu câteva probleme mai vechi, inclusiv în legătură cu repartizarea locurilor în cele două camere legislative, cu distribuția puterii între diferitele autorități executive și cu delimitarea provinciilor, acestea nu au reușit să ducă la un acord privind o constituție larg acceptată sau un cadru legal pentru alegeri; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în ciuda faptului că recentele discuții facilitate de ONU între Camera Reprezentanților din Libia și organele legislative ale Înaltului Consiliul de Stat, care au avut loc la Cairo și Geneva în iunie 2022, au condus la un nivel de consens fără precedent în legătură cu câteva probleme mai vechi, inclusiv în legătură cu repartizarea locurilor în cele două camere legislative, cu distribuția puterii între diferitele autorități executive și cu delimitarea provinciilor, acestea nu au reușit să ducă la un acord privind o constituție larg acceptată sau un cadru legal pentru alegeri;

| G. | întrucât alegerile nu pot fi un scop în sine, ele trebuind însoțite de reforme politice, economice și instituționale semnificative; întrucât implicarea femeilor, a organizațiilor societății civile, a municipalităților și a părților interesate de la nivel local este esențială pentru construirea unui stat funcțional și pentru asigurarea unei bune guvernări în Libia; întrucât toate părțile libiene ar trebui să se angajeze într-un dialog real pentru a depăși impasul politic actual și a nu utiliza forța pentru a-și soluționa diferendele; întrucât lipsa de angajament din partea părților interesate libiene de a stabili o nouă foaie de parcurs comună pentru alegeri pare să indice o lipsă comună de interes pentru construirea unor instituții politice funcționale și reprezentative; |
| --- | --- |

G.

întrucât alegerile nu pot fi un scop în sine, ele trebuind însoțite de reforme politice, economice și instituționale semnificative; întrucât implicarea femeilor, a organizațiilor societății civile, a municipalităților și a părților interesate de la nivel local este esențială pentru construirea unui stat funcțional și pentru asigurarea unei bune guvernări în Libia; întrucât toate părțile libiene ar trebui să se angajeze într-un dialog real pentru a depăși impasul politic actual și a nu utiliza forța pentru a-și soluționa diferendele; întrucât lipsa de angajament din partea părților interesate libiene de a stabili o nouă foaie de parcurs comună pentru alegeri pare să indice o lipsă comună de interes pentru construirea unor instituții politice funcționale și reprezentative;

| H. | întrucât în luna iulie 2022 în întreaga țară au avut loc proteste masive împotriva proastei gestionări a instituțiilor politice și a deteriorării condițiilor de viață, inclusiv la Tripoli, Tobruk, Benghazi și Misrata; întrucât protestatarii au cerut organizarea de alegeri fără întârziere; |
| --- | --- |

H.

întrucât în luna iulie 2022 în întreaga țară au avut loc proteste masive împotriva proastei gestionări a instituțiilor politice și a deteriorării condițiilor de viață, inclusiv la Tripoli, Tobruk, Benghazi și Misrata; întrucât protestatarii au cerut organizarea de alegeri fără întârziere;

| I. | întrucât în urma protestelor Consiliul prezidențial a propus un plan de acțiune pentru a debloca situația și a menține unitatea țării, inclusiv alegeri parlamentare și prezidențiale într-un anumit interval de timp pentru a depăși impasul; |
| --- | --- |

I.

întrucât în urma protestelor Consiliul prezidențial a propus un plan de acțiune pentru a debloca situația și a menține unitatea țării, inclusiv alegeri parlamentare și prezidențiale într-un anumit interval de timp pentru a depăși impasul;

| J. | întrucât ciocnirile de la Tripoli dintre milițiile loiale lui Dbeibeh și milițiile loiale lui Bashagha au cauzat mai multe decese, inclusiv în rândul populației civile, și au subliniat încă o dată fragilitatea situației din țară; |
| --- | --- |

J.

întrucât ciocnirile de la Tripoli dintre milițiile loiale lui Dbeibeh și milițiile loiale lui Bashagha au cauzat mai multe decese, inclusiv în rândul populației civile, și au subliniat încă o dată fragilitatea situației din țară;

| K. | întrucât securitatea și stabilitatea în Libia sunt strâns legate de perspectiva unei tranziții democratice reale care să poată produce rezultate pentru întreaga populație a acestei țări; întrucât instabilitatea pe termen lung și impunitatea sistemică au fost factori semnificativi în reapariția confruntărilor militare, precum și a demonstrațiilor masive din întreaga țară; întrucât respectarea statului de drept și asigurarea tragerii la răspundere pentru încălcările drepturilor omului sunt esențiale pentru a asigura stabilitatea politică și pacea de durată în Libia și în întreaga regiune; |
| --- | --- |

K.

întrucât securitatea și stabilitatea în Libia sunt strâns legate de perspectiva unei tranziții democratice reale care să poată produce rezultate pentru întreaga populație a acestei țări; întrucât instabilitatea pe termen lung și impunitatea sistemică au fost factori semnificativi în reapariția confruntărilor militare, precum și a demonstrațiilor masive din întreaga țară; întrucât respectarea statului de drept și asigurarea tragerii la răspundere pentru încălcările drepturilor omului sunt esențiale pentru a asigura stabilitatea politică și pacea de durată în Libia și în întreaga regiune;

| L. | întrucât este extrem de important ca statele membre să își coordoneze acțiunile și se exprime unitar, consolidând eforturile de mediere ale UE și subliniind rolul central al ONU; |
| --- | --- |

L.

întrucât este extrem de important ca statele membre să își coordoneze acțiunile și se exprime unitar, consolidând eforturile de mediere ale UE și subliniind rolul central al ONU;

| M. | întrucât de luni întregi Rusia subminează semnificativ capacitatea de acțiune a ONU, refuzând să se alăture consensului privind propunerile de prelungire a mandatului UNSMIL și de numire a unui nou reprezentant special al ONU pentru Libia; |
| --- | --- |

M.

întrucât de luni întregi Rusia subminează semnificativ capacitatea de acțiune a ONU, refuzând să se alăture consensului privind propunerile de prelungire a mandatului UNSMIL și de numire a unui nou reprezentant special al ONU pentru Libia;

| N. | întrucât, după nouă luni de blocaj politic în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, Secretarul General al ONU, António Guterres, a anunțat la 2 septembrie 2022 numirea lui Abdoulaye Bathily din Senegal ca reprezentant special pentru Libia și șef al UNSMIL; întrucât la 28 octombrie 2022 Consiliul de Securitate al ONU a votat în unanimitate în favoarea prelungirii mandatului UNSMIL până la 31 octombrie 2023; |
| --- | --- |

N.

întrucât, după nouă luni de blocaj politic în cadrul Consiliului de Securitate al ONU, Secretarul General al ONU, António Guterres, a anunțat la 2 septembrie 2022 numirea lui Abdoulaye Bathily din Senegal ca reprezentant special pentru Libia și șef al UNSMIL; întrucât la 28 octombrie 2022 Consiliul de Securitate al ONU a votat în unanimitate în favoarea prelungirii mandatului UNSMIL până la 31 octombrie 2023;

| O. | întrucât în noiembrie 2019 Libia a semnat cu Turcia un memorandum de înțelegere privind delimitarea jurisdicțiilor maritime din Marea Mediterană; întrucât acest acord încalcă drepturile suverane ale statelor terțe, nu respectă dreptul mării și nu poate produce consecințe juridice pentru statele terțe, așa cum a precizat Consiliul European; întrucât la 3 octombrie 2022 Libia și Turcia au semnat un acord privind hidrocarburile pe baza memorandumului de înțelegere dintre Turcia și Libia din 2019; |
| --- | --- |

O.

întrucât în noiembrie 2019 Libia a semnat cu Turcia un memorandum de înțelegere privind delimitarea jurisdicțiilor maritime din Marea Mediterană; întrucât acest acord încalcă drepturile suverane ale statelor terțe, nu respectă dreptul mării și nu poate produce consecințe juridice pentru statele terțe, așa cum a precizat Consiliul European; întrucât la 3 octombrie 2022 Libia și Turcia au semnat un acord privind hidrocarburile pe baza memorandumului de înțelegere dintre Turcia și Libia din 2019;

| P. | întrucât implicarea continuă în conflicte a grupărilor armate locale și străine cum ar fi grupul Wagner din Rusia, precum și a forțelor străine reprezintă o amenințare la adresa stabilității și securității Libiei și a întregii regiuni; |
| --- | --- |

P.

întrucât implicarea continuă în conflicte a grupărilor armate locale și străine cum ar fi grupul Wagner din Rusia, precum și a forțelor străine reprezintă o amenințare la adresa stabilității și securității Libiei și a întregii regiuni;

| Q. | întrucât toate țările care au participat la conferințele de la Berlin privind Libia și la Conferința internațională de la Paris pentru Libia, inclusiv Rusia și Turcia, care au o prezență militară în Libia, s-au angajat să nu intervină în treburile interne ale Libiei și au sprijinit aplicarea fără întârziere a unui plan de acțiune pentru retragerea mercenarilor, a luptătorilor străini și a forțelor străine de pe teritoriul libian; |
| --- | --- |

Q.

întrucât toate țările care au participat la conferințele de la Berlin privind Libia și la Conferința internațională de la Paris pentru Libia, inclusiv Rusia și Turcia, care au o prezență militară în Libia, s-au angajat să nu intervină în treburile interne ale Libiei și au sprijinit aplicarea fără întârziere a unui plan de acțiune pentru retragerea mercenarilor, a luptătorilor străini și a forțelor străine de pe teritoriul libian;

| R. | întrucât recent personalități militare libiene de rang înalt au încercat să reconstituie o armată libiană unificată; |
| --- | --- |

R.

întrucât recent personalități militare libiene de rang înalt au încercat să reconstituie o armată libiană unificată;

| S. | întrucât o reformă profundă a sectorului de securitate este esențială pentru crearea unor forțe naționale de securitate, de poliție și militare libiene unificate, cu largă participare și responsabile, sub autoritate centrală civilă, contribuind astfel la prevenirea încălcării ale drepturilor omului în viitor, întărind statul de drept, punând capăt impunității și garantând stabilitatea politică în țară și în regiune; întrucât evoluțiile de pe teren de la sfârșitul lunii august indică, din păcate, contrariul, înregistrându-se o intensificare a luptelor care riscă să se transforme într-o escaladare militară; |
| --- | --- |

S.

întrucât o reformă profundă a sectorului de securitate este esențială pentru crearea unor forțe naționale de securitate, de poliție și militare libiene unificate, cu largă participare și responsabile, sub autoritate centrală civilă, contribuind astfel la prevenirea încălcării ale drepturilor omului în viitor, întărind statul de drept, punând capăt impunității și garantând stabilitatea politică în țară și în regiune; întrucât evoluțiile de pe teren de la sfârșitul lunii august indică, din păcate, contrariul, înregistrându-se o intensificare a luptelor care riscă să se transforme într-o escaladare militară;

| T. | întrucât prezența semnificativă a minelor antipersonal și a munițiilor neexplodate, pe lângă faptul că duce la pierderea de vieți omenești, reprezintă un obstacol serios în calea redresării economice și sociale a țării; |
| --- | --- |

T.

întrucât prezența semnificativă a minelor antipersonal și a munițiilor neexplodate, pe lângă faptul că duce la pierderea de vieți omenești, reprezintă un obstacol serios în calea redresării economice și sociale a țării;

| U. | întrucât proliferarea stocurilor de arme de calibru mic, de arme ușoare și de muniție abandonată sporește instabilitatea, deoarece acestea sunt adesea deturnate atât în interiorul Libiei, cât și dincolo de frontierele sale, afectând semnificativ securitatea regională și locală, fiindcă grupările armate locale obțin acces la aceste arme, în special în regiunea Sahel; |
| --- | --- |

U.

întrucât proliferarea stocurilor de arme de calibru mic, de arme ușoare și de muniție abandonată sporește instabilitatea, deoarece acestea sunt adesea deturnate atât în interiorul Libiei, cât și dincolo de frontierele sale, afectând semnificativ securitatea regională și locală, fiindcă grupările armate locale obțin acces la aceste arme, în special în regiunea Sahel;

| V. | întrucât statul de drept și asigurarea tragerii la răspundere pentru încălcările drepturilor omului sunt esențiale pentru a asigura stabilitatea politică și pacea durabilă; întrucât inexistența unui sistem judiciar solid, încălcarea sistematică a statului de drept, corupția larg răspândită care rezultă din acestea și încălcările repetate ale drepturilor omului contribuie la crearea în această țară a unui climat de impunitate care este un obstacol semnificativ în calea coexistenței pașnice și a întoarcerii în siguranță la casele lor a persoanelor strămutate în interiorul țării; |
| --- | --- |

V.

întrucât statul de drept și asigurarea tragerii la răspundere pentru încălcările drepturilor omului sunt esențiale pentru a asigura stabilitatea politică și pacea durabilă; întrucât inexistența unui sistem judiciar solid, încălcarea sistematică a statului de drept, corupția larg răspândită care rezultă din acestea și încălcările repetate ale drepturilor omului contribuie la crearea în această țară a unui climat de impunitate care este un obstacol semnificativ în calea coexistenței pașnice și a întoarcerii în siguranță la casele lor a persoanelor strămutate în interiorul țării;

| W. | întrucât Libia este țara cu cele mai mari rezerve de petrol din Africa, membră a Organizației Țărilor Exportatoare de Petrol și unul dintre principalii furnizori de petrol pe piețele mondiale; întrucât economia Libiei se bazează în mare măsură pe sectorul petrolier; întrucât producția de petrol a fost adesea instrumentalizată de diferiți actori, care au închis în mod repetat instalațiile petroliere în scopuri politice; întrucât practica jafului și exportul ilicit de țiței și de produse petroliere rafinate reprezintă o amenințare la adresa păcii, securității și stabilității Libiei și, ca urmare, trebuie oprite; |
| --- | --- |

W.

întrucât Libia este țara cu cele mai mari rezerve de petrol din Africa, membră a Organizației Țărilor Exportatoare de Petrol și unul dintre principalii furnizori de petrol pe piețele mondiale; întrucât economia Libiei se bazează în mare măsură pe sectorul petrolier; întrucât producția de petrol a fost adesea instrumentalizată de diferiți actori, care au închis în mod repetat instalațiile petroliere în scopuri politice; întrucât practica jafului și exportul ilicit de țiței și de produse petroliere rafinate reprezintă o amenințare la adresa păcii, securității și stabilității Libiei și, ca urmare, trebuie oprite;

| X. | întrucât închiderea parțială timp de luni întregi a instalațiilor petroliere ale Libiei de către forțele loiale mareșalului Khalifa Haftar, care a început în aprilie 2022, a redus semnificativ producția țării, cauzând o scădere a veniturilor la bugetul de stat, și a avut repercusiuni serioase dincolo de frontierele Libiei, inclusiv o nouă creștere a prețurilor la energie, deja ridicate din cauza invadării Ucrainei de către Rusia; întrucât în iulie 2022 părțile interesate din vestul și estul Libiei au ajuns la un acord privind reluarea producției și exporturilor de petrol la toate câmpurile petroliere și porturile libiene blocate; |
| --- | --- |

X.

întrucât închiderea parțială timp de luni întregi a instalațiilor petroliere ale Libiei de către forțele loiale mareșalului Khalifa Haftar, care a început în aprilie 2022, a redus semnificativ producția țării, cauzând o scădere a veniturilor la bugetul de stat, și a avut repercusiuni serioase dincolo de frontierele Libiei, inclusiv o nouă creștere a prețurilor la energie, deja ridicate din cauza invadării Ucrainei de către Rusia; întrucât în iulie 2022 părțile interesate din vestul și estul Libiei au ajuns la un acord privind reluarea producției și exporturilor de petrol la toate câmpurile petroliere și porturile libiene blocate;

| Y. | întrucât schimbările climatice reprezintă o amenințare existențială la adresa Libiei, o țară care suferă din ce în ce mai mult de secete grave și de penurie de apă; întrucât în discursul său din cadrul Summitului ONU privind schimbările climatice COP27 din Egipt șeful Consiliului Prezidențial libian Mohammed Menfi a declarat că „schimbările climatice subminează șansele de dezvoltare și de investiții și limitează creșterea economică”; întrucât, așa cum a reamintit fosta consilieră specială a Secretarului General al ONU pentru Libia, Stephanie Williams, fragilitatea climatică a Libiei este accentuată și de dependența exclusivă a țării de combustibilii fosili și de infrastructurile sale deteriorate de energie electrică și de alimentare cu apă; |
| --- | --- |

Y.

întrucât schimbările climatice reprezintă o amenințare existențială la adresa Libiei, o țară care suferă din ce în ce mai mult de secete grave și de penurie de apă; întrucât în discursul său din cadrul Summitului ONU privind schimbările climatice COP27 din Egipt șeful Consiliului Prezidențial libian Mohammed Menfi a declarat că „schimbările climatice subminează șansele de dezvoltare și de investiții și limitează creșterea economică”; întrucât, așa cum a reamintit fosta consilieră specială a Secretarului General al ONU pentru Libia, Stephanie Williams, fragilitatea climatică a Libiei este accentuată și de dependența exclusivă a țării de combustibilii fosili și de infrastructurile sale deteriorate de energie electrică și de alimentare cu apă;

| Z. | întrucât Grupul de lucru economic al Comitetului internațional de monitorizare privind Libia (GLE), coprezidat de UE, Egipt, SUA și UNSMIL, colaborează cu autoritățile libiene pentru furnizarea de servicii de bază populației libiene, consolidarea instituțiilor economice, revitalizarea sectorului privat și îmbunătățirea procesului bugetar; întrucât GLE a înregistrat deja progrese semnificative în ceea ce privește sprijinirea reunificării Băncii Centrale a Libiei; întrucât, cu toate acestea, consultările pe această temă au fost suspendate recent; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Grupul de lucru economic al Comitetului internațional de monitorizare privind Libia (GLE), coprezidat de UE, Egipt, SUA și UNSMIL, colaborează cu autoritățile libiene pentru furnizarea de servicii de bază populației libiene, consolidarea instituțiilor economice, revitalizarea sectorului privat și îmbunătățirea procesului bugetar; întrucât GLE a înregistrat deja progrese semnificative în ceea ce privește sprijinirea reunificării Băncii Centrale a Libiei; întrucât, cu toate acestea, consultările pe această temă au fost suspendate recent;

| AA. | întrucât Misiunea UE de asistență la frontieră în Libia (EUBAM Libya) a sprijinit din 2013 autoritățile libiene în ameliorarea gestionării frontierelor și a securității în această țară; întrucât misiunea EUBAM Libya a fost prelungită până la 30 iunie 2023; |
| --- | --- |

AA.

întrucât Misiunea UE de asistență la frontieră în Libia (EUBAM Libya) a sprijinit din 2013 autoritățile libiene în ameliorarea gestionării frontierelor și a securității în această țară; întrucât misiunea EUBAM Libya a fost prelungită până la 30 iunie 2023;

| AB. | întrucât EUBAM Libya, în cooperare cu Reprezentantul Special al UE pentru Sahel, celula regională de consiliere și coordonare și programul de combatere a terorismului (CT-JUST), a organizat la Tunis, în perioada 22-23 noiembrie 2022, o conferință regională privind cooperarea transfrontalieră dintre Libia și țările din Sahel, cu scopul de a sprijini securitatea și stabilitatea regională prin consolidarea cooperării transfrontaliere în lupta împotriva criminalității transfrontaliere, inclusiv a terorismului și a criminalității organizate; |
| --- | --- |

AB.

întrucât EUBAM Libya, în cooperare cu Reprezentantul Special al UE pentru Sahel, celula regională de consiliere și coordonare și programul de combatere a terorismului (CT-JUST), a organizat la Tunis, în perioada 22-23 noiembrie 2022, o conferință regională privind cooperarea transfrontalieră dintre Libia și țările din Sahel, cu scopul de a sprijini securitatea și stabilitatea regională prin consolidarea cooperării transfrontaliere în lupta împotriva criminalității transfrontaliere, inclusiv a terorismului și a criminalității organizate;

| AC. | întrucât operațiunea Irini a forțelor navale ale Uniunii Europene în Mediterana (EUNAVFOR MED Irini) a fost lansată la 31 martie 2020 și prelungită până la 31 martie 2023; întrucât rolul său primar este aplicarea embargoului asupra armelor impus Libiei în concordanță cu rezoluția 1973 (2011) a Consiliului de Securitate al ONU; întrucât embargoul ONU asupra armelor a fost încălcat de mai multe ori și încontinuu de mai mulți actori; |
| --- | --- |

AC.

întrucât operațiunea Irini a forțelor navale ale Uniunii Europene în Mediterana (EUNAVFOR MED Irini) a fost lansată la 31 martie 2020 și prelungită până la 31 martie 2023; întrucât rolul său primar este aplicarea embargoului asupra armelor impus Libiei în concordanță cu rezoluția 1973 (2011) a Consiliului de Securitate al ONU; întrucât embargoul ONU asupra armelor a fost încălcat de mai multe ori și încontinuu de mai mulți actori;

| AD. | întrucât la 15 ianuarie 2021 Irini și Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) au semnat un acord de lucru prin care, printre altele, vor face schimb de informații privind infracționalitatea transfrontalieră, cum ar fi traficul de arme și de persoane; întrucât Frontex face schimb de informații privind situații reale sau potențiale de pericol pe mare din regiunea libiană de căutare și salvare cu autoritățile și centrele de coordonare de resort, inclusiv cu centrele de coordonare a operațiunilor de salvare pe mare (MRCC) din Italia, Malta și Tunisia, precum și cu Centrul de coordonare a operațiunilor de salvare din Libia și cu centrul comun de coordonare a operațiunilor de salvare, finanțat de UE prin intermediul EUTF și operat de paza de coastă și de forțele navale libiene; |
| --- | --- |

AD.

întrucât la 15 ianuarie 2021 Irini și Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) au semnat un acord de lucru prin care, printre altele, vor face schimb de informații privind infracționalitatea transfrontalieră, cum ar fi traficul de arme și de persoane; întrucât Frontex face schimb de informații privind situații reale sau potențiale de pericol pe mare din regiunea libiană de căutare și salvare cu autoritățile și centrele de coordonare de resort, inclusiv cu centrele de coordonare a operațiunilor de salvare pe mare (MRCC) din Italia, Malta și Tunisia, precum și cu Centrul de coordonare a operațiunilor de salvare din Libia și cu centrul comun de coordonare a operațiunilor de salvare, finanțat de UE prin intermediul EUTF și operat de paza de coastă și de forțele navale libiene;

| AE. | întrucât stabilitatea și securitatea Libiei sunt esențiale pentru cei din regiunea mediteraneeană extinsă; |
| --- | --- |

AE.

întrucât stabilitatea și securitatea Libiei sunt esențiale pentru cei din regiunea mediteraneeană extinsă;

| AF. | întrucât UE a adoptat un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică, care se axează pe dezvoltare umană, bună guvernare și stat de drept, reziliență, prosperitate și tranziție digitală, pace și securitate, migrație și mobilitate, precum și pe tranziția verde, reziliența la schimbările climatice, energie și mediu; |
| --- | --- |

AF.

întrucât UE a adoptat un parteneriat reînnoit cu vecinătatea sudică, care se axează pe dezvoltare umană, bună guvernare și stat de drept, reziliență, prosperitate și tranziție digitală, pace și securitate, migrație și mobilitate, precum și pe tranziția verde, reziliența la schimbările climatice, energie și mediu;

| AG. | întrucât UE alocă în medie 37 de milioane EUR pe an în perioada 2021-2024 pentru eforturile de construcție statală, nevoile de dezvoltare umană și serviciile de sănătate de bază în Libia; |
| --- | --- |

AG.

întrucât UE alocă în medie 37 de milioane EUR pe an în perioada 2021-2024 pentru eforturile de construcție statală, nevoile de dezvoltare umană și serviciile de sănătate de bază în Libia;

| AH. | întrucât societatea civilă libiană trebuie să joace un rol esențial în definirea viitorului acestei țări; întrucât în ultimele luni s-a înregistrat o restrângere îngrijorătoare a spațiului civic, caracterizată de legi și reglementări din ce în ce mai draconice; întrucât numeroși activiști politici, apărători ai drepturilor omului, membrii ai personalului umanitar, jurnaliști, magistrați și avocați au fost amenințați, răpiți, reținuți arbitrar, torturați și uciși; întrucât inexistența unui sistem de justiție autonom și independent împiedică victimele încălcărilor drepturilor omului să recurgă la remedierea în justiție a prejudiciului; |
| --- | --- |

AH.

întrucât societatea civilă libiană trebuie să joace un rol esențial în definirea viitorului acestei țări; întrucât în ultimele luni s-a înregistrat o restrângere îngrijorătoare a spațiului civic, caracterizată de legi și reglementări din ce în ce mai draconice; întrucât numeroși activiști politici, apărători ai drepturilor omului, membrii ai personalului umanitar, jurnaliști, magistrați și avocați au fost amenințați, răpiți, reținuți arbitrar, torturați și uciși; întrucât inexistența unui sistem de justiție autonom și independent împiedică victimele încălcărilor drepturilor omului să recurgă la remedierea în justiție a prejudiciului;

| AI. | întrucât migranții, refugiații și solicitanții de azil sunt victime ale unor încălcări generalizate și sistematice ale drepturilor omului cum ar fi traficul de ființe umane, arestarea arbitrară, detenția, extorcarea, violul, sclavia și răpirea pentru șantaj și exploatare comise atât de autoritățile statului, cât și de grupările armate; |
| --- | --- |

AI.

întrucât migranții, refugiații și solicitanții de azil sunt victime ale unor încălcări generalizate și sistematice ale drepturilor omului cum ar fi traficul de ființe umane, arestarea arbitrară, detenția, extorcarea, violul, sclavia și răpirea pentru șantaj și exploatare comise atât de autoritățile statului, cât și de grupările armate;

| AJ. | întrucât Libia este un punct de tranzit și de plecare important pentru migranții care încearcă să ajungă în Europa, în special din Africa Subsahariană; întrucât mii de oameni și-au pierdut viața încercând să traverseze Marea Mediterană pentru a ajunge în Europa; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât Libia este un punct de tranzit și de plecare important pentru migranții care încearcă să ajungă în Europa, în special din Africa Subsahariană; întrucât mii de oameni și-au pierdut viața încercând să traverseze Marea Mediterană pentru a ajunge în Europa;

| AK. | întrucât unul dintre obiectivele sprijinului UE pentru gestionarea frontierelor în Libia este de a preveni pierderea de vieți omenești în Marea Mediterană; întrucât ONG-urile au jucat adesea un rol lăudabil în salvarea de vieți omenești în Marea Mediterană; întrucât scăderea bruscă a numărului de nave de căutare și salvare a avut consecințe mortale pentru persoanele în căutare de siguranță; întrucât rețelele de trafic de persoane exploatează principiul misiunilor de căutare și salvare pentru a obține profituri ilegale de pe urma celor care fug de atrocitățile din Libia, perpetuând astfel suferința umană și devenind responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului; întrucât Consiliul European a reiterat faptul că toate navele care operează în Marea Mediterană trebuie să respecte dreptul internațional și dreptul UE; întrucât atât organismele ONU, cât și ONG-urile importante au documentat încălcări ale drepturilor omului comise împotriva persoanelor care încearcă să fugă din Libia pe mare; întrucât persoanele interceptate de paza de coastă libiană și debarcate după salvarea pe mare sunt adesea plasate în centre de detenție pentru imigranți și li se încalcă drepturile omului; întrucât UE așteaptă din partea autorităților libiene, inclusiv din partea pazei de coastă libiene cu care cooperează, să asigure respectarea drepturilor omului și a demnității migranților, să ancheteze incidentele de violență și să ia măsuri adecvate împotriva celor responsabili; întrucât aceste încălcări continuă însă să existe, în special din cauza ineficienței mecanismelor de monitorizare și de tragere la răspundere; |
| --- | --- |

AK.

întrucât unul dintre obiectivele sprijinului UE pentru gestionarea frontierelor în Libia este de a preveni pierderea de vieți omenești în Marea Mediterană; întrucât ONG-urile au jucat adesea un rol lăudabil în salvarea de vieți omenești în Marea Mediterană; întrucât scăderea bruscă a numărului de nave de căutare și salvare a avut consecințe mortale pentru persoanele în căutare de siguranță; întrucât rețelele de trafic de persoane exploatează principiul misiunilor de căutare și salvare pentru a obține profituri ilegale de pe urma celor care fug de atrocitățile din Libia, perpetuând astfel suferința umană și devenind responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului; întrucât Consiliul European a reiterat faptul că toate navele care operează în Marea Mediterană trebuie să respecte dreptul internațional și dreptul UE; întrucât atât organismele ONU, cât și ONG-urile importante au documentat încălcări ale drepturilor omului comise împotriva persoanelor care încearcă să fugă din Libia pe mare; întrucât persoanele interceptate de paza de coastă libiană și debarcate după salvarea pe mare sunt adesea plasate în centre de detenție pentru imigranți și li se încalcă drepturile omului; întrucât UE așteaptă din partea autorităților libiene, inclusiv din partea pazei de coastă libiene cu care cooperează, să asigure respectarea drepturilor omului și a demnității migranților, să ancheteze incidentele de violență și să ia măsuri adecvate împotriva celor responsabili; întrucât aceste încălcări continuă însă să existe, în special din cauza ineficienței mecanismelor de monitorizare și de tragere la răspundere;

| AL. | întrucât aproximativ 160 000 de persoane strămutate în interiorul țării sunt încă lipsite de protecție și asistență suficiente; |
| --- | --- |

AL.

întrucât aproximativ 160 000 de persoane strămutate în interiorul țării sunt încă lipsite de protecție și asistență suficiente;

| AM. | întrucât femeile și copiii sunt expuși unui risc mai ridicat de exploatare, trafic, violență sexuală și de gen, prostituție forțată și detenție ilegală; |
| --- | --- |

AM.

întrucât femeile și copiii sunt expuși unui risc mai ridicat de exploatare, trafic, violență sexuală și de gen, prostituție forțată și detenție ilegală;

| AN. | întrucât violența sexuală și de gen este larg răspândită și alimentată de impunitate; întrucât supraviețuitorii violenței sexuale sunt adesea marginalizați și stigmatizați de familiile și comunitățile lor; întrucât cadrul juridic intern nu prevede protecția adecvată a supraviețuitorilor violenței sexuale; |
| --- | --- |

AN.

întrucât violența sexuală și de gen este larg răspândită și alimentată de impunitate; întrucât supraviețuitorii violenței sexuale sunt adesea marginalizați și stigmatizați de familiile și comunitățile lor; întrucât cadrul juridic intern nu prevede protecția adecvată a supraviețuitorilor violenței sexuale;

| AO. | întrucât misiunea independentă de informare a ONU privind Libia a concluzionat în rapoartele sale că are motive întemeiate să creadă că în Libia au fost și sunt încă comise crime împotriva umanității și crime de război; întrucât la 8 iulie 2022 Consiliul ONU pentru Drepturile Omului a reînnoit mandatul misiunii pentru o durată finală de nouă luni, care nu poate fi prelungită, pentru ca aceasta să își prezinte recomandările finale, |
| --- | --- |

AO.

întrucât misiunea independentă de informare a ONU privind Libia a concluzionat în rapoartele sale că are motive întemeiate să creadă că în Libia au fost și sunt încă comise crime împotriva umanității și crime de război; întrucât la 8 iulie 2022 Consiliul ONU pentru Drepturile Omului a reînnoit mandatul misiunii pentru o durată finală de nouă luni, care nu poate fi prelungită, pentru ca aceasta să își prezinte recomandările finale,

| 1. | recomandă Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate ca în aplicarea politicii UE privind Libia:






  (a) | să vegheze ca un proces de reconciliere națională larg, facilitat de ONU și condus și asumat de Libia să beneficieze de cel mai puternic sprijin posibil pentru a asigura stabilitatea și securitatea pe termen lung și pentru a pune bazele unei tranziții pașnice și democratice care să implice toate părțile interesate din Libia, inclusiv femeile, organizațiile societății civile și autoritățile locale, pentru ca procesul de pace să fie reprezentativ pentru întreaga populație a Libiei; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

să vegheze ca un proces de reconciliere națională larg, facilitat de ONU și condus și asumat de Libia să beneficieze de cel mai puternic sprijin posibil pentru a asigura stabilitatea și securitatea pe termen lung și pentru a pune bazele unei tranziții pașnice și democratice care să implice toate părțile interesate din Libia, inclusiv femeile, organizațiile societății civile și autoritățile locale, pentru ca procesul de pace să fie reprezentativ pentru întreaga populație a Libiei;

| (b) | să continue să coopereze îndeaproape cu UNSMIL și să sprijine activ o nouă prelungire a mandatului său după 31 octombrie 2023 dacă este necesar, pentru a contribui efectiv la procesul constituțional și la organizarea alegerilor, a pune în practică încetarea focului, a monitoriza aspectele legate de drepturile omului și a oferi asistență tehnică instituțiilor libiene; să sublinieze că, având în vedere impasul politic actual, continuarea negocierilor susținute de ONU privind o foaie de parcurs pentru alegeri libere, corecte, credibile și transparente rămâne vitală și să îndemne toate părțile interesate libiene să evite greșelile făcute în trecut, cum ar fi lipsa criteriilor de verificare a candidaților, să respecte rezultatele alegerilor și să garanteze o transmitere pașnică a puterii; să trimită o misiune a UE de observare a alegerilor pentru a monitoriza procesul electoral; |
| --- | --- |

(b)

să continue să coopereze îndeaproape cu UNSMIL și să sprijine activ o nouă prelungire a mandatului său după 31 octombrie 2023 dacă este necesar, pentru a contribui efectiv la procesul constituțional și la organizarea alegerilor, a pune în practică încetarea focului, a monitoriza aspectele legate de drepturile omului și a oferi asistență tehnică instituțiilor libiene; să sublinieze că, având în vedere impasul politic actual, continuarea negocierilor susținute de ONU privind o foaie de parcurs pentru alegeri libere, corecte, credibile și transparente rămâne vitală și să îndemne toate părțile interesate libiene să evite greșelile făcute în trecut, cum ar fi lipsa criteriilor de verificare a candidaților, să respecte rezultatele alegerilor și să garanteze o transmitere pașnică a puterii; să trimită o misiune a UE de observare a alegerilor pentru a monitoriza procesul electoral;

| (c) | să consolideze canalele diplomatice cu actorii internaționali și să intensifice eforturile de mediere și de stabilire a unei strategii internaționale unificate pentru ca Libia să devină pașnică, stabilă și unificată; să aibă în vedere găzduirea unei alte conferințe privind Libia și să promoveze eforturile de diplomație paralelă („Track 2”); |
| --- | --- |

(c)

să consolideze canalele diplomatice cu actorii internaționali și să intensifice eforturile de mediere și de stabilire a unei strategii internaționale unificate pentru ca Libia să devină pașnică, stabilă și unificată; să aibă în vedere găzduirea unei alte conferințe privind Libia și să promoveze eforturile de diplomație paralelă („Track 2”);

| (d) | să intensifice eforturile diplomatice ale UE de restabilire a păcii și securității în țară și să se asigure că statele membre se exprimă la unison, acționează mai unitar și sprijină eforturile naționale, deschise unei largi participări și pe bază de colaborare pentru realizarea tranziției politice dorite, însoțită de reformele necesare; să numească urgent un reprezentant special al UE pentru Libia în acest scop; |
| --- | --- |

(d)

să intensifice eforturile diplomatice ale UE de restabilire a păcii și securității în țară și să se asigure că statele membre se exprimă la unison, acționează mai unitar și sprijină eforturile naționale, deschise unei largi participări și pe bază de colaborare pentru realizarea tranziției politice dorite, însoțită de reformele necesare; să numească urgent un reprezentant special al UE pentru Libia în acest scop;

| (e) | să se asigure că Delegația UE în Libia joacă un rol mai activ și, de îndată ce condițiile de securitate o vor permite, că facilitează mai multe misiuni ale instituțiilor UE în Libia, inclusiv ale Parlamentului European, pentru a intensifica și mai mult dialogul dintre UE și Libia; |
| --- | --- |

(e)

să se asigure că Delegația UE în Libia joacă un rol mai activ și, de îndată ce condițiile de securitate o vor permite, că facilitează mai multe misiuni ale instituțiilor UE în Libia, inclusiv ale Parlamentului European, pentru a intensifica și mai mult dialogul dintre UE și Libia;

| (f) | să vegheze ca toate acordurile sau măsurile de cooperare dintre Libia și UE sau statele sale membre să fie conforme cu dreptul internațional și cu dreptul UE; |
| --- | --- |

(f)

să vegheze ca toate acordurile sau măsurile de cooperare dintre Libia și UE sau statele sale membre să fie conforme cu dreptul internațional și cu dreptul UE;

| (g) | să solicite insistent autorităților libiene să procedeze la anularea memorandumului de înțelegere Turcia-Libia din 2019 privind delimitarea jurisdicțiilor maritime în Marea Mediterană și să nu pună în aplicare nicio clauză inclusă în acordul ulterior privind hidrocarburile, semnat la 3 octombrie 2022, care prevede activități ilegale de foraj în zonele economice exclusive ale țărilor terțe, inclusiv cele ale Ciprului și Greciei; |
| --- | --- |

(g)

să solicite insistent autorităților libiene să procedeze la anularea memorandumului de înțelegere Turcia-Libia din 2019 privind delimitarea jurisdicțiilor maritime în Marea Mediterană și să nu pună în aplicare nicio clauză inclusă în acordul ulterior privind hidrocarburile, semnat la 3 octombrie 2022, care prevede activități ilegale de foraj în zonele economice exclusive ale țărilor terțe, inclusiv cele ale Ciprului și Greciei;

| (h) | să întărească apelul lansat la conferințele privind Libia de la Berlin și Paris ca toți mercenarii, luptătorii străini și forțele străine să se retragă de pe teritoriul libian; să îndemne toți actorii internaționali implicați, inclusiv Rusia, Emiratele Arabe Unite și Turcia, să nu intervină în Libia și să respecte apelul respectiv, să se abțină de la alimentarea tensiunilor și a luptelor prin intervenție militară directă sau indirectă și să retragă imediat orice mercenari, precum grupul Wagner din Rusia, care sunt încă prezenți în țară și care reprezintă o amenințare la adresa stabilității Libiei și a întregii regiuni; |
| --- | --- |

(h)

să întărească apelul lansat la conferințele privind Libia de la Berlin și Paris ca toți mercenarii, luptătorii străini și forțele străine să se retragă de pe teritoriul libian; să îndemne toți actorii internaționali implicați, inclusiv Rusia, Emiratele Arabe Unite și Turcia, să nu intervină în Libia și să respecte apelul respectiv, să se abțină de la alimentarea tensiunilor și a luptelor prin intervenție militară directă sau indirectă și să retragă imediat orice mercenari, precum grupul Wagner din Rusia, care sunt încă prezenți în țară și care reprezintă o amenințare la adresa stabilității Libiei și a întregii regiuni;

| (i) | să mărească sprijinul acordat autorităților libiene în realizarea unei reforme profunde a sectorului de securitate și în domeniul politicilor de dezarmare, demobilizare și reintegrare a grupărilor armate, pe baza unui recensământ al membrilor grupurilor armate și cu un proces de verificare profesionist, cu asistența ONU; să acționeze pentru a garanta că astfel de politici au ca obiective finale crearea de forțe naționale de securitate, de poliție și militare libiene unificate, deschise unei largi participări și responsabile sub o autoritate civilă și oferirea posibilității foștilor combatanți să depună armele și să fie reintegrați în comunitățile lor, construind astfel o pace mai durabilă; |
| --- | --- |

(i)

să mărească sprijinul acordat autorităților libiene în realizarea unei reforme profunde a sectorului de securitate și în domeniul politicilor de dezarmare, demobilizare și reintegrare a grupărilor armate, pe baza unui recensământ al membrilor grupurilor armate și cu un proces de verificare profesionist, cu asistența ONU; să acționeze pentru a garanta că astfel de politici au ca obiective finale crearea de forțe naționale de securitate, de poliție și militare libiene unificate, deschise unei largi participări și responsabile sub o autoritate civilă și oferirea posibilității foștilor combatanți să depună armele și să fie reintegrați în comunitățile lor, construind astfel o pace mai durabilă;

| (j) | să îndemne autoritățile libiene să semneze și să ratifice Convenția privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora și Convenția privind munițiile cu dispersie; să aloce fonduri ale UE adecvate pentru proiecte care vizează eliminarea minelor terestre și a altor muniții neexplodate, campanii de informare despre riscurile reprezentate de mine și sprijinirea victimelor minelor, inclusiv garantându-le acestora acces la servicii medicale, de restabilire fizică, de sprijin psihologic și psihosocial pentru a preveni alte accidente și a permite o dezvoltare economică și socială durabilă; |
| --- | --- |

(j)

să îndemne autoritățile libiene să semneze și să ratifice Convenția privind interzicerea utilizării, stocării, producerii și transferului de mine antipersonal și distrugerea acestora și Convenția privind munițiile cu dispersie; să aloce fonduri ale UE adecvate pentru proiecte care vizează eliminarea minelor terestre și a altor muniții neexplodate, campanii de informare despre riscurile reprezentate de mine și sprijinirea victimelor minelor, inclusiv garantându-le acestora acces la servicii medicale, de restabilire fizică, de sprijin psihologic și psihosocial pentru a preveni alte accidente și a permite o dezvoltare economică și socială durabilă;

| (k) | să ia măsuri în legătură cu impactul pe care deturnarea armelor de calibru mic, a armamentului ușor și a muniției către piața ilicită îl are asupra securității umane și a stabilității regionale, inclusiv prin sprijinirea gestionării armelor și munițiilor și a reformei sectorului de securitate la nivel național și regional; |
| --- | --- |

(k)

să ia măsuri în legătură cu impactul pe care deturnarea armelor de calibru mic, a armamentului ușor și a muniției către piața ilicită îl are asupra securității umane și a stabilității regionale, inclusiv prin sprijinirea gestionării armelor și munițiilor și a reformei sectorului de securitate la nivel național și regional;

| (l) | să ofere autorităților libiene asistența tehnică de care au nevoie pentru a realiza o reformă profundă a sectorului judiciar, urmărind și eliminarea impunității structurale care predomină în această țară și deschiderea căii către o reconciliere și o pace durabile; |
| --- | --- |

(l)

să ofere autorităților libiene asistența tehnică de care au nevoie pentru a realiza o reformă profundă a sectorului judiciar, urmărind și eliminarea impunității structurale care predomină în această țară și deschiderea căii către o reconciliere și o pace durabile;

| (m) | să aibă în vedere impunerea de noi măsuri restrictive focalizate, inclusiv prin aplicarea regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, împotriva persoanelor și entităților ale căror acțiuni produc încălcări grave ale drepturilor și libertăților omului și amenință statul de drept; |
| --- | --- |

(m)

să aibă în vedere impunerea de noi măsuri restrictive focalizate, inclusiv prin aplicarea regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, împotriva persoanelor și entităților ale căror acțiuni produc încălcări grave ale drepturilor și libertăților omului și amenință statul de drept;

| (n) | să invite toți actorii să se abțină de la utilizarea petrolului ca instrument de confruntare politică și să mențină în funcție toate sondele și terminalele petroliere; să își intensifice eforturile în cadrul GLE de a le cere autorităților libiene să asigure o redistribuire echitabilă, transparentă, solidară și sustenabilă a veniturilor din petrol, căutând să pună în practică o viziune în care de prosperitatea economică beneficiază toți locuitorii țării; |
| --- | --- |

(n)

să invite toți actorii să se abțină de la utilizarea petrolului ca instrument de confruntare politică și să mențină în funcție toate sondele și terminalele petroliere; să își intensifice eforturile în cadrul GLE de a le cere autorităților libiene să asigure o redistribuire echitabilă, transparentă, solidară și sustenabilă a veniturilor din petrol, căutând să pună în practică o viziune în care de prosperitatea economică beneficiază toți locuitorii țării;

| (o) | să sprijine instituțiile economice ale Libiei, să îi întărească mecanismele de gestiune economică și să promoveze diversificarea economică; |
| --- | --- |

(o)

să sprijine instituțiile economice ale Libiei, să îi întărească mecanismele de gestiune economică și să promoveze diversificarea economică;

| (p) | să depună eforturi în vederea unui parteneriat energetic mai stabil cu Libia, care ar contribui la creșterea capacităților Libiei în acest sector și la diversificarea surselor de energie ale UE; să ofere în acest sens autorităților libiene asistența tehnică necesară pentru tranziția Libiei către o economie sustenabilă și neutră din punct de vedere climatic pentru a limita riscurile generate de schimbările climatice care afectează grav această țară, în concordanță cu dimensiunea externă a Pactului verde european și a Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

(p)

să depună eforturi în vederea unui parteneriat energetic mai stabil cu Libia, care ar contribui la creșterea capacităților Libiei în acest sector și la diversificarea surselor de energie ale UE; să ofere în acest sens autorităților libiene asistența tehnică necesară pentru tranziția Libiei către o economie sustenabilă și neutră din punct de vedere climatic pentru a limita riscurile generate de schimbările climatice care afectează grav această țară, în concordanță cu dimensiunea externă a Pactului verde european și a Acordului de la Paris;

| (q) | să sprijine activitatea valoroasă a EUBAM Libia și a EUNAVFOR MED Irini, două misiuni ale politicii de securitate și apărare comune (PSAC), în sprijinul unei păci, securități și stabilități durabile; să continue să sprijine în mod special îndeplinirea sarcinii principale a Irini de a aplica embargoul asupra armelor impus Libiei de către ONU; să facă în așa fel încât cele două misiuni să își atingă adevăratul potențial, ceea ce nu s-a întâmplat până acum; să doteze misiunea Irini cu capacitățile tehnice necesare pentru a împiedica intrarea armelor în Libia pe cale terestră, maritimă sau aeriană și să intensifice eforturile EUBAM la frontiera sudică a Libiei; |
| --- | --- |

(q)

să sprijine activitatea valoroasă a EUBAM Libia și a EUNAVFOR MED Irini, două misiuni ale politicii de securitate și apărare comune (PSAC), în sprijinul unei păci, securități și stabilități durabile; să continue să sprijine în mod special îndeplinirea sarcinii principale a Irini de a aplica embargoul asupra armelor impus Libiei de către ONU; să facă în așa fel încât cele două misiuni să își atingă adevăratul potențial, ceea ce nu s-a întâmplat până acum; să doteze misiunea Irini cu capacitățile tehnice necesare pentru a împiedica intrarea armelor în Libia pe cale terestră, maritimă sau aeriană și să intensifice eforturile EUBAM la frontiera sudică a Libiei;

| (r) | să reînnoiască, dacă se consideră necesar, mandatul acestor două misiuni din cadrul PSAC pentru a contribui la îmbunătățirea condițiilor de securitate pe teren, inclusiv prin împiedicarea teroriștilor, a traficanților de persoane și a grupărilor armate de a desfășura activități transfrontaliere cum ar fi traficul ilicit de arme; să garanteze că toate activitățile desfășurate sau facilitate de aceste două misiuni respectă drepturile omului și sunt în conformitate cu legislația internațională și cu cea a UE, în special cu principiul nereturnării și să se asigure tragerea la răspundere a celor responsabili de eventuale încălcări; să consolideze monitorizarea activității EUBAM pentru a preveni orice gestionare defectuoasă în activitățile efectuate pentru îndeplinirea misiunii; să efectueze analize și evaluări periodice ale impactului tuturor activităților lor asupra drepturilor omului și să le transmită Parlamentului; să garanteze că orice sprijin acordat pazei de coastă libiene este condiționat de respectarea dreptului internațional și a dreptului UE; |
| --- | --- |

(r)

să reînnoiască, dacă se consideră necesar, mandatul acestor două misiuni din cadrul PSAC pentru a contribui la îmbunătățirea condițiilor de securitate pe teren, inclusiv prin împiedicarea teroriștilor, a traficanților de persoane și a grupărilor armate de a desfășura activități transfrontaliere cum ar fi traficul ilicit de arme; să garanteze că toate activitățile desfășurate sau facilitate de aceste două misiuni respectă drepturile omului și sunt în conformitate cu legislația internațională și cu cea a UE, în special cu principiul nereturnării și să se asigure tragerea la răspundere a celor responsabili de eventuale încălcări; să consolideze monitorizarea activității EUBAM pentru a preveni orice gestionare defectuoasă în activitățile efectuate pentru îndeplinirea misiunii; să efectueze analize și evaluări periodice ale impactului tuturor activităților lor asupra drepturilor omului și să le transmită Parlamentului; să garanteze că orice sprijin acordat pazei de coastă libiene este condiționat de respectarea dreptului internațional și a dreptului UE;

| (s) | să asigure resurse adecvate pentru misiunile de căutare și salvare de-a lungul rutei centrale a Mării Mediterane, inclusiv pentru patrularea maritimă și aeriană preventivă efectuată de către UE și statele sale membre pentru a garanta protejarea deplină a vieții și demnității oamenilor; să se asigure că navele private care desfășoară activități de căutare și salvare respectă dreptul internațional și al UE relevant și cooperează cu autoritățile competente ale statelor membre și cu Frontex pentru a proteja siguranța persoanelor aflate în pericol pe mare; să se asigure că migranții salvați pe mare sunt debarcați în locuri sigure și că responsabilitatea debarcării și primirii nu este lăsată doar pe umerii statelor membre din sud; |
| --- | --- |

(s)

să asigure resurse adecvate pentru misiunile de căutare și salvare de-a lungul rutei centrale a Mării Mediterane, inclusiv pentru patrularea maritimă și aeriană preventivă efectuată de către UE și statele sale membre pentru a garanta protejarea deplină a vieții și demnității oamenilor; să se asigure că navele private care desfășoară activități de căutare și salvare respectă dreptul internațional și al UE relevant și cooperează cu autoritățile competente ale statelor membre și cu Frontex pentru a proteja siguranța persoanelor aflate în pericol pe mare; să se asigure că migranții salvați pe mare sunt debarcați în locuri sigure și că responsabilitatea debarcării și primirii nu este lăsată doar pe umerii statelor membre din sud;

| (t) | să mobilizeze fonduri suficiente din partea UE pe baza analizei programelor desfășurate anterior în această țară sub egida Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – „Europa globală” pentru a sprijini eforturile și proiectele libiene de democratizare care urmăresc să consolideze statul de drept și buna guvernare, să îmbunătățească capacitățile Libiei de a furniza servicii publice, să sprijine eforturile de descentralizare, să promoveze stabilizarea țării, să sprijine organizațiile societății civile, să întărească incluziunea socială și să combată inegalitățile, să promoveze egalitatea de gen și capacitarea femeilor și a tinerilor, să întărească sistemul de sănătate al Libiei, să combată schimbările climatice și să promoveze conceptul de securitate umană și de creștere favorabilă incluziunii, echitabilă și durabilă; să acorde asistență tehnică acestor proiecte și să asigure punerea lor în aplicare de către instituții internaționale și organizații neguvernamentale cu experiență care activează în Libia; să se asigure că aceste proiecte sunt în conformitate cu prioritățile Noii agende pentru Mediterana și ale Agendei 2030 a ONU și respectă criteriile Comitetului de asistență pentru dezvoltare al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică; să garanteze că toate fondurile UE din cadrul IVCDCI – Europa globală sunt condiționate de respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional și că Parlamentul are competența adecvată de a controla utilizarea acestora și de a asigura responsabilitatea; |
| --- | --- |

(t)

să mobilizeze fonduri suficiente din partea UE pe baza analizei programelor desfășurate anterior în această țară sub egida Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) – „Europa globală” pentru a sprijini eforturile și proiectele libiene de democratizare care urmăresc să consolideze statul de drept și buna guvernare, să îmbunătățească capacitățile Libiei de a furniza servicii publice, să sprijine eforturile de descentralizare, să promoveze stabilizarea țării, să sprijine organizațiile societății civile, să întărească incluziunea socială și să combată inegalitățile, să promoveze egalitatea de gen și capacitarea femeilor și a tinerilor, să întărească sistemul de sănătate al Libiei, să combată schimbările climatice și să promoveze conceptul de securitate umană și de creștere favorabilă incluziunii, echitabilă și durabilă; să acorde asistență tehnică acestor proiecte și să asigure punerea lor în aplicare de către instituții internaționale și organizații neguvernamentale cu experiență care activează în Libia; să se asigure că aceste proiecte sunt în conformitate cu prioritățile Noii agende pentru Mediterana și ale Agendei 2030 a ONU și respectă criteriile Comitetului de asistență pentru dezvoltare al Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică; să garanteze că toate fondurile UE din cadrul IVCDCI – Europa globală sunt condiționate de respectarea drepturilor omului și a dreptului internațional și că Parlamentul are competența adecvată de a controla utilizarea acestora și de a asigura responsabilitatea;

| (u) | să acorde în continuare asistență umanitară Libiei, cu un accent special pe grupurile cele mai vulnerabile; |
| --- | --- |

(u)

să acorde în continuare asistență umanitară Libiei, cu un accent special pe grupurile cele mai vulnerabile;

| (v) | să continue să sprijine societatea civilă libiană și să coopereze activ cu aceasta; să îndemne autoritățile libiene să oprească reprimarea violentă a organizațiilor societății civile prin arestări, detenție, dispariții forțate și tortură și să ridice restricțiile impuse organizațiilor societății civile, restricții care continuă să ridice obstacole serioase în calea libertății de exprimare, asociere și întrunire pașnică, garantate printre altele de Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, pe care Libia l-a ratificat; |
| --- | --- |

(v)

să continue să sprijine societatea civilă libiană și să coopereze activ cu aceasta; să îndemne autoritățile libiene să oprească reprimarea violentă a organizațiilor societății civile prin arestări, detenție, dispariții forțate și tortură și să ridice restricțiile impuse organizațiilor societății civile, restricții care continuă să ridice obstacole serioase în calea libertății de exprimare, asociere și întrunire pașnică, garantate printre altele de Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, pe care Libia l-a ratificat;

| (w) | să îndemne autoritățile libiene să ridice restricțiile de acordare a vizelor pentru membrii presei străine și locale și să garanteze siguranța jurnaliștilor; |
| --- | --- |

(w)

să îndemne autoritățile libiene să ridice restricțiile de acordare a vizelor pentru membrii presei străine și locale și să garanteze siguranța jurnaliștilor;

| (x) | să îndemne autoritățile libiene să abroge legea nr. 19 din 2001 și decretul Consiliului Prezidențial nr. 286 din 2019, care limitează capacitatea actorilor societății civile de a-și desfășura activitățile, precum și Legea nr. 76 din 1972 privind publicațiile, care restrânge libertatea de exprimare; să îndemne autoritățile libiene să înceteze incriminarea libertăților fundamentale prin recurgerea la articole formulate în termeni vagi din Codul penal libian precum articolele 206 și 207, care prevăd pedeapsa cu moartea; să îndemne autoritățile libiene să elibereze imediat toate persoanele deținute pe nedrept în baza acestor acuzații; |
| --- | --- |

(x)

să îndemne autoritățile libiene să abroge legea nr. 19 din 2001 și decretul Consiliului Prezidențial nr. 286 din 2019, care limitează capacitatea actorilor societății civile de a-și desfășura activitățile, precum și Legea nr. 76 din 1972 privind publicațiile, care restrânge libertatea de exprimare; să îndemne autoritățile libiene să înceteze incriminarea libertăților fundamentale prin recurgerea la articole formulate în termeni vagi din Codul penal libian precum articolele 206 și 207, care prevăd pedeapsa cu moartea; să îndemne autoritățile libiene să elibereze imediat toate persoanele deținute pe nedrept în baza acestor acuzații;

| (y) | să invite autoritățile libiene să introducă un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, cu scopul de a o aboli în final; |
| --- | --- |

(y)

să invite autoritățile libiene să introducă un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea, cu scopul de a o aboli în final;

| (z) | invită autoritățile libiene să asigure mai bine reprezentarea și participarea deplină a femeilor și să protejeze femeile și fetele de toate formele de violență; să sprijine inițiativele vizând elaborarea unui plan național de acțiune privind femeile, pacea și securitatea, în conformitate cu rezoluția 1325 din 31 octombrie 2000 a Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

(z)

invită autoritățile libiene să asigure mai bine reprezentarea și participarea deplină a femeilor și să protejeze femeile și fetele de toate formele de violență; să sprijine inițiativele vizând elaborarea unui plan național de acțiune privind femeile, pacea și securitatea, în conformitate cu rezoluția 1325 din 31 octombrie 2000 a Consiliului de Securitate al ONU;

| (aa) | să îndemne autoritățile libiene să elaboreze și să adopte măsuri pentru a pune capăt abuzurilor împotriva copiilor și a le preveni și să respecte obligațiile Libiei de a promova și proteja drepturile copiilor, în special obligațiile care decurg din Convenția cu privire la drepturile copilului și din Carta africană privind drepturile și bunăstarea copilului; |
| --- | --- |

(aa)

să îndemne autoritățile libiene să elaboreze și să adopte măsuri pentru a pune capăt abuzurilor împotriva copiilor și a le preveni și să respecte obligațiile Libiei de a promova și proteja drepturile copiilor, în special obligațiile care decurg din Convenția cu privire la drepturile copilului și din Carta africană privind drepturile și bunăstarea copilului;

| (ab) | să îndemne autoritățile libiene să elimine legile și practicile discriminatorii împotriva membrilor minorităților religioase și etnice; |
| --- | --- |

(ab)

să îndemne autoritățile libiene să elimine legile și practicile discriminatorii împotriva membrilor minorităților religioase și etnice;

| (ac) | să sprijine autoritățile libiene în eforturile de a asigura întoarcerea voluntară, în condiții de siguranță și cu demnitate a persoanelor strămutate intern la casele lor și să sprijine toate părțile interesate relevante care oferă asistență umanitară persoanelor strămutate intern și persoanelor returnate, inclusiv accesul la asistență medicală de bază, la educație și la servicii de protecție; |
| --- | --- |

(ac)

să sprijine autoritățile libiene în eforturile de a asigura întoarcerea voluntară, în condiții de siguranță și cu demnitate a persoanelor strămutate intern la casele lor și să sprijine toate părțile interesate relevante care oferă asistență umanitară persoanelor strămutate intern și persoanelor returnate, inclusiv accesul la asistență medicală de bază, la educație și la servicii de protecție;

| (ad) | să îndemne Libia să respecte diversitatea culturală, lingvistică și istorică regională și să înlăture restricțiile și obstacolele din calea exprimării pașnice a aspirațiilor comunităților locale la drepturi și responsabilități echitabile și egale, într-o Libie unită; să continue să ofere asistență și fonduri comunităților locale, în special celor marginalizate, pentru a promova dezvoltarea economică durabilă, coeziunea socială și securitatea umană; să continue să dezvolte parteneriate cu autoritățile locale libiene și să le sprijine să își consolideze sistemele de administrație locală și să furnizeze servicii esențiale, inclusiv educație și asistență medicală, dar fără a se limita la acestea; |
| --- | --- |

(ad)

să îndemne Libia să respecte diversitatea culturală, lingvistică și istorică regională și să înlăture restricțiile și obstacolele din calea exprimării pașnice a aspirațiilor comunităților locale la drepturi și responsabilități echitabile și egale, într-o Libie unită; să continue să ofere asistență și fonduri comunităților locale, în special celor marginalizate, pentru a promova dezvoltarea economică durabilă, coeziunea socială și securitatea umană; să continue să dezvolte parteneriate cu autoritățile locale libiene și să le sprijine să își consolideze sistemele de administrație locală și să furnizeze servicii esențiale, inclusiv educație și asistență medicală, dar fără a se limita la acestea;

| (ae) | să îndemne autoritățile libiene să îi ocrotească pe migranți, pe refugiați și pe solicitanții de azil și să garanteze accesul deplin, sigur și neîngrădit la punctele de debarcare și la toate încăperile din centrele de detenție organizațiilor umanitare care oferă asistență acestor categorii vulnerabile de oameni; să încurajeze autoritățile libiene să ridice restricțiile asupra vizelor pentru întregul personal umanitar internațional, indiferent de cetățenie; să ofere acestor actori umanitari resurse financiare adecvate pentru a asigura un răspuns umanitar efectiv în centrele de detenție și în zonele urbane; |
| --- | --- |

(ae)

să îndemne autoritățile libiene să îi ocrotească pe migranți, pe refugiați și pe solicitanții de azil și să garanteze accesul deplin, sigur și neîngrădit la punctele de debarcare și la toate încăperile din centrele de detenție organizațiilor umanitare care oferă asistență acestor categorii vulnerabile de oameni; să încurajeze autoritățile libiene să ridice restricțiile asupra vizelor pentru întregul personal umanitar internațional, indiferent de cetățenie; să ofere acestor actori umanitari resurse financiare adecvate pentru a asigura un răspuns umanitar efectiv în centrele de detenție și în zonele urbane;

| (af) | să îndemne autoritățile libiene să semneze și să ratifice Convenția de la Geneva privind refugiații din 1951 și să ofere sprijin pentru aplicarea măsurilor aferente acesteia; |
| --- | --- |

(af)

să îndemne autoritățile libiene să semneze și să ratifice Convenția de la Geneva privind refugiații din 1951 și să ofere sprijin pentru aplicarea măsurilor aferente acesteia;

| (ag) | să îndemne autoritățile libiene să pună capăt detenției arbitrare a imigranților și să introducă alternative întemeiate pe drepturile omului la detenție, printre altele prin închiderea centrelor de detenție pentru imigranți și deschiderea de centre de primire, creând mecanisme de triere și orientare și oferind opțiuni de cazare colectivă; în acest scop, să sprijine activ și să finanțeze inițiativele de modificare a cadrului legislativ libian privind migrația și azilul pentru a-l alinia la dreptul internațional și la standardele și principiile recunoscute la nivel internațional; |
| --- | --- |

(ag)

să îndemne autoritățile libiene să pună capăt detenției arbitrare a imigranților și să introducă alternative întemeiate pe drepturile omului la detenție, printre altele prin închiderea centrelor de detenție pentru imigranți și deschiderea de centre de primire, creând mecanisme de triere și orientare și oferind opțiuni de cazare colectivă; în acest scop, să sprijine activ și să finanțeze inițiativele de modificare a cadrului legislativ libian privind migrația și azilul pentru a-l alinia la dreptul internațional și la standardele și principiile recunoscute la nivel internațional;

| (ah) | să îndemne autoritățile libiene să vegheze ca femeile să fie deținute în centre cu gardiene instruite corespunzător și copiii să fie separați de adulții care nu fac parte din familia lor; |
| --- | --- |

(ah)

să îndemne autoritățile libiene să vegheze ca femeile să fie deținute în centre cu gardiene instruite corespunzător și copiii să fie separați de adulții care nu fac parte din familia lor;

| (ai) | să continue să încurajeze autoritățile libiene să își intensifice cooperarea cu țările învecinate la crearea unor căi sigure și legale de migrație; |
| --- | --- |

(ai)

să continue să încurajeze autoritățile libiene să își intensifice cooperarea cu țările învecinate la crearea unor căi sigure și legale de migrație;

| (aj) | să încurajeze autoritățile libiene să își întărească cooperarea cu alte țări și cu Organizația Internațională pentru Migrație în returnarea voluntară, sigură și demnă în țările de origine a migranților blocați în Libia și reintegrarea acestora în societățile și comunitățile care îi primesc; |
| --- | --- |

(aj)

să încurajeze autoritățile libiene să își întărească cooperarea cu alte țări și cu Organizația Internațională pentru Migrație în returnarea voluntară, sigură și demnă în țările de origine a migranților blocați în Libia și reintegrarea acestora în societățile și comunitățile care îi primesc;

| (ak) | să încurajeze negocierile statelor membre ale UE privind dezvoltarea unei politici mai ambițioase a UE în materie de migrație și azil pentru a nu facilita indirect reținerile ilegale efectuate de aparatul de control al frontierei sau de aparatul de securitate libian și retrimiterea persoanelor în centrele de detenție cu condiții inumane din Libia și pentru a nu finanța părțile interesate libiene împotriva cărora există acuzații credibile de grave ilegalități și de implicare în traficul de persoane și pentru a nu coopera cu ele; să consolideze căile sigure și legale de migrație către UE, inclusiv prin reproducerea bunelor practici existente și prin creșterea capacităților mecanismelor de tranzit de urgență și a angajamentelor de relocare ale statelor membre; |
| --- | --- |

(ak)

să încurajeze negocierile statelor membre ale UE privind dezvoltarea unei politici mai ambițioase a UE în materie de migrație și azil pentru a nu facilita indirect reținerile ilegale efectuate de aparatul de control al frontierei sau de aparatul de securitate libian și retrimiterea persoanelor în centrele de detenție cu condiții inumane din Libia și pentru a nu finanța părțile interesate libiene împotriva cărora există acuzații credibile de grave ilegalități și de implicare în traficul de persoane și pentru a nu coopera cu ele; să consolideze căile sigure și legale de migrație către UE, inclusiv prin reproducerea bunelor practici existente și prin creșterea capacităților mecanismelor de tranzit de urgență și a angajamentelor de relocare ale statelor membre;

| (al) | să sprijine activ, dacă se consideră necesar, prelungirea cu încă un mandat a Misiunii independente de stabilire a faptelor a ONU în Libia și punerea în practică a recomandărilor incluse în rapoartele sale; să se asigure că misiunea dispune de resurse suficiente pentru a-și îndeplini mandatul și să îndemne autoritățile libiene să coopereze pe deplin cu aceasta și să acorde membrilor săi acces deplin pentru a-și desfășura neîntârziat anchetele; |
| --- | --- |

(al)

să sprijine activ, dacă se consideră necesar, prelungirea cu încă un mandat a Misiunii independente de stabilire a faptelor a ONU în Libia și punerea în practică a recomandărilor incluse în rapoartele sale; să se asigure că misiunea dispune de resurse suficiente pentru a-și îndeplini mandatul și să îndemne autoritățile libiene să coopereze pe deplin cu aceasta și să acorde membrilor săi acces deplin pentru a-și desfășura neîntârziat anchetele;

| (am) | să sprijine în continuare mandatul Curții Penale Internaționale și eforturile acesteia de a-i aduce în fața justiției pe toți autorii de atrocități, inclusiv încălcări ale dreptului internațional umanitar, recrutarea și participarea directă a copiilor la ostilități, disparițiile forțate, execuțiile extrajudiciare și alte forme de violență împotriva populațiilor vulnerabile; |
| --- | --- |

(am)

să sprijine în continuare mandatul Curții Penale Internaționale și eforturile acesteia de a-i aduce în fața justiției pe toți autorii de atrocități, inclusiv încălcări ale dreptului internațional umanitar, recrutarea și participarea directă a copiilor la ostilități, disparițiile forțate, execuțiile extrajudiciare și alte forme de violență împotriva populațiilor vulnerabile;

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Comitetului Regiunilor. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 15, 12.1.2022, p. 70.

(2)  JO C 76, 9.3.2020, p. 206.

---

AVIZE

Parlamentul European

Marți, 22 noiembrie 2022

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/126 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/126

---

P9_TA(2022)0391

Închiderea conturilor Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă pentru exercițiul financiar 2020

Decizia Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 privind închiderea conturilor Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă pentru exercițiul financiar 2020 (2022/2903(RSP))

(2023/C 167/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere conturile anuale finale ale Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă pentru exercițiul financiar 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere conturile anuale finale ale Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă pentru exercițiul financiar 2020,

| — | având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi privind agențiile UE pentru exercițiul financiar 2020, însoțit de răspunsurile agențiilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi privind agențiile UE pentru exercițiul financiar 2020, însoțit de răspunsurile agențiilor (1),

| — | având în vedere declarația de asigurare (2) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi pentru exercițiul financiar 2020 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de asigurare (2) privind fiabilitatea conturilor și legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente întocmită de Curtea de Conturi pentru exercițiul financiar 2020 în temeiul articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere recomandarea Consiliului din 28 februarie 2022 privind descărcarea de gestiune a Agenției în ceea ce privește execuția bugetară pentru exercițiul financiar 2020 (06003/2022 – C9-0101/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului din 28 februarie 2022 privind descărcarea de gestiune a Agenției în ceea ce privește execuția bugetară pentru exercițiul financiar 2020 (06003/2022 – C9-0101/2022),

| — | având în vedere decizia sa din 4 mai 2022 (3) de amânare a deciziei de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2020, precum și răspunsurile directoarei executive a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 4 mai 2022 (3) de amânare a deciziei de descărcare de gestiune pentru exercițiul financiar 2020, precum și răspunsurile directoarei executive a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă,

| — | având în vedere decizia sa din 18 octombrie 2022 (4) prin care se refuză acordarea descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar 2020 directoarei executive a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 18 octombrie 2022 (4) prin care se refuză acordarea descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar 2020 directoarei executive a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă,

| — | având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 319 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (5), în special articolul 70, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (5), în special articolul 70,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1896 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 noiembrie 2019 privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1052/2013 și (UE) 2016/1624 (6), în special articolul 116, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2019/1896 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 noiembrie 2019 privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1052/2013 și (UE) 2016/1624 (6), în special articolul 116,

| — | având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2019/715 al Comisiei din 18 decembrie 2018 privind regulamentul financiar cadru pentru organele instituite în temeiul TFUE și al Tratatului Euratom și menționate la articolul 70 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (7), în special articolul 105, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat (UE) 2019/715 al Comisiei din 18 decembrie 2018 privind regulamentul financiar cadru pentru organele instituite în temeiul TFUE și al Tratatului Euratom și menționate la articolul 70 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (7), în special articolul 105,

| — | având în vedere articolul 100 și anexa V la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 100 și anexa V la Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă închiderea conturilor Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă pentru exercițiul financiar 2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie directoarei executive a Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi și de a asigura publicarea acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (seria L). |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 439, 29.10.2021, p. 3.

(2)  JO C 439, 29.10.2021, p. 3.

(3)  JO L 258, 5.10.2022, p. 406.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0362.

(5)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(6)  JO L 295, 14.11.2019, p. 1.

(7)  JO L 122, 10.5.2019, p. 1.

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 22 noiembrie 2022

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/128 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/128

---

P9_TA(2022)0390

Numirea unui membru al Curții de Conturi — Keit Pentus-Rosimannus

Decizia Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 privind numirea lui Keit Pentus-Rosimannus în funcția de membră a Curții de Conturi (C9-0316/2022 – 2022/0808(NLE))

(Procedura de consultare)

(2023/C 167/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0316/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0316/2022),

| — | având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 129 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0272/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0272/2022),

| A. | întrucât, prin scrisoarea din 20 septembrie 2022, Consiliul a consultat Parlamentul European cu privire la numirea lui Keit Pentus-Rosimannus în funcția de membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

A.

întrucât, prin scrisoarea din 20 septembrie 2022, Consiliul a consultat Parlamentul European cu privire la numirea lui Keit Pentus-Rosimannus în funcția de membră a Curții de Conturi;

| B. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările lui Keit Pentus-Rosimannus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea lui Keit Pentus-Rosimannus un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările lui Keit Pentus-Rosimannus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; întrucât, în cadrul acestei evaluări, comisia a primit din partea lui Keit Pentus-Rosimannus un curriculum vitae, precum și răspunsurile sale la întrebările scrise care i-au fost adresate;

| C. | întrucât comisia a organizat apoi, la 8 noiembrie 2022, o audiere a lui Keit Pentus-Rosimannus, în cursul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă șiapoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

C.

întrucât comisia a organizat apoi, la 8 noiembrie 2022, o audiere a lui Keit Pentus-Rosimannus, în cursul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă șiapoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Keit Pentus-Rosimannus ca membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/129 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/129

---

P9_TA(2022)0392

Protocolul la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar: participarea Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza la programele Uniunii

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Protocolului la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Autoritatea Palestiniană din Cisiordania și Fâșia Gaza privind principiile generale ale participării sale la programele Uniunii (12669/2019 – C9-0115/2021 – 2019/0164(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 167/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12669/2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12669/2019),

| — | având în vedere Protocolul la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Autoritatea Palestiniană din Cisiordania și Fâșia Gaza privind principiile generale ale participării sale la programele Uniunii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul la Acordul de asociere euro-mediteraneean interimar privind schimburile comerciale și cooperarea dintre Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Organizația pentru Eliberarea Palestinei (OEP), care acționează în numele Autorității Palestiniene din Cisiordania și Fâșia Gaza, pe de altă parte, referitor la un acord-cadru între Uniunea Europeană și Autoritatea Palestiniană din Cisiordania și Fâșia Gaza privind principiile generale ale participării sale la programele Uniunii (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 209 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0115/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 209 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0115/2021),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A9-0253/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A9-0253/2022),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Palestinei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 121, 8.4.2021, p. 3.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/130 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/130

---

P9_TA(2022)0393

Echilibrul de gen în rândul administratorilor societăților cotate la bursă

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor societăților cotate la bursă și măsuri conexe (10521/1/2022 – C9-0354/2022 – 2012/0299(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2023/C 167/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10521/1/2022 – C9-0354/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10521/1/2022 – C9-0354/2022),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0614),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisiile competente în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisiile competente în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri juridice și ale Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în temeiul articolului 58 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri juridice și ale Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen în temeiul articolului 58 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice și a Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen (A9-0275/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru afaceri juridice și a Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen (A9-0275/2022),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 436, 24.11.2016, p. 225.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/131 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/131

---

P9_TA(2022)0394

Reziliența entităților critice

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice (COM(2020)0829 – C9-0421/2020 – 2020/0365(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 167/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0829), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0829),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0421/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0421/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2021 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 iulie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 1 iulie 2021 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 septembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 septembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, avizul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, avizul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0289/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0289/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 286, 16.7.2021, p. 170.

(2)  JO C 440, 29.10.2021, p. 99.

---

P9_TC1-COD(2020)0365

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind reziliența entităților critice și de abrogare a Directivei 2008/114/CE a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2557.)

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/132

---

P9_TA(2022)0395

Politica comună în domeniul pescuitului: restricțiile referitoare la accesul la apele Uniunii

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 în ceea ce privește restricțiile referitoare la accesul la apele Uniunii (COM(2021)0356 – C9-0254/2021 – 2021/0176(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 167/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0356), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0356),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0254/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0254/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 septembrie 2021 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 octombrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 12 octombrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0206/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0206/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului și a Comisiei anexată prezentei rezoluții, care va fi publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată prezentei rezoluții, care va fi publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 517, 22.12.2021, p. 123.

---

P9_TC1-COD(2021)0176

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1380/2013 în ceea ce privește restricțiile referitoare la accesul la apele Uniunii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2495.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Parlamentului European și a Comisiei privind pescuitul în Canalul Mânecii

Comisia și Parlamentul European iau act de situația pescuitului în Canalul Mânecii și de îngrijorările exprimate de părțile interesate din sectorul pescuitului de la nivel local și regional, inclusiv de pescari, privind utilizarea de către multe nave a năvoadelor de fund.

Comisia și Parlamentul European încurajează respectivele părți interesate să coopereze îndeaproape și să propună inițiative și invită statele membre să ia măsuri subsecvente, dacă este cazul, prin prezentarea unor recomandări comune. Comisia va continua prin propunerea unor măsuri, dacă este cazul, inclusiv a unor măsuri tehnice, pe baza consultărilor cu părțile interesate și a unei evaluări de către organismele științifice relevante, inclusiv pe baza unei evaluări a impacturilor socioeconomice. În acest sens, Comisia va asigura disponibilitatea finanțării pentru cercetarea și consultanța științifică.

Declarația Comisiei referitoare la revizuirea Regulamentului privind PCP

Dacă va avea în vedere o revizuire a Regulamentului privind PCP, Comisia va realiza o evaluare a impactului, conform principiilor unei mai bune legiferări. Comisia va pune evaluarea impactului la dispoziția colegiuitorilor la momentul publicării propunerii respective.

În caz contrar, Comisia va avea în vedere elaborarea, cel târziu în 2032, a unui raport privind punerea în aplicare a politicii comune în domeniul pescuitului.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/134 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/134

---

P9_TA(2022)0396

Deciziile organizațiilor de standardizare europene

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1025/2012 în ceea ce privește deciziile organizațiilor de standardizare europene privind standardele europene și documentele de standardizare europeană (COM(2022)0032 – C9-0033/2022 – 2022/0021(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 167/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0032), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0032),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0033/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0033/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 august 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 august 2022 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 octombrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 octombrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0205/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A9-0205/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 323, 26.8.2022, p. 43.

---

P9_TC1-COD(2022)0021

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1025/2012 în ceea ce privește deciziile organizațiilor de standardizare europene privind standardele europene și documentele de standardizare europeană

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2480.)

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/135 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/135

---

P9_TA(2022)0397

Calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (text codificat)

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (text codificat) (COM(2021)0034 – C9-0008/2021 – 2021/0018(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2023/C 167/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0034), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0034),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0008/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0008/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 februarie 2021 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (2),

| — | având în vedere articolele 109 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 109 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0267/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A9-0267/2022),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 155, 30.4.2021, p. 78.

(2)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P9_TC1-COD(2021)0018

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 22 noiembrie 2022 în vederea adoptării Directivei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind calificarea inițială și formarea periodică a conducătorilor auto ai anumitor vehicule rutiere destinate transportului de mărfuri sau de persoane (codificare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2022/2561.)

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/136 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/136

---

P9_TA(2022)0398

Acordul dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă: modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor privind toate contingentele tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (07910/2022 – C9-0296/2022 – 2022/0098(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 167/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07910/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (07910/2022),

| — | având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor aferente tuturor contingentelor tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (07911/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă în temeiul articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) din 1994 referitor la modificarea concesiilor aferente tuturor contingentelor tarifare incluse în lista CLXXV a UE ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană (07911/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0296/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0273/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0273/2022),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Noii Zeelande. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/137 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/137

---

P9_TA(2022)0399

Modificarea Deciziei (UE) 2015/2169 a Consiliului privind încheierea Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și Republica Coreea

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 22 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2015/2169 privind încheierea Acordului de liber schimb între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte (12600/2022 – C9-0343/2022 – 2022/0257(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2023/C 167/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12600/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12600/2022),

| — | având în vedere Acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de liber schimb dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Coreea, pe de altă parte,

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91, articolul 100 alineatul (2), articolul 167 alineatul (3), articolul 207 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0343/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91, articolul 100 alineatul (2), articolul 167 alineatul (3), articolul 207 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0343/2022),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0277/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A9-0277/2022),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Coreea. |
| --- | --- |

2.

---

Miercuri, 23 noiembrie 2022

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/138 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/138

---

P9_TA(2022)0402

Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022: Măsuri suplimentare pentru a aborda consecințele războiului pornit de Rusia în Ucraina – Consolidarea mecanismului de protecție civilă al Uniunii – Reducerea creditelor de plată și actualizarea veniturilor – Alte ajustări și actualizări tehnice

Rezoluția Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022 – Măsuri suplimentare pentru a aborda consecințele războiului pornit de Rusia în Ucraina, consolidarea mecanismului de protecție civilă al Uniunii, reducerea creditelor de plată și actualizarea veniturilor, alte ajustări și actualizări tehnice (14832/2022 – C9-0388/2022 – 2022/0318(BUD))

(2023/C 167/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2022, adoptat definitiv la 24 noiembrie 2021 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4),

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 adoptat de Comisie la 5 octombrie 2022 (COM(2022)0351), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 adoptat de Comisie la 5 octombrie 2022 (COM(2022)0351),

| — | având în vedere textul comun convenit de comitetul de conciliere la 14 noiembrie 2022 referitor la bugetul general pentru exercițiul financiar 2023, care include și adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 5/2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere textul comun convenit de comitetul de conciliere la 14 noiembrie 2022 referitor la bugetul general pentru exercițiul financiar 2023, care include și adoptarea proiectului de buget rectificativ nr. 5/2022,

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 adoptată de Consiliu la 21 noiembrie 2022 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (14832/2022 – C9-0388/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 adoptată de Consiliu la 21 noiembrie 2022 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (14832/2022 – C9-0388/2022),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0280/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0280/2022),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 conține actualizări atât ale cheltuielilor, cât și ale veniturilor, precum și modificări la secțiunea III (Comisia) și la alte secțiuni; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 conține actualizări atât ale cheltuielilor, cât și ale veniturilor, precum și modificări la secțiunea III (Comisia) și la alte secțiuni;

| B. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 include, fără a se limita la acestea, ajustări menite să răspundă consecințelor războiului pornit de Rusia în Ucraina; |
| --- | --- |

B.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 include, fără a se limita la acestea, ajustări menite să răspundă consecințelor războiului pornit de Rusia în Ucraina;

| C. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 este legat de finanțarea noului Act privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (EDIRPA), de consolidarea măsurilor de urgență din cadrul componentei privind lanțul alimentar a Programului privind piața unică (SMP), de concentrarea la începutul perioadei și consolidarea mecanismului de protecție civilă al Uniunii (UCPM), de majorarea contribuției UE la Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (EMCDDA), de majorarea cheltuielilor administrative și a pensiilor din cauza inflației ridicate, de returnarea sumei din rezerva aferentă noii inițiative ReFuelEU în domeniul aviației la linia destinată transportului din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei, având în vedere adoptarea sa întârziată; întrucât marjele totale rămase la rubricile 2b și 5 sunt complet epuizate; |
| --- | --- |

C.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 este legat de finanțarea noului Act privind consolidarea industriei europene de apărare prin achiziții publice în comun (EDIRPA), de consolidarea măsurilor de urgență din cadrul componentei privind lanțul alimentar a Programului privind piața unică (SMP), de concentrarea la începutul perioadei și consolidarea mecanismului de protecție civilă al Uniunii (UCPM), de majorarea contribuției UE la Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (EMCDDA), de majorarea cheltuielilor administrative și a pensiilor din cauza inflației ridicate, de returnarea sumei din rezerva aferentă noii inițiative ReFuelEU în domeniul aviației la linia destinată transportului din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei, având în vedere adoptarea sa întârziată; întrucât marjele totale rămase la rubricile 2b și 5 sunt complet epuizate;

| D. | întrucât articolele 64 și 65 din Statutul funcționarilor vizează menținerea evoluției puterii de cumpărare a funcționarilor publici ai UE aliniată la cea a funcționarilor publici naționali; întrucât în bugetul adoptat pentru 2022 (impact pe 6 luni) a fost prevăzută o actualizare a salariilor cu 2,5 %, care urmează să fie aplicată retroactiv începând cu 1 iulie 2022, în timp ce procentul inclus în proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 este de 6,9 %; întrucât în raportul Eurostat din 24 octombrie 2022 privind actualizarea salariilor pentru 2022 procentul final este stabilit la 7,0 % (6); |
| --- | --- |

D.

întrucât articolele 64 și 65 din Statutul funcționarilor vizează menținerea evoluției puterii de cumpărare a funcționarilor publici ai UE aliniată la cea a funcționarilor publici naționali; întrucât în bugetul adoptat pentru 2022 (impact pe 6 luni) a fost prevăzută o actualizare a salariilor cu 2,5 %, care urmează să fie aplicată retroactiv începând cu 1 iulie 2022, în timp ce procentul inclus în proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 este de 6,9 %; întrucât în raportul Eurostat din 24 octombrie 2022 privind actualizarea salariilor pentru 2022 procentul final este stabilit la 7,0 % (6);

| E. | întrucât nivelul creditelor de plată pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și EU4Health a fost redus cu 775 de milioane EUR și, respectiv, 129,2 milioane EUR; |
| --- | --- |

E.

întrucât nivelul creditelor de plată pentru Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și EU4Health a fost redus cu 775 de milioane EUR și, respectiv, 129,2 milioane EUR;

| F. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 prevede și două ajustări referitoare la venituri, și anume o actualizare a estimărilor privind resursele proprii tradiționale (RPT) și impactul estimat al diferențelor de curs de schimb; întrucât excedentul de venituri este estimat la 3,0 miliarde EUR; |
| --- | --- |

F.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 prevede și două ajustări referitoare la venituri, și anume o actualizare a estimărilor privind resursele proprii tradiționale (RPT) și impactul estimat al diferențelor de curs de schimb; întrucât excedentul de venituri este estimat la 3,0 miliarde EUR;

| G. | întrucât impactul net al proiectului de buget rectificativ nr. 5/2022 asupra cheltuielilor reprezintă o majorare cu 447,5 milioane EUR a creditelor de angajament și o scădere cu 741,1 milioane EUR a creditelor de plată; întrucât impactul global asupra veniturilor (cuprinzând excedentul de venituri și scăderea plăților) constituie o scădere netă a contribuțiilor bazate pe VNB de 3 779 de milioane EUR; |
| --- | --- |

G.

întrucât impactul net al proiectului de buget rectificativ nr. 5/2022 asupra cheltuielilor reprezintă o majorare cu 447,5 milioane EUR a creditelor de angajament și o scădere cu 741,1 milioane EUR a creditelor de plată; întrucât impactul global asupra veniturilor (cuprinzând excedentul de venituri și scăderea plăților) constituie o scădere netă a contribuțiilor bazate pe VNB de 3 779 de milioane EUR;

| H. | întrucât Parlamentul a declarat de mai multe ori că un proiect de buget rectificativ ar trebui să aibă un singur scop, |
| --- | --- |

H.

întrucât Parlamentul a declarat de mai multe ori că un proiect de buget rectificativ ar trebui să aibă un singur scop,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 prezentat de Comisie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că, din cauza adoptării tardive a temeiului juridic al EDIRPA, comitetul de conciliere privind bugetul general pentru exercițiul financiar 2023 a convenit să nu înscrie în rezervă nicio sumă în credite de angajament în acest scop și să nu creeze o linie bugetară corespunzătoare pentru exercițiul financiar 2022; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că, de la începutul punerii sale în aplicare, UCPM a necesitat consolidări semnificative, în special ca urmare a condițiilor meteorologice extreme care provoacă inundații, incendii și secete în Europa, dar și pentru a crea o flotă permanentă de stingere a incendiilor care să lupte cu incendiile forestiere în întreaga Europă; precizează deci că concentrarea la începutul perioadei/concentrarea la sfârșitul perioadei a UCPM va trebui să fie reevaluată în funcție de nevoi, în special în contextul apropiatei revizuiri a CFM; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atrage atenția asupra riscului ca plățile restante să fie din ce în ce mai mari din cauza întârzierilor îngrijorătoare de punere în aplicare a programelor și asupra necesității de a trata acest risc în contextul revizuirii CFM; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că se înregistrează o scădere totală de 3,8 miliarde EUR a contribuției bazate pe VNB a statelor membre și că unele state membre beneficiază de finanțări suplimentare substanțiale, având în vedere că reducerile forfetare destinate acestora sunt ajustate anual în funcție de deflatorul PIB real, și nu de deflatorul automat de 2 % prevăzut în CFM; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reafirmă că, pentru a lua în considerare într-o măsură mai mare prerogativele autorității bugetare, Comisia ar trebui să prezinte un proiect de buget rectificativ care să aibă un singur scop și nu ar trebui să combine mai multe scopuri într-un singur proiect de buget rectificativ; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintei sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 5/2022 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 45, 24.2.2022, p. 1.

(3)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(4)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

(5)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(6)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raportul Eurostat privind actualizarea anuală pe 2022 a remunerațiilor și pensiilor funcționarilor UE”, publicat la 24.10.2022.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/141 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/141

---

P9_TA(2022)0403

Procedura bugetară 2023: text comun

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (14783/2022 – C9-0389/2022 – 2022/0212(BUD))

(2023/C 167/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei referitoare la acesta (14783/2022 – C9-0389/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere și declarațiile Parlamentului, Consiliului și Comisiei referitoare la acesta (14783/2022 – C9-0389/2022),

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023, adoptat de Comisie la 1 iulie 2022 (COM(2022)0400), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023, adoptat de Comisie la 1 iulie 2022 (COM(2022)0400),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 adoptată de Consiliu la 6 septembrie 2022 și transmisă Parlamentului European la 9 septembrie 2022 (12108/2022 – C9-0306/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 adoptată de Consiliu la 6 septembrie 2022 și transmisă Parlamentului European la 9 septembrie 2022 (12108/2022 – C9-0306/2022),

| — | având în vedere scrisoarea rectificativă nr. 1/2023 la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023, prezentată de Comisie la 5 octombrie 2022 (COM(2022)0670), |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea rectificativă nr. 1/2023 la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023, prezentată de Comisie la 5 octombrie 2022 (COM(2022)0670),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 (1) și amendamentele bugetare pe care le conține, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 octombrie 2022 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2023 (1) și amendamentele bugetare pe care le conține,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (4),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (5),

| — | având în vedere articolele 95 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 95 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul delegației sale la comitetul de conciliere (A9-0278/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației sale la comitetul de conciliere (A9-0278/2022),

| 1. | aprobă proiectul comun; |
| --- | --- |

1.

| 2. | confirmă declarațiile comune anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului general pentru exercițiul financiar 2023 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, celorlalte instituții și organelor interesate, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0366.

(2)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(3)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(4)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 11.

(5)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

---

ANEXĂ

FINAL

Bugetul pentru 2023 – Elemente aferente concluziilor comune

Prezentele concluzii comune cuprind următoarele secțiuni:

| 1. | Bugetul pentru 2023 |
| --- | --- |

1.

Bugetul pentru 2023

| 2. | Bugetul pentru 2022 – Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022 |
| --- | --- |

2.

Bugetul pentru 2022 – Proiectul de buget rectificativ nr. 5/2022

| 3. | Declarații |
| --- | --- |

3.

Declarații

—   Sinteză

A.   Bugetul pentru 2023

Potrivit elementelor aferente concluziilor comune:

| — | cuantumul total al creditelor de angajament din bugetul 2023 se stabilește la 186 616,7 milioane EUR. În ansamblu, acest lucru lasă o marjă, sub plafoanele CFM pentru 2023, de 421,2 milioane EUR în credite de angajament; |
| --- | --- |

—

cuantumul total al creditelor de angajament din bugetul 2023 se stabilește la 186 616,7 milioane EUR. În ansamblu, acest lucru lasă o marjă, sub plafoanele CFM pentru 2023, de 421,2 milioane EUR în credite de angajament;

| — | cuantumul total al creditelor de plată din bugetul 2023 se stabilește la 168 648,7 milioane EUR. În ansamblu, în aceste condiții rămâne o marjă, sub plafoanele CFM pentru 2023, de 3 554,2 milioane EUR în credite de plată; |
| --- | --- |

—

cuantumul total al creditelor de plată din bugetul 2023 se stabilește la 168 648,7 milioane EUR. În ansamblu, în aceste condiții rămâne o marjă, sub plafoanele CFM pentru 2023, de 3 554,2 milioane EUR în credite de plată;

| — | Instrumentul de flexibilitate pentru 2023 este mobilizat în credite de angajament în valoare de 1 235,7 milioane EUR, din care 182,2 milioane EUR pentru subrubrica 2b Reziliență și valori, 170,6 milioane EUR pentru rubrica 5 Securitate și apărare și 882,9 milioane EUR pentru rubrica 6 Vecinătate și întreaga lume. |
| --- | --- |

—

Instrumentul de flexibilitate pentru 2023 este mobilizat în credite de angajament în valoare de 1 235,7 milioane EUR, din care 182,2 milioane EUR pentru subrubrica 2b Reziliență și valori, 170,6 milioane EUR pentru rubrica 5 Securitate și apărare și 882,9 milioane EUR pentru rubrica 6 Vecinătate și întreaga lume.

Creditele de plată din 2023 aferente mobilizării Instrumentului de flexibilitate în perioada 2019-2023 sunt estimate de Comisie la 948,1 milioane EUR. Calendarul estimativ al plăților soldurilor aferente acestor exerciții este prezentat în detaliu în tabelul următor:

| Instrumentul de flexibilitate – profilul plăților (în milioane EUR) |
| --- |
| Anul mobilizării | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | Total |
| 2019 | 82,2 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 223,2 |
| 2020 | 39,9 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 106,1 |
| 2021 | 10,3 | 7,6 | 0,0 | 0,0 | 58,9 |
| 2022 | 62,7 | 49,8 | 36,7 | 0,0 | 368,4 |
| 2023 | 752,9 | 279,0 | 120,6 | 83,2 | 1 235,7 |
| Total | 948,1 | 336,4 | 157,4 | 83,2 | 1 992,3 |

Instrumentul de flexibilitate – profilul plăților (în milioane EUR)

Anul mobilizării

2023

2024

2025

2026

Total

2019

82,2

0,0

0,0

0,0

223,2

2020

39,9

0,0

0,0

0,0

106,1

2021

10,3

7,6

0,0

0,0

58,9

2022

62,7

49,8

36,7

0,0

368,4

2023

752,9

279,0

120,6

83,2

1 235,7

Total

948,1

336,4

157,4

83,2

1 992,3

| — | În conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind CFM, instrumentul de marjă unic este mobilizat în credite de angajament în valoare de 280 de milioane EUR la subrubrica 2b Reziliență și valori. |
| --- | --- |

—

În conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind CFM, instrumentul de marjă unic este mobilizat în credite de angajament în valoare de 280 de milioane EUR la subrubrica 2b Reziliență și valori.

B.   Bugetul pentru 2022

Se aprobă proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 5/2022, cu un amendament comparativ cu propunerea Comisiei: din cauza adoptării tardive a temeiului juridic pentru consolidarea industriei europene de apărare prin Actul privind achizițiile publice în comun (EDIRPA), suma de 82 972 301 EUR în credite de angajament înscrisă în rezervă în acest scop nu este acceptată, iar linia bugetară corespunzătoare 13 06 01 nu este creată pentru exercițiul financiar 2022.

—1.   Bugetul pentru 2023

1.1.   Linii „închise”

Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentele concluzii, sunt confirmate toate liniile bugetare, astfel cum au fost propuse de Comisie în proiectul de buget pentru 2023, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023.

Pentru celelalte linii bugetare, comitetul de conciliere a convenit asupra concluziilor incluse în secțiunile 1.2-1.7 de mai jos.

1.2.   Aspecte orizontale

Agenții descentralizate

Contribuția UE (în credite de angajament și credite de plată) și numărul de posturi pentru toate agențiile descentralizate sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget pentru 2023, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, cu următoarele excepții:

| — | La subrubrica 2b: |
| --- | --- |

—

La subrubrica 2b:

| — | Parchetul European (EPPO, articolul 07 10 08 din buget), pentru care bugetul pentru 2023 include o creștere de 2,5 milioane EUR și transformarea a douăzeci de posturi de agenți contractuali în posturi de agenți temporari în schema de personal, presupunând recrutarea în medie la jumătatea anului. |
| --- | --- |

—

Parchetul European (EPPO, articolul 07 10 08 din buget), pentru care bugetul pentru 2023 include o creștere de 2,5 milioane EUR și transformarea a douăzeci de posturi de agenți contractuali în posturi de agenți temporari în schema de personal, presupunând recrutarea în medie la jumătatea anului.

| — | La rubrica 4: |
| --- | --- |

—

La rubrica 4:

| — | Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA, articolul 11 10 02 din buget), pentru care se adaugă șase posturi în schema de personal, iar nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 0,5 milioane EUR, presupunând recrutarea în medie la jumătatea anului. |
| --- | --- |

—

Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA, articolul 11 10 02 din buget), pentru care se adaugă șase posturi în schema de personal, iar nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 0,5 milioane EUR, presupunând recrutarea în medie la jumătatea anului.

| — | Agenția Uniunii Europene pentru Azil (EUAA, articolul bugetar 10 10 01), pentru care nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 3 milioane EUR; |
| --- | --- |

—

Agenția Uniunii Europene pentru Azil (EUAA, articolul bugetar 10 10 01), pentru care nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 3 milioane EUR;

| — | Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex, articolul 11 10 01 din buget), pentru care nivelul creditelor de angajament și de plată este redus cu 50 de milioane EUR, astfel cum a fost propus de Consiliu și convenit de Parlamentul European în lecturile lor. |
| --- | --- |

—

Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex, articolul 11 10 01 din buget), pentru care nivelul creditelor de angajament și de plată este redus cu 50 de milioane EUR, astfel cum a fost propus de Consiliu și convenit de Parlamentul European în lecturile lor.

Agenții executive

Contribuția UE (în credite de angajament și credite de plată) și numărul de posturi din schema de personal pentru agențiile executive sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget.

Proiecte-pilot/acțiuni pregătitoare

A fost aprobat un pachet cuprinzător de 39 de proiecte-pilot/acțiuni pregătitoare (PP/AP), din care 29 sunt noi, ce corespund unei sume totale de 80,1 milioane EUR în credite de angajament, conform propunerii Parlamentului.

Nivelul creditelor pentru continuarea proiectului-pilot pus în aplicare de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) (Proiect-pilot – Către crearea unei Academii Diplomatice Europene, postul bugetar 2 2 5 0) este stabilit la nivelul solicitat de SEAE și propus de Comisie în proiectul de buget 2023.

Acest pachet respectă pe deplin plafoanele pentru proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare stabilite în Regulamentul financiar.

1.3.   Rubricile de cheltuieli din cadrul financiar – credite de angajament

După ce a luat în considerare concluziile de mai sus privind agențiile, proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, comitetul de conciliere a convenit următoarele:

Rubrica 1 – Piața unică, inovare și sectorul digital

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, însă cu următoarele ajustări convenite de comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 1.0.11 | Orizont Europa | 12 342 890 425 | 12 352 890 425 | 10 000 000 |
| 01 02 01 02 | Acțiunile Marie Skłodowska-Curie | 864 130 546 | 874 130 546 | 10 000 000 |
| 1.0.13 | Reactorul termonuclear experimental internațional (ITER) | 1 019 848 352 | 839 848 352 | - 180 000 000 |
| 01 04 01 | Construirea, operarea și exploatarea instalațiilor ITER – întreprinderea comună europeană pentru ITER – și dezvoltarea energiei prin fuziune | 1 012 128 572 | 832 128 572 | - 180 000 000 |
| 1.0.221 | MIE Transporturi | 1 792 540 197 | 1 852 540 197 | 60 000 000 |
| 02 03 01 | Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Transporturi | 1 782 813 707 | 1 842 813 707 | 60 000 000 |
| 1.0.222 | MIE Energie | 815 673 939 | 859 173 939 | 43 500 000 |
| 02 03 02 | Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Energie | 810 644 269 | 854 144 269 | 43 500 000 |
| 1.0.31 | Programul privind piața unică (inclusiv IMM-urile) | 592 820 090 | 602 820 090 | 10 000 000 |
| 03 02 02 | Îmbunătățirea competitivității întreprinderilor, în special a IMM-urilor, și sprijinirea accesului lor la piețe | 126 384 000 | 136 384 000 | 10 000 000 |
| PPAP | Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare | | | 37 325 000 |
| | Total | | | -19 175 000 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

1.0.11

Orizont Europa

12 342 890 425

12 352 890 425

10 000 000

01 02 01 02

Acțiunile Marie Skłodowska-Curie

864 130 546

874 130 546

10 000 000

1.0.13

Reactorul termonuclear experimental internațional (ITER)

1 019 848 352

839 848 352

- 180 000 000

01 04 01

Construirea, operarea și exploatarea instalațiilor ITER – întreprinderea comună europeană pentru ITER – și dezvoltarea energiei prin fuziune

1 012 128 572

832 128 572

- 180 000 000

1.0.221

MIE Transporturi

1 792 540 197

1 852 540 197

60 000 000

02 03 01

Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Transporturi

1 782 813 707

1 842 813 707

60 000 000

1.0.222

MIE Energie

815 673 939

859 173 939

43 500 000

02 03 02

Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Energie

810 644 269

854 144 269

43 500 000

1.0.31

Programul privind piața unică (inclusiv IMM-urile)

592 820 090

602 820 090

10 000 000

03 02 02

Îmbunătățirea competitivității întreprinderilor, în special a IMM-urilor, și sprijinirea accesului lor la piețe

126 384 000

136 384 000

10 000 000

PPAP

Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare

37 325 000

Total

-19 175 000

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 21 548,4 milioane EUR, lăsând o marjă de 178,6 milioane EUR până la limita maximă de cheltuieli de la rubrica 1.

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar (1), comitetul de conciliere este de acord să repună la dispoziție creditele de angajament la liniile bugetare destinate cercetării, valoarea totală fiind de 148,8 milioane EUR în credite de angajament. Aceste credite fac parte din suma totală de până la 0,5 miliarde EUR (la prețurile din 2018) pentru perioada 2021-2027, astfel cum a fost convenită cu ocazia adoptării acordului privind CFM. Acest lucru permite punerea la dispoziție a unei sume de până la 238,0 milioane EUR în prețurile din 2018 pentru perioada 2024-2027. O posibilă activare suplimentară a articolului 15 alineatul (3) va fi discutată în cadrul procedurii legislative referitoare la Actul european privind cipurile și finanțarea acestuia.

Se consolidează următoarea linie bugetară, iar comentariile bugetare aferente sunt revizuite în consecință:

| (în EUR) |
| --- |
| Linie bugetară | Nume | Credite de angajament |
| 01 02 02 20 | Clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii” | 29 762 369 |
| 01 02 02 40 | Clusterul „Dezvoltarea digitală, industria și spațiul” | 89 287 105 |
| 01 02 02 50 | Clusterul „Climă, energie și mobilitate” | 29 762 369 |
| Total | | 148 811 843 |

(în EUR)

Linie bugetară

Nume

Credite de angajament

01 02 02 20

Clusterul „Cultură, creativitate și societate favorabilă incluziunii”

29 762 369

01 02 02 40

Clusterul „Dezvoltarea digitală, industria și spațiul”

89 287 105

01 02 02 50

Clusterul „Climă, energie și mobilitate”

29 762 369

Total

148 811 843

Subrubrica 2a – Coeziune economică, socială și teritorială

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, însă cu următoarele ajustări convenite de comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| PPAP | Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare | | | 3 500 000 |
| | Total | | | 3 500 000 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

PPAP

Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare

3 500 000

Total

3 500 000

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 62 926,5 milioane EUR, lăsând o marjă de 12,5 milioane EUR până la limita maximă de cheltuieli a subrubricii 2a.

Subrubrica 2b – Reziliență și valori

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, însă cu următoarele ajustări convenite de comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 2.2.23 | Costuri de finanțare a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene (EURI) | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Instrumentul de redresare al Uniunii Europene (EURI) – plata unui cupon periodic și răscumpărarea la scadență | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | UE pentru sănătate (EU4Health) | 731 750 309 | 739 250 309 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Programul „UE pentru sănătate” (EU4Health) | 707 621 072 | 715 121 072 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Programul Erasmus+ | 3 648 525 437 | 3 668 525 437 | 20 000 000 |
| 07 03 01 01 | Promovarea mobilității în scopul învățării, precum și cooperarea, incluziunea, excelența, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul educației și formării – Gestiune indirectă | 2 382 120 171 | 2 400 120 171 | 18 000 000 |
| 07 03 03 | Promovarea mobilității în scopul învățării a antrenorilor sportivi și a personalului, precum și cooperarea, incluziunea, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul sportului | 67 664 711 | 69 664 711 | 2 000 000 |
| 2.2.33 | Corpul european de solidaritate (CES) | 141 196 320 | 144 196 320 | 3 000 000 |
| 07 04 01 | Corpul european de solidaritate | 134 298 196 | 137 298 196 | 3 000 000 |
| 2.2.34 | Europa creativă | 325 290 321 | 332 790 321 | 7 500 000 |
| 07 05 01 | Cultura | 100 040 879 | 102 540 879 | 2 500 000 |
| 07 05 02 | Mass-media | 175 661 827 | 180 661 827 | 5 000 000 |
| 2.2.352 | Cetățeni, egalitate, drepturi și valori | 212 282 092 | 215 282 092 | 3 000 000 |
| 07 06 02 | Promovarea implicării și a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii | 32 154 085 | 33 154 085 | 1 000 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 25 257 735 | 26 757 735 | 1 500 000 |
| 07 06 04 | Protejarea și promovarea valorilor Uniunii | 108 683 873 | 109 183 873 | 500 000 |
| 2.2.3DAG | Agenții descentralizate | 268 478 848 | 270 978 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Parchetul European (EPPO) | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| PPAP | Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare | | | 31 590 500 |
| | Total | | | -94 909 500 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

2.2.23

Costuri de finanțare a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene (EURI)

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Instrumentul de redresare al Uniunii Europene (EURI) – plata unui cupon periodic și răscumpărarea la scadență

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

UE pentru sănătate (EU4Health)

731 750 309

739 250 309

7 500 000

06 06 01

Programul „UE pentru sănătate” (EU4Health)

707 621 072

715 121 072

7 500 000

2.2.32

Programul Erasmus+

3 648 525 437

3 668 525 437

20 000 000

07 03 01 01

Promovarea mobilității în scopul învățării, precum și cooperarea, incluziunea, excelența, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul educației și formării – Gestiune indirectă

2 382 120 171

2 400 120 171

18 000 000

07 03 03

Promovarea mobilității în scopul învățării a antrenorilor sportivi și a personalului, precum și cooperarea, incluziunea, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul sportului

67 664 711

69 664 711

2 000 000

2.2.33

Corpul european de solidaritate (CES)

141 196 320

144 196 320

3 000 000

07 04 01

Corpul european de solidaritate

134 298 196

137 298 196

3 000 000

2.2.34

Europa creativă

325 290 321

332 790 321

7 500 000

07 05 01

Cultura

100 040 879

102 540 879

2 500 000

07 05 02

Mass-media

175 661 827

180 661 827

5 000 000

2.2.352

Cetățeni, egalitate, drepturi și valori

212 282 092

215 282 092

3 000 000

07 06 02

Promovarea implicării și a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii

32 154 085

33 154 085

1 000 000

07 06 03

Daphne

25 257 735

26 757 735

1 500 000

07 06 04

Protejarea și promovarea valorilor Uniunii

108 683 873

109 183 873

500 000

2.2.3DAG

Agenții descentralizate

268 478 848

270 978 848

2 500 000

07 10 08

Parchetul European (EPPO)

62 101 095

64 601 095

2 500 000

PPAP

Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare

31 590 500

Total

-94 909 500

Având în vedere ratele dobânzii și volumul operațiunilor de finanțare ale instrumentului NGEU până la sfârșitul lui 2022, creditele pentru linia bugetară 06 04 01 pot fi reduse cu 170,0 milioane EUR, menținând în același timp pe deplin capacitatea de finanțare a componentei nerambursabile a NGEU în 2023.

Pentru Erasmus+, majorarea bugetului de la articolul 07 03 03 Promovarea mobilității în scopul învățării a antrenorilor sportivi și a personalului, precum și cooperarea, incluziunea, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul sportului ar permite o contribuție la finanțarea acțiunilor legate de următoarele Jocuri Olimpice speciale.

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 7 660,2 milioane EUR, fără nicio marjă sub plafonul de cheltuieli de la subrubrica 2b, și mobilizarea sumei de 182,2 milioane EUR din Instrumentul de flexibilitate, în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul privind CFM, precum și mobilizarea sumei de 280,0 milioane EUR din Instrumentul de marjă unică, în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind CFM.

Rubrica 3 – Resurse naturale și mediu

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, însă cu următoarele ajustări convenite de comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 3.2.21 | Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE) | 725 521 280 | 755 521 280 | 30 000 000 |
| 09 02 01 | Natura și biodiversitatea | 272 761 676 | 279 011 676 | 6 250 000 |
| 09 02 02 | Economia circulară și calitatea vieții | 173 862 556 | 179 112 556 | 5 250 000 |
| 09 02 03 | Atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea | 122 358 139 | 128 608 139 | 6 250 000 |
| 09 02 04 | Tranziția către o energie curată | 130 752 568 | 143 002 568 | 12 250 000 |
| PPAP | Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare | | | 6 700 000 |
| | Total | | | 36 700 000 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

3.2.21

Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE)

725 521 280

755 521 280

30 000 000

09 02 01

Natura și biodiversitatea

272 761 676

279 011 676

6 250 000

09 02 02

Economia circulară și calitatea vieții

173 862 556

179 112 556

5 250 000

09 02 03

Atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea

122 358 139

128 608 139

6 250 000

09 02 04

Tranziția către o energie curată

130 752 568

143 002 568

12 250 000

PPAP

Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare

6 700 000

Total

36 700 000

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 57 259,3 milioane EUR, lăsând o marjă de 35,7 milioane EUR până la limita maximă de cheltuieli de la rubrica 3.

Rubrica 4 – Migrație și gestionarea frontierelor

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, însă cu următoarele ajustări convenite de comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 4.0.11 | Fondul pentru azil, migrație și integrare | 1 418 121 253 | 1 454 621 253 | 36 500 000 |
| 10 02 01 | Fondul pentru azil, migrație și integrare | 1 414 824 860 | 1 451 324 860 | 36 500 000 |
| 4.0.1DAG | Agenții descentralizate | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Agenția Uniunii Europene pentru Azil (EUAA) | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Fondul de gestionare integrată a frontierelor (FGIF) – instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize (IGFV) | 946 798 303 | 956 798 303 | 10 000 000 |
| 11 02 01 | Instrumentul de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize | 944 798 303 | 954 798 303 | 10 000 000 |
| 4.0.2DAG | Agenții descentralizate | 1 052 269 675 | 1 002 769 675 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA) | 258 655 538 | 259 155 538 | 500 000 |
| | Total | | | 0 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

4.0.11

Fondul pentru azil, migrație și integrare

1 418 121 253

1 454 621 253

36 500 000

10 02 01

Fondul pentru azil, migrație și integrare

1 414 824 860

1 451 324 860

36 500 000

4.0.1DAG

Agenții descentralizate

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Agenția Uniunii Europene pentru Azil (EUAA)

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Fondul de gestionare integrată a frontierelor (FGIF) – instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize (IGFV)

946 798 303

956 798 303

10 000 000

11 02 01

Instrumentul de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize

944 798 303

954 798 303

10 000 000

4.0.2DAG

Agenții descentralizate

1 052 269 675

1 002 769 675

-49 500 000

11 10 01

Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA)

258 655 538

259 155 538

500 000

Total

0

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 3 727,3 milioane EUR, lăsând o marjă de 86,7 milioane EUR până la limita maximă de cheltuieli de la rubrica 4.

Rubrica 5 – Securitate și apărare

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, însă cu următoarele ajustări convenite de comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 5.0.22 | Mobilitatea militară | 236 685 681 | 295 185 681 | 58 500 000 |
| 13 04 01 | Mobilitatea militară | 234 970 661 | 293 470 661 | 58 500 000 |
| | Total | | | 58 500 000 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

5.0.22

Mobilitatea militară

236 685 681

295 185 681

58 500 000

13 04 01

Mobilitatea militară

234 970 661

293 470 661

58 500 000

Total

58 500 000

În plus, în așteptarea acordului privind programul de conectivitate securizată spațială, sumele propuse în proiectul de buget în acest scop vor fi înscrise în rezervă, urmând să fie eliberate sau modificate în conformitate cu soluția de finanțare convenită în cele din urmă de Parlamentul European și de Consiliu. Detaliile sunt prezentate în secțiunea 1.5 de mai jos.

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament se stabilește la 2 116,6 milioane EUR, neexistând nicio marjă sub plafonul de cheltuieli al rubricii 5, iar Instrumentul de flexibilitate se mobilizează pentru a pune la dispoziție suma de 170,6 milioane EUR.

Rubrica 6 – Vecinătate și întreaga lume

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, însă cu următoarele ajustări convenite de comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 6.0.111 | Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa în lume (IVCDCI – Europa globală) | 11 970 770 313 | 12 250 770 313 | 280 000 000 |
| 14 02 01 10 | Vecinătatea sudică | 1 657 209 546 | 1 727 209 546 | 70 000 000 |
| 14 02 01 11 | Vecinătatea estică | 618 890 238 | 828 890 238 | 210 000 000 |
| | Total | | | 280 000 000 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

6.0.111

Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa în lume (IVCDCI – Europa globală)

11 970 770 313

12 250 770 313

280 000 000

14 02 01 10

Vecinătatea sudică

1 657 209 546

1 727 209 546

70 000 000

14 02 01 11

Vecinătatea estică

618 890 238

828 890 238

210 000 000

Total

280 000 000

În ceea ce privește Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa globală, majorarea cu 210 milioane EUR a creditelor de angajament pentru vecinătatea estică (postul bugetar 14 02 01 11) va fi dedicată măsurilor luate în Ucraina și Moldova ca răspuns la agresiunea Rusiei. Majorarea cu 70 de milioane EUR a creditelor de angajament pentru vecinătatea sudică (postul bugetar 14 02 01 10) este destinată finanțării acțiunilor legate de migrație, în special a acțiunilor de sprijinire a gestionării și guvernanței migrației și a strămutării forțate, precum și a UNRWA.

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament se stabilește la 17 211,9 milioane EUR, neexistând nicio marjă sub plafonul de cheltuieli al rubricii 6, iar Instrumentul de flexibilitate se mobilizează pentru a pune la dispoziție suma de 882,9 milioane EUR.

Rubrica 7 – Administrația publică europeană

Numărul de posturi din organigramele instituțiilor și creditele propuse de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, sunt convenite de comitetul de conciliere, cu următoarele excepții:

| — | secțiunea Curții de Justiție a Uniunii Europene, pentru care sunt adăugate patru posturi în schema de personal, iar nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 634 903 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului; |
| --- | --- |

—

secțiunea Curții de Justiție a Uniunii Europene, pentru care sunt adăugate patru posturi în schema de personal, iar nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 634 903 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului;

| — | secțiunea Curții de Conturi Europene, pentru care sunt adăugate nouă posturi în schema de personal și nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 1 005 422 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului. Posturile corespunzătoare sunt permise temporar, până în 2027; |
| --- | --- |

—

secțiunea Curții de Conturi Europene, pentru care sunt adăugate nouă posturi în schema de personal și nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 1 005 422 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului. Posturile corespunzătoare sunt permise temporar, până în 2027;

| — | secțiunea Comitetului Economic și Social European, pentru care sunt adăugate două posturi în schema de personal, iar nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 115 497 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului; |
| --- | --- |

—

secțiunea Comitetului Economic și Social European, pentru care sunt adăugate două posturi în schema de personal, iar nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 115 497 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului;

| — | secțiunea Ombudsmanului European, pentru care sunt adăugate două posturi în schema de personal și nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 101 388 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului; |
| --- | --- |

—

secțiunea Ombudsmanului European, pentru care sunt adăugate două posturi în schema de personal și nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 101 388 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului;

| — | secțiunea Autorității Europene pentru Protecția Datelor, pentru care sunt adăugate trei posturi în schema de personal a Autorității Europene pentru Protecția Datelor și două posturi în schema de personal a Comitetului european pentru protecția datelor. Prin urmare, nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 388 202 EUR, având în vedere recrutarea, în medie, la jumătatea anului; |
| --- | --- |

—

secțiunea Autorității Europene pentru Protecția Datelor, pentru care sunt adăugate trei posturi în schema de personal a Autorității Europene pentru Protecția Datelor și două posturi în schema de personal a Comitetului european pentru protecția datelor. Prin urmare, nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 388 202 EUR, având în vedere recrutarea, în medie, la jumătatea anului;

| — | secțiunea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), pentru care resursele de personal sunt majorate cu 11 agenți contractuali, iar nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 420 239 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului; |
| --- | --- |

—

secțiunea Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), pentru care resursele de personal sunt majorate cu 11 agenți contractuali, iar nivelul creditelor de angajament și de plată este majorat cu 420 239 EUR, având în vedere numărul de recrutări efectuate, în medie, la jumătatea exercițiului;

Ajustările, având ca rezultat o creștere de 2,7 milioane EUR la rubrica 7, sunt prezentate în detaliu în tabelele următoare:

Secțiunea 4 – Curtea de Justiție

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 1 2 0 0 | Remunerații și indemnizații | 304 868 000 | 305 502 903 | 634 903 |
| | Total | | | 634 903 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

1 2 0 0

Remunerații și indemnizații

304 868 000

305 502 903

634 903

Total

634 903

Secțiunea 5 – Curtea de Conturi Europeană

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 1 2 0 0 | Remunerații și indemnizații | 129 600 000 | 130 605 422 | 1 005 422 |
| | Total | | | 1 005 422 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

1 2 0 0

Remunerații și indemnizații

129 600 000

130 605 422

1 005 422

Total

1 005 422

Secțiunea 6 – Comitetul Economic și Social European

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 1 2 0 0 | Remunerații și indemnizații | 82 849 505 | 82 965 001 | 115 496 |
| | Total | | | 115 496 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

1 2 0 0

Remunerații și indemnizații

82 849 505

82 965 001

115 496

Total

115 496

Secțiunea 8 – Ombudsmanul European

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 1 2 0 0 | Remunerații și indemnizații | 9 002 978 | 9 104 366 | 101 388 |
| | Total | | | 101 388 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

1 2 0 0

Remunerații și indemnizații

9 002 978

9 104 366

101 388

Total

101 388

Secțiunea 9 – Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 1 1 0 0 | Remunerații și indemnizații | 7 491 500 | 7 724 420 | 232 920 |
| 3 0 1 0 | Remunerații și indemnizații | 2 123 500 | 2 278 782 | 155 282 |
| | Total | | | 388 202 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

1 1 0 0

Remunerații și indemnizații

7 491 500

7 724 420

232 920

3 0 1 0

Remunerații și indemnizații

2 123 500

2 278 782

155 282

Total

388 202

Secțiunea 10 – Serviciul European de Acțiune Externă

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de angajament (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| 1 2 0 0 | Agenți contractuali | 20 967 900 | 21 388 139 | 420 239 |
| | Total | | | 420 239 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de angajament (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

1 2 0 0

Agenți contractuali

20 967 900

21 388 139

420 239

Total

420 239

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 11 311,3 milioane EUR, lăsându-se o marjă de 107,7 milioane EUR până la limita maximă de cheltuieli de la rubrica 7, din care suma de 28,2 milioane EUR va constitui submarja pentru „Cheltuielile administrative ale instituțiilor”.

Instrumente speciale tematice: FEG, RAU și RAB

Creditele de angajament pentru Fondul european de ajustare la globalizare pentru lucrătorii disponibilizați (FEG), rezerva pentru solidaritate și ajutoare de urgență (RAU), precum și rezerva de ajustare la Brexit (RAB) sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget.

1.4.   Credite de plată

Nivelul global al creditelor de plată din bugetul pe 2023 este stabilit la nivelul din proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, cu următoarele ajustări convenite de comitetul de conciliere:

| 1. | Se ține seama de nivelul convenit al creditelor de angajament pentru cheltuielile nediferențiate (rubricile 1-6), în cazul cărora nivelul creditelor de plată este egal cu nivelul creditelor de angajament. Această abordare este utilizată în ceea ce privește reducerea costurilor de finanțare ale Instrumentului european de redresare (EURI) cu 170,0 milioane EUR. Având în vedere, de asemenea, ajustarea contribuției Uniunii la agențiile descentralizate, efectul combinat al acestor măsuri este o reducere cu 214,0 milioane EUR; |
| --- | --- |

1.

Se ține seama de nivelul convenit al creditelor de angajament pentru cheltuielile nediferențiate (rubricile 1-6), în cazul cărora nivelul creditelor de plată este egal cu nivelul creditelor de angajament. Această abordare este utilizată în ceea ce privește reducerea costurilor de finanțare ale Instrumentului european de redresare (EURI) cu 170,0 milioane EUR. Având în vedere, de asemenea, ajustarea contribuției Uniunii la agențiile descentralizate, efectul combinat al acestor măsuri este o reducere cu 214,0 milioane EUR;

| 2. | Ajustările de la rubrica 7 au drept rezultat o majorare de 2,7 milioane EUR. |
| --- | --- |

2.

Ajustările de la rubrica 7 au drept rezultat o majorare de 2,7 milioane EUR.

| 3. | Creditele de plată pentru toate proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare noi propuse de Parlament sunt stabilite la 25 % din creditele de angajament corespunzătoare sau la nivelul propus de Parlament, în cazul în care acesta este mai scăzut. În cazul prelungirii unor proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare existente, nivelul creditelor de plată este fie cel stabilit în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, la care se adaugă 25 % din angajamentele noi corespunzătoare, fie nivelul propus de Parlamentul European, reținându-se valoarea cea mai mică. Efectul combinat reprezintă o majorare cu 19,8 milioane EUR. |
| --- | --- |

3.

Creditele de plată pentru toate proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare noi propuse de Parlament sunt stabilite la 25 % din creditele de angajament corespunzătoare sau la nivelul propus de Parlament, în cazul în care acesta este mai scăzut. În cazul prelungirii unor proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare existente, nivelul creditelor de plată este fie cel stabilit în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, la care se adaugă 25 % din angajamentele noi corespunzătoare, fie nivelul propus de Parlamentul European, reținându-se valoarea cea mai mică. Efectul combinat reprezintă o majorare cu 19,8 milioane EUR.

| 4. | Ajustările efectuate la liniile bugetare aferente cheltuielilor diferențiate, pentru care efectul combinat este o majorare de 177,0 milioane EUR. |
| --- | --- |

4.

Ajustările efectuate la liniile bugetare aferente cheltuielilor diferențiate, pentru care efectul combinat este o majorare de 177,0 milioane EUR.

Ajustările, având ca rezultat o scădere totală de 14,5 milioane EUR, sunt prezentate în tabelul următor:

| Linie bugetară / Program | Nume | Variație în credite de plată (în EUR) |
| --- | --- | --- |
| PB 2023 (inclusiv SR 1) | Bugetul pentru 2023 | Diferență |
| Rubrica 1 |
| 1.0.11 | Orizont Europa | 11 903 569 694 | 11 908 569 694 | 5 000 000 |
| 01 02 01 02 | Acțiunile Marie Skłodowska-Curie | 602 437 939 | 607 437 939 | 5 000 000 |
| 1.0.13 | Reactorul termonuclear experimental internațional (ITER) | 721 228 782 | 671 228 782 | -50 000 000 |
| 01 04 01 | Construirea, operarea și exploatarea instalațiilor ITER – întreprinderea comună europeană pentru ITER – și dezvoltarea energiei prin fuziune | 563 509 002 | 513 509 002 | -50 000 000 |
| 1.0.221 | MIE Transporturi | 1 922 486 490 | 1 943 486 490 | 21 000 000 |
| 02 03 01 | Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Transporturi | 973 760 000 | 994 760 000 | 21 000 000 |
| 1.0.222 | MIE Energie | 713 629 670 | 723 629 670 | 10 000 000 |
| 02 03 02 | Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Energie | 246 000 000 | 256 000 000 | 10 000 000 |
| 1.0.31 | Programul privind piața unică (inclusiv IMM-urile) | 610 260 036 | 615 260 036 | 5 000 000 |
| 03 02 02 | Îmbunătățirea competitivității întreprinderilor, în special a IMM-urilor, și sprijinirea accesului lor la piețe | 132 069 500 | 137 069 500 | 5 000 000 |
| PPAP | Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare | | | 9 331 250 |
| | Total rubrica 1 | | | 331 250 |
| Subrubrica 2a |
| PPAP | Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare | | | 875 000 |
| | Total subrubrica 2a | | | 875 000 |
| Subrubrica 2b |
| 2.2.23 | Costuri de finanțare a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene (EURI) | 1 485 775 000 | 1 315 775 000 | - 170 000 000 |
| 06 04 01 | Instrumentul de redresare al Uniunii Europene (EURI) – plata unui cupon periodic și răscumpărarea la scadență | 1 479 775 000 | 1 309 775 000 | - 170 000 000 |
| 2.2.25 | UE pentru sănătate (EU4Health) | 619 341 615 | 626 841 615 | 7 500 000 |
| 06 06 01 | Programul „UE pentru sănătate” (EU4Health) | 570 712 378 | 578 212 378 | 7 500 000 |
| 2.2.32 | Programul Erasmus+ | 3 274 197 196 | 3 291 597 196 | 17 400 000 |
| 07 03 01 01 | Promovarea mobilității în scopul învățării, precum și cooperarea, incluziunea, excelența, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul educației și formării – Gestiune indirectă | 2 280 250 000 | 2 296 250 000 | 16 000 000 |
| 07 03 03 | Promovarea mobilității în scopul învățării a antrenorilor sportivi și a personalului, precum și cooperarea, incluziunea, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul sportului | 55 000 000 | 56 400 000 | 1 400 000 |
| 2.2.33 | Corpul european de solidaritate (CES) | 122 118 124 | 124 118 124 | 2 000 000 |
| 07 04 01 | Corpul european de solidaritate | 104 000 000 | 106 000 000 | 2 000 000 |
| 2.2.34 | Europa creativă | 306 962 192 | 312 462 192 | 5 500 000 |
| 07 05 01 | Cultura | 89 452 597 | 91 452 597 | 2 000 000 |
| 07 05 02 | Mass-media | 137 922 353 | 141 422 353 | 3 500 000 |
| 2.2.352 | Cetățeni, egalitate, drepturi și valori | 155 069 755 | 156 569 755 | 1 500 000 |
| 07 06 02 | Promovarea implicării și a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii | 18 510 511 | 19 010 511 | 500 000 |
| 07 06 03 | Daphne | 26 078 886 | 26 828 886 | 750 000 |
| 07 06 04 | Protejarea și promovarea valorilor Uniunii | 54 381 753 | 54 631 753 | 250 000 |
| 2.2.3DAG | Agenții descentralizate | 263 290 848 | 265 790 848 | 2 500 000 |
| 07 10 08 | Parchetul European (EPPO) | 62 101 095 | 64 601 095 | 2 500 000 |
| PPAP | Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare | | | 7 897 625 |
| | Total subrubrica 2b | | | - 125 702 375 |
| Rubrica 3 |
| 3.2.21 | Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE) | 513 989 167 | 522 689 167 | 8 700 000 |
| 09 02 01 | Natura și biodiversitatea | 97 698 396 | 99 323 396 | 1 625 000 |
| 09 02 02 | Economia circulară și calitatea vieții | 69 504 430 | 71 129 430 | 1 625 000 |
| 09 02 03 | Atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea | 47 000 000 | 48 625 000 | 1 625 000 |
| 09 02 04 | Tranziția către o energie curată | 53 000 000 | 56 825 000 | 3 825 000 |
| PPAP | Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare | | | 1 675 000 |
| | Total rubrica 3 | | | 10 375 000 |
| Rubrica 4 |
| 4.0.11 | Fondul pentru azil, migrație și integrare | 1 314 919 500 | 1 329 919 500 | 15 000 000 |
| 10 02 01 | Fondul pentru azil, migrație și integrare | 710 919 500 | 725 919 500 | 15 000 000 |
| 4.0.1DAG | Agenții descentralizate | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 10 10 01 | Agenția Uniunii Europene pentru Azil (EUAA) | 169 169 287 | 172 169 287 | 3 000 000 |
| 4.0.211 | Fondul de gestionare integrată a frontierelor (FGIF) – instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize (IGFV) | 394 492 752 | 396 992 752 | 2 500 000 |
| 11 02 01 | Instrumentul de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize | 276 492 752 | 278 992 752 | 2 500 000 |
| 4.0.2DAG | Agenții descentralizate | 1 117 019 143 | 1 067 519 143 | -49 500 000 |
| 11 10 01 | Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) | 793 614 137 | 743 614 137 | -50 000 000 |
| 11 10 02 | Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA) | 323 405 006 | 323 905 006 | 500 000 |
| PPAP | Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare | | | 0 |
| | Total rubrica 4 | | | -29 000 000 |
| Rubrica 5 |
| 5.0.22 | Mobilitatea militară | 106 715 020 | 131 715 020 | 25 000 000 |
| 13 04 01 | Mobilitatea militară | 105 000 000 | 130 000 000 | 25 000 000 |
| | Total rubrica 5 | | | 25 000 000 |
| Rubrica 6 |
| 6.0.111 | Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa în lume (IVCDCI – Europa globală) | 8 842 716 018 | 8 943 716 018 | 101 000 000 |
| 14 02 01 10 | Vecinătatea sudică | 423 893 255 | 444 893 255 | 21 000 000 |
| 14 02 01 11 | Vecinătatea estică | 185 608 958 | 265 608 958 | 80 000 000 |
| | Total rubrica 6 | | | 101 000 000 |
| Rubrica 7 |
| 7.1.24 | Curtea de Justiție a Uniunii Europene | 485 342 893 | 485 977 796 | 634 903 |
| 7.1.25 | Curtea de Conturi Europeană | 174 054 500 | 175 059 922 | 1 005 422 |
| 7.1.26 | Comitetul Economic și Social European | 158 652 474 | 158 767 970 | 115 496 |
| 7.1.28 | Ombudsmanul European | 12 943 383 | 13 044 771 | 101 388 |
| 7.1.29 | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor | 21 941 500 | 22 329 702 | 388 202 |
| 7.1.2X | Serviciul European de Acțiune Externă | 819 647 241 | 820 067 480 | 420 239 |
| | Total rubrica 7 | 2 665 650 |
| TOTAL | -14 455 475 |

Linie bugetară / Program

Nume

Variație în credite de plată (în EUR)

PB 2023 (inclusiv SR 1)

Bugetul pentru 2023

Diferență

Rubrica 1

1.0.11

Orizont Europa

11 903 569 694

11 908 569 694

5 000 000

01 02 01 02

Acțiunile Marie Skłodowska-Curie

602 437 939

607 437 939

5 000 000

1.0.13

Reactorul termonuclear experimental internațional (ITER)

721 228 782

671 228 782

-50 000 000

01 04 01

Construirea, operarea și exploatarea instalațiilor ITER – întreprinderea comună europeană pentru ITER – și dezvoltarea energiei prin fuziune

563 509 002

513 509 002

-50 000 000

1.0.221

MIE Transporturi

1 922 486 490

1 943 486 490

21 000 000

02 03 01

Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Transporturi

973 760 000

994 760 000

21 000 000

1.0.222

MIE Energie

713 629 670

723 629 670

10 000 000

02 03 02

Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Energie

246 000 000

256 000 000

10 000 000

1.0.31

Programul privind piața unică (inclusiv IMM-urile)

610 260 036

615 260 036

5 000 000

03 02 02

Îmbunătățirea competitivității întreprinderilor, în special a IMM-urilor, și sprijinirea accesului lor la piețe

132 069 500

137 069 500

5 000 000

PPAP

Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare

9 331 250

Total rubrica 1

331 250

Subrubrica 2a

PPAP

Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare

875 000

Total subrubrica 2a

875 000

Subrubrica 2b

2.2.23

Costuri de finanțare a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene (EURI)

1 485 775 000

1 315 775 000

- 170 000 000

06 04 01

Instrumentul de redresare al Uniunii Europene (EURI) – plata unui cupon periodic și răscumpărarea la scadență

1 479 775 000

1 309 775 000

- 170 000 000

2.2.25

UE pentru sănătate (EU4Health)

619 341 615

626 841 615

7 500 000

06 06 01

Programul „UE pentru sănătate” (EU4Health)

570 712 378

578 212 378

7 500 000

2.2.32

Programul Erasmus+

3 274 197 196

3 291 597 196

17 400 000

07 03 01 01

Promovarea mobilității în scopul învățării, precum și cooperarea, incluziunea, excelența, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul educației și formării – Gestiune indirectă

2 280 250 000

2 296 250 000

16 000 000

07 03 03

Promovarea mobilității în scopul învățării a antrenorilor sportivi și a personalului, precum și cooperarea, incluziunea, creativitatea și inovarea la nivelul organizațiilor și al politicilor în domeniul sportului

55 000 000

56 400 000

1 400 000

2.2.33

Corpul european de solidaritate (CES)

122 118 124

124 118 124

2 000 000

07 04 01

Corpul european de solidaritate

104 000 000

106 000 000

2 000 000

2.2.34

Europa creativă

306 962 192

312 462 192

5 500 000

07 05 01

Cultura

89 452 597

91 452 597

2 000 000

07 05 02

Mass-media

137 922 353

141 422 353

3 500 000

2.2.352

Cetățeni, egalitate, drepturi și valori

155 069 755

156 569 755

1 500 000

07 06 02

Promovarea implicării și a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii

18 510 511

19 010 511

500 000

07 06 03

Daphne

26 078 886

26 828 886

750 000

07 06 04

Protejarea și promovarea valorilor Uniunii

54 381 753

54 631 753

250 000

2.2.3DAG

Agenții descentralizate

263 290 848

265 790 848

2 500 000

07 10 08

Parchetul European (EPPO)

62 101 095

64 601 095

2 500 000

PPAP

Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare

7 897 625

Total subrubrica 2b

- 125 702 375

Rubrica 3

3.2.21

Programul pentru mediu și politici climatice (LIFE)

513 989 167

522 689 167

8 700 000

09 02 01

Natura și biodiversitatea

97 698 396

99 323 396

1 625 000

09 02 02

Economia circulară și calitatea vieții

69 504 430

71 129 430

1 625 000

09 02 03

Atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea

47 000 000

48 625 000

1 625 000

09 02 04

Tranziția către o energie curată

53 000 000

56 825 000

3 825 000

PPAP

Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare

1 675 000

Total rubrica 3

10 375 000

Rubrica 4

4.0.11

Fondul pentru azil, migrație și integrare

1 314 919 500

1 329 919 500

15 000 000

10 02 01

Fondul pentru azil, migrație și integrare

710 919 500

725 919 500

15 000 000

4.0.1DAG

Agenții descentralizate

169 169 287

172 169 287

3 000 000

10 10 01

Agenția Uniunii Europene pentru Azil (EUAA)

169 169 287

172 169 287

3 000 000

4.0.211

Fondul de gestionare integrată a frontierelor (FGIF) – instrumentul pentru gestionarea frontierelor și vize (IGFV)

394 492 752

396 992 752

2 500 000

11 02 01

Instrumentul de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și vize

276 492 752

278 992 752

2 500 000

4.0.2DAG

Agenții descentralizate

1 117 019 143

1 067 519 143

-49 500 000

11 10 01

Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex)

793 614 137

743 614 137

-50 000 000

11 10 02

Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA)

323 405 006

323 905 006

500 000

PPAP

Proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare

0

Total rubrica 4

-29 000 000

Rubrica 5

5.0.22

Mobilitatea militară

106 715 020

131 715 020

25 000 000

13 04 01

Mobilitatea militară

105 000 000

130 000 000

25 000 000

Total rubrica 5

25 000 000

Rubrica 6

6.0.111

Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – Europa în lume (IVCDCI – Europa globală)

8 842 716 018

8 943 716 018

101 000 000

14 02 01 10

Vecinătatea sudică

423 893 255

444 893 255

21 000 000

14 02 01 11

Vecinătatea estică

185 608 958

265 608 958

80 000 000

Total rubrica 6

101 000 000

Rubrica 7

7.1.24

Curtea de Justiție a Uniunii Europene

485 342 893

485 977 796

634 903

7.1.25

Curtea de Conturi Europeană

174 054 500

175 059 922

1 005 422

7.1.26

Comitetul Economic și Social European

158 652 474

158 767 970

115 496

7.1.28

Ombudsmanul European

12 943 383

13 044 771

101 388

7.1.29

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

21 941 500

22 329 702

388 202

7.1.2X

Serviciul European de Acțiune Externă

819 647 241

820 067 480

420 239

Total rubrica 7

2 665 650

TOTAL

-14 455 475

În ansamblu, aceste acțiuni vor asigura un nivel al creditelor de plată în valoare de 168 648,7 milioane EUR, care reprezintă o reducere de 14,5 milioane EUR față de proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023.

1.5.   Rezerve

Nu există alte rezerve în afara celor din proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023.

1.6.   Comentarii bugetare

Textul comentariilor bugetare corespunde proiectului de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, cu următoarele ajustări propuse în scrisoarea privind caracterul executabil și aprobate de comitetul de conciliere:

| — | Liniile bugetare pentru care Parlamentul European a introdus amendamente cu privire la propria secțiune sunt aprobate fără modificări. Acestea includ următorul amendament: |
| --- | --- |

—

Liniile bugetare pentru care Parlamentul European a introdus amendamente cu privire la propria secțiune sunt aprobate fără modificări. Acestea includ următorul amendament:

| — | Postul 1 2 0 0 — Remunerații și indemnizații |
| --- | --- |

—

Postul 1 2 0 0 — Remunerații și indemnizații

Se adaugă următorul text:

98 de posturi suplimentare în schema de personal pentru anul 2023. Aceste posturi sunt destinate unui singur exercițiu bugetar și vor fi eliminate din schema de personal în proiectul de buget pe 2024. Aceste posturi sunt destinate să faciliteze continuitatea angajării agenților temporari în lumina aplicării articolului 29 alineatul (4) din Statutul funcționarilor. Nu sunt necesare credite suplimentare.

| — | Comitetul de conciliere este de acord, de asemenea, că numărul de posturi din schema de personal a „Autorității pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene și a Comitetului de personalități independente” ar trebui să fie marcat în mod clar în schema de personal a Parlamentului European prin introducerea unei noi linii bugetare sub totalul general al Parlamentului European, indicând „din care pentru Autoritate”. |
| --- | --- |

—

Comitetul de conciliere este de acord, de asemenea, că numărul de posturi din schema de personal a „Autorității pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene și a Comitetului de personalități independente” ar trebui să fie marcat în mod clar în schema de personal a Parlamentului European prin introducerea unei noi linii bugetare sub totalul general al Parlamentului European, indicând „din care pentru Autoritate”.

| — | Liniile bugetare pentru care amendamentele introduse de Parlamentul European sunt aprobate fără modificări: |
| --- | --- |

—

Liniile bugetare pentru care amendamentele introduse de Parlamentul European sunt aprobate fără modificări:

| — | Articolul 14 04 02 – Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound) |
| --- | --- |

—

Articolul 14 04 02 – Fundația Europeană pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (Eurofound)

Textul se modifică după cum urmează:

Acest credit acoperă cheltuielile cu salariile RSUE și cu constituirea echipelor și/sau a structurilor de sprijin ale acestora, inclusiv
  cheltuielile de deplasare
  și de personal, cu excepția celor legate de personalul detașat de statele membre sau de instituțiile Uniunii. Acesta acoperă, de asemenea, costurile eventualelor proiecte puse în aplicare sub responsabilitatea directă a unui RSUE.

| — | Liniile bugetare pentru care comentariile bugetare respective astfel cum s-a propus în proiectul de buget modificat prin scrisoarea rectificativă sunt aprobate cu următoarele modificări: |
| --- | --- |

—

Liniile bugetare pentru care comentariile bugetare respective astfel cum s-a propus în proiectul de buget modificat prin scrisoarea rectificativă sunt aprobate cu următoarele modificări:

| — | Postul 13 03 01 – Cercetare în domeniul apărării |
| --- | --- |

—

Postul 13 03 01 – Cercetare în domeniul apărării

Se modifică paragraful după cum urmează:

studii, cum ar fi studiile de fezabilitate pentru a analiza fezabilitatea unor tehnologii, produse, procese, servicii și soluții noi sau îmbunătățite, inclusiv în domeniul apărării cibernetice și al securității cibernetice,

| — | Noi linii bugetare în urma adoptării, la 9 noiembrie 2022, a propunerii Comisiei de regulament de instituire a unui instrument de acordare de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +), pentru care comentariul bugetar respectiv este aprobat cu următorul text: |
| --- | --- |

—

Noi linii bugetare în urma adoptării, la 9 noiembrie 2022, a propunerii Comisiei de regulament de instituire a unui instrument de acordare de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +), pentru care comentariul bugetar respectiv este aprobat cu următorul text:

| — | Articolul 14 01 06 – Cheltuieli de sprijin pentru Ucraina – asistența macrofinanciară plus (MFA+) |
| --- | --- |

—

Articolul 14 01 06 – Cheltuieli de sprijin pentru Ucraina – asistența macrofinanciară plus (MFA+)

Se adaugă următorul text:

Pe lângă cheltuielile descrise în prezentul capitol, acest credit este, de asemenea, destinat să acopere, mai specific, cheltuielile de sprijin administrativ pentru implementarea instrumentului și atingerea obiectivelor sale, inclusiv sprijinul administrativ legat de activitățile de pregătire, urmărire, monitorizare, control, audit și evaluare necesare pentru această implementare, precum și cheltuielile de la sediul central și de la delegațiile Uniunii vizând sprijinul administrativ și de coordonare necesar acestui instrument, precum și pentru gestionarea operațiunilor finanțate de instrument, inclusiv a acțiunilor de informare și de comunicare, și a sistemelor corporative de tehnologie a informației.

| — | Articolul 14 07 – Asistența macrofinanciară plus (MFA+) pentru Ucraina |
| --- | --- |

—

Articolul 14 07 – Asistența macrofinanciară plus (MFA+) pentru Ucraina

Se adaugă următorul text:

Creditele de la acest capitol sunt destinate să acopere cheltuielile operaționale legate de acțiunile desfășurate pe baza instrumentului de sprijin pentru Ucraina în 2023 (asistență macrofinanciară +). Obiectivul general al instrumentului este de a oferi asistență financiară pe termen scurt într-un mod previzibil, continuu, ordonat și în timp util, finanțarea reabilitării și a sprijinului inițial pentru reconstrucția postbelică, după caz, în vederea sprijinirii Ucrainei pe calea integrării europene.

Pentru a atinge obiectivul general, principalele obiective specifice sunt, în special, de a sprijini:

| — | stabilitatea macrofinanciară și atenuarea constrângerilor financiare externe și interne ale țării; |
| --- | --- |

—

stabilitatea macrofinanciară și atenuarea constrângerilor financiare externe și interne ale țării;

| — | o agendă de reformă orientată către faza pregătitoare timpurie a procesului de preaderare, după caz, inclusiv consolidarea instituțiilor Ucrainei, reformarea și consolidarea eficacității administrației publice, precum și transparența, reformele structurale și buna guvernanță la toate nivelurile; |
| --- | --- |

—

o agendă de reformă orientată către faza pregătitoare timpurie a procesului de preaderare, după caz, inclusiv consolidarea instituțiilor Ucrainei, reformarea și consolidarea eficacității administrației publice, precum și transparența, reformele structurale și buna guvernanță la toate nivelurile;

| — | reabilitarea funcțiilor critice și a infrastructurii și acordarea de ajutor persoanelor aflate în dificultate. |
| --- | --- |

—

reabilitarea funcțiilor critice și a infrastructurii și acordarea de ajutor persoanelor aflate în dificultate.

În conformitate cu articolele 21, 22 și 24 din Regulamentul financiar, contribuțiile primite din partea țărilor terțe (statele AELS, în temeiul Acordului privind Spațiul Economic European, țările candidate și, dacă este cazul, țările potențial candidate din Balcanii de Vest sau alte țări terțe) pentru participarea la programele Uniunii, precum și orice alt venit alocat, înscrise în situația veniturilor, conduc la deschiderea de credite corespunzătoare și la execuție în temeiul prezentului capitol.

Sumele estimate aferente, precum și articolul sau postul corespunzător din situația veniturilor sunt indicate, ori de câte ori este posibil, în liniile bugetare relevante.

| — | Articolul 14 07 01 – MFA+ pentru Ucraina – subvenționarea ratei dobânzii |
| --- | --- |

—

Articolul 14 07 01 – MFA+ pentru Ucraina – subvenționarea ratei dobânzii

Se adaugă următorul text:

Acest credit este destinat să acopere activitățile care vizează acordarea unei subvenționări a ratei dobânzii pentru operațiunile de împrumut și de credit, cu excepția costurilor legate de rambursarea anticipată a împrumutului, în legătură cu împrumuturile acordate în temeiul prezentului regulament.

Aceste contribuții constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (d) și (e) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

| — | Articolul 14 07 02 – MFA+ pentru Ucraina – sprijinul nerambursabil |
| --- | --- |

—

Articolul 14 07 02 – MFA+ pentru Ucraina – sprijinul nerambursabil

Se adaugă următorul text:

Acest credit este destinat să acopere sumele suplimentare puse la dispoziție de statele membre și de țările terțe și părțile interesate, implementate ca sprijin nerambursabil în cazurile prevăzute în memorandumul de înțelegere care urmează să fie încheiat în temeiul articolului 7 din regulamentul propus sau în conformitate cu Regulamentul (UE) 2021/947 și cu Regulamentul (CE) nr. 1257/96, pentru a finanța măsuri de realizare a obiectivelor menționate la articolul 2 alineatul (2) literele (b)-(c) din regulamentul propus.

Acest credit este legat, în special, de

| — | o agendă de reformă orientată către faza pregătitoare timpurie a procesului de preaderare, după caz, inclusiv consolidarea instituțiilor Ucrainei, reformarea și consolidarea eficacității administrației publice, precum și transparența, reformele structurale și buna guvernanță la toate nivelurile; |
| --- | --- |

—

o agendă de reformă orientată către faza pregătitoare timpurie a procesului de preaderare, după caz, inclusiv consolidarea instituțiilor Ucrainei, reformarea și consolidarea eficacității administrației publice, precum și transparența, reformele structurale și buna guvernanță la toate nivelurile;

| — | reabilitarea funcțiilor critice și a infrastructurii și acordarea de ajutor persoanelor aflate în dificultate. |
| --- | --- |

—

reabilitarea funcțiilor critice și a infrastructurii și acordarea de ajutor persoanelor aflate în dificultate.

Aceste contribuții constituie venituri alocate externe în conformitate cu articolul 21 alineatul (2) literele (d) și (e) din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046.

| — | Comitetul de conciliere este de acord să includă următoarea notă de subsol în schema de personal a Curții de Conturi Europene. |
| --- | --- |

—

Comitetul de conciliere este de acord să includă următoarea notă de subsol în schema de personal a Curții de Conturi Europene.

Se adaugă următorul text:

„Posturi suplimentare (2023) (29 de posturi de auditori, aferente NGEU și acordate până în 2027)”.

| — | În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, comitetul de conciliere convine să repună la dispoziție credite de angajament la linia bugetară 01 02 02 20. Comentariile bugetare vor fi ajustate în consecință: |
| --- | --- |

—

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, comitetul de conciliere convine să repună la dispoziție credite de angajament la linia bugetară 01 02 02 20. Comentariile bugetare vor fi ajustate în consecință:

| Linie bugetară | Nume |
| --- | --- |
| 01 02 02 20 | Se adaugă următorul text:



  În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, suma de 29 762 369  EUR în credite de angajament este disponibilă pentru acest post bugetar în urma dezangajărilor efectuate în 2020 ca urmare a neexecutării totale sau parțiale a proiectelor de cercetare. |

Linie bugetară

Nume

01 02 02 20

Se adaugă următorul text:

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, suma de 29 762 369  EUR în credite de angajament este disponibilă pentru acest post bugetar în urma dezangajărilor efectuate în 2020 ca urmare a neexecutării totale sau parțiale a proiectelor de cercetare.

| — | În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, comitetul de conciliere convine să repună la dispoziție credite de angajament la linia bugetară 01 02 02 40. Comentariile bugetare vor fi ajustate în consecință: |
| --- | --- |

—

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, comitetul de conciliere convine să repună la dispoziție credite de angajament la linia bugetară 01 02 02 40. Comentariile bugetare vor fi ajustate în consecință:

| Linie bugetară | Nume |
| --- | --- |
| 01 02 02 40 | Se adaugă următorul text:



  În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, suma de 89 287 105  EUR în credite de angajament este disponibilă pentru acest post bugetar în urma dezangajărilor efectuate în 2020 ca urmare a neexecutării totale sau parțiale a proiectelor de cercetare. |

Linie bugetară

Nume

01 02 02 40

Se adaugă următorul text:

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, suma de 89 287 105  EUR în credite de angajament este disponibilă pentru acest post bugetar în urma dezangajărilor efectuate în 2020 ca urmare a neexecutării totale sau parțiale a proiectelor de cercetare.

| — | În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, comitetul de conciliere convine să repună la dispoziție credite de angajament la linia bugetară 01 02 02 50. Comentariile bugetare vor fi ajustate în consecință: |
| --- | --- |

—

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, comitetul de conciliere convine să repună la dispoziție credite de angajament la linia bugetară 01 02 02 50. Comentariile bugetare vor fi ajustate în consecință:

| Linie bugetară | Nume |
| --- | --- |
| 01 02 02 50 | Se adaugă următorul text:



  În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, suma de 29 762 369  EUR în credite de angajament este disponibilă pentru acest post bugetar în urma dezangajărilor efectuate în 2020 ca urmare a neexecutării totale sau parțiale a proiectelor de cercetare. |

Linie bugetară

Nume

01 02 02 50

Se adaugă următorul text:

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar, suma de 29 762 369  EUR în credite de angajament este disponibilă pentru acest post bugetar în urma dezangajărilor efectuate în 2020 ca urmare a neexecutării totale sau parțiale a proiectelor de cercetare.

Se înțelege că amendamentele introduse de Parlamentul European sau de Consiliu nu pot modifica sau extinde domeniul de aplicare al unui act de bază existent și nu pot afecta autonomia administrativă a instituțiilor, precum și că acțiunea poate fi acoperită de resursele disponibile.

1.7.   Nomenclatorul bugetar

Se aprobă nomenclatorul bugetar propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2023, cu includerea noilor proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare. Comitetul de conciliere convine, de asemenea, asupra creării unei noi linii bugetare în secțiunea Parlamentului European (articolul 5 0 2 – Autoritatea pentru partidele politice europene și fundațiile politice europene – Remunerații și indemnizații). În cele din urmă, în conformitate cu fișa financiară legislativă care însoțește propunerea Comisiei de regulament de instituire a unui instrument de acordare de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară+), adoptată la 9 noiembrie 2022, comitetul de conciliere convine asupra creării a trei noi linii bugetare în secțiunea Comisiei Europene după cum urmează:

| — | Articolul 14 01 06 – Cheltuieli de sprijin pentru Ucraina – asistența macrofinanciară plus (MFA+) |
| --- | --- |

—

Articolul 14 01 06 – Cheltuieli de sprijin pentru Ucraina – asistența macrofinanciară plus (MFA+)

| — | Articolul 14 07 01 – MFA+ pentru Ucraina – subvenționarea ratei dobânzii |
| --- | --- |

—

Articolul 14 07 01 – MFA+ pentru Ucraina – subvenționarea ratei dobânzii

| — | Articolul 14 07 02 – MFA+ pentru Ucraina – sprijinul nerambursabil |
| --- | --- |

—

Articolul 14 07 02 – MFA+ pentru Ucraina – sprijinul nerambursabil

—2.   Bugetul pentru 2022

Se aprobă proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 5/2022, cu un amendament comparativ cu propunerea Comisiei: din cauza adoptării tardive a temeiului juridic pentru consolidarea industriei europene de apărare prin Actul privind achizițiile publice în comun (EDIRPA), suma de 82 972 301 EUR în credite de angajament înscrisă în rezervă în acest scop nu este acceptată, iar linia bugetară corespunzătoare 13 06 01 nu este creată pentru exercițiul financiar 2022.

—3.   Declarații

3.1.   Declarație comună a Parlamentului European și a Consiliului privind creditele de plată

Parlamentul European și Consiliul solicită Comisiei să continue monitorizarea îndeaproape și în mod activ pe parcursul anului 2023 a punerii în aplicare a programelor aferente CFM actual și celui precedent (în special la subrubrica 2a și la Dezvoltare rurală). În acest scop, Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să prezinte, în timp util, cifre actualizate privind situația curentă și estimări privind creditele de plată pentru 2023 (ținând seama, după caz, de îmbunătățirea gradului de precizie a previziunilor statelor membre). În cazul în care cifrele arată că creditele înscrise în bugetul pentru 2023 sunt insuficiente pentru a acoperi necesitățile, Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să prezinte cât mai curând posibil o soluție adecvată, printre altele un proiect de buget rectificativ, pentru a permite Parlamentului European și Consiliului să ia orice decizie necesară, cât mai curând posibil, fără întârzieri nejustificate, pentru nevoi legitime. După caz, Parlamentul European și Consiliul vor lua în considerare urgența chestiunii, reducând termenul de opt săptămâni pentru luarea unei decizii, dacă acest lucru va fi considerat necesar. Același lucru este valabil, mutatis mutandis, în cazul în care cifrele arată că creditele înscrise în bugetul pentru 2023 sunt mai mari decât este necesar.

3.2.   Declarație comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei privind finanțarea Actului european privind cipurile și a programului privind conectivitatea spațială securizată

Cele trei instituții recunosc că finanțarea Actului european privind cipurile și a programului privind conectivitatea spațială securizată va depinde de rezultatul final al negocierilor legislative în curs. Având în vedere textul final al regulamentelor aprobate și fișele financiare legislative aferente, Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să prezinte fără întârziere autorității bugetare transferurile necesare sau un proiect de buget rectificativ, pentru a se asigura că un cuantum adecvat de credite este pus la dispoziție pentru a fi utilizat în exercițiul financiar 2023.

În cazul în care Parlamentul European și Consiliul ajung la un acord cu privire la finanțarea Actului european privind cipurile, inclusiv cu privire la utilizarea creditelor care urmează să fie reconstituite în temeiul articolului 15 alineatul (3) din Regulamentul financiar pentru programul Orizont Europa, o astfel de modificare va fi inclusă într-un proiect de buget rectificativ.

3.3.   Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei cu privire la securitatea cibernetică

Securitatea cibernetică solidă și coordonată este de o importanță crucială pentru continuitatea activității instituțiilor și organismelor UE, în special în perioada premergătoare alegerilor pentru Parlamentul European din 2024. Cele trei instituții recunosc necesitatea unei capacități centrale de a aborda amenințările și incidentele de securitate cibernetică. O abordare coordonată este cea mai eficientă din punctul de vedere al costurilor și poate oferi un nivel ridicat de protecție tuturor, inclusiv celor mai vulnerabili.

Cele trei instituții recunosc necesitatea unor resurse adecvate în materie de securitate cibernetică, în cadrul fiecărei instituții și, în special, în cadrul Centrului interinstituțional de răspuns la incidente de securitate cibernetică pentru instituțiile, organele și agențiile UE (CERT-UE).

Comisia, în strânsă cooperare cu CERT-UE și cu celelalte instituții, este invitată să elaboreze, până la jumătatea anului 2023, o evaluare a nevoilor de posturi în materie de securitate cibernetică în cadrul CERT-UE și la nivelul tuturor instituțiilor, precum și a mandatului CERT-UE.

Autoritatea bugetară invită instituțiile UE să colaboreze pentru a consolida securitatea cibernetică în toate instituțiile UE. În urma evaluării Comisiei, resursele pentru securitatea cibernetică prevăzute în bugetul pentru 2023 pentru toate instituțiile UE ar trebui puse la dispoziție în mod coordonat pentru a maximiza protecția instituțiilor, în special, dar nu exclusiv, prin consolidarea capacității centrale în materie de securitate cibernetică.

Acest lucru nu aduce atingere niciunei utilizări de către CERT-UE a resurselor umane și bugetare ale instituțiilor participante care rezultă din acordul privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor măsuri pentru un nivel comun ridicat de securitate cibernetică în instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii (COM(2022)0122).

3.4.   Declarația Comisiei Europene privind revizuirea cadrului financiar multianual

Comisia va evalua sustenabilitatea plafoanelor de cheltuieli și a subplafoanelor tuturor rubricilor din cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027 în contextul revizuirii la jumătatea perioadei a Regulamentului privind CFM, pe care intenționează să o realizeze până la jumătatea anului 2023, astfel cum se prevede în programul de lucru al Comisiei pentru 2023.

---

(1)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/162

---

P9_TA(2022)0404

Sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 23 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei (UE, Euratom) 2020/2053 privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (COM(2021)0570 – C9-0034/2022 – 2021/0430(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2023/C 167/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0570), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2021)0570),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Următoarea generație de resurse proprii pentru bugetul UE” (COM(2021)0566), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Următoarea generație de resurse proprii pentru bugetul UE” (COM(2021)0566),

| — | având în vedere articolul 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în temeiul cărora a fost consultat de Consiliu (C9-0034/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în temeiul cărora a fost consultat de Consiliu (C9-0034/2022),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs pentru introducerea de noi resurse proprii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs pentru introducerea de noi resurse proprii (1),

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 16 septembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 16 septembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere amendamentele sale adoptate la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de directivă de revizuire a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere amendamentele sale adoptate la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de directivă de revizuire a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (3),

| — | având în vedere amendamentele sale adoptate la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de carbon (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere amendamentele sale adoptate la 22 iunie 2022 referitoare la propunerea de regulament privind instituirea unui mecanism de ajustare la frontieră a emisiilor de carbon (4),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere scrisorile din partea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și a Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisorile din partea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și a Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0266/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0266/2022),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Prezenta decizie constituie un pas important, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020, obligatoriu din punct de vedere juridic, pentru punerea în aplicare a unei foi de parcurs privind noile resurse proprii; aceasta va fi urmată de inițiative suplimentare și complementare care vor garanta că noile venituri sunt cel puțin suficiente pentru plata dobânzilor și a principalului datoriilor pentru NGEU și că implicațiile financiare distributive ale pachetului sunt acceptabile pentru toate statele membre. Un volum adecvat de noi resurse proprii trebuie să asigure finanțarea sustenabilă a bugetului Uniunii pe termen lung, inclusiv pentru noile priorități ale Uniunii și rambursarea Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, pentru a evita reducerile aplicate programelor și politicilor existente ale UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Prezenta decizie constituie un pas important, în conformitate cu Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020, obligatoriu din punct de vedere juridic, pentru punerea în aplicare a unei foi de parcurs privind noile resurse proprii; aceasta va fi urmată de inițiative suplimentare și complementare care vor garanta că noile venituri sunt cel puțin suficiente pentru plata dobânzilor și a principalului datoriilor pentru NGEU și că implicațiile financiare distributive ale pachetului sunt acceptabile pentru toate statele membre. Un volum adecvat de noi resurse proprii trebuie să asigure finanțarea sustenabilă a bugetului Uniunii pe termen lung, inclusiv pentru noile priorități ale Uniunii și rambursarea Instrumentului de redresare al Uniunii Europene, pentru a evita reducerile aplicate programelor și politicilor existente ale UE.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Este necesar să se majoreze nivelul veniturilor prin noi resurse proprii pentru a acoperi costurile de rambursare legate de NGEU și Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie integrat în CFM, precum și pentru a contribui la atingerea pe termen lung a obiectivelor politice ale Uniunii. Cu toate acestea, din punct de vedere juridic și tehnic, cele trei noi resurse proprii vor constitui venituri generale în deplină conformitate cu principiul universalității veniturilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Este necesar să se majoreze nivelul veniturilor prin noi resurse proprii pentru a acoperi costurile de rambursare legate de NGEU și Fondul pentru atenuarea impactului social al acțiunilor climatice, care urmează să fie integrat în CFM, precum și pentru a contribui la atingerea pe termen lung a obiectivelor politice ale Uniunii. Cu toate acestea, din punct de vedere juridic și tehnic, cele trei noi resurse proprii vor constitui venituri generale în deplină conformitate cu principiul universalității veniturilor.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | Comisia trebuie să ia măsuri suplimentare în timp util în cazul în care noile resurse proprii propuse nu sunt adoptate sau nu generează nivelul anticipat de venituri pentru bugetul Uniunii. În conformitate cu Acordul interinstituțional cu caracter juridic obligatoriu din 16 decembrie 2020, Comisia urmează să prezinte o propunere pentru un al doilea pachet de noi resurse proprii până la sfârșitul anului 2023, care ar putea include o taxă pe tranzacțiile financiare și o resursă proprie legată de sectorul corporativ. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)

Comisia trebuie să ia măsuri suplimentare în timp util în cazul în care noile resurse proprii propuse nu sunt adoptate sau nu generează nivelul anticipat de venituri pentru bugetul Uniunii. În conformitate cu Acordul interinstituțional cu caracter juridic obligatoriu din 16 decembrie 2020, Comisia urmează să prezinte o propunere pentru un al doilea pachet de noi resurse proprii până la sfârșitul anului 2023, care ar putea include o taxă pe tranzacțiile financiare și o resursă proprie legată de sectorul corporativ.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Pentru a se evita un impact excesiv de regresiv asupra contribuțiilor provenite din comercializarea certificatelor de emisii, ar trebui stabilită o contribuție maximă pentru statele membre eligibile. Pentru perioada 2023-2027, statele membre sunt eligibile dacă venitul național brut pe cap de locuitor, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor Uniunii pentru 2020, este sub 90 % din media UE. Pentru perioada 2028-2030, ar trebui utilizat venitul național brut pe cap de locuitor aferent anului 2025. Contribuția maximă ar trebui stabilită prin compararea ponderii statelor membre în cuantumul total al resursei proprii bazate pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii cu ponderea statelor membre respective în venitul național brut al Uniunii. Ar trebui stabilită o contribuție minimă pentru toate statele membre a căror pondere în cuantumul total al resursei proprii bazate pe ETS este mai mică de 75 % din ponderea lor în venitul național brut al Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Pentru a se evita un impact excesiv de regresiv asupra contribuțiilor provenite din comercializarea certificatelor de emisii, ar trebui stabilită o contribuție maximă pentru statele membre eligibile. Pentru perioada 2023-2027, statele membre sunt eligibile dacă venitul național brut pe cap de locuitor, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor Uniunii pentru 2020, este sub 90 % din media UE. Pentru perioada 2028-2030, ar trebui utilizat venitul național brut pe cap de locuitor aferent anului 2025. Contribuția maximă ar trebui stabilită prin compararea ponderii statelor membre în cuantumul total al resursei proprii bazate pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii cu ponderea statelor membre respective în venitul național brut al Uniunii. Ar trebui stabilită o contribuție minimă pentru toate statele membre a căror pondere în cuantumul total al resursei proprii bazate pe ETS este mai mică de 75 % din ponderea lor în venitul național brut al Uniunii.

| (5) | Pentru a se evita un impact excesiv de regresiv asupra contribuțiilor provenite din comercializarea certificatelor de emisii, ar trebui stabilită o contribuție maximă pentru statele membre eligibile
  până în 2030
  . Pentru perioada 2023-2027, statele membre sunt eligibile dacă venitul național brut pe cap de locuitor, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor Uniunii pentru 2020, este sub 90 % din media UE. Pentru perioada 2028-2030, ar trebui utilizat venitul național brut pe cap de locuitor aferent anului 2025. Contribuția maximă ar trebui stabilită prin compararea ponderii statelor membre în cuantumul total al resursei proprii bazate pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii cu ponderea statelor membre respective în venitul național brut al Uniunii. Ar trebui stabilită o contribuție minimă pentru toate statele membre a căror pondere în cuantumul total al resursei proprii bazate pe ETS este mai mică de 75 % din ponderea lor în venitul național brut al Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a se evita un impact excesiv de regresiv asupra contribuțiilor provenite din comercializarea certificatelor de emisii, ar trebui stabilită o contribuție maximă pentru statele membre eligibile
  până în 2030
  . Pentru perioada 2023-2027, statele membre sunt eligibile dacă venitul național brut pe cap de locuitor, măsurat în funcție de standardul puterii de cumpărare și calculat pe baza cifrelor Uniunii pentru 2020, este sub 90 % din media UE. Pentru perioada 2028-2030, ar trebui utilizat venitul național brut pe cap de locuitor aferent anului 2025. Contribuția maximă ar trebui stabilită prin compararea ponderii statelor membre în cuantumul total al resursei proprii bazate pe sistemul de comercializare a certificatelor de emisii cu ponderea statelor membre respective în venitul național brut al Uniunii. Ar trebui stabilită o contribuție minimă pentru toate statele membre a căror pondere în cuantumul total al resursei proprii bazate pe ETS este mai mică de 75 % din ponderea lor în venitul național brut al Uniunii.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | În octombrie 2021, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Cadrul inclusiv al G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor au ajuns la un acord cu privire la alocarea către jurisdicțiile de piață care participă la cadrul respectiv a 25 % din profiturile reziduale ale marilor întreprinderi multinaționale care depășesc pragul de rentabilitate de 10 % („Acordul privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20”). Resursa proprie ar trebui să constea în aplicarea unei cote de apel uniforme la partea din profiturile reziduale ale întreprinderilor multinaționale realocate statelor membre [în temeiul Directivei referitoare la punerea în aplicare a acordului global privind realocarea drepturilor de impozitare.] |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

În octombrie 2021, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Cadrul inclusiv al G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor au ajuns la un acord cu privire la alocarea către jurisdicțiile de piață care participă la cadrul respectiv a 25 % din profiturile reziduale ale marilor întreprinderi multinaționale care depășesc pragul de rentabilitate de 10 % („Acordul privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20”). Resursa proprie ar trebui să constea în aplicarea unei cote de apel uniforme la partea din profiturile reziduale ale întreprinderilor multinaționale realocate statelor membre [în temeiul Directivei referitoare la punerea în aplicare a acordului global privind realocarea drepturilor de impozitare.]

| (7) | În octombrie 2021, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Cadrul inclusiv al G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor au ajuns la un acord cu privire la alocarea către jurisdicțiile de piață care participă la cadrul respectiv a 25 % din profiturile reziduale ale marilor întreprinderi multinaționale care depășesc pragul de rentabilitate de 10 % („Acordul privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20”). Resursa proprie ar trebui să constea în aplicarea unei cote de apel uniforme la partea din profiturile reziduale ale întreprinderilor multinaționale realocate statelor membre [în temeiul Directivei referitoare la punerea în aplicare a acordului global privind realocarea drepturilor de impozitare
  , de îndată ce este adoptată
  .] |
| --- | --- |

(7)

În octombrie 2021, Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică și Cadrul inclusiv al G20 privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor au ajuns la un acord cu privire la alocarea către jurisdicțiile de piață care participă la cadrul respectiv a 25 % din profiturile reziduale ale marilor întreprinderi multinaționale care depășesc pragul de rentabilitate de 10 % („Acordul privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20”). Resursa proprie ar trebui să constea în aplicarea unei cote de apel uniforme la partea din profiturile reziduale ale întreprinderilor multinaționale realocate statelor membre [în temeiul Directivei referitoare la punerea în aplicare a acordului global privind realocarea drepturilor de impozitare
  , de îndată ce este adoptată
  .]

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | OCDE dorește ca Convenția multilaterală de punere în aplicare a Acordului OCDE/G20 IF din pilonul 1 să intre în vigoare în 2024. Cu toate acestea, întrucât punerea în aplicare cu succes a Acordului OCDE/G20 IF privind pilonul 1 la nivel internațional de către anumite țări terțe cheie nu este încă garantată, este necesar ca statele membre și Comisia să reevalueze periodic situația. În cazul unei lipse evidente de progrese până la sfârșitul anului 2023, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă privind o taxă digitală sau o măsură similară. O astfel de taxă digitală sau veniturile rezultate dintr-o măsură similară ar trebui să fie considerate ca fiind o resursă proprie a Uniunii pentru a genera venituri până în 2026. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

OCDE dorește ca Convenția multilaterală de punere în aplicare a Acordului OCDE/G20 IF din pilonul 1 să intre în vigoare în 2024. Cu toate acestea, întrucât punerea în aplicare cu succes a Acordului OCDE/G20 IF privind pilonul 1 la nivel internațional de către anumite țări terțe cheie nu este încă garantată, este necesar ca statele membre și Comisia să reevalueze periodic situația. În cazul unei lipse evidente de progrese până la sfârșitul anului 2023, Comisia ar trebui să prezinte o propunere legislativă privind o taxă digitală sau o măsură similară. O astfel de taxă digitală sau veniturile rezultate dintr-o măsură similară ar trebui să fie considerate ca fiind o resursă proprie a Uniunii pentru a genera venituri până în 2026.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Se preconizează că veniturile la bugetul Uniunii, pe baza propunerilor Comisiei de implementare a Acordului privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20, vor fi între 2,5 miliarde EUR și 4 miliarde EUR pe an. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Se preconizează că veniturile la bugetul Uniunii, pe baza propunerilor Comisiei de implementare a Acordului privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20, vor fi între 2,5 miliarde EUR și 4 miliarde EUR pe an.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | În urma consultării Parlamentului European, pentru adoptarea prezentei decizii este nevoie de unanimitate în Consiliu. Prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare după ce statele membre finalizează procedurile de aprobare a acesteia în conformitate cu normele lor constituționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

În urma consultării Parlamentului European, pentru adoptarea prezentei decizii este nevoie de unanimitate în Consiliu. Prezenta decizie ar trebui să intre în vigoare după ce statele membre finalizează procedurile de aprobare a acesteia în conformitate cu normele lor constituționale.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera b

Decizia (UE, Euratom) 2020/2053

Articolul 2 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | aplicarea unei cote de apel uniforme egală cu
  75
   % din veniturile provenite din vânzarea certificatelor aferente mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon instituit prin Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului. (18); |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(f)

aplicarea unei cote de apel uniforme egală cu
  75
   % din veniturile provenite din vânzarea certificatelor aferente mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon instituit prin Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului. (18);

| (f) | aplicarea unei cote de apel uniforme egală cu
  100
  % din veniturile provenite din vânzarea certificatelor aferente mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon instituit prin Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului (18). |
| --- | --- |

(f)

aplicarea unei cote de apel uniforme egală cu
  100
  % din veniturile provenite din vânzarea certificatelor aferente mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon instituit prin Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului (18).

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Articolul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 2a




  Revizuirea




  În cazul în care, până la sfârșitul anului 2023, procesul de ratificare a Acordului privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20 IF nu a început într-o masă critică de țări, astfel cum este definit de Convenția multilaterală, Comisia propune o nouă resursă proprie în legătură cu piața unică, cum ar fi o taxă digitală sau o măsură similară, pentru a genera venituri până în 2026. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 2a

Revizuirea

În cazul în care, până la sfârșitul anului 2023, procesul de ratificare a Acordului privind pilonul 1 al Cadrului incluziv al OCDE/G20 IF nu a început într-o masă critică de țări, astfel cum este definit de Convenția multilaterală, Comisia propune o nouă resursă proprie în legătură cu piața unică, cum ar fi o taxă digitală sau o măsură similară, pentru a genera venituri până în 2026.

---

(1)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

1

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0220.

2

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0246.

3

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2022)0248.

4

(18)  Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon.

18

(18)  Regulamentul (UE) [XXX] al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a mecanismului de ajustare la frontieră în funcție de carbon.

18

---

Joi, 24 noiembrie 2022

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/167

---

P9_TA(2022)0410

Modificarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2093 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (14471/2022 – C9-0386/2022 – 2022/0369(APP))

(Procedura legislativă specială – aprobare)

(2023/C 167/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (14471/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (14471/2022),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 312 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul De Instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (C9-0386/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 312 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul De Instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice (C9-0386/2022),

| — | având în vedere articolul 92, articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 92, articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | aprobă proiectul de regulament al Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/168 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/168

---

P9_TA(2022)0411

Modificarea Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut (COM(2022)0596 – C9-0374/2022 – 2022/0370(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 167/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0596), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0596),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 322 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene a Energiei Atomice, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0374/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 322 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene a Energiei Atomice, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0374/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 22 noiembrie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 22 noiembrie 2022 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 noiembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 noiembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P9_TC1-COD(2022)0370

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE, Euratom) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) 2018/1046 în ceea ce privește stabilirea unei strategii de finanțare diversificate ca metodă generală de împrumut

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE, Euratom) 2022/2434.)

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/169 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/169

---

P9_TA(2022)0412

Instrumentul pentru acordarea de sprijin Ucrainei în 2023 (asistență macrofinanciară +)

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +) (COM(2022)0597 – C9-0373/2022 – 2022/0371(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 167/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0597), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0597),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0373/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0373/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 noiembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 noiembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0371

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2022/... al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument pentru acordarea de sprijin Ucrainei pentru 2023 (asistență macrofinanciară +)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2022/2463.)

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/170

---

P9_TA(2022)0413

Neacceptarea documentelor de călătorie ale Federației Ruse eliberate în Ucraina și Georgia

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind nerecunoașterea documentelor de călătorie rusești eliberate în regiunile străine ocupate (COM(2022)0662 – C9-0302/2022 – 2022/0274(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 167/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0662), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2022)0662),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 72 alineatul (2) literele (a) și (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0302/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 72 alineatul (2) literele (a) și (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0302/2022),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 noiembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 noiembrie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 163 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 20 octombrie 2022 (Texte adoptate, P9_TA(2022)0370).

---

P9_TC1-COD(2022)0274

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului privind neacceptarea documentelor de călătorie ale Federației Ruse eliberate în Ucraina și Georgia

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2022/2512.)

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/171 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/171

---

P9_TA(2022)0414

Instituirea programului de politică pentru 2030 privind deceniul digital

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului de politică pentru 2030 „Calea către deceniul digital” (COM(2021)0574 – C9-0359/2021 – 2021/0293(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2023/C 167/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0574),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0359/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 173 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0359/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 ianuarie 2022 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 ianuarie 2022 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 iulie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 22 iulie 2022, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0159/2022), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A9-0159/2022),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 194, 12.5.2022, p. 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0293

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 24 noiembrie 2022 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2022/... a Parlamentului European și a Consiliului de instituire a programului de politică pentru 2030 privind deceniul digital

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2022/2481.)

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/172 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/172

---

P9_TA(2022)0415

Recomandare de decizie de a nu se opune unui act delegat: măsurile de urgență temporare referitoare la cerințele în materie de garanții reale

Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 de a nu formula obiecții la Regulamentul delegat al Comisiei din 21 octombrie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 în ceea ce privește măsurile de urgență temporare referitoare la cerințele în materie de garanții reale (C(2022)7536 – 2022/2908(DEA))

(2023/C 167/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2022)7536), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2022)7536),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 25 octombrie 2022 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 25 octombrie 2022 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 17 noiembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 17 noiembrie 2022,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 46 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 46 alineatul (3),

| — | având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare prezentat la 14 octombrie 2022 de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în conformitate cu articolul 46 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare prezentat la 14 octombrie 2022 de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în conformitate cu articolul 46 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012,

| — | având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| A. | întrucât Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei (2) precizează, printre altele, nivelurile minime ale marjelor inițiale și lista garanțiilor eligibile, așa cum se prevede la articolul 46 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei (2) precizează, printre altele, nivelurile minime ale marjelor inițiale și lista garanțiilor eligibile, așa cum se prevede la articolul 46 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 648/2012;

| B. | întrucât recentele evoluții politice și de pe piață au condus la creșteri semnificative ale prețurilor și la volatilitate pe piețele energiei, declanșând apeluri în marjă substanțiale din partea contrapărților centrale pentru a acoperi expunerile aferente; întrucât aceste cereri de marjă au creat tensiuni legate de lichidități pentru contrapărțile nefinanciare, cum ar fi firmele din domeniul energiei, care au, de obicei, active mai puțin lichide pentru a îndeplini cerințele de marjă, forțându-le fie să își reducă pozițiile, fie să le lase acoperite în mod necorespunzător și expunându-le la variații suplimentare ale prețurilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât recentele evoluții politice și de pe piață au condus la creșteri semnificative ale prețurilor și la volatilitate pe piețele energiei, declanșând apeluri în marjă substanțiale din partea contrapărților centrale pentru a acoperi expunerile aferente; întrucât aceste cereri de marjă au creat tensiuni legate de lichidități pentru contrapărțile nefinanciare, cum ar fi firmele din domeniul energiei, care au, de obicei, active mai puțin lichide pentru a îndeplini cerințele de marjă, forțându-le fie să își reducă pozițiile, fie să le lase acoperite în mod necorespunzător și expunându-le la variații suplimentare ale prețurilor;

| C. | întrucât Comisia a întrebat Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) la 13 septembrie 2022 [prin scrisoarea Ares (2022) 6980063] dacă dispozițiile aplicabile din Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 ar trebui adaptate temporar pentru a reduce o parte din sarcina cu care se confruntă societățile energetice în calitate de contrapărți nefinanciare în ceea ce privește acoperirea împotriva riscurilor a activității lor comerciale pe piețele financiare, menținând, în același timp, obiectivul general al Regulamentului (UE) nr. 648/2012 de menținere a stabilității financiare; întrucât ESMA a răspuns la 22 septembrie 2022 (prin scrisoarea ESMA24-436-1414) indicând că numai garanțiile băncilor comerciale negarantate ar trebui luate în considerare pentru modificări temporare și limitate în anumite condiții; întrucât, în raportul său final, ESMA a propus proiecte de standarde tehnice de reglementare (ESMA91-372-2466), inclusiv modificări pentru a extinde temporar portofoliul de garanții eligibile la garanțiile bancare negarantate pentru contrapărțile nefinanciare care acționează ca membri compensatori și la garanțiile publice pentru toate tipurile de contrapărți; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia a întrebat Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) la 13 septembrie 2022 [prin scrisoarea Ares (2022) 6980063] dacă dispozițiile aplicabile din Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 ar trebui adaptate temporar pentru a reduce o parte din sarcina cu care se confruntă societățile energetice în calitate de contrapărți nefinanciare în ceea ce privește acoperirea împotriva riscurilor a activității lor comerciale pe piețele financiare, menținând, în același timp, obiectivul general al Regulamentului (UE) nr. 648/2012 de menținere a stabilității financiare; întrucât ESMA a răspuns la 22 septembrie 2022 (prin scrisoarea ESMA24-436-1414) indicând că numai garanțiile băncilor comerciale negarantate ar trebui luate în considerare pentru modificări temporare și limitate în anumite condiții; întrucât, în raportul său final, ESMA a propus proiecte de standarde tehnice de reglementare (ESMA91-372-2466), inclusiv modificări pentru a extinde temporar portofoliul de garanții eligibile la garanțiile bancare negarantate pentru contrapărțile nefinanciare care acționează ca membri compensatori și la garanțiile publice pentru toate tipurile de contrapărți;

| D. | întrucât, prin urmare, Comisia a adoptat regulamentul delegat care modifică temporar lista garanțiilor eligibile care pot fi depuse la contrapărțile centrale (CPC) din Uniune pentru garanții bancare negarantate, precum și pentru garanții publice pentru o perioadă de 12 luni; |
| --- | --- |

D.

întrucât, prin urmare, Comisia a adoptat regulamentul delegat care modifică temporar lista garanțiilor eligibile care pot fi depuse la contrapărțile centrale (CPC) din Uniune pentru garanții bancare negarantate, precum și pentru garanții publice pentru o perioadă de 12 luni;

| E. | întrucât regulamentul delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a reduce presiunea sporită asupra lichidităților contrapărților nefinanciare care tranzacționează pe piețele reglementate de gaze și energie electrică și care compensează prin intermediul CPC-urilor cu sediul în Uniune, |
| --- | --- |

E.

întrucât regulamentul delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență pentru a reduce presiunea sporită asupra lichidităților contrapărților nefinanciare care tranzacționează pe piețele reglementate de gaze și energie electrică și care compensează prin intermediul CPC-urilor cu sediul în Uniune,

| 1. | declară că nu formulează obiecții la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 153/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 privind completarea Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standarde tehnice de reglementare privind cerințele pentru contrapărțile centrale (JO L 52, 23.2.2013, p. 41).

---

| 11.5.2023 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 167/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.5.2023

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 167/174

---

P9_TA(2022)0416

Recomandare de decizie de a nu se opune unui act delegat: valoarea pragului de compensare pentru pozițiile deținute în contracte derivate extrabursiere pe mărfuri și în alte contracte derivate extrabursiere

Decizia Parlamentului European din 24 noiembrie 2022 de a nu formula obiecții la regulamentul delegat al Comisiei din 18 octombrie 2022 de modificare a standardelor tehnice de reglementare prevăzute în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 în ceea ce privește valoarea pragului de compensare pentru pozițiile deținute în contracte derivate extrabursiere pe mărfuri și în alte contracte derivate extrabursiere (C(2022)7413 – 2022/2899(DEA))

(2023/C 167/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2022)7413), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2022)7413),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 25 octombrie 2022 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 25 octombrie 2022 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecții la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 17 noiembrie 2022, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare trimisă președintelui Conferinței președinților de comisie la 17 noiembrie 2022,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 10 alineatul (4) al treilea paragraf, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2012 privind instrumentele financiare derivate extrabursiere, contrapărțile centrale și registrele centrale de tranzacții (1), în special articolul 10 alineatul (4) al treilea paragraf,

| — | având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare prezentat la 3 iunie 2022 de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare prezentat la 3 iunie 2022 de Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) în conformitate cu articolul 10 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 648/2012,

| — | având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 111 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| A. | întrucât Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (2) precizează, printre altele, valorile pragurilor de compensare în scopul obligației de compensare; întrucât, potrivit articolului 10 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) revizuiește periodic valorile acestor praguri de compensare și propune standarde tehnice de reglementare pentru a le modifica; întrucât, pentru unele jurisdicții din țări terțe, nu a fost încă adoptată nicio decizie de echivalență, prin urmare contractele executate pe piețele din jurisdicțiile respective sunt considerate extrabursiere și, deși sunt compensate de contrapărți centrale (CPC) recunoscute, sunt luate în considerare la calcularea pragurilor de compensare; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei (2) precizează, printre altele, valorile pragurilor de compensare în scopul obligației de compensare; întrucât, potrivit articolului 10 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 648/2012, Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA) revizuiește periodic valorile acestor praguri de compensare și propune standarde tehnice de reglementare pentru a le modifica; întrucât, pentru unele jurisdicții din țări terțe, nu a fost încă adoptată nicio decizie de echivalență, prin urmare contractele executate pe piețele din jurisdicțiile respective sunt considerate extrabursiere și, deși sunt compensate de contrapărți centrale (CPC) recunoscute, sunt luate în considerare la calcularea pragurilor de compensare;

| B. | întrucât, în perioada recentă, prețurile materiilor prime au crescut, fiind exacerbate puternic de agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât creșterea prețurilor și volatilitatea extremă de pe piețele instrumentelor financiare derivate din domeniul energetic au condus recent la apeluri în marjă mai mari din partea CPC-urilor pentru ca întreprinderile energetice să acopere expunerile aferente; întrucât această situație a creat tensiuni de lichiditate pentru contrapărțile nefinanciare, cum ar fi întreprinderile energetice, deoarece garanțiile furnizate CPC-urilor din Uniune sunt furnizate, de obicei, în numerar; întrucât întreprinderile energetice care au adesea active mai puțin lichide pentru a îndeplini cerințele de marjă pot fi obligate fie să își reducă pozițiile, fie să le lase acoperite în mod necorespunzător împotriva riscurilor, expunându-le astfel la noi variații ale prețurilor; întrucât întreprinderile energetice ar trebui să mențină capacitatea financiară și lichiditatea pentru a asigura aprovizionarea și achiziționarea de produse energetice pe termen mediu, menținând, în același timp, stabilitatea financiară, pentru a aduce beneficii gospodăriilor și întreprinderilor din Uniune; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în perioada recentă, prețurile materiilor prime au crescut, fiind exacerbate puternic de agresiunea militară a Rusiei împotriva Ucrainei; întrucât creșterea prețurilor și volatilitatea extremă de pe piețele instrumentelor financiare derivate din domeniul energetic au condus recent la apeluri în marjă mai mari din partea CPC-urilor pentru ca întreprinderile energetice să acopere expunerile aferente; întrucât această situație a creat tensiuni de lichiditate pentru contrapărțile nefinanciare, cum ar fi întreprinderile energetice, deoarece garanțiile furnizate CPC-urilor din Uniune sunt furnizate, de obicei, în numerar; întrucât întreprinderile energetice care au adesea active mai puțin lichide pentru a îndeplini cerințele de marjă pot fi obligate fie să își reducă pozițiile, fie să le lase acoperite în mod necorespunzător împotriva riscurilor, expunându-le astfel la noi variații ale prețurilor; întrucât întreprinderile energetice ar trebui să mențină capacitatea financiară și lichiditatea pentru a asigura aprovizionarea și achiziționarea de produse energetice pe termen mediu, menținând, în același timp, stabilitatea financiară, pentru a aduce beneficii gospodăriilor și întreprinderilor din Uniune;

| C. | întrucât Comisia a solicitat ESMA la 13 septembrie 2022 (prin scrisoarea Ares(2022)6980063) să analizeze dacă Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 ar trebui modificat temporar pentru a reduce unele dintre aceste sarcini; întrucât ESMA a răspuns la 22 septembrie 2022 (prin scrisoarea ESMA24-436-1414), indicând că a prezentat Comisiei, la 3 iunie 2022, proiectul său de standarde tehnice de reglementare (ESMA70-451-114) privind pragurile de compensare a mărfurilor, care a propus creșterea pragului de compensare a mărfurilor cu 1 miliard EUR, aducându-l la 4 miliarde EUR; întrucât ESMA a confirmat caracterul adecvat al majorării propuse și a invitat Comisia să adopte această măsură cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

C.

întrucât Comisia a solicitat ESMA la 13 septembrie 2022 (prin scrisoarea Ares(2022)6980063) să analizeze dacă Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 ar trebui modificat temporar pentru a reduce unele dintre aceste sarcini; întrucât ESMA a răspuns la 22 septembrie 2022 (prin scrisoarea ESMA24-436-1414), indicând că a prezentat Comisiei, la 3 iunie 2022, proiectul său de standarde tehnice de reglementare (ESMA70-451-114) privind pragurile de compensare a mărfurilor, care a propus creșterea pragului de compensare a mărfurilor cu 1 miliard EUR, aducându-l la 4 miliarde EUR; întrucât ESMA a confirmat caracterul adecvat al majorării propuse și a invitat Comisia să adopte această măsură cât mai curând posibil;

| D. | întrucât, prin urmare, Comisia a adoptat regulamentul delegat care mărește pragul de compensare pentru pozițiile deținute în instrumente financiare derivate extrabursiere pe mărfuri, prevăzut în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013, de la 3 miliarde EUR la 4 miliarde EUR; |
| --- | --- |

D.

întrucât, prin urmare, Comisia a adoptat regulamentul delegat care mărește pragul de compensare pentru pozițiile deținute în instrumente financiare derivate extrabursiere pe mărfuri, prevăzut în Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013, de la 3 miliarde EUR la 4 miliarde EUR;

| E. | întrucât regulamentul delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență, pentru a reduce presiunea sporită asupra lichidităților pentru întreprinderile energetice; |
| --- | --- |

E.

întrucât regulamentul delegat ar trebui să intre în vigoare de urgență, pentru a reduce presiunea sporită asupra lichidităților pentru întreprinderile energetice;

| 1. | declară că nu formulează obiecții la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintei sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 201, 27.7.2012, p. 1.

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 149/2013 al Comisiei din 19 decembrie 2012 de completare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la dispozițiile în materie de compensare indirectă, obligația de compensare, registrul public, accesul la un loc de tranzacționare, contrapărțile nefinanciare și tehnicile de atenuare a riscurilor pentru contractele derivate extrabursiere care nu sunt compensate prin CPC (JO L 52, 23.2.2013, p. 11).

---