# Uradni list C 220/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 220 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6622. junij 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 220

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6622. junij 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Svet |
| 2023/C 220/01 | Priporočilo Sveta o okrepitvi ukrepov EU v boju proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa eno zdravje | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

2023/C 220/01

Priporočilo Sveta o okrepitvi ukrepov EU v boju proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa eno zdravje

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 220/02 | Menjalni tečaji eura – 21. junij 2023 | 21 |
| 2023/C 220/03 | Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006)
   (
  1
  ) | 22 |
| 2023/C 220/04 | Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  ) | 23 |
| | INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM |
| | Nadzorni organ Efte |
| 2023/C 220/05 | Obvestilo Nadzornega organa Efte o obrestnih merah za vračilo državne pomoči in referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah za države Efte, ki veljajo od 1. aprila 2023
  (Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz dela VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči ter členom 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004) | 24 |
| 2023/C 220/06 | Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora | 25 |
| 2023/C 220/07 | Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2023 | 26 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 220/02

Menjalni tečaji eura – 21. junij 2023

21

2023/C 220/03

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006)
   (
  1
  )

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006

1

22

2023/C 220/04

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)
  (Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006
  )

   (
  1
  )

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006

)

1

23

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

2023/C 220/05

Obvestilo Nadzornega organa Efte o obrestnih merah za vračilo državne pomoči in referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah za države Efte, ki veljajo od 1. aprila 2023
  (Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz dela VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči ter členom 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004)

(Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz dela VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči ter členom 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004

24

2023/C 220/06

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

25

2023/C 220/07

Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov – Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2023

26

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 220/08 | Razpis javnega natečaja | 28 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 220/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 29 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 220/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 31 |
| 2023/C 220/11 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 66 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2023/C 220/08

Razpis javnega natečaja

28

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2023/C 220/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

29

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 220/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

31

2023/C 220/11

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

66

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| | Popravek Objave zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil ( UL C 123, 5.4.2023 ) | 81 |

Popravki

Popravek Objave zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil ( UL C 123, 5.4.2023 )

( UL C 123, 5.4.2023 )

81

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Svet

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/1

---

PRIPOROČILO SVETA

o okrepitvi ukrepov EU v boju proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“

(2023/C 220/01)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 168(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je julija 2022 skupaj z državami članicami antimikrobično odpornost opredelila kot eno od treh največjih prioritetnih groženj za zdravje (1). Po ocenah v EU/EGP vsako leto za neposrednimi posledicami okužbe z bakterijami, odpornimi na antibiotike, umre več kot 35 000 ljudi (2). Vpliv antimikrobične odpornosti na zdravje je primerljiv z vplivom gripe, tuberkuloze in HIV/aidsa skupaj. Na splošno najnovejši podatki (3) kažejo, da se število okužb in smrti, ki jih je mogoče pripisati antimikrobični odpornosti, znatno povečuje pri skoraj vseh kombinacijah bakterij in antibiotične odpornosti, zlasti v zdravstvenih ustanovah. Po ocenah gre pri približno 70 % okužb z bakterijami, odpornimi na antibiotike, za okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo. Z leti pa je postalo bolj očitno tudi, kako na zdravje vplivajo glive, odporne proti fungicidom. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je julija 2022 skupaj z državami članicami antimikrobično odpornost opredelila kot eno od treh največjih prioritetnih groženj za zdravje (1). Po ocenah v EU/EGP vsako leto za neposrednimi posledicami okužbe z bakterijami, odpornimi na antibiotike, umre več kot 35 000 ljudi (2). Vpliv antimikrobične odpornosti na zdravje je primerljiv z vplivom gripe, tuberkuloze in HIV/aidsa skupaj. Na splošno najnovejši podatki (3) kažejo, da se število okužb in smrti, ki jih je mogoče pripisati antimikrobični odpornosti, znatno povečuje pri skoraj vseh kombinacijah bakterij in antibiotične odpornosti, zlasti v zdravstvenih ustanovah. Po ocenah gre pri približno 70 % okužb z bakterijami, odpornimi na antibiotike, za okužbe, povezane z zdravstveno oskrbo. Z leti pa je postalo bolj očitno tudi, kako na zdravje vplivajo glive, odporne proti fungicidom.

| (2) | Antimikrobična odpornost ima resne posledice za zdravje ljudi in gospodarske posledice za zdravstvene sisteme. Antimikrobična odpornost z zmanjševanjem sposobnosti preprečevanja in zdravljenja nalezljivih bolezni med drugim ogroža možnost izvajanja kirurških posegov, zdravljenje imunsko ogroženih pacientov, presaditev organov in zdravljenje raka. To zdravstvenim sistemom držav EU/EGP (4) povzroča visoke stroške. Antimikrobična odpornost ogroža tudi varnost hrane in prehransko varnost, saj vpliva na zdravje živali in proizvodne sisteme. |
| --- | --- |

(2)

Antimikrobična odpornost ima resne posledice za zdravje ljudi in gospodarske posledice za zdravstvene sisteme. Antimikrobična odpornost z zmanjševanjem sposobnosti preprečevanja in zdravljenja nalezljivih bolezni med drugim ogroža možnost izvajanja kirurških posegov, zdravljenje imunsko ogroženih pacientov, presaditev organov in zdravljenje raka. To zdravstvenim sistemom držav EU/EGP (4) povzroča visoke stroške. Antimikrobična odpornost ogroža tudi varnost hrane in prehransko varnost, saj vpliva na zdravje živali in proizvodne sisteme.

| (3) | Antimikrobična odpornost je del problematike pristopa „eno zdravje“, kar pomeni, da zadeva zdravje ljudi, zdravje živali in okolje, ter je večplastna čezmejna grožnja za zdravje, ki se je sektorji ali države ne morejo lotevati posamično. Za reševanje vprašanja antimikrobične odpornosti je potrebna visoka raven sodelovanja med sektorji in med državami, tudi na svetovni ravni. |
| --- | --- |

(3)

Antimikrobična odpornost je del problematike pristopa „eno zdravje“, kar pomeni, da zadeva zdravje ljudi, zdravje živali in okolje, ter je večplastna čezmejna grožnja za zdravje, ki se je sektorji ali države ne morejo lotevati posamično. Za reševanje vprašanja antimikrobične odpornosti je potrebna visoka raven sodelovanja med sektorji in med državami, tudi na svetovni ravni.

| (4) | V sporočilu Komisije z dne 29. junija 2017„Evropski akcijski načrt ‚eno zdravje‘ zoper odpornost proti antimikrobikom“ (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt proti antimikrobični odpornosti iz leta 2017) (5) je navedenih več kot 70 ukrepov, ki zajemajo zdravje ljudi, zdravje živali in okolje, njihovo napredovanje pa se redno spremlja (6). Vendar so potrebni nadaljnji ukrepi, zlasti na področju zdravja ljudi in okolja, zaradi česar morajo Komisija in države članice tem področjem nameniti več pozornosti, na primer izhajajoč iz tega priporočila. Sklepi Sveta z dne 14. junija 2019 o naslednjih korakih pri prizadevanju za to, da EU postane regija najboljše prakse pri boju proti protimikrobni odpornosti (7), in sklepi Sveta z dne 7. decembra 2021 o krepitvi evropske zdravstvene unije (8) prispevajo k delu zoper odpornost proti antimikrobikom v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(4)

V sporočilu Komisije z dne 29. junija 2017„Evropski akcijski načrt ‚eno zdravje‘ zoper odpornost proti antimikrobikom“ (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt proti antimikrobični odpornosti iz leta 2017) (5) je navedenih več kot 70 ukrepov, ki zajemajo zdravje ljudi, zdravje živali in okolje, njihovo napredovanje pa se redno spremlja (6). Vendar so potrebni nadaljnji ukrepi, zlasti na področju zdravja ljudi in okolja, zaradi česar morajo Komisija in države članice tem področjem nameniti več pozornosti, na primer izhajajoč iz tega priporočila. Sklepi Sveta z dne 14. junija 2019 o naslednjih korakih pri prizadevanju za to, da EU postane regija najboljše prakse pri boju proti protimikrobni odpornosti (7), in sklepi Sveta z dne 7. decembra 2021 o krepitvi evropske zdravstvene unije (8) prispevajo k delu zoper odpornost proti antimikrobikom v zvezi s tem.

| (5) | Program EU za zdravje (9) ponuja možnosti za znatne naložbe v boj proti antimikrobični odpornosti, zlasti ker predvideva neposredna nepovratna sredstva za organe držav članic za izvajanje ukrepov proti antimikrobični odpornosti, med drugim v podporo državam članicam pri izvajanju nacionalnih akcijskih načrtov proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“, preprečevanju in obvladovanju zunajbolnišničnih okužb in okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter strategijah za usmerjanje rabe antimikrobikov. To bi moralo v oporo ukrepanju na podlagi tega priporočila Sveta v vseh državah članicah. Program Obzorje Evropa (10) bo zagotavljal podporo za ukrepe na področju raziskav in inovacij ter partnerstvo pri ukrepih proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“ (11), financiranje Evropske investicijske banke (12) in pomoč v okviru instrumenta za tehnično podporo (13) pa bi lahko bila v dodatno podporo izvajanju tega priporočila Sveta. |
| --- | --- |

(5)

Program EU za zdravje (9) ponuja možnosti za znatne naložbe v boj proti antimikrobični odpornosti, zlasti ker predvideva neposredna nepovratna sredstva za organe držav članic za izvajanje ukrepov proti antimikrobični odpornosti, med drugim v podporo državam članicam pri izvajanju nacionalnih akcijskih načrtov proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“, preprečevanju in obvladovanju zunajbolnišničnih okužb in okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, ter strategijah za usmerjanje rabe antimikrobikov. To bi moralo v oporo ukrepanju na podlagi tega priporočila Sveta v vseh državah članicah. Program Obzorje Evropa (10) bo zagotavljal podporo za ukrepe na področju raziskav in inovacij ter partnerstvo pri ukrepih proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“ (11), financiranje Evropske investicijske banke (12) in pomoč v okviru instrumenta za tehnično podporo (13) pa bi lahko bila v dodatno podporo izvajanju tega priporočila Sveta.

| (6) | Nacionalni akcijski načrti proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“ so bistveni za usklajen odziv na antimikrobično odpornost v vseh sektorjih. V politični izjavi z zasedanja Generalne skupščine na visoki ravni o antimikrobični odpornosti iz leta 2016 (14) so se države članice zavezale, da si bodo na nacionalni, regionalni in svetovni ravni prizadevale, da bi v skladu z resolucijo 68.7 Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije pripravile večsektorske akcijske načrte v skladu s pristopom „eno zdravje“ in Globalnim akcijskim načrtom za antimikrobično odpornost (15). Svet je v sklepih z dne 17. junija 2016 (16) države članice pozval, naj do sredine leta 2017 vzpostavijo nacionalni akcijski načrt proti antimikrobični odpornosti, ki bo temeljil na pristopu „eno zdravje“ in bo v skladu s cilji globalnega akcijskega načrta SZO proti antimikrobični odpornosti. |
| --- | --- |

(6)

Nacionalni akcijski načrti proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“ so bistveni za usklajen odziv na antimikrobično odpornost v vseh sektorjih. V politični izjavi z zasedanja Generalne skupščine na visoki ravni o antimikrobični odpornosti iz leta 2016 (14) so se države članice zavezale, da si bodo na nacionalni, regionalni in svetovni ravni prizadevale, da bi v skladu z resolucijo 68.7 Generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije pripravile večsektorske akcijske načrte v skladu s pristopom „eno zdravje“ in Globalnim akcijskim načrtom za antimikrobično odpornost (15). Svet je v sklepih z dne 17. junija 2016 (16) države članice pozval, naj do sredine leta 2017 vzpostavijo nacionalni akcijski načrt proti antimikrobični odpornosti, ki bo temeljil na pristopu „eno zdravje“ in bo v skladu s cilji globalnega akcijskega načrta SZO proti antimikrobični odpornosti.

| (7) | Komisija je v preglednem poročilu z dne 18. oktobra 2022 (17) ugotovila, da so bili nacionalni akcijski načrti sicer vzpostavljeni v vseh državah članicah, pri čemer je večina vsaj do neke mere temeljila na pristopu „eno zdravje“, vendar pa se po vsebini in podrobnosti precej razlikujejo. Ugotovila je tudi, da bi morale številne države članice delovati bolj v skladu s pristopom „eno zdravje“, zlasti pri ukrepih v zvezi z okoljem, ki pogosto manjkajo ali niso dobro razdelani. Nazadnje, ključni elementi, kot so operativni, spremljevalni in ocenjevalni deli, v nacionalnem akcijskem načrtu na splošno niso bili dobro razdelani niti niso bili na voljo v z njim povezanih dokumentih. Poleg tega v nacionalnih akcijskih načrtih večinoma ni bilo informacij o pripravi proračuna. Navedeno zbuja pomisleke glede trajnostnosti izvajanja nacionalnih akcijskih načrtov in ureditev v državah članicah za zagotavljanje učinkovitega doseganja njihovih strateških ciljev. Države članice bi zato morale poskrbeti, da bodo imele nacionalni akcijski načrt, ki bo temeljil na pristopu „eno zdravje“, podpirali pa ga bodo ustrezna struktura, spremljanje in viri. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je v preglednem poročilu z dne 18. oktobra 2022 (17) ugotovila, da so bili nacionalni akcijski načrti sicer vzpostavljeni v vseh državah članicah, pri čemer je večina vsaj do neke mere temeljila na pristopu „eno zdravje“, vendar pa se po vsebini in podrobnosti precej razlikujejo. Ugotovila je tudi, da bi morale številne države članice delovati bolj v skladu s pristopom „eno zdravje“, zlasti pri ukrepih v zvezi z okoljem, ki pogosto manjkajo ali niso dobro razdelani. Nazadnje, ključni elementi, kot so operativni, spremljevalni in ocenjevalni deli, v nacionalnem akcijskem načrtu na splošno niso bili dobro razdelani niti niso bili na voljo v z njim povezanih dokumentih. Poleg tega v nacionalnih akcijskih načrtih večinoma ni bilo informacij o pripravi proračuna. Navedeno zbuja pomisleke glede trajnostnosti izvajanja nacionalnih akcijskih načrtov in ureditev v državah članicah za zagotavljanje učinkovitega doseganja njihovih strateških ciljev. Države članice bi zato morale poskrbeti, da bodo imele nacionalni akcijski načrt, ki bo temeljil na pristopu „eno zdravje“, podpirali pa ga bodo ustrezna struktura, spremljanje in viri.

| (8) | Robusten nadzor in spremljanje – tudi trendov – na področju antimikrobične odpornosti in porabe antimikrobikov na vseh ravneh zdravja ljudi, pa tudi v veterinarskem, rastlinskem in okoljskem sektorju, sta ključna za oceno širjenja antimikrobične odpornosti, podporo preudarni rabi antimikrobikov ter informirane odzive za preprečevanje in obvladovanje okužb. |
| --- | --- |

(8)

Robusten nadzor in spremljanje – tudi trendov – na področju antimikrobične odpornosti in porabe antimikrobikov na vseh ravneh zdravja ljudi, pa tudi v veterinarskem, rastlinskem in okoljskem sektorju, sta ključna za oceno širjenja antimikrobične odpornosti, podporo preudarni rabi antimikrobikov ter informirane odzive za preprečevanje in obvladovanje okužb.

| (9) | Razpoložljivost antibiotikov z ozkim spektrom je bistvena za preprečevanje razvoja in širjenja antimikrobične odpornosti. Države članice bi zato lahko sprejele posebne ukrepe za reševanje težav s preskrbo na področju humane medicine in veterine. |
| --- | --- |

(9)

Razpoložljivost antibiotikov z ozkim spektrom je bistvena za preprečevanje razvoja in širjenja antimikrobične odpornosti. Države članice bi zato lahko sprejele posebne ukrepe za reševanje težav s preskrbo na področju humane medicine in veterine.

| (10) | Države članice morajo zbirati ustrezne in primerljive podatke o obsegu prodaje veterinarskih antimikrobičnih zdravil in uporabi antimikrobičnih zdravil po živalskih vrstah (18). Uporaba in izvajanje Uredbe (EU) 2022/2371 Evropskega parlamenta in Sveta (19) sicer že omogočata boljše zbiranje primerljivih in združljivih podatkov in informacij o antimikrobični odpornosti in porabi antimikrobikov, vseeno pa so potrebni nadaljnji ukrepi držav članic za odpravo obstoječih vrzeli pri nadzoru in spremljanju ter za zagotovitev popolnosti podatkov o antimikrobični odpornosti in porabi antimikrobikov na vseh ravneh, tudi s priporočili glede podatkov, ki bi jih bilo treba sporočati, ter z razvojem integriranih sistemov nadzora antimikrobične odpornosti in porabe antimikrobikov, ki bodo zajemali zdravje ljudi, živali in rastlin ter živila, odpadno vodo in okolje. |
| --- | --- |

(10)

Države članice morajo zbirati ustrezne in primerljive podatke o obsegu prodaje veterinarskih antimikrobičnih zdravil in uporabi antimikrobičnih zdravil po živalskih vrstah (18). Uporaba in izvajanje Uredbe (EU) 2022/2371 Evropskega parlamenta in Sveta (19) sicer že omogočata boljše zbiranje primerljivih in združljivih podatkov in informacij o antimikrobični odpornosti in porabi antimikrobikov, vseeno pa so potrebni nadaljnji ukrepi držav članic za odpravo obstoječih vrzeli pri nadzoru in spremljanju ter za zagotovitev popolnosti podatkov o antimikrobični odpornosti in porabi antimikrobikov na vseh ravneh, tudi s priporočili glede podatkov, ki bi jih bilo treba sporočati, ter z razvojem integriranih sistemov nadzora antimikrobične odpornosti in porabe antimikrobikov, ki bodo zajemali zdravje ljudi, živali in rastlin ter živila, odpadno vodo in okolje.

| (11) | Čeprav še vedno obstajajo vrzeli v znanju o razvoju in širjenju antimikrobične odpornosti z izpostavljenostjo patogenov fitofarmacevtskim sredstvom in biocidnim proizvodom, bi bilo treba tveganje za takšen razvoj odpornosti upoštevati v okviru ocene varnosti in odločanja pri fitofarmacevtskih sredstvih in biocidnih proizvodih. |
| --- | --- |

(11)

Čeprav še vedno obstajajo vrzeli v znanju o razvoju in širjenju antimikrobične odpornosti z izpostavljenostjo patogenov fitofarmacevtskim sredstvom in biocidnim proizvodom, bi bilo treba tveganje za takšen razvoj odpornosti upoštevati v okviru ocene varnosti in odločanja pri fitofarmacevtskih sredstvih in biocidnih proizvodih.

| (12) | Čeprav je bila antimikrobična odpornost, povezana z okoljem, razmeroma manj obravnavana kot antimikrobična odpornost pri zdravju ljudi ali živali, vse več dokazov kaže, da je naravno okolje lahko zelo pomemben zbiralnik in vzrok antimikrobične odpornosti. V skladu s pristopom „eno zdravje“ je okoljsko spremljanje podzemnih in površinskih voda, vključno z obalnimi vodami, odpadnih voda in kmetijskih zemljišč bistveno za boljše razumevanje vloge, ki jo ima prisotnost ostankov antimikrobikov v okolju pri pojavu in širjenju antimikrobične odpornosti, ravni onesnaženosti okolja in tveganju za zdravje ljudi. Spremljanje je bistveno tudi za dopolnitev kliničnih podatkov z zagotavljanjem materiala za vzorčenje iz velike populacije. |
| --- | --- |

(12)

Čeprav je bila antimikrobična odpornost, povezana z okoljem, razmeroma manj obravnavana kot antimikrobična odpornost pri zdravju ljudi ali živali, vse več dokazov kaže, da je naravno okolje lahko zelo pomemben zbiralnik in vzrok antimikrobične odpornosti. V skladu s pristopom „eno zdravje“ je okoljsko spremljanje podzemnih in površinskih voda, vključno z obalnimi vodami, odpadnih voda in kmetijskih zemljišč bistveno za boljše razumevanje vloge, ki jo ima prisotnost ostankov antimikrobikov v okolju pri pojavu in širjenju antimikrobične odpornosti, ravni onesnaženosti okolja in tveganju za zdravje ljudi. Spremljanje je bistveno tudi za dopolnitev kliničnih podatkov z zagotavljanjem materiala za vzorčenje iz velike populacije.

| (13) | Ostanki zdravil so v površinskih in podzemnih vodah, vključno z obalnimi vodami, ter tleh široko razširjeni, pri čemer več publikacij kaže, da ostanki antibiotikov lahko prispevajo k antimikrobični odpornosti. Potencialna vstopna točka genov in organizmov, odpornih proti antimikrobikom, v okolje so čistilne naprave za odpadne vode. |
| --- | --- |

(13)

Ostanki zdravil so v površinskih in podzemnih vodah, vključno z obalnimi vodami, ter tleh široko razširjeni, pri čemer več publikacij kaže, da ostanki antibiotikov lahko prispevajo k antimikrobični odpornosti. Potencialna vstopna točka genov in organizmov, odpornih proti antimikrobikom, v okolje so čistilne naprave za odpadne vode.

| (14) | Čeprav je okrepiti okoljsko spremljanje antimikrobične odpornosti v podzemnih in površinskih vodah, vključno z obalnimi vodami, odpadnih vodah in kmetijskih zemljiščih že cilj predlogov Komisije iz jeseni 2022 (20), se vseeno priznava, da je za sisteme nadzora, vključno z okoljem, potrebno integrirano obravnavanje antimikrobične odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“ (21). Za hitro odkrivanje in preprečevanje izbruhov ter obravnavanje antimikrobične odpornosti v vseh sektorjih je potreben celovit nadzor ugotovitev o mikroorganizmih, odpornih na zdravila, pri ljudeh, živalih, rastlinah, živilih, v odpadni vodi in okolju. Tesnejše sodelovanje med temi sektorji lahko prinese tudi finančne prihranke. Ta postopek vključuje izmenjavo podatkov in informacij med sektorji za učinkovitejši in bolj usklajen odziv na boj proti antimikrobični odpornosti. Podatki, ki jih zagotavljajo ti sistemi nadzora, lahko na ustreznih upravnih ravneh izboljšajo razumevanje kompleksne epidemiologije antimikrobične odpornosti za usmerjanje priporočil politike in razvoj pobud za odzivanje na tveganja, povezana z antimikrobično odpornostjo, preden ta postanejo izredne razmere velikega obsega. |
| --- | --- |

(14)

Čeprav je okrepiti okoljsko spremljanje antimikrobične odpornosti v podzemnih in površinskih vodah, vključno z obalnimi vodami, odpadnih vodah in kmetijskih zemljiščih že cilj predlogov Komisije iz jeseni 2022 (20), se vseeno priznava, da je za sisteme nadzora, vključno z okoljem, potrebno integrirano obravnavanje antimikrobične odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“ (21). Za hitro odkrivanje in preprečevanje izbruhov ter obravnavanje antimikrobične odpornosti v vseh sektorjih je potreben celovit nadzor ugotovitev o mikroorganizmih, odpornih na zdravila, pri ljudeh, živalih, rastlinah, živilih, v odpadni vodi in okolju. Tesnejše sodelovanje med temi sektorji lahko prinese tudi finančne prihranke. Ta postopek vključuje izmenjavo podatkov in informacij med sektorji za učinkovitejši in bolj usklajen odziv na boj proti antimikrobični odpornosti. Podatki, ki jih zagotavljajo ti sistemi nadzora, lahko na ustreznih upravnih ravneh izboljšajo razumevanje kompleksne epidemiologije antimikrobične odpornosti za usmerjanje priporočil politike in razvoj pobud za odzivanje na tveganja, povezana z antimikrobično odpornostjo, preden ta postanejo izredne razmere velikega obsega.

| (15) | Robustno preprečevanje in obvladovanje okužb, zlasti v ustanovah za akutno oskrbo, kot so bolnišnice, in ustanovah za dolgotrajno oskrbo, prispeva k boju proti antimikrobični odpornosti. Pandemija COVID-19 je povečala ozaveščenost o preprečevanju in obvladovanju okužb, vključno s higienskimi ukrepi, za spodbujanje zmanjšanja prenosa mikrobov, vključno z odpornimi. Ker pa je več kot 70 % primerov antimikrobične odpornosti posledica okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (22), je treba v večji meri zagotavljati visoke standarde preprečevanja in obvladovanja okužb. To vključuje tudi visoke standarde varnosti pacientov. Pri sprejemanju nacionalnih ukrepov se lahko upošteva delo Svetovne zdravstvene organizacije na področju preprečevanja in obvladovanja okužb, higiene rok in varnosti pacientov (23) (24) (25). |
| --- | --- |

(15)

Robustno preprečevanje in obvladovanje okužb, zlasti v ustanovah za akutno oskrbo, kot so bolnišnice, in ustanovah za dolgotrajno oskrbo, prispeva k boju proti antimikrobični odpornosti. Pandemija COVID-19 je povečala ozaveščenost o preprečevanju in obvladovanju okužb, vključno s higienskimi ukrepi, za spodbujanje zmanjšanja prenosa mikrobov, vključno z odpornimi. Ker pa je več kot 70 % primerov antimikrobične odpornosti posledica okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (22), je treba v večji meri zagotavljati visoke standarde preprečevanja in obvladovanja okužb. To vključuje tudi visoke standarde varnosti pacientov. Pri sprejemanju nacionalnih ukrepov se lahko upošteva delo Svetovne zdravstvene organizacije na področju preprečevanja in obvladovanja okužb, higiene rok in varnosti pacientov (23) (24) (25).

| (16) | Čeprav je dobro znano, da je neustrezna raba antimikrobikov pri ljudeh in živalih glavni razlog za povečanje ravni antimikrobične odpornosti, obstajajo redna poročila o pomanjkljivostih pri zagotavljanju visoke ravni usmerjanja rabe antimikrobikov v državah članicah. Preudarna raba antimikrobikov ter visoki standardi preprečevanja in obvladovanja okužb v skupnostih, bolnišnicah in ustanovah za dolgotrajno oskrbo so bistveni vidiki za zmanjšanje pojavljanja in razvoja antimikrobične odpornosti. To priporočilo dopolnjuje Council Recommendation of 15 November 2001 on the prudent use of antimicrobial agents in human medicine (Priporočilo Sveta z dne 15. novembra 2001 o preudarni rabi antimikrobikov v humani medicini (26), Priporočilo Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (27), in Smernice za preudarno rabo antimikrobikov za zdravje ljudi iz leta 2017 (28). Dopolnjuje tudi revizijo farmacevtske zakonodaje Unije, s katero se predlaga, da se v revidirano direktivo o zakoniku Unije o zdravilih za uporabo v humani medicini (29) vključijo posebni regulativni ukrepi za izboljšanje preudarne rabe antimikrobikov. |
| --- | --- |

(16)

Čeprav je dobro znano, da je neustrezna raba antimikrobikov pri ljudeh in živalih glavni razlog za povečanje ravni antimikrobične odpornosti, obstajajo redna poročila o pomanjkljivostih pri zagotavljanju visoke ravni usmerjanja rabe antimikrobikov v državah članicah. Preudarna raba antimikrobikov ter visoki standardi preprečevanja in obvladovanja okužb v skupnostih, bolnišnicah in ustanovah za dolgotrajno oskrbo so bistveni vidiki za zmanjšanje pojavljanja in razvoja antimikrobične odpornosti. To priporočilo dopolnjuje Council Recommendation of 15 November 2001 on the prudent use of antimicrobial agents in human medicine (Priporočilo Sveta z dne 15. novembra 2001 o preudarni rabi antimikrobikov v humani medicini (26), Priporočilo Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (27), in Smernice za preudarno rabo antimikrobikov za zdravje ljudi iz leta 2017 (28). Dopolnjuje tudi revizijo farmacevtske zakonodaje Unije, s katero se predlaga, da se v revidirano direktivo o zakoniku Unije o zdravilih za uporabo v humani medicini (29) vključijo posebni regulativni ukrepi za izboljšanje preudarne rabe antimikrobikov.

| (17) | Antimikrobična odpornost povzroča večjo obolevnost in smrtnost živali. Ogroža zdravje in dobrobit živali ter s tem produktivnost živali in ima velik socialno-ekonomski vpliv na kmetijski sektor. Zdravje in dobrobit živali, zlasti tistih, ki se gojijo za proizvodnjo hrane, vplivata na varnost prehranske verige. Z zagotavljanjem visoke ravni zdravja in dobrobiti živali se izboljša odpornost živali, zaradi česar so manj izpostavljene boleznim, kar prispeva k zmanjšanju rabe antimikrobikov. |
| --- | --- |

(17)

Antimikrobična odpornost povzroča večjo obolevnost in smrtnost živali. Ogroža zdravje in dobrobit živali ter s tem produktivnost živali in ima velik socialno-ekonomski vpliv na kmetijski sektor. Zdravje in dobrobit živali, zlasti tistih, ki se gojijo za proizvodnjo hrane, vplivata na varnost prehranske verige. Z zagotavljanjem visoke ravni zdravja in dobrobiti živali se izboljša odpornost živali, zaradi česar so manj izpostavljene boleznim, kar prispeva k zmanjšanju rabe antimikrobikov.

| (18) | Uporaba blata iz čistilnih naprav in gnoja kot gnojil na kmetijskih tleh lahko privede do pojava antimikrobične odpornosti zaradi širjenja bakterij, odpornih proti antimikrobikom, in genov za antimikrobično odpornost v okolju, kar dodatno onesnažuje prehransko verigo. Čeprav je potrebnih več podatkov, obstoječe pa je treba izpopolniti, je priporočljivo uvajati preudarne prakse ravnanja z gnojem. |
| --- | --- |

(18)

Uporaba blata iz čistilnih naprav in gnoja kot gnojil na kmetijskih tleh lahko privede do pojava antimikrobične odpornosti zaradi širjenja bakterij, odpornih proti antimikrobikom, in genov za antimikrobično odpornost v okolju, kar dodatno onesnažuje prehransko verigo. Čeprav je potrebnih več podatkov, obstoječe pa je treba izpopolniti, je priporočljivo uvajati preudarne prakse ravnanja z gnojem.

| (19) | Določitev konkretnih merljivih ciljev je učinkovit način za doseganje ciljev v zvezi s preprečevanjem in zmanjševanjem antimikrobične odpornosti v določenem časovnem okviru ter za spremljanje napredka (30). Razprave o ciljih glede antimikrobične odpornosti so potekale na mednarodni ravni, na primer v okviru čezatlantske projektne skupine za antimikrobično odpornost (31), ciljev trajnostnega razvoja ZN (32) in skupine G7 (33). |
| --- | --- |

(19)

Določitev konkretnih merljivih ciljev je učinkovit način za doseganje ciljev v zvezi s preprečevanjem in zmanjševanjem antimikrobične odpornosti v določenem časovnem okviru ter za spremljanje napredka (30). Razprave o ciljih glede antimikrobične odpornosti so potekale na mednarodni ravni, na primer v okviru čezatlantske projektne skupine za antimikrobično odpornost (31), ciljev trajnostnega razvoja ZN (32) in skupine G7 (33).

| (20) | Čeprav je bil cilj 50-odstotnega zmanjšanja skupne prodaje antimikrobikov za rejne živali in akvakulturo v EU do leta 2030 vključen v strategijo „od vil do vilic“ (34) in akcijski načrt za ničelno onesnaževanje (35), zmanjšanje rabe antimikrobikov pri rejnih živalih pa bi bilo treba spremljati s podpornimi ukrepi skupne kmetijske politike (36), v sektorju zdravja ljudi na ravni EU trenutno ni cilja, ki bi se nanašal na antimikrobično odpornost. Komisija je skupaj z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) oblikovala konkretne cilje na ravni Unije in držav članic, ki bi zmanjšali nepotrebno rabo antimikrobikov. Priporočeni cilji na ravni držav članic ustrezno upoštevajo posamezne nacionalne razmere ter različne obstoječe ravni porabe antimikrobikov in širjenja ključnih odpornih patogenov. Odražajo raven prizadevanj, ki jih morajo vložiti posamezne države članice, da bi dosegle skupne cilje EU, ne da bi pri tem ogrozile zdravje in varnost pacientov. Omogočajo tudi ciljno usmerjeno podporo, kjer je to potrebno, in spremljanje napredka, doseženega v prihodnjih letih. |
| --- | --- |

(20)

Čeprav je bil cilj 50-odstotnega zmanjšanja skupne prodaje antimikrobikov za rejne živali in akvakulturo v EU do leta 2030 vključen v strategijo „od vil do vilic“ (34) in akcijski načrt za ničelno onesnaževanje (35), zmanjšanje rabe antimikrobikov pri rejnih živalih pa bi bilo treba spremljati s podpornimi ukrepi skupne kmetijske politike (36), v sektorju zdravja ljudi na ravni EU trenutno ni cilja, ki bi se nanašal na antimikrobično odpornost. Komisija je skupaj z Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) oblikovala konkretne cilje na ravni Unije in držav članic, ki bi zmanjšali nepotrebno rabo antimikrobikov. Priporočeni cilji na ravni držav članic ustrezno upoštevajo posamezne nacionalne razmere ter različne obstoječe ravni porabe antimikrobikov in širjenja ključnih odpornih patogenov. Odražajo raven prizadevanj, ki jih morajo vložiti posamezne države članice, da bi dosegle skupne cilje EU, ne da bi pri tem ogrozile zdravje in varnost pacientov. Omogočajo tudi ciljno usmerjeno podporo, kjer je to potrebno, in spremljanje napredka, doseženega v prihodnjih letih.

| (21) | Določitev priporočenih ciljev na ravni EU glede porabe antimikrobikov in antimikrobične odpornosti je koristno orodje za doseganje in spremljanje napredka tako pri osnovnih dejavnikih, ki vplivajo na antimikrobično odpornost, zlasti pri porabi antimikrobikov, kot tudi pri širjenju antimikrobične odpornosti, zlasti v zvezi s patogeni, ki najbolj obremenjujejo in ogrožajo javno zdravje v EU. Priporočeni cilji temeljijo na obstoječih podatkih, sporočenih v okviru spremljanja EU v letu 2019 (37), izbranega kot izhodiščno leto, saj sta bili leti 2020 in 2021 zaradi pandemije COVID-19 in neobičajnih omejevalnih ukrepov izredni in nista primerni za izhodišče. Priporočeni cilji bi morali prispevati k doseganju skupnih ciljev in jih je mogoče dopolniti z nacionalnimi cilji, ki zajemajo druge vidike, povezane z antimikrobično odpornostjo, kot so preprečevanje in obvladovanje okužb, usmerjanje rabe antimikrobikov, prakse predpisovanja zdravil in usposabljanje. |
| --- | --- |

(21)

Določitev priporočenih ciljev na ravni EU glede porabe antimikrobikov in antimikrobične odpornosti je koristno orodje za doseganje in spremljanje napredka tako pri osnovnih dejavnikih, ki vplivajo na antimikrobično odpornost, zlasti pri porabi antimikrobikov, kot tudi pri širjenju antimikrobične odpornosti, zlasti v zvezi s patogeni, ki najbolj obremenjujejo in ogrožajo javno zdravje v EU. Priporočeni cilji temeljijo na obstoječih podatkih, sporočenih v okviru spremljanja EU v letu 2019 (37), izbranega kot izhodiščno leto, saj sta bili leti 2020 in 2021 zaradi pandemije COVID-19 in neobičajnih omejevalnih ukrepov izredni in nista primerni za izhodišče. Priporočeni cilji bi morali prispevati k doseganju skupnih ciljev in jih je mogoče dopolniti z nacionalnimi cilji, ki zajemajo druge vidike, povezane z antimikrobično odpornostjo, kot so preprečevanje in obvladovanje okužb, usmerjanje rabe antimikrobikov, prakse predpisovanja zdravil in usposabljanje.

| (22) | Posebna raziskava Eurobarometer o antimikrobični odpornosti iz leta 2022 (38) kaže, da v EU še vedno primanjkuje znanja o antibiotikih, saj se le polovica vprašanih zaveda, da antibiotiki niso učinkoviti proti virusom, in da so med državami članicami še vedno velike razlike v ozaveščenosti državljanov Unije. Poleg tega skoraj vsak deseti državljan Unije jemlje antibiotike brez recepta. Ti rezultati kažejo, da je treba okrepiti in izboljšati dejavnosti komuniciranja in ozaveščanja o antimikrobični odpornosti in preudarni rabi antimikrobikov na vseh ravneh kot sredstva za spodbujanje znanja in sprememb v vedenju. |
| --- | --- |

(22)

Posebna raziskava Eurobarometer o antimikrobični odpornosti iz leta 2022 (38) kaže, da v EU še vedno primanjkuje znanja o antibiotikih, saj se le polovica vprašanih zaveda, da antibiotiki niso učinkoviti proti virusom, in da so med državami članicami še vedno velike razlike v ozaveščenosti državljanov Unije. Poleg tega skoraj vsak deseti državljan Unije jemlje antibiotike brez recepta. Ti rezultati kažejo, da je treba okrepiti in izboljšati dejavnosti komuniciranja in ozaveščanja o antimikrobični odpornosti in preudarni rabi antimikrobikov na vseh ravneh kot sredstva za spodbujanje znanja in sprememb v vedenju.

| (23) | Izobraževanje, ozaveščanje in usposabljanje strokovnjakov v sektorjih zdravja ljudi, veterine, okolja in agronomije – zlasti zaradi njihove vloge zagovornikov preudarne rabe antimikrobikov ter izobraževalcev pacientov in kmetov – v zvezi z antimikrobično odpornostjo, s preprečevanjem in obvladovanjem okužb ter s pristopom „eno zdravje“ imajo pomembno vlogo v boju proti antimikrobični odpornosti. Programi in kurikuli nadaljnjega izobraževanja bi morali po potrebi vključevati obvezno medsektorsko usposabljanje in tečaje, namenjene razvoju kompetenc, s področja antimikrobične odpornosti, preprečevanja in obvladovanja okužb, okoljskih tveganj, biološke zaščite in usmerjanja rabe antimikrobikov. |
| --- | --- |

(23)

Izobraževanje, ozaveščanje in usposabljanje strokovnjakov v sektorjih zdravja ljudi, veterine, okolja in agronomije – zlasti zaradi njihove vloge zagovornikov preudarne rabe antimikrobikov ter izobraževalcev pacientov in kmetov – v zvezi z antimikrobično odpornostjo, s preprečevanjem in obvladovanjem okužb ter s pristopom „eno zdravje“ imajo pomembno vlogo v boju proti antimikrobični odpornosti. Programi in kurikuli nadaljnjega izobraževanja bi morali po potrebi vključevati obvezno medsektorsko usposabljanje in tečaje, namenjene razvoju kompetenc, s področja antimikrobične odpornosti, preprečevanja in obvladovanja okužb, okoljskih tveganj, biološke zaščite in usmerjanja rabe antimikrobikov.

| (24) | Po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je bilo od julija 2017 odobrenih 11 novih antibiotikov (bodisi s strani Komisije ali ameriške uprave za hrano in zdravila oziroma obeh). Z nekaterimi izjemami imajo na novo odobreni antibiotiki omejene klinične koristi v primerjavi z obstoječimi zdravljenji, saj jih več kot 80 % pripada obstoječim skupinam, pri katerih so mehanizmi odpornosti dodobra ustaljeni in pri katerih je pričakovati hiter pojav odpornosti. Trenutno je v pripravi 43 antibiotikov in kombinacij z novo terapevtsko entiteto. Le nekaj jih izpolnjuje vsaj eno od inovacijskih meril SZO (tj. odsotnost znane navzkrižne odpornosti, novo vezavno mesto, nov način delovanja in/ali nova skupina). Na splošno antibiotiki, ki so v kliničnem razvoju, in nedavno odobreni antibiotiki ne zadostujejo za reševanje izziva vse obsežnejšega pojavljanja in širjenja antimikrobične odpornosti. Če ni razvoja učinkovitih novih antibiotikov in ti niso na voljo, to še dodatno povečuje vpliv antimikrobične odpornosti. Zato je nujno treba razviti in udejanjiti nove spodbude. |
| --- | --- |

(24)

Po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije (SZO) je bilo od julija 2017 odobrenih 11 novih antibiotikov (bodisi s strani Komisije ali ameriške uprave za hrano in zdravila oziroma obeh). Z nekaterimi izjemami imajo na novo odobreni antibiotiki omejene klinične koristi v primerjavi z obstoječimi zdravljenji, saj jih več kot 80 % pripada obstoječim skupinam, pri katerih so mehanizmi odpornosti dodobra ustaljeni in pri katerih je pričakovati hiter pojav odpornosti. Trenutno je v pripravi 43 antibiotikov in kombinacij z novo terapevtsko entiteto. Le nekaj jih izpolnjuje vsaj eno od inovacijskih meril SZO (tj. odsotnost znane navzkrižne odpornosti, novo vezavno mesto, nov način delovanja in/ali nova skupina). Na splošno antibiotiki, ki so v kliničnem razvoju, in nedavno odobreni antibiotiki ne zadostujejo za reševanje izziva vse obsežnejšega pojavljanja in širjenja antimikrobične odpornosti. Če ni razvoja učinkovitih novih antibiotikov in ti niso na voljo, to še dodatno povečuje vpliv antimikrobične odpornosti. Zato je nujno treba razviti in udejanjiti nove spodbude.

| (25) | Komisija si prizadeva izboljšati pripravljenost in odzivanje na resne čezmejne grožnje na področju zdravstvenih protiukrepov, zlasti s spodbujanjem naprednih raziskav in razvoja zdravstvenih protiukrepov in z njimi povezanih tehnologij ter obravnavanjem tržnih izzivov. V zvezi s tem bi morala Komisija obravnavati nedelovanje trga z antimikrobiki ter spodbujati razvoj in dostopnost zdravstvenih protiukrepov, pomembnih za boj proti antimikrobični odpornosti, vključno z novimi in starimi antimikrobiki, diagnostiko in cepivi proti odpornim patogenom. |
| --- | --- |

(25)

Komisija si prizadeva izboljšati pripravljenost in odzivanje na resne čezmejne grožnje na področju zdravstvenih protiukrepov, zlasti s spodbujanjem naprednih raziskav in razvoja zdravstvenih protiukrepov in z njimi povezanih tehnologij ter obravnavanjem tržnih izzivov. V zvezi s tem bi morala Komisija obravnavati nedelovanje trga z antimikrobiki ter spodbujati razvoj in dostopnost zdravstvenih protiukrepov, pomembnih za boj proti antimikrobični odpornosti, vključno z novimi in starimi antimikrobiki, diagnostiko in cepivi proti odpornim patogenom.

| (26) | Od akcijskega načrta proti antimikrobični odpornosti iz leta 2017 je bilo predlaganih več novih ekonomskih modelov za dajanje novih antimikrobikov na trg, tudi v sklepih JAMRAI (39), v katerih je bila 31. marca 2021 predstavljena strategija za izvajanje večdržavnih spodbud v Evropi za spodbujanje inovacij na področju antimikrobikov in dostopa do njih (40). |
| --- | --- |

(26)

Od akcijskega načrta proti antimikrobični odpornosti iz leta 2017 je bilo predlaganih več novih ekonomskih modelov za dajanje novih antimikrobikov na trg, tudi v sklepih JAMRAI (39), v katerih je bila 31. marca 2021 predstavljena strategija za izvajanje večdržavnih spodbud v Evropi za spodbujanje inovacij na področju antimikrobikov in dostopa do njih (40).

| (27) | Komisija je naročila študijo o „dajanju zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti na trg“ (41), pri kateri so bile simulirane štiri vrste mehanizmov pritegnitve različnih finančnih razsežnosti za zagotavljanje dostopa do antimikrobikov: jamstvo prihodkov, nagrade za vstop na trg v kombinaciji z jamstvom prihodkov, pavšalne nagrade za vstop na trg in plačila ob doseženih etapnih ciljih ter zagotavljanje možnosti za njihovo izvajanje na ravni EU. |
| --- | --- |

(27)

Komisija je naročila študijo o „dajanju zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti na trg“ (41), pri kateri so bile simulirane štiri vrste mehanizmov pritegnitve različnih finančnih razsežnosti za zagotavljanje dostopa do antimikrobikov: jamstvo prihodkov, nagrade za vstop na trg v kombinaciji z jamstvom prihodkov, pavšalne nagrade za vstop na trg in plačila ob doseženih etapnih ciljih ter zagotavljanje možnosti za njihovo izvajanje na ravni EU.

| (28) | Delovni program EU za zdravje za leto 2023 (42) ponuja možnosti za znatne naložbe v boj proti antimikrobični odpornosti, zlasti s posebnim ukrepom „Podpora inovacijam in dostopu do antimikrobikov“ (43). To bo omogočilo vzpostavitev mreže, ki bo podpirala Komisijo in države članice pri pripravi in izvajanju javnih naročil zdravstvenih protiukrepov ter rezervnih zmogljivosti za proizvodnjo ciljnih zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti ali dostop do njih. |
| --- | --- |

(28)

Delovni program EU za zdravje za leto 2023 (42) ponuja možnosti za znatne naložbe v boj proti antimikrobični odpornosti, zlasti s posebnim ukrepom „Podpora inovacijam in dostopu do antimikrobikov“ (43). To bo omogočilo vzpostavitev mreže, ki bo podpirala Komisijo in države članice pri pripravi in izvajanju javnih naročil zdravstvenih protiukrepov ter rezervnih zmogljivosti za proizvodnjo ciljnih zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti ali dostop do njih.

| (29) | Ukrepi na področju raziskav in inovacij, ki jih podpirata programa Obzorje 2020 in Obzorje Evropa, so ključni za razvoj, ocenjevanje in izvajanje ukrepov proti antimikrobični odpornosti. Zagotoviti bi bilo treba stalno podporo in sodelovanje, ki sta ključna za krepitev učinka raziskav in inovacij na odkrivanje, preprečevanje in zdravljenje okužb, ki jih povzročajo odporni patogeni. |
| --- | --- |

(29)

Ukrepi na področju raziskav in inovacij, ki jih podpirata programa Obzorje 2020 in Obzorje Evropa, so ključni za razvoj, ocenjevanje in izvajanje ukrepov proti antimikrobični odpornosti. Zagotoviti bi bilo treba stalno podporo in sodelovanje, ki sta ključna za krepitev učinka raziskav in inovacij na odkrivanje, preprečevanje in zdravljenje okužb, ki jih povzročajo odporni patogeni.

| (30) | Cepiva so stroškovno učinkovita in močna orodja za preprečevanje nalezljivih bolezni pri ljudeh in živalih, zato lahko omejijo širjenje okužb, ki jih povzročajo patogeni, odporni proti antimikrobikom, in zmanjšajo rabo antimikrobikov. Zato je treba spodbujati njihovo uporabo, razvoj in razpoložljivost ter dostop do njih. |
| --- | --- |

(30)

Cepiva so stroškovno učinkovita in močna orodja za preprečevanje nalezljivih bolezni pri ljudeh in živalih, zato lahko omejijo širjenje okužb, ki jih povzročajo patogeni, odporni proti antimikrobikom, in zmanjšajo rabo antimikrobikov. Zato je treba spodbujati njihovo uporabo, razvoj in razpoložljivost ter dostop do njih.

| (31) | Medsektorsko sodelovanje držav članic in vključevanje deležnikov sta ključna, da bi bilo zagotovljeno celovito in učinkovito izvajanje politik in ukrepov proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“, in predlagano je, da se to sodelovanje okrepi, zlasti prek mreže EU „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (44). |
| --- | --- |

(31)

Medsektorsko sodelovanje držav članic in vključevanje deležnikov sta ključna, da bi bilo zagotovljeno celovito in učinkovito izvajanje politik in ukrepov proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“, in predlagano je, da se to sodelovanje okrepi, zlasti prek mreže EU „eno zdravje“ zoper odpornost proti antimikrobikom (44).

| (32) | Visoko raven sodelovanja med agencijami Unije (Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) (45), Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) (46) in Evropsko agencijo za zdravila (EMA) (47)) bi bilo treba okrepiti in razširiti z vključitvijo Evropske agencije za okolje (EEA) (48) in Evropske agencije za kemikalije (ECHA) (49), da bi zagotovili odziv na antimikrobično odpornost, ki bo koherenten, skladen s pristopom „eno zdravje“ in podprt z dokazi. |
| --- | --- |

(32)

Visoko raven sodelovanja med agencijami Unije (Evropsko agencijo za varnost hrane (EFSA) (45), Evropskim centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) (46) in Evropsko agencijo za zdravila (EMA) (47)) bi bilo treba okrepiti in razširiti z vključitvijo Evropske agencije za okolje (EEA) (48) in Evropske agencije za kemikalije (ECHA) (49), da bi zagotovili odziv na antimikrobično odpornost, ki bo koherenten, skladen s pristopom „eno zdravje“ in podprt z dokazi.

| (33) | Boj proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“ je ena od prednostnih nalog globalne zdravstvene strategije EU (50), tako da med drugim predvideva, da se v pogajanja o morebitnem mednarodnem sporazumu SZO o preprečevanju pandemij ter pripravljenosti in odzivanju nanje vključijo konkretne določbe o antimikrobični odpornosti (51). Medtem ko se antimikrobični odpornosti na svetovni ravni posveča vse več pozornosti, je treba spodbujati mednarodno sodelovanje, da se zagotovi usklajen odziv svetovne skupnosti in ustrezna podpora, vključena v prednostne naloge, določene na svetovni in regionalni ravni za financiranje, raziskave in politična prizadevanja. Za to bi bilo treba okrepiti sodelovanje, zlasti v okviru Združenih narodov, skupin G7 in G20 ter štiristranskega zavezništva (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) (52), Program Združenih narodov za okolje (UNEP) (53), Svetovna organizacija za zdravje živali (WOAH) (54) in Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) (55)). To priporočilo ne posega v potrebo po določitvi stališč Unije v skladu s postopki, določenimi v Pogodbah, zlasti s sklepi Sveta na podlagi člena 218 PDEU. |
| --- | --- |

(33)

Boj proti antimikrobični odpornosti v okviru pristopa „eno zdravje“ je ena od prednostnih nalog globalne zdravstvene strategije EU (50), tako da med drugim predvideva, da se v pogajanja o morebitnem mednarodnem sporazumu SZO o preprečevanju pandemij ter pripravljenosti in odzivanju nanje vključijo konkretne določbe o antimikrobični odpornosti (51). Medtem ko se antimikrobični odpornosti na svetovni ravni posveča vse več pozornosti, je treba spodbujati mednarodno sodelovanje, da se zagotovi usklajen odziv svetovne skupnosti in ustrezna podpora, vključena v prednostne naloge, določene na svetovni in regionalni ravni za financiranje, raziskave in politična prizadevanja. Za to bi bilo treba okrepiti sodelovanje, zlasti v okviru Združenih narodov, skupin G7 in G20 ter štiristranskega zavezništva (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) (52), Program Združenih narodov za okolje (UNEP) (53), Svetovna organizacija za zdravje živali (WOAH) (54) in Svetovna zdravstvena organizacija (SZO) (55)). To priporočilo ne posega v potrebo po določitvi stališč Unije v skladu s postopki, določenimi v Pogodbah, zlasti s sklepi Sveta na podlagi člena 218 PDEU.

| (34) | Nadaljnje ukrepanje na podlagi akcijskega načrta proti antimikrobični odpornosti iz leta 2017 in tega priporočila bi bilo treba redno spremljati, da se oceni napredek pri doseganju njunih ciljev in ugotovijo vrzeli v prizadevanjih za obravnavanje antimikrobične odpornosti – |
| --- | --- |

(34)

Nadaljnje ukrepanje na podlagi akcijskega načrta proti antimikrobični odpornosti iz leta 2017 in tega priporočila bi bilo treba redno spremljati, da se oceni napredek pri doseganju njunih ciljev in ugotovijo vrzeli v prizadevanjih za obravnavanje antimikrobične odpornosti –

SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:

A.   
  Nacionalni akcijski načrti proti antimikrobični odpornosti

DRŽAVE ČLANICE SPODBUJA, NAJ:

| 1. | v obdobju do 14. junija 2024 vzpostavijo, redno posodabljajo in izvajajo nacionalne akcijske načrte proti antimikrobični odpornost (v nadaljnjem besedilu: nacionalni akcijski načrti) na podlagi pristopa „eno zdravje“ ter ob upoštevanju ciljev globalnega akcijskega načrta Svetovne zdravstvene organizacije proti antimikrobični odpornosti in izjave z zasedanja Generalne skupščine Združenih narodov na visoki ravni o antimikrobični odpornosti iz leta 2016.
  Nacionalni akcijski načrti za boj proti antimikrobični odpornosti bi morali ob upoštevanju pristopa, ki bo podprt z dokazi in stroškovno učinkovit, zlasti:






  a. | biti med prednostnimi nalogami nacionalnih zdravstvenih sistemov in spodbujati preudarno rabo antimikrobikov; |
| --- | --- | --- |

1.

Nacionalni akcijski načrti za boj proti antimikrobični odpornosti bi morali ob upoštevanju pristopa, ki bo podprt z dokazi in stroškovno učinkovit, zlasti:

a.

biti med prednostnimi nalogami nacionalnih zdravstvenih sistemov in spodbujati preudarno rabo antimikrobikov;

| b. | vključevati medsektorske načrte za usklajevanje, izvajanje in spremljanje ter mehanizme za zagotovitev njihovega učinkovitega upravljanja; |
| --- | --- |

b.

vključevati medsektorske načrte za usklajevanje, izvajanje in spremljanje ter mehanizme za zagotovitev njihovega učinkovitega upravljanja;

| c. | vključevati posebne ukrepe za doseganje splošnih merljivih ciljev ter ureditve in kazalnike za ocenjevanje napredka pri doseganju teh ciljev, vključno s priporočenimi cilji iz oddelka E tega priporočila; |
| --- | --- |

c.

vključevati posebne ukrepe za doseganje splošnih merljivih ciljev ter ureditve in kazalnike za ocenjevanje napredka pri doseganju teh ciljev, vključno s priporočenimi cilji iz oddelka E tega priporočila;

| d. | se sklicevati na ustrezne elemente iz nacionalnih strateških načrtov skupne kmetijske politike za boj proti antimikrobični odpornosti; |
| --- | --- |

d.

se sklicevati na ustrezne elemente iz nacionalnih strateških načrtov skupne kmetijske politike za boj proti antimikrobični odpornosti;

| e. | vključevati z dokazi podprte ukrepe za preprečevanje, spremljanje in zmanjševanje širjenja antimikrobične odpornosti v okolju ter |
| --- | --- |

e.

vključevati z dokazi podprte ukrepe za preprečevanje, spremljanje in zmanjševanje širjenja antimikrobične odpornosti v okolju ter

| 2. | dodeljujejo – kadar je to primerno, ob podpori Komisije – ustrezne človeške in finančne vire za učinkovito izvajanje nacionalnih akcijskih načrtov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | redno, najmanj pa vsaka tri leta, ocenjujejo rezultate nacionalnih akcijskih načrtov in sprejmejo ukrepe v odziv na rezultate teh ocen in druge ustrezne prispevke, pri čemer upoštevajo tudi nove ugotovitve in porajajoče se trende; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zagotovijo, da so nacionalni akcijski načrti in redno ocenjevanje njihovih rezultatov javno dostopni v šestih mesecih po zaključku ocenjevanja; |
| --- | --- |

4.

B.   
  Nadzor in spremljanje antimikrobične odpornosti in porabe antimikrobikov

SPODBUJA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 5. | do leta 2030 odpravijo obstoječe vrzeli pri nadzoru in spremljanju antimikrobične odpornosti in porabe antimikrobikov ter zagotovijo popolnost podatkov, po potrebi vključno s podatki v realnem času in pravočasnim dostopom do podatkov, v vseh okoljih (npr. v skupnosti, bolnišnicah in ustanovah za dolgotrajno oskrbo), da se podpre preudarna raba antimikrobikov na področju zdravja ljudi, in sicer z:






  a. | zagotavljanjem, v usklajevanju z ECDC, da nadzor antimikrobične odpornosti pri bakterijah iz človeških izolatov ne zajema le izolatov krvi in cerebrospinalne tekočine (invazivnih izolatov), temveč tudi vse druge izolate kliničnih mikrobioloških laboratorijev, ter da se ECDC redno sporočajo ustrezni podatki za hitro odkrivanje in boljše merjenje obsega in širjenja patogenov, odpornih proti antimikrobikom, v državah članicah in po njih; |
| --- | --- | --- |

5.

a.

zagotavljanjem, v usklajevanju z ECDC, da nadzor antimikrobične odpornosti pri bakterijah iz človeških izolatov ne zajema le izolatov krvi in cerebrospinalne tekočine (invazivnih izolatov), temveč tudi vse druge izolate kliničnih mikrobioloških laboratorijev, ter da se ECDC redno sporočajo ustrezni podatki za hitro odkrivanje in boljše merjenje obsega in širjenja patogenov, odpornih proti antimikrobikom, v državah članicah in po njih;

| b. | zagotavljanjem, da se ob upoštevanju morebitne metodologije, sprejete na ravni EU, okužbe z nekaterimi organizmi, odpornimi na več kritičnih zdravil, npr. proti karbapenemu odporni Acinetobacter baumannii, proti karbapenemu odpornim Enterobacteriaceae (npr. Klebsiella pneumoniae, Escherichia coli) in Candida auris v skladu z nacionalno zakonodajo obravnavajo kot obvezno prijavljive bolezni. Države članice se lahko glede nacionalne razmere in potrebe odločijo, ali je treba prijaviti druge odporne organizme; |
| --- | --- |

b.

zagotavljanjem, da se ob upoštevanju morebitne metodologije, sprejete na ravni EU, okužbe z nekaterimi organizmi, odpornimi na več kritičnih zdravil, npr. proti karbapenemu odporni Acinetobacter baumannii, proti karbapenemu odpornim Enterobacteriaceae (npr. Klebsiella pneumoniae, Escherichia coli) in Candida auris v skladu z nacionalno zakonodajo obravnavajo kot obvezno prijavljive bolezni. Države članice se lahko glede nacionalne razmere in potrebe odločijo, ali je treba prijaviti druge odporne organizme;

| c. | razširitvijo nadzora antimikrobične odpornosti pri ljudeh na patogene z nastajajočo ali uveljavljeno antimikrobično odpornostjo zaradi njihove izpostavljenosti snovem v okolju, zlasti tistim, ki se uporabljajo v fitofarmacevtskih sredstvih ali biocidnih proizvodih; |
| --- | --- |

c.

razširitvijo nadzora antimikrobične odpornosti pri ljudeh na patogene z nastajajočo ali uveljavljeno antimikrobično odpornostjo zaradi njihove izpostavljenosti snovem v okolju, zlasti tistim, ki se uporabljajo v fitofarmacevtskih sredstvih ali biocidnih proizvodih;

| d. | zbiranjem podatkov o porabi antimikrobikov pri ljudeh na ustreznih ravneh, da se omogoči spremljanje predpisovanja antimikrobikov in zagotovijo povratne informacije o trendih in vzorcih na področju predpisovanja zdravil, ki med drugim vključujejo predpisovalce zdravil, farmacevte in druge strani, ki zbirajo take podatke, ter po možnosti, in kadar je to ustrezno, z uporabo digitalne infrastrukture na ravni EU; |
| --- | --- |

d.

zbiranjem podatkov o porabi antimikrobikov pri ljudeh na ustreznih ravneh, da se omogoči spremljanje predpisovanja antimikrobikov in zagotovijo povratne informacije o trendih in vzorcih na področju predpisovanja zdravil, ki med drugim vključujejo predpisovalce zdravil, farmacevte in druge strani, ki zbirajo take podatke, ter po možnosti, in kadar je to ustrezno, z uporabo digitalne infrastrukture na ravni EU;

| e. | razvojem integriranih sistemov za nadzor antimikrobične odpornosti in porabe antimikrobikov, ki zajemajo zdravje ljudi, zdravje živali, zdravje rastlin, hrano, odpadno vodo in okolje (zlasti vodo in tla), ob upoštevanju študije izvedljivosti Komisije o integriranih sistemih, dela strokovne skupine QTS-AIS štiristranskega zavezništva o integriranem nadzoru (56) ter drugih že začetih pobud, kot je „triciklistični“ protokol SZO (WHO Tricycle Protocol) za integriran globalni nadzor bakterij E. coli, ki proizvajajo ESBL, v človekovem, živalskem in okoljskem sektorju. Takšno integrirano in stalno medsektorsko spremljanje bi moralo biti zasnovano tako, da se učinkovito in hitro odkrijejo nastajajoče odporne okužbe in izbruhi, pa tudi kar zadeva tla in vodna telesa, da se ugotovijo prisotnost, trendi in strupenost rezistenčnih genov in antimikrobikov. Rezultati tega spremljanja bi morali biti podlaga za učinkovite strategije obravnavanja antimikrobične odpornosti v vseh sektorjih in na ustreznih upravnih ravneh; |
| --- | --- |

e.

razvojem integriranih sistemov za nadzor antimikrobične odpornosti in porabe antimikrobikov, ki zajemajo zdravje ljudi, zdravje živali, zdravje rastlin, hrano, odpadno vodo in okolje (zlasti vodo in tla), ob upoštevanju študije izvedljivosti Komisije o integriranih sistemih, dela strokovne skupine QTS-AIS štiristranskega zavezništva o integriranem nadzoru (56) ter drugih že začetih pobud, kot je „triciklistični“ protokol SZO (WHO Tricycle Protocol) za integriran globalni nadzor bakterij E. coli, ki proizvajajo ESBL, v človekovem, živalskem in okoljskem sektorju. Takšno integrirano in stalno medsektorsko spremljanje bi moralo biti zasnovano tako, da se učinkovito in hitro odkrijejo nastajajoče odporne okužbe in izbruhi, pa tudi kar zadeva tla in vodna telesa, da se ugotovijo prisotnost, trendi in strupenost rezistenčnih genov in antimikrobikov. Rezultati tega spremljanja bi morali biti podlaga za učinkovite strategije obravnavanja antimikrobične odpornosti v vseh sektorjih in na ustreznih upravnih ravneh;

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

| 6. | bo na podlagi mnenj Evropske agencije za varnost hrane (EFSA) še naprej ocenjevala živalske bolezni, ki jih povzročajo bakterije, odporne proti antimikrobikom, da bi ugotovili, ali je treba katero od navedenih bolezni vključiti na seznam v Uredbi (EU) 2016/429 (57) in jo uvrstiti v kategorije bolezni, za katere se izvajajo regulativni ukrepi za nadzor in obvladovanje ali drugi ukrepi za upravljanje; |
| --- | --- |

6.

C.   
  Preprečevanje in obvladovanje okužb

DRŽAVE ČLANICE SPODBUJA, NAJ:

| 7. | zagotovijo, da se ukrepi za preprečevanje in obvladovanje okužb na področju zdravja ljudi uvedejo in stalno spremljajo, da bi se pripomoglo k omejevanju širjenja patogenov, odpornih proti antimikrobikom, zlasti s:






  a. | krepitvijo preprečevanja in obvladovanja okužb v zdravstvenih ustanovah in ustanovah za dolgotrajno oskrbo z:






  — | zagotavljanjem ključnih kompetenc za strokovnjake za preprečevanje in obvladovanje okužb / bolnišnično higieno; |
| --- | --- | --- | --- |

7.

a.

krepitvijo preprečevanja in obvladovanja okužb v zdravstvenih ustanovah in ustanovah za dolgotrajno oskrbo z:

—

zagotavljanjem ključnih kompetenc za strokovnjake za preprečevanje in obvladovanje okužb / bolnišnično higieno;

| — | zagotavljanjem ustreznih virov za programe preprečevanja in obvladovanja okužb; |
| --- | --- |

—

zagotavljanjem ustreznih virov za programe preprečevanja in obvladovanja okužb;

| — | kontrolo kakovosti; |
| --- | --- |

—

kontrolo kakovosti;

| — | nadzorom; |
| --- | --- |

—

nadzorom;

| — | oblikovanjem ustreznih smernic, ter |
| --- | --- |

—

oblikovanjem ustreznih smernic, ter

| — | ozaveščanjem in izobraževalnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

—

ozaveščanjem in izobraževalnimi dejavnostmi;

| b. | izpopolnitvijo obstoječih zdravstvenih ustanov, vključno z bolnišničnimi infrastrukturami, za zagotovitev visoke ravni preprečevanja in obvladovanja okužb; |
| --- | --- |

b.

izpopolnitvijo obstoječih zdravstvenih ustanov, vključno z bolnišničnimi infrastrukturami, za zagotovitev visoke ravni preprečevanja in obvladovanja okužb;

| c. | zagotavljanjem tesnih povezav med varnostjo pacientov in preprečevanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, vključno s sepso, zlasti z izboljšanjem usposabljanja zdravstvenega osebja ter zagotavljanjem visokokakovostne mikrobiološke podpore s strani kliničnih laboratorijev in evidenc pacientov; |
| --- | --- |

c.

zagotavljanjem tesnih povezav med varnostjo pacientov in preprečevanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo, vključno s sepso, zlasti z izboljšanjem usposabljanja zdravstvenega osebja ter zagotavljanjem visokokakovostne mikrobiološke podpore s strani kliničnih laboratorijev in evidenc pacientov;

| d. | zagotavljanjem nadaljnjega usposabljanja vsega osebja v skupnosti, bolnišnicah in ustanovah za dolgotrajno oskrbo o preprečevanju in obvladovanju okužb, in sicer s pomočjo pedagoških in vedenjskih uvidov; |
| --- | --- |

d.

zagotavljanjem nadaljnjega usposabljanja vsega osebja v skupnosti, bolnišnicah in ustanovah za dolgotrajno oskrbo o preprečevanju in obvladovanju okužb, in sicer s pomočjo pedagoških in vedenjskih uvidov;

| e. | celovitim razvojem in izvajanjem nacionalnih imunizacijskih programov ter sprejetjem ukrepov za učinkovito preprečevanje bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, na podlagi Priporočila Sveta z dne 7. decembra 2018 o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem (58); |
| --- | --- |

e.

celovitim razvojem in izvajanjem nacionalnih imunizacijskih programov ter sprejetjem ukrepov za učinkovito preprečevanje bolezni, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem, na podlagi Priporočila Sveta z dne 7. decembra 2018 o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem (58);

| f. | zagotavljanjem ustreznega usklajevanja med programi za preprečevanje in obvladovanje okužb ter usmerjanje rabe antimikrobikov; |
| --- | --- |

f.

zagotavljanjem ustreznega usklajevanja med programi za preprečevanje in obvladovanje okužb ter usmerjanje rabe antimikrobikov;

| 8. | sprejmejo ukrepe za izboljšanje zdravja in dobrobiti živali za proizvodnjo živil, da se zmanjšata pojavljanje in širjenje nalezljivih bolezni v živinoreji ter posledično zmanjša potreba po uporabi antimikrobikov, zlasti s:






  a. | spodbujanjem veterinarjev in drugih ustreznih akterjev, da kmetom svetujejo o ukrepih preprečevanja in obvladovanja nalezljivih bolezni; |
| --- | --- | --- |

8.

a.

spodbujanjem veterinarjev in drugih ustreznih akterjev, da kmetom svetujejo o ukrepih preprečevanja in obvladovanja nalezljivih bolezni;

| b. | spodbujanjem uporabe ukrepov za biološko zaščito ter za preprečevanje in obvladovanje okužb na kmetijah; |
| --- | --- |

b.

spodbujanjem uporabe ukrepov za biološko zaščito ter za preprečevanje in obvladovanje okužb na kmetijah;

| c. | uporabo podpore, ki je na voljo v okviru skupne kmetijske politike, za sprejetje ukrepov preprečevanja nalezljivih bolezni (59), ki presegajo minimalne pravne zahteve EU; |
| --- | --- |

c.

uporabo podpore, ki je na voljo v okviru skupne kmetijske politike, za sprejetje ukrepov preprečevanja nalezljivih bolezni (59), ki presegajo minimalne pravne zahteve EU;

| d. | uporabo Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (2021–2027) (60) za projekte, vključene v nacionalne programe, in v skladu s pravili o upravičenosti, ki jih določijo zadevne države članice; |
| --- | --- |

d.

uporabo Evropskega sklada za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo (2021–2027) (60) za projekte, vključene v nacionalne programe, in v skladu s pravili o upravičenosti, ki jih določijo zadevne države članice;

| e. | izvajanjem ukrepov držav članic iz Priloge k „Strateškim smernicam za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030“ (61); |
| --- | --- |

e.

izvajanjem ukrepov držav članic iz Priloge k „Strateškim smernicam za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030“ (61);

| f. | spodbujanjem tehnik gojenja (62) v akvakulturi za razvoj sevov, ki so odporni na bolezni in tako prispevajo k zmanjšani rabi antimikrobikov; |
| --- | --- |

f.

spodbujanjem tehnik gojenja (62) v akvakulturi za razvoj sevov, ki so odporni na bolezni in tako prispevajo k zmanjšani rabi antimikrobikov;

| g. | spodbujanjem uporabe cepljenja, tudi v akvakulturi, in alternativ za pomoč pri preprečevanju nekaterih bolezni in preprečevanju nepotrebne rabe antimikrobikov; |
| --- | --- |

g.

spodbujanjem uporabe cepljenja, tudi v akvakulturi, in alternativ za pomoč pri preprečevanju nekaterih bolezni in preprečevanju nepotrebne rabe antimikrobikov;

| h. | spodbujanjem razvoja in uporabe inovativnih krmnih dodatkov, tudi krmnih dodatkov za izboljšanje fiziološkega stanja živali; |
| --- | --- |

h.

spodbujanjem razvoja in uporabe inovativnih krmnih dodatkov, tudi krmnih dodatkov za izboljšanje fiziološkega stanja živali;

| i. | zagotavljanjem nadaljnjega usposabljanja vsega osebja v ustreznih okoljih o preprečevanju in obvladovanju okužb ter biološki varnosti, in sicer s pomočjo pedagoških in vedenjskih uvidov; |
| --- | --- |

i.

zagotavljanjem nadaljnjega usposabljanja vsega osebja v ustreznih okoljih o preprečevanju in obvladovanju okužb ter biološki varnosti, in sicer s pomočjo pedagoških in vedenjskih uvidov;

| j. | razvojem ciljno usmerjenih ukrepov po sektorjih, ko bodo na voljo podatki o uporabi antimikrobikov po vrstah živali za proizvodnjo živil v skladu s členom 57 Uredbe (EU) 2019/6; |
| --- | --- |

j.

razvojem ciljno usmerjenih ukrepov po sektorjih, ko bodo na voljo podatki o uporabi antimikrobikov po vrstah živali za proizvodnjo živil v skladu s členom 57 Uredbe (EU) 2019/6;

| 9. | uporabljajo dobre prakse ravnanja z gnojem, ki temeljijo na dokazih, in dobre prakse ravnanja z blatom iz čistilnih naprav, ki obravnavajo njihovo uporabo v kmetijstvu, da se zmanjša okoljska izpostavljenost snovem z antimikrobičnimi lastnostmi in determinantami antimikrobične odpornosti; |
| --- | --- |

9.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA V TESNEM SODELOVANJU Z DRŽAVAMI ČLANICAMI SPREJME NASLEDNJE UKREPE:

| 10. | v obdobju do [3 let po sprejetju priporočila Sveta] v usklajevanju z ECDC pripravi smernice EU za preprečevanje in obvladovanje okužb na področju zdravja ljudi, predvsem za bolnišnice in ustanove za dolgotrajno oskrbo, pri tem pa upošteva stroškovno učinkovit pristop. Pri pripravi teh smernic bi bilo treba upoštevati mednarodne smernice in zagotoviti tesno sodelovanje z evropskimi in nacionalnimi poklicnimi združenji; |
| --- | --- |

10.

D.   
  Usmerjanje rabe antimikrobikov in preudarna raba antimikrobikov

DRŽAVE ČLANICE SPODBUJA, NAJ:

| 11. | zagotovijo, da se na področju zdravja ljudi sprejmejo ukrepi za podporo preudarni rabi antimikrobikov v zdravstvenih ustanovah, vključno z osnovnimi zdravstvenimi ustanovami in ustanovami za dolgotrajno oskrbo, ter pri oskrbi v skupnosti, zlasti z:






  a. | uporabo smernic EU za zdravljenje pogostih okužb in perioperativno profilakso ter njihovo prilagoditev nacionalnim razmeram, kjer je to potrebno, da se spoštujejo najboljše prakse in optimizira preudarna raba antimikrobikov; |
| --- | --- | --- |

11.

a.

uporabo smernic EU za zdravljenje pogostih okužb in perioperativno profilakso ter njihovo prilagoditev nacionalnim razmeram, kjer je to potrebno, da se spoštujejo najboljše prakse in optimizira preudarna raba antimikrobikov;

| b. | oblikovanjem ukrepov za zdravstvene delavce, tudi lekarnarje, da se zagotovi upoštevanje smernic za preudarno rabo; |
| --- | --- |

b.

oblikovanjem ukrepov za zdravstvene delavce, tudi lekarnarje, da se zagotovi upoštevanje smernic za preudarno rabo;

| c. | spodbujanjem in podpiranjem uporabe diagnostičnih testov, zlasti v primarnem zdravstvenem varstvu, za optimizacijo zdravljenja z antimikrobiki in |
| --- | --- |

c.

spodbujanjem in podpiranjem uporabe diagnostičnih testov, zlasti v primarnem zdravstvenem varstvu, za optimizacijo zdravljenja z antimikrobiki in

| d. | zagotavljanjem ustreznih kompetenc in organizacije osebja; |
| --- | --- |

d.

zagotavljanjem ustreznih kompetenc in organizacije osebja;

| 12. | vzpostavijo programe za zbiranje in varno odstranjevanje neporabljenih antimikrobikov, antimikrobikov, ki jim je potekel rok uporabnosti, in odvečnih antimikrobikov iz skupnosti, bolnišnic in ustanov za dolgotrajno oskrbo, s kmetij, od ponudnikov zdravil za uporabo v veterinarski medicini, iz veterinarskih ustanov in obratov za proizvodnjo antimikrobikov; |
| --- | --- |

12.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA V TESNEM SODELOVANJU Z DRŽAVAMI ČLANICAMI SPREJME NASLEDNJE UKREPE:

| 13. | prizadevati si za razvoj smernic EU za zdravljenje najpogostejših okužb pri ljudeh in za perioperativno profilakso pri ljudeh, ki bi vključevale informacije o uporabi ustreznih diagnostičnih testov, potrebi po antibiotikih, izbiri ustreznega antibiotika (po potrebi), odmerkih in odmernih intervalih ter trajanju zdravljenja/profilakse, ob upoštevanju najboljše razpoložljive prakse, razpoložljivosti antibiotikov in potrebe po zagotovitvi njihove optimalne in preudarne rabe. Pri pripravi teh smernic bi bilo treba upoštevati priročnik Svetovne zdravstvene organizacije o antibiotikih AWaRe (63) in zagotoviti tesno sodelovanje z evropskimi in nacionalnimi poklicnimi združenji. Poleg tega bi morale posamezne države članice ob priznavanju, da se lahko vzorci odpornosti pri organizmih razlikujejo med regijami, določiti posebne klinične zahteve; |
| --- | --- |

13.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE IN SPODBUJA DRŽAVE ČLANICE, NAJ SPREJMEJO NASLEDNJE UKREPE:

| 14. | pri oceni varnosti in pri odločanju o fitofarmacevtskih sredstvih in biocidnih proizvodih na podlagi znanstvenih raziskav in dokazov upoštevati tveganje razvoja odpornosti proti antimikrobikom za uporabo v veterinarski in humani medicini zaradi uporabe fitofarmacevtskih sredstev ali biocidnih proizvodov ter, če se pojavijo novi dokazi, po potrebi pregledati sklepe. Po potrebi bi bilo treba za zadevne proizvode uvesti ustrezne pogoje ali omejitve uporabe; |
| --- | --- |

14.

E.   
  Priporočeni cilji za porabo antimikrobikov in antimikrobično odpornost

DRŽAVE ČLANICE POZIVA, NAJ:

| 15. | sprejmejo ustrezne nacionalne ukrepe s ciljem zagotovitve, da se do leta 2030 skupna poraba antibiotikov pri ljudeh (v definiranem dnevnem odmerku (DDD) na 1 000 prebivalcev na dan) v skupnosti in bolnišnicah skupaj, tudi v ustanovah za dolgotrajno oskrbo in pri oskrbi na domu, v Uniji zmanjša za 20 % v primerjavi z izhodiščnim letom 2019; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sprejmejo ustrezne nacionalne ukrepe s ciljem zagotovitve, da do leta 2030 vsaj 65 % skupne porabe antibiotikov pri ljudeh spada v skupino dostopovnih antibiotikov (Access), kot je opredeljena v klasifikaciji AWaRe SZO (64); |
| --- | --- |

16.

| 17. | sprejmejo ustrezne nacionalne ukrepe s ciljem zagotovitve, da se do leta 2030 skupna pojavnost okužb krvnega obtoka s proti meticilinu odpornem Staphylococcus aureus (MRSA) (število okužb na 100 000 prebivalcev) v EU zmanjša za 15 % v primerjavi z izhodiščnim letom 2019; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sprejmejo ustrezne nacionalne ukrepe s ciljem zagotovitve, da se do leta 2030 skupna pojavnost okužb krvnega obtoka s proti cefalosporinom tretje generacije odporno Escherichia coli (število okužb na 100 000 prebivalcev) v EU zmanjša za 10 % v primerjavi z izhodiščnim letom 2019; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sprejmejo ustrezne nacionalne ukrepe s ciljem zagotovitve, da se do leta 2030 skupna pojavnost okužb krvnega obtoka s proti karbapenemu odporno Klebsiella pneumoniae (število okužb na 100 000 prebivalcev) v EU zmanjša za 5 % v primerjavi z izhodiščnim letom 2019;
  V Prilogi k temu priporočilu so predstavljeni posamezni prispevki držav članic, ki so priporočeni za doseganje teh ciljev Unije; |
| --- | --- |

19.

V Prilogi k temu priporočilu so predstavljeni posamezni prispevki držav članic, ki so priporočeni za doseganje teh ciljev Unije;

| 20. | pripravijo kazalnike, ki bi podpirali doseganje priporočenih ciljev in ciljev glede drugih vidikov, povezanih z antimikrobično odpornostjo, kot so nadzor preprečevanja okužb, usmerjanje rabe antimikrobikov, prakse predpisovanja zdravil in usposabljanje, ter izmenjujejo najboljše prakse glede njihove uporabe; |
| --- | --- |

20.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE IN SPODBUJA DRŽAVE ČLANICE, NAJ SPREJMEJO NASLEDNJE UKREPE:

| 21. | vzpostaviti ustrezne ukrepe, ki bodo prispevali k uresničevanju cilja iz strategije „od vil do vilic“ in akcijskega načrta za ničelno onesnaževanje, in sicer da se v EU do leta 2030 za 50 odstotkov zmanjšanja skupna prodaja antimikrobikov, ki se uporabljajo za rejne živali in akvakulturo; |
| --- | --- |

21.

F.   
  Ozaveščanje, izobraževanje in usposabljanje

DRŽAVE ČLANICE SPODBUJA, NAJ:

| 22. | v sodelovanju z visokošolskimi in strokovnimi izobraževalnimi ustanovami ter deležniki in s pomočjo pedagoških in vedenjskih uvidov zagotovijo, da nacionalni programi nadaljnjega izobraževanja in učni načrti, med drugim na področju medicine, zdravstvene nege, babištva, farmacije, dentalne medicine, veterinarske medicine, kmetijstva in agronomskih ved ter okoljskih in ekoloških znanosti, vključujejo obvezno medsektorsko usposabljanje in kompetence na področju antimikrobične odpornosti, preprečevanja in obvladovanja okužb, okoljskih tveganj, biološke zaščite in usmerjanja rabe antimikrobikov, vključno s preudarno rabo antimikrobikov, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

22.

| 23. | izboljšajo obveščenost javnosti in zdravstvenih delavcev, ki delajo v sektorjih zdravja ljudi in veterine, o obstoju programov za zbiranje in varno odstranjevanje neporabljenih antimikrobikov, antimikrobikov, ki jim je potekel rok uporabnosti, in odvečnih antimikrobikov ter o pomenu teh programov za preprečevanje antimikrobične odpornosti, in izmenjujejo najboljše prakse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | okrepijo in izboljšajo komunikacijo in ozaveščanje o antimikrobični odpornosti in preudarni rabi antimikrobikov za spodbujanje znanja in sprememb v vedenju, in sicer z:






  a. | zagotavljanjem strokovnjakom v sektorjih zdravja ljudi, veterine in agronomije rednih posodobljenih informacij o antimikrobični odpornosti na nacionalni in lokalni ravni ter informativnega gradiva o antimikrobični odpornosti in pomenu učinkovitega preprečevanja in obvladovanja okužb, okoljskih tveganjih, biološki zaščiti in usmerjanju rabe antimikrobikov, vključno s preudarno rabo antimikrobikov; |
| --- | --- | --- |

24.

a.

zagotavljanjem strokovnjakom v sektorjih zdravja ljudi, veterine in agronomije rednih posodobljenih informacij o antimikrobični odpornosti na nacionalni in lokalni ravni ter informativnega gradiva o antimikrobični odpornosti in pomenu učinkovitega preprečevanja in obvladovanja okužb, okoljskih tveganjih, biološki zaščiti in usmerjanju rabe antimikrobikov, vključno s preudarno rabo antimikrobikov;

| b. | pripravo dejavnosti ozaveščanja javnosti in obsežnih komunikacijskih kampanj o antimikrobični odpornosti, zlasti njenega preprečevanja s higieno, predvsem s higieno rok, in preudarno rabo antimikrobikov na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

b.

pripravo dejavnosti ozaveščanja javnosti in obsežnih komunikacijskih kampanj o antimikrobični odpornosti, zlasti njenega preprečevanja s higieno, predvsem s higieno rok, in preudarno rabo antimikrobikov na nacionalni ravni;

| c. | pripravo ciljno usmerjenih komunikacijskih kampanj za ozaveščanje posebnih skupin prebivalstva z uporabo ustreznih komunikacijskih sredstev in kanalov za te posebne skupine prebivalstva; |
| --- | --- |

c.

pripravo ciljno usmerjenih komunikacijskih kampanj za ozaveščanje posebnih skupin prebivalstva z uporabo ustreznih komunikacijskih sredstev in kanalov za te posebne skupine prebivalstva;

| 25. | zgoraj navedene dejavnosti ozaveščanja in komunikacijske kampanje sporočajo in usklajujejo med seboj, s Komisijo, ustreznimi agencijami Unije in drugimi ustreznimi organi, da se čim bolj poveča njihov učinek; |
| --- | --- |

25.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

| 26. | podpre in dopolnjuje dejavnosti držav članic za ozaveščanje o antimikrobični odpornosti in preudarni rabi antimikrobikov z vseevropskimi komunikacijskimi ukrepi ob upoštevanju stroškovno učinkovitega pristopa ter na podlagi potreb držav članic; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podpira države članice pri nadaljnjem usposabljanju in vseživljenjskem učenju strokovnjakov, ki delajo v sektorjih zdravja ljudi, veterine in agronomije, o grožnji antimikrobične odpornosti in njenem preprečevanju v skladu s pristopom „eno zdravje“ z možnostmi usposabljanja, kot je pobuda „Boljše usposabljanje za varnejšo hrano“ (65); |
| --- | --- |

27.

G.   
  Raziskave in razvoj ter spodbude za inovacije in dostop do antimikrobikov in drugih zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE IN SPODBUJA DRŽAVE ČLANICE, NAJ SPREJMEJO NASLEDNJE UKREPE:

| 28. | s potisnimi spodbudami podpirati raziskave in tehnološke inovacije za odkrivanje, preprečevanje in zdravljenje okužb pri ljudeh, ki jih povzročajo patogeni, odporni proti antimikrobikom, vključno z vzpostavitvijo evropskega partnerstva v okviru pristopa „eno zdravje“ na področju antimikrobične odpornosti in znatnimi naložbami vanj, da se omogočijo usklajevanje, poenotenje in financiranje medsektorskih raziskav in inovacij; |
| --- | --- |

28.

| 29. | usklajeno z nacionalnimi in večdržavnimi pobudami spodbujajo razvoj in dostopnost antimikrobikov in drugih zdravstvenih protiukrepov, pomembnih za boj proti antimikrobični odpornosti pri ljudeh, zlasti diagnostičnih testov in cepiv proti patogenom, odpornim proti antimikrobikom; |
| --- | --- |

29.

V TA NAMEN SVET POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA BO:

| a. | v skladu z nacionalnimi pobudami še naprej podpirala države članice pri opredelitvi prednostnih patogenov, odpornih proti antimikrobikom, na ravni Unije in držav članic, pri evidentiranju obstoječih, prihodnjih in manjkajočih zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti ter pri opredelitvi ciljnih profilov izdelkov; |
| --- | --- |

a.

v skladu z nacionalnimi pobudami še naprej podpirala države članice pri opredelitvi prednostnih patogenov, odpornih proti antimikrobikom, na ravni Unije in držav članic, pri evidentiranju obstoječih, prihodnjih in manjkajočih zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti ter pri opredelitvi ciljnih profilov izdelkov;

| b. | podpirala raziskave in razvoj zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti, zlasti z usklajevanjem financiranja translacijskih raziskav in poznih faz razvoja zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti, vključno s kliničnimi preskušanji antimikrobikov; |
| --- | --- |

b.

podpirala raziskave in razvoj zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti, zlasti z usklajevanjem financiranja translacijskih raziskav in poznih faz razvoja zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti, vključno s kliničnimi preskušanji antimikrobikov;

| c. | v sodelovanju z državami članicami izboljšala neprekinjeno preskrbo z antimikrobiki in drugimi zdravstvenimi protiukrepi proti antimikrobični odpornosti v EU, zlasti s podpiranjem in usklajevanjem pobud držav članic na področju proizvodnje, javnega naročanja in ustvarjanja zalog ter reševanja ovir na ravni EU; |
| --- | --- |

c.

v sodelovanju z državami članicami izboljšala neprekinjeno preskrbo z antimikrobiki in drugimi zdravstvenimi protiukrepi proti antimikrobični odpornosti v EU, zlasti s podpiranjem in usklajevanjem pobud držav članic na področju proizvodnje, javnega naročanja in ustvarjanja zalog ter reševanja ovir na ravni EU;

| d. | izboljšala napovedovanje povpraševanja, ocenjevanje in obravnavanje ranljivosti v dobavni verigi antibiotikov ter izvajala ciljno usmerjene ukrepe za ustvarjanje zalog antibiotikov, kot je ustrezno, da se prepreči pomanjkanje; |
| --- | --- |

d.

izboljšala napovedovanje povpraševanja, ocenjevanje in obravnavanje ranljivosti v dobavni verigi antibiotikov ter izvajala ciljno usmerjene ukrepe za ustvarjanje zalog antibiotikov, kot je ustrezno, da se prepreči pomanjkanje;

| 30. | prispevala k oblikovanju in upravljanju večdržavne sheme pritegnitvenih spodbud na ravni Unije za izboljšanje inovacij in razvoja antimikrobikov ter dostopa do njih, v kateri lahko države članice sodelujejo prostovoljno. Takšna shema bi lahko bila na primer v obliki jamstva prihodkov, nagrad za vstop na trg v kombinaciji z jamstvom prihodkov, pavšalnih nagrad za vstop na trg ali plačil ob etapnih ciljih, financirala pa bi se lahko na ravni EU, na nacionalni ravni ali v sofinanciranju, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

30.

| 31. | združevala vire, sprejemala skupne ukrepe, finančno prispevala k izvajanju sheme pritegnitvenih spodbud in se zavezala k sodelovanju v mreži (66), navedeni v delovnem programu EU za zdravje za leto 2023; |
| --- | --- |

31.

| 32. | redno pregledovala shemo in njen vpliv na razvoj in dostopnost antimikrobikov; |
| --- | --- |

32.

| 33. | spodbujala razvoj učinkovitih in na dokazih temelječih alternativ uporabi antimikrobikov in cepiv za zdravje živali ter njihovo dajanje na trg; |
| --- | --- |

33.

H.   
  Sodelovanje

DRŽAVE ČLANICE SPODBUJA, NAJ:

| 34. | sporočajo podatke o antimikrobični odpornosti in porabi antimikrobikov globalnemu sistemu za nadzor antimikrobične odpornosti in njihove uporabe (GLASS) (67); |
| --- | --- |

34.

| 35. | izkoristijo priložnosti rednih srečanj mreže EU „eno zdravje“ proti antimikrobični odpornosti ter drugih ustreznih odborov in delovnih skupin, ki razpravljajo o antimikrobični odpornosti, za:






  a. | okrepitev medsebojnega sodelovanja, pa tudi sodelovanja s Komisijo, ustreznimi agencijami Unije ter deležniki, delavci in strokovnjaki na področju antimikrobične odpornosti; |
| --- | --- | --- |

35.

a.

okrepitev medsebojnega sodelovanja, pa tudi sodelovanja s Komisijo, ustreznimi agencijami Unije ter deležniki, delavci in strokovnjaki na področju antimikrobične odpornosti;

| b. | izmenjavo najboljših praks, zlasti glede ukrepov za zagotovitev, da zdravstveni delavci upoštevajo smernice za preudarno rabo, in dokazanih učinkovitih ukrepov za ozaveščanje; |
| --- | --- |

b.

izmenjavo najboljših praks, zlasti glede ukrepov za zagotovitev, da zdravstveni delavci upoštevajo smernice za preudarno rabo, in dokazanih učinkovitih ukrepov za ozaveščanje;

| c. | izmenjavo nacionalnih akcijskih načrtov proti antimikrobični odpornosti ter z njimi povezanih poročil in ocen o izvajanju med seboj, s Komisijo in ustreznimi agencijami Unije ter omogočanje ustreznih izmenjav izkušenj; |
| --- | --- |

c.

izmenjavo nacionalnih akcijskih načrtov proti antimikrobični odpornosti ter z njimi povezanih poročil in ocen o izvajanju med seboj, s Komisijo in ustreznimi agencijami Unije ter omogočanje ustreznih izmenjav izkušenj;

| 36. | okrepijo sodelovanje na področju antimikrobične odpornosti med delavci v sektorjih zdravja ljudi, veterine, okolja in agronomije ter z deležniki za izboljšanje pristopa „eno zdravje“ glede antimikrobične odpornosti; |
| --- | --- |

36.

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA BO:

| 37. | okrepila sodelovanje na področju antimikrobične odpornosti med EFSA, EMA, ECDC, EEA in ECHA ter okrepila pristop „eno zdravje“ glede antimikrobične odpornosti prek medagencijske delovne skupine za antimikrobično odpornost. Delovna skupina:






  a. | bo zagotovila učinkovito platformo za redna srečanja, da se zagotovi izmenjava informacij o antimikrobični odpornosti ter razprava o prihodnjih zahtevah in pooblastilih, ter |
| --- | --- | --- |

37.

a.

bo zagotovila učinkovito platformo za redna srečanja, da se zagotovi izmenjava informacij o antimikrobični odpornosti ter razprava o prihodnjih zahtevah in pooblastilih, ter

| b. | si bo prizadevala za povezovanje podatkov o nadzoru med sektorji; |
| --- | --- |

b.

si bo prizadevala za povezovanje podatkov o nadzoru med sektorji;

| 38. | razvila spremljevalni okvir za oceno napredka in rezultatov, doseženih pri izvajanju akcijskega načrta proti antimikrobični odpornosti iz leta 2017 in tega priporočila; |
| --- | --- |

38.

I.   
  Na svetovni ravni

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE IN SPODBUJA DRŽAVE ČLANICE, NAJ SPREJMEJO NASLEDNJE UKREPE:

| 39. | zavzemati se, da mednarodni organi za določanje standardov pripravijo standarde, ki jih bodo izvajale tretje države, zlasti:






  a. | za ambicioznejše standarde in smernice WOAH o odgovorni in preudarni rabi antimikrobičnih snovi v veterinarski medicini, ki bi morali odražati potrebo po postopni odpravi rabe antimikrobikov za spodbujanje rasti ali povečanje donosa živali na svetovni ravni; |
| --- | --- | --- |

39.

a.

za ambicioznejše standarde in smernice WOAH o odgovorni in preudarni rabi antimikrobičnih snovi v veterinarski medicini, ki bi morali odražati potrebo po postopni odpravi rabe antimikrobikov za spodbujanje rasti ali povečanje donosa živali na svetovni ravni;

| b. | za razvoj smernic o preudarni rabi antimikrobikov za fitosanitarne namene v okviru Mednarodne konvencije o varstvu rastlin (68); |
| --- | --- |

b.

za razvoj smernic o preudarni rabi antimikrobikov za fitosanitarne namene v okviru Mednarodne konvencije o varstvu rastlin (68);

| c. | za izvajanje standardov iz kodeksov ravnanja Codex Alimentarius (69), Code of Practice to Minimize and Contain Foodborne Antimicrobial Resistance (Kodeks ravnanja za zmanjšanje in obvladovanje antimikrobične odpornosti, ki se prenaša z živili) (70), Guidelines on Integrated Monitoring and Surveillance of Foodborne Antimicrobial Resistance (Smernic za celovito spremljanje in nadzor antimikrobične odpornosti, ki se prenaša z živili) (71) ter Guidelines for Risk Analysis of Foodborne Antimicrobial Resistance (Smernic za analizo tveganja za antimikrobične odpornosti, ki se prenaša z živili) (72). |
| --- | --- |

c.

za izvajanje standardov iz kodeksov ravnanja Codex Alimentarius (69), Code of Practice to Minimize and Contain Foodborne Antimicrobial Resistance (Kodeks ravnanja za zmanjšanje in obvladovanje antimikrobične odpornosti, ki se prenaša z živili) (70), Guidelines on Integrated Monitoring and Surveillance of Foodborne Antimicrobial Resistance (Smernic za celovito spremljanje in nadzor antimikrobične odpornosti, ki se prenaša z živili) (71) ter Guidelines for Risk Analysis of Foodborne Antimicrobial Resistance (Smernic za analizo tveganja za antimikrobične odpornosti, ki se prenaša z živili) (72).

| 40. | prizadevati si za preprečevanje antimikrobične odpornosti s pristopom „eno zdravje“, in sicer s krepitvijo zmogljivosti v sodelovanju s štiristranskim zavezništvom, kot je opisano na področju skupnega akcijskega načrta „eno zdravje“ (2022–2026) št. 5, ki ga je pripravilo štiristransko zavezništvo (73); |
| --- | --- |

40.

| 41. | prizadevati si za vključitev konkretnih in ustreznih določb o antimikrobični odpornosti v skladu s pristopom „eno zdravje“ v pogajanja o morebitnem mednarodnem sporazumu SZO o preprečevanju pandemij ter pripravljenosti in odzivanju nanje, v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2022/451 (74); |
| --- | --- |

41.

| 42. | podpirati pobude SZO za pripravo smernic o tem, kako bi bilo treba uporabljati dobre proizvodne prakse za ravnanje z odpadki in odpadno vodo pri proizvodnji antimikrobikov na podlagi sklepa izvršnega odbora SZO z dne 30. novembra 2018 o tej zadevi (75); |
| --- | --- |

42.

| 43. | zavzemati se za to, da bi se antimikrobična odpornost uvrstila med pomembne politične prednostne naloge v okviru skupin G7 in G20, kar bi privedlo do ambicioznih zavez na svetovni ravni, tudi da bi med države G20 ali G7 pravično porazdelili finančno breme, ki izhaja iz pritegnitvenih in potisnih spodbud za antimikrobike; |
| --- | --- |

43.

| 44. | zavzemati se za načrtovano konferenco Združenih narodov na visoki ravni o antimikrobični odpornosti v letu 2024, da bi se povečale svetovne zaveze za obravnavo antimikrobične odpornosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podpirati večdeležniško partnersko platformo štiristranskega zavezništva proti antimikrobični odpornosti (76) in v njej dejavno sodelovati za lažje oblikovanje skupne globalne vizije in doseganje večjega soglasja glede antimikrobične odpornosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zagotavljati razvojne zmogljivosti in podporo ukrepom proti antimikrobični odpornosti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, zlasti s:






  a. | sodelovanjem v pobudi Ekipe Evropa z Afriko za trajnostno zdravstveno varnost z uporabo pristopa „eno zdravje“ (77), katere cilj je zlasti prispevati k boju proti antimikrobični odpornosti; |
| --- | --- | --- |

46.

a.

sodelovanjem v pobudi Ekipe Evropa z Afriko za trajnostno zdravstveno varnost z uporabo pristopa „eno zdravje“ (77), katere cilj je zlasti prispevati k boju proti antimikrobični odpornosti;

| b. | podpiranjem izvajanja nacionalnih akcijskih načrtov „eno zdravje“ proti antimikrobični odpornosti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, zlasti prek večpartnerskega skrbniškega sklada ZN proti antimikrobični odpornosti (78); |
| --- | --- |

b.

podpiranjem izvajanja nacionalnih akcijskih načrtov „eno zdravje“ proti antimikrobični odpornosti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, zlasti prek večpartnerskega skrbniškega sklada ZN proti antimikrobični odpornosti (78);

| c. | prispevanjem k prizadevanjem za boj proti nalezljivim boleznim in antimikrobični odpornosti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, na primer prek partnerstva evropskih držav in držav v razvoju pri kliničnem preskušanju (Skupno podjetje za svetovno zdravje – EDCTP3) (79) ter po potrebi prek nevladnih pobud, kot so Mednarodni center za iskanje rešitev na protimikrobno odpornost (ICARS) (80), Svetovno partnerstvo na področju antibiotikov za raziskave in razvoj (GARDP) (81) in ReAct (82); |
| --- | --- |

c.

prispevanjem k prizadevanjem za boj proti nalezljivim boleznim in antimikrobični odpornosti v državah z nizkimi in srednjimi dohodki, na primer prek partnerstva evropskih držav in držav v razvoju pri kliničnem preskušanju (Skupno podjetje za svetovno zdravje – EDCTP3) (79) ter po potrebi prek nevladnih pobud, kot so Mednarodni center za iskanje rešitev na protimikrobno odpornost (ICARS) (80), Svetovno partnerstvo na področju antibiotikov za raziskave in razvoj (GARDP) (81) in ReAct (82);

J.   
  Poročanje

POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA BO:

| 47. | Svetu v štirih letih po sprejetju poročala o napredku pri nadaljnjih ukrepih v zvezi s tem priporočilom. |
| --- | --- |

47.

V Luxembourgu, 13. junija 2023

Za Svet

predsednik

J. PEHRSON

---

(1)  https://health.ec.europa.eu/publications/hera-factsheet-health-union-identifying-top-3-priority-health-threats_en.

1

(2)  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/Health-burden-infections-antibiotic-resistant-bacteria.pdf.

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/news-events/eaad-2022-launch.

3

(4)  https://www.oecd.org/health/health-systems/AMR-Tackling-the-Burden-in-the-EU-OECD-ECDC-Briefing-Note-2019.pdf.

4

(5)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2020-01/amr_2017_action-plan_0.pdf.

5

(6)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-04/amr_2018-2022_actionplan_progressreport_en.pdf.

6

(7)  Sklepi Sveta z dne 14. junija 2019 o naslednjih korakih pri prizadevanju za to, da EU postane regija najboljše prakse pri boju proti protimikrobni odpornosti.

7

(8)  Sklepi Sveta z dne 7. decembra 2021 o krepitvi evropske zdravstvene unije

8

(9)  Uredba (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (UL L 107, 26.3.2021, str. 1).

9

(10)  Uredba (EU) 2021/695 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje Evropa, določitvi pravil za sodelovanje in razširjanje rezultatov ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1290/2013 in (EU) št. 1291/2013 (UL L 170, 12.5.2021, str. 1).

10

(11)  https://cordis.europa.eu/programme/id/HORIZON_HORIZON-HLTH-2024-DISEASE-09-01; https://research-and-innovation.ec.europa.eu/system/files/2022-02/ec_rtd_he-partnerships-onehealth-amr.pdf.

11

(12)  https://www.eib.org/en/index.htm.

12

(13)  Uredba (EU) 2021/240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. februarja 2021 o vzpostavitvi Instrumenta za tehnično podporo (UL L 57, 18.2.2021, str. 1).

13

(14)  https://digitallibrary.un.org/record/845917#record-files-collapse-header.

14

(15)  https://www.who.int/publications/i/item/9789241509763.

15

(16)  Sklepi Sveta z dne 17. junija 2016 o nadaljnjih ukrepih v okviru pristopa „eno zdravje“ za boj proti protimikrobni odpornosti.

16

(17)  https://health.ec.europa.eu/publications/overview-report-member-states-one-health-national-action-plans-against-antimicrobial-resistance_en.

17

(18)  V skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) 2019/6 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini.

18

(19)  Uredba (EU) 2022/2371 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. novembra 2022 o resnih čezmejnih grožnjah za zdravje in razveljavitvi Sklepa št. 1082/2013/EU (UL L 314, 6.12.2022, str. 26).

19

(20)  Predlog Komisije z dne 26. oktobra 2022 za Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2000/60/ES o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike, Direktive 2006/118/ES o varstvu podzemne vode pred onesnaževanjem in poslabšanjem ter Direktive 2008/105/ES o okoljskih standardih kakovosti na področju vodne politike. COM(2022) 540 final in predlog Komisije z dne 26. oktobra 2022 za Direktivo o čiščenju komunalnih odpadnih voda (prenovitev) COM(2022) 541 final).

20

(21)  Evropska komisija, Generalni direktorat za zdravje in varnost hrane, Study on a future-proofing analysis of the 2017 AMR action plan: final report (Študija analize primernosti akcijskega načrta proti antimikrobični odpornosti iz leta 2017 za prihodnost: končno poročilo), Urad za publikacije Evropske unije, 2023, https://data.europa.eu/doi/10.2875/636347.

21

Study on a future-proofing analysis of the 2017 AMR action plan: final report

(22)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/health-burden-infections-antibiotic-resistant-bacteria-2016-2020.

22

(23)  SZO: Core components for infection prevention and control programmes (Osrednji elementi programov za preprečevanje in obvladovanje okužb) (https://www.who.int/teams/integrated-health-services/infection-prevention-control/core-components)

23

(24)  WHO guidelines on Hand Hygiene in Health Care (Smernice SZO o higieni rok v zdravstvu) (https://www.who.int/publications/i/item/9789241597906).

24

(25)  Global patient safety action plan 2021–2030: towards eliminating avoidable harm in health care (Globalni akcijski načrt za varnost pacientov za obdobje 2021–2030: za odpravo nepotrebne škode v zdravstvu). Ženeva: Svetovna zdravstvena organizacija; 2021. Licenca: CC BY-NC-SA 3.0 IGO

25

(26)  Council Recommendation of 15 November 2001 on the prudent use of antimicrobial agents in human medicine (Priporočilo Sveta z dne 15. novembra 2001 o preudarni rabi antimikrobičnih agensov v humani medicini) (UL L 34, 5.2.2002, str. 13).

26

Council Recommendation of 15 November 2001 on the prudent use of antimicrobial agents in human medicine

(27)  Priporočilo Sveta z dne 9. junija 2009 o varnosti pacientov, vključno s preprečevanjem in obvladovanjem okužb, povezanih z zdravstveno oskrbo (UL C 151, 3.7.2009, str. 1).

27

(28)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SL/TXT/?uri=CELEX:52017XC0701(01).

28

(29)  Predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zakoniku Unije o zdravilih za uporabo v humani medicini ter razveljavitvi Direktive 2001/83/ES [ter direktiv o spremembi Direktive] in Direktive 2009/35/ES.

29

(30)  ECDC, EFSA and EMA Joint Scientific Opinion on a list of outcome indicators as regards surveillance of antimicrobial resistance and antimicrobial consumption in humans and food-producing animals (Skupno znanstveno mnenje ECDC, EFSA in EMA o seznamu kazalnikov rezultatov v zvezi z nadzorom antimikrobične odpornosti in porabe antimikrobikov pri ljudeh in živalih za proizvodnjo živil).

30

(31)  https://www.cdc.gov/drugresistance/tatfar/index.html.

31

(32)  https://sdgs.un.org/goals.

32

(33)  https://www.g7germany.de/resource/blob/974430/2042058/5651daa321517b089cdccfaffd1e37a1/2022-05-20-g7-health-ministers-communique-data.pdf.

33

(34)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Strategija ‚od vil do vilic‘ za pravičen, zdrav in okolju prijazen prehranski sistem“ – COM(2020) 381 final.

34

(35)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Pot do zdravega planeta za vse – Akcijski načrt EU: Naproti ničelnemu onesnaževanju zraka, vode in tal“ (COM(2021) 400).

35

(36)  Na podlagi kazalnika rezultatov R.43 (delež glav živine, na katerega se nanašajo podprti ukrepi za omejitev rabe antimikrobikov) iz uredbe o strateških načrtih SKP (Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 1).

36

(37)  Na podlagi obstoječih podatkov, ki so na voljo v okviru Evropske mreže za nadzor antimikrobične odpornosti (EARS-Net).

37

(38)  https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2632.

38

(39)  https://eu-jamrai.eu/.

39

(40)  https://eu-jamrai.eu/wp-content/uploads/2021/03/EUjamrai_D9.2_Strategy-for-a-multi-country-incentive-in-Europe_INSERM-FHI.pdf.

40

(41)  Evropska komisija, Evropska izvajalska agencija za zdravje in digitalno tehnologijo, Study on bringing AMR medical countermeasures to the market: final report (Študija o dajanju zdravstvenih protiukrepov proti antimikrobični odpornosti na trg: končno poročilo), Urad za publikacije Evropske unije, 2023, https://data.europa.eu/doi/10.2925/442912.

41

Study on bringing AMR medical countermeasures to the market: final report

(42)  https://health.ec.europa.eu/publications/2023-eu4health-work-programme_en.

42

(43)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2022-11/wp2023_annex_en.pdf.

43

(44)  https://health.ec.europa.eu/antimicrobial-resistance/events_en?f%5B0%5D=topic_topic%3A173.

44

(45)  https://www.efsa.europa.eu/eu.

45

(46)  https://www.ecdc.europa.eu/en.

46

(47)  https://www.ema.europa.eu/en.

47

(48)  https://www.eea.europa.eu/about-us.

48

(49)  https://echa.europa.eu/.

49

(50)  https://health.ec.europa.eu/system/files/2023-02/international_ghs-report-2022_en.pdf.

50

(51)  https://www.who.int/news-room/questions-and-answers/item/pandemic-prevention--preparedness-and-response-accord.

51

(52)  https://www.fao.org/home/en.

52

(53)  https://www.unep.org/.

53

(54)  https://www.woah.org/en/home/.

54

(55)  https://www.who.int/.

55

(56)  The Quadripartite Organizations established the Technical Group on Integrated Surveillance on Antimicrobial use and resistance (Organizacije štiristranskega zavezništva ustanovile tehnično skupino za integrirani nadzor nad uporabo antimikrobikov in odpornostjo nanje) (who.int).

56

The Quadripartite Organizations established the Technical Group on Integrated Surveillance on Antimicrobial use and resistance

(57)  Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 084, 31.3.2016, str. 1).

57

(58)  Priporočilo Sveta 2018/C 466/01 z dne 7. decembra 2018 o okrepljenem sodelovanju v boju proti boleznim, ki jih je mogoče preprečiti s cepljenjem (UL C 466, 28.12.2018, str. 1).

58

(59)  Uredba (EU) 2021/2115 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o določitvi pravil o podpori za strateške načrte, ki jih pripravijo države članice v okviru skupne kmetijske politike (strateški načrti SKP) in se financirajo iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS) in Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP), ter o razveljavitvi uredb (EU) št. 1305/2013 in (EU) št. 1307/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 1).

59

(60)  https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/funding/emfaf_en.

60

(61)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Strateške smernice za bolj trajnostno in konkurenčno akvakulturo EU za obdobje 2021–2030“ (COM(2021) 236 final).

61

(62)  Tehnike inženiringa DNK, omejene na uporabo vrst, za katere je bila opravljena ocena tveganja z ugodnim rezultatom.

62

(63)  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-MHP-HPS-EML-2022.02.

63

(64)  https://www.who.int/publications/i/item/2021-aware-classification.

64

(65)  https://food.ec.europa.eu/horizontal-topics/official-controls-and-enforcement/legislation-official-controls/better-training-safer-food_en.

65

(66)  CP-p-23–16 Podpora inovacijam in dostopu do antimikrobikov.

66

(67)  https://www.who.int/initiatives/glass.

67

(68)  https://www.ippc.int/en/.

68

(69)  Foodborne antimicrobial resistance (fao.org)

69

(70)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXC%2B61-2005%252FCXC_061e.pdf.

70

(71)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/ar/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXG%2B94-2021%252FCXG_94e.pdf.

71

(72)  https://www.fao.org/fao-who-codexalimentarius/sh-proxy/en/?lnk=1&url=https%253A%252F%252Fworkspace.fao.org%252Fsites%252Fcodex%252FStandards%252FCXG%2B77-2011%252FCXG_077e.pdf

72

(73)  One health joint plan of action (2022–2026): working together for the health of humans, animals, plants and the environment (Skupni akcijski načrt „eno zdravje“ (2022–2026): skupna prizadevanja za zdravje ljudi, živali rastlin in okolja) (who.int)

73

One health joint plan of action (2022–2026): working together for the health of humans, animals, plants and the environment

(74)  Sklep Sveta (EU) 2022/451 z dne 3. marca 2022 o odobritvi začetka pogajanj v imenu Evropske unije za mednarodni sporazum o preprečevanju pandemij ter pripravljenosti in odzivanju nanje ter dopolnilne spremembe Mednarodnega zdravstvenega pravilnika (2005) (UL L 92, 21.3.2022, str. 1).

74

(75)  https://apps.who.int/gb/ebwha/pdf_files/EB144/B144_19-en.pdf.

75

(76)  https://www.fao.org/antimicrobial-resistance/quadripartite/the-platform/en/.

76

(77)  https://europa.eu/capacity4dev/tei-jp-tracker/tei/sustainable%C2%A0health-security-africa.

77

(78)  https://mptf.undp.org/fund/amr00.

78

(79)  https://research-and-innovation.ec.europa.eu/research-area/health/edctp_en.

79

(80)  https://icars-global.org/

80

(81)  https://gardp.org/

81

(82)  https://www.reactgroup.org/

82

---

PRILOGA

COM(2023) 191 final

Prispevki držav članic k doseganju priporočenih ciljev EU iz točke E tega priporočila (1).

1.

| Država članica | Skupna poraba antibiotikov v skupnosti in bolnišnicah skupaj, vključno z ustanovami za dolgotrajno oskrbo (DDD na 1 000 prebivalcev na dan) v letu 2019 (2) | Priporočeno ciljno zmanjšanje do leta 2030 |
| --- | --- | --- |
| NL | 9,5 | 3  % |
| AT | 11,6 | 3  % |
| EE | 11,8 | 3  % |
| SE | 11,8 | 3  % |
| DE | 12,6  (3) | 9  % |
| SI | 13,0 | 9  % |
| LV | 13,9 | 9  % |
| HU | 14,4 | 9  % |
| FI | 14,7 | 9  % |
| DK | 15,3 | 9  % |
| LT | 16,1 | 9  % |
| CZ | 16,9 | 9  % |
| HR | 18,8 | 9  % |
| PT | 19,3 | 9  % |
| SK | 19,3 | 9  % |
| BG | 20,7 | 18  % |
| MT | 20,7 | 18  % |
| LU | 21,1 | 18  % |
| BE | 21,4 | 18  % |
| IT | 21,7 | 18  % |
| IE | 22,8 | 27  % |
| PL | 23,6 | 27  % |
| ES | 24,9 | 27  % |
| FR | 25,1 | 27  % |
| RO | 25,8 | 27  % |
| CY | 30,1 | 27  % |
| EL | 34,1 | 27  % |

Država članica

Skupna poraba antibiotikov v skupnosti in bolnišnicah skupaj, vključno z ustanovami za dolgotrajno oskrbo (DDD na 1 000 prebivalcev na dan) v letu 2019 (2)

Priporočeno ciljno zmanjšanje do leta 2030

NL

9,5

3  %

AT

11,6

3  %

EE

11,8

3  %

SE

11,8

3  %

DE

12,6  (3)

9  %

SI

13,0

9  %

LV

13,9

9  %

HU

14,4

9  %

FI

14,7

9  %

DK

15,3

9  %

LT

16,1

9  %

CZ

16,9

9  %

HR

18,8

9  %

PT

19,3

9  %

SK

19,3

9  %

BG

20,7

18  %

MT

20,7

18  %

LU

21,1

18  %

BE

21,4

18  %

IT

21,7

18  %

IE

22,8

27  %

PL

23,6

27  %

ES

24,9

27  %

FR

25,1

27  %

RO

25,8

27  %

CY

30,1

27  %

EL

34,1

27  %

2.

| Država članica | Odstotek porabe antibiotikov dostopovne skupine (Access) glede na porabo antibiotikov vseh skupin (dostopovna (Access), opazovalna (Watch), rezervna (Reserve), nerazvrščena (Unclassified)), navedenih v klasifikaciji AWaRe iz leta 2019 (5) | Priporočeni cilj do leta 2030 |
| --- | --- | --- |
| DK | 79,1 | vsaj 65 % |
| FI | 73,2 |
| FR | 72,0 |
| NL | 71,2 |
| SE | 71,0 |
| IE | 70,3 |
| LV | 68,6 |
| BE | 67,9 |
| LT | 67,5 |
| ES | 63,0 |
| HR | 62,7 |
| SI | 62,1 |
| PT | 61,4 |
| EE | 61,3 | vsaj 65 % |
| PL | 60,4 |
| CZ | 60,2 |
| LU | 59,5 |
| AT | 58,1 |
| RO | 52,8 |
| HU | 50,5 |
| MT | 49,9 |
| IT | 48,9 |
| CY | 48,9 |
| EL | 46,8 |
| BG | 45,1 |
| SK | 42,4 |
| DE | Ni podatkov (6) |

Država članica

Odstotek porabe antibiotikov dostopovne skupine (Access) glede na porabo antibiotikov vseh skupin (dostopovna (Access), opazovalna (Watch), rezervna (Reserve), nerazvrščena (Unclassified)), navedenih v klasifikaciji AWaRe iz leta 2019 (5)

Priporočeni cilj do leta 2030

DK

79,1

vsaj 65 %

FI

73,2

FR

72,0

NL

71,2

SE

71,0

IE

70,3

LV

68,6

BE

67,9

LT

67,5

ES

63,0

HR

62,7

SI

62,1

PT

61,4

EE

61,3

vsaj 65 %

PL

60,4

CZ

60,2

LU

59,5

AT

58,1

RO

52,8

HU

50,5

MT

49,9

IT

48,9

CY

48,9

EL

46,8

BG

45,1

SK

42,4

DE

Ni podatkov (6)

3.

| Država članica | Pojavnost okužb krvnega obtoka s proti meticilinu odpornem Staphylococcus aureus (MRSA) (število okužb krvnega obtoka (7) na 100 000 prebivalcev) v letu 2019 | Priporočeno ciljno zmanjšanje do leta 2030 |
| --- | --- | --- |
| NL | 0,4 | 3  % |
| DK | 0,8 | 3  % |
| EE | 0,8 | 3  % |
| FI | 1,1 | 3  % |
| SE | 1,3 | 3  % |
| BG | 1,5 | 3  % |
| LV | 1,9 | 6  % |
| LU | 2,1 | 6  % |
| AT | 2,2 | 6  % |
| LT | 2,2 | 6  % |
| SI | 2,4 | 6  % |
| BE | 2,6 | 6  % |
| HR | 2,7 | 6  % |
| IE | 3,1 | 6  % |
| CZ | 3,1 | 6  % |
| DE | 3,6 | 10  % |
| MT | 3,8 | 10  % |
| HU | 4,2 | 10  % |
| ES | 4,2 | 10  % |
| PL | 4,3 | 10  % |
| EL | 4,6 | 10  % |
| SK | 5,0 | 10  % |
| FR | 5,6 | 18  % |
| CY | 6,9 | 18  % |
| PT | 11,4 | 18  % |
| IT | 13,6 | 18  % |
| RO | 13,7 | 18  % |

Država članica

Pojavnost okužb krvnega obtoka s proti meticilinu odpornem Staphylococcus aureus (MRSA) (število okužb krvnega obtoka (7) na 100 000 prebivalcev) v letu 2019

Priporočeno ciljno zmanjšanje do leta 2030

NL

0,4

3  %

DK

0,8

3  %

EE

0,8

3  %

FI

1,1

3  %

SE

1,3

3  %

BG

1,5

3  %

LV

1,9

6  %

LU

2,1

6  %

AT

2,2

6  %

LT

2,2

6  %

SI

2,4

6  %

BE

2,6

6  %

HR

2,7

6  %

IE

3,1

6  %

CZ

3,1

6  %

DE

3,6

10  %

MT

3,8

10  %

HU

4,2

10  %

ES

4,2

10  %

PL

4,3

10  %

EL

4,6

10  %

SK

5,0

10  %

FR

5,6

18  %

CY

6,9

18  %

PT

11,4

18  %

IT

13,6

18  %

RO

13,7

18  %

4.

| Države članice | Pojavnost okužb krvnega obtoka s proti cefalosporinom tretje generacije odporni Escherichia coli
   (8) (število okužb na 100 000 prebivalcev) v letu 2019 | Priporočeno ciljno zmanjšanje do leta 2030 |
| --- | --- | --- |
| EL | 2,6 | 0  % |
| BG | 4,3 | 0  % |
| NL | 4,5 | 0  % |
| LV | 5,0 | 0  % |
| HR | 5,3 | 0  % |
| LT | 5,6 | 0  % |
| HU | 5,7 | 0  % |
| CY | 6,2 | 5  % |
| RO | 6,3 | 5  % |
| SK | 6,4 | 5  % |
| CZ | 6,6 | 5  % |
| DK | 6,6 | 5  % |
| AT | 7,1 | 10  % |
| PL | 7,4 | 10  % |
| SI | 7,7 | 10  % |
| ES | 7,8 | 10  % |
| EE | 7,9 | 10  % |
| FI | 8,0 | 10  % |
| IE | 8,3 | 10  % |
| FR | 8,6 | 10  % |
| SE | 9,6 | 10  % |
| LU | 10,1 | 12  % |
| PT | 10,3 | 12  % |
| DE | 12,0 | 12  % |
| MT | 12,4 | 12  % |
| BE | 13,2 | 12  % |
| IT | 23,2 | 12  % |

Države članice

Pojavnost okužb krvnega obtoka s proti cefalosporinom tretje generacije odporni Escherichia coli
   (8) (število okužb na 100 000 prebivalcev) v letu 2019

Priporočeno ciljno zmanjšanje do leta 2030

EL

2,6

0  %

BG

4,3

0  %

NL

4,5

0  %

LV

5,0

0  %

HR

5,3

0  %

LT

5,6

0  %

HU

5,7

0  %

CY

6,2

5  %

RO

6,3

5  %

SK

6,4

5  %

CZ

6,6

5  %

DK

6,6

5  %

AT

7,1

10  %

PL

7,4

10  %

SI

7,7

10  %

ES

7,8

10  %

EE

7,9

10  %

FI

8,0

10  %

IE

8,3

10  %

FR

8,6

10  %

SE

9,6

10  %

LU

10,1

12  %

PT

10,3

12  %

DE

12,0

12  %

MT

12,4

12  %

BE

13,2

12  %

IT

23,2

12  %

5.

| Država članica | Pojavnost okužb krvnega obtoka s proti karbapenemu odporni Klebsiella pneumoniae
   (9) (število okužb na 100 000 prebivalcev) v letu 2019 | Priporočeno ciljno zmanjšanje do leta 2030 |
| --- | --- | --- |
| EE | 0,00 | 0  % |
| LV | 0,00 | 0  % |
| NL | 0,02 | 0  % |
| SE | 0,03 | 0  % |
| SI | 0,05 | 2  % |
| FI | 0,06 | 2  % |
| DK | 0,07 | 2  % |
| CZ | 0,09 | 2  % |
| HU | 0,09 | 2  % |
| IE | 0,11 | 2  % |
| LU | 0,16 | 2  % |
| DE | 0,20 | 2  % |
| AT | 0,20 | 2  % |
| FR | 0,22 | 2  % |
| BE | 0,27 | 2  % |
| SK | 0,52 | 4  % |
| LT | 0,54 | 4  % |
| ES | 0,76 | 4  % |
| HR | 1,20 | 4  % |
| PL | 1,38 | 4  % |
| MT | 2,13 | 4  % |
| BG | 2,29 | 4  % |
| CY | 2,61 | 5  % |
| PT | 2,93 | 5  % |
| RO | 7,12 | 5  % |
| IT | 8,51 | 5  % |
| EL | 13,05 | 5  % |

Država članica

Pojavnost okužb krvnega obtoka s proti karbapenemu odporni Klebsiella pneumoniae
   (9) (število okužb na 100 000 prebivalcev) v letu 2019

Priporočeno ciljno zmanjšanje do leta 2030

EE

0,00

0  %

LV

0,00

0  %

NL

0,02

0  %

SE

0,03

0  %

SI

0,05

2  %

FI

0,06

2  %

DK

0,07

2  %

CZ

0,09

2  %

HU

0,09

2  %

IE

0,11

2  %

LU

0,16

2  %

DE

0,20

2  %

AT

0,20

2  %

FR

0,22

2  %

BE

0,27

2  %

SK

0,52

4  %

LT

0,54

4  %

ES

0,76

4  %

HR

1,20

4  %

PL

1,38

4  %

MT

2,13

4  %

BG

2,29

4  %

CY

2,61

5  %

PT

2,93

5  %

RO

7,12

5  %

IT

8,51

5  %

EL

13,05

5  %

---

(1)  Nekatere države članice so napredovale v boju proti antimikrobični odpornosti ali pri porabi antimikrobikov glede na izhodiščno leto 2019.

1

(2)  Podatki iz Evropske mreže za spremljanje porabe antimikrobikov (ESAC-Net). Eurostatovi podatki o prebivalstvu.

2

(3)  Nemčija podatkov o porabi za bolnišnični sektor ni sporočila ESAC-Net. Skupna poraba je bila ocenjena na podlagi povprečnega deleža porabe bolnišničnega sektorja v EU glede na skupno porabo.

3

(4)  https://www.who.int/publications/i/item/2021-aware-classification

4

(5)  Podatki iz Evropske mreže za spremljanje porabe antimikrobikov (ESAC-Net). Podatke o prebivalstvu zagotavlja Eurostat.

5

(6)  Nemčija podatkov o porabi za bolnišnični sektor ni sporočila ESAC-Net. Tega odstotka zato ni mogoče izračunati.

6

(7)  Na podlagi obstoječih podatkov o invazivnih izolatih, ki so na voljo v okviru Evropske mreže za spremljanje antimikrobične odpornosti (EARS-Net), ki kažejo, da so invazivni izolati večinoma (pri več kot 99 % primerov) izolirani pri okužbah krvnega obtoka, zelo redko (pri manj kot 1 % primerov) pa pri meningitisih. Podatke o prebivalstvu zagotavlja Eurostat.

7

(8)  Na podlagi obstoječih podatkov o invazivnih izolatih, ki so na voljo v okviru Evropske mreže za spremljanje antimikrobične odpornosti (EARS-Net), ki kažejo, da so invazivni izolati večinoma (pri več kot 99 % primerov) izolirani pri okužbah krvnega obtoka, zelo redko (pri manj kot 1 % primerov) pa pri meningitisih. Podatke o prebivalstvu zagotavlja Eurostat.

8

(9)  Na podlagi obstoječih podatkov o invazivnih izolatih, ki so na voljo v okviru Evropske mreže za spremljanje antimikrobične odpornosti (EARS-Net), ki kažejo, da so invazivni izolati večinoma (pri več kot 99 % primerov) izolirani pri okužbah krvnega obtoka, zelo redko (pri manj kot 1 % primerov) pa pri meningitisih. Podatke o prebivalstvu zagotavlja Eurostat.

9

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/21

---

Menjalni tečaji eura (1)

21. junij 2023

(2023/C 220/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0923 |
| JPY | japonski jen | 154,89 |
| DKK | danska krona | 7,4479 |
| GBP | funt šterling | 0,85828 |
| SEK | švedska krona | 11,7563 |
| CHF | švicarski frank | 0,9803 |
| ISK | islandska krona | 148,30 |
| NOK | norveška krona | 11,7470 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,763 |
| HUF | madžarski forint | 369,90 |
| PLN | poljski zlot | 4,4328 |
| RON | romunski lev | 4,9625 |
| TRY | turška lira | 25,7343 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6154 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4435 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,5510 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7697 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4678 |
| KRW | južnokorejski won | 1 413,88 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,0783 |
| CNY | kitajski juan | 7,8519 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 330,80 |
| MYR | malezijski ringit | 5,0737 |
| PHP | filipinski peso | 60,747 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 38,056 |
| BRL | brazilski real | 5,2273 |
| MXN | mehiški peso | 18,7393 |
| INR | indijska rupija | 89,5765 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0923

JPY

japonski jen

154,89

DKK

danska krona

7,4479

GBP

funt šterling

0,85828

SEK

švedska krona

11,7563

CHF

švicarski frank

0,9803

ISK

islandska krona

148,30

NOK

norveška krona

11,7470

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,763

HUF

madžarski forint

369,90

PLN

poljski zlot

4,4328

RON

romunski lev

4,9625

TRY

turška lira

25,7343

AUD

avstralski dolar

1,6154

CAD

kanadski dolar

1,4435

HKD

hongkonški dolar

8,5510

NZD

novozelandski dolar

1,7697

SGD

singapurski dolar

1,4678

KRW

južnokorejski won

1 413,88

ZAR

južnoafriški rand

20,0783

CNY

kitajski juan

7,8519

IDR

indonezijska rupija

16 330,80

MYR

malezijski ringit

5,0737

PHP

filipinski peso

60,747

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

38,056

BRL

brazilski real

5,2273

MXN

mehiški peso

18,7393

INR

indijska rupija

89,5765

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/22 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/22

---

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (1))

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 220/03)

Sklep o dodelitvi avtorizacije

| Sklic na sklep (2) | Datum sprejetja sklepa | Ime snovi | Imetnik dovoljenja | Številka dovoljenja | Dovoljena uporaba | Potek roka za preverjanje | Razlogi za sklep |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3793 | 15. junija 2023 | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (4-terc-OPnEO)
  št. ES: –; št. CAS: – | LFB Biomedicaments, 3 avenue des Tropiques, ZA de Courtaboeuf, 91940, Les Ulis, Francija | REACH/23/19/0 | Inaktivacija virusa v postopku proizvodnje imunoglobulinov, pridobljenih iz plazme | 4. januar 2028 | V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije. |

Sklic na sklep (2)

Datum sprejetja sklepa

Ime snovi

Imetnik dovoljenja

Številka dovoljenja

Dovoljena uporaba

Potek roka za preverjanje

Razlogi za sklep

C(2023) 3793

15. junija 2023

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (4-terc-OPnEO)

št. ES: –; št. CAS: –

LFB Biomedicaments, 3 avenue des Tropiques, ZA de Courtaboeuf, 91940, Les Ulis, Francija

REACH/23/19/0

Inaktivacija virusa v postopku proizvodnje imunoglobulinov, pridobljenih iz plazme

4. januar 2028

V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije.

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  Sklep je dostopen na spletišču Evropske komisije na naslovu: Avtorizacija (europa.eu).

---

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/23 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/23

---

Povzetek sklepov Evropske komisije o avtorizacijah za dajanje v promet in uporabo in/ali za uporabo snovi iz Priloge XIV k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH)

(Objavljeno v skladu s členom 64(9) Uredbe (ES) št. 1907/2006 (1)
  )

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 220/04)

Sklep o dodelitvi avtorizacije

| Sklic na sklep (2) | Datum sprejetja sklepa | Ime snovi | Imetnik dovoljenja | Številka dovoljenja | Dovoljena uporaba | Potek roka za preverjanje | Razlogi za sklep |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3807 | 15. junija 2023 | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (4-terc-OPnEO)
  št. ES: –; št. CAS: – | Merck Millipore Limited, 37, Tullagreen, Carrigtwohill, Cork, Irska | REACH/23/20/0 | Industrijska uporaba kot površinsko aktivna sestavina za proizvodnjo dveh vrst membran iz mešanega celuloznega estra (membrane z literalnim vlekom in mikrofiltracijo) | 4. januar 2033 | V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije. |
| REACH/23/20/1 | Nadaljnja uporaba kot sestavina dveh vrst membran iz mešanega celuloznega estra (membrane z lateralnim vlekom in mikrofiltracijo) |

Sklic na sklep (2)

Datum sprejetja sklepa

Ime snovi

Imetnik dovoljenja

Številka dovoljenja

Dovoljena uporaba

Potek roka za preverjanje

Razlogi za sklep

C(2023) 3807

15. junija 2023

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenol, etoksiliran (4-terc-OPnEO)

št. ES: –; št. CAS: –

Merck Millipore Limited, 37, Tullagreen, Carrigtwohill, Cork, Irska

REACH/23/20/0

Industrijska uporaba kot površinsko aktivna sestavina za proizvodnjo dveh vrst membran iz mešanega celuloznega estra (membrane z literalnim vlekom in mikrofiltracijo)

4. januar 2033

V skladu s členom 60(4) Uredbe (ES) št. 1907/2006 socialno-ekonomske koristi prevladajo nad tveganjem za zdravje ljudi in okolje zaradi uporabe snovi in na voljo ni nobene ustrezne alternativne snovi ali tehnologije.

REACH/23/20/1

Nadaljnja uporaba kot sestavina dveh vrst membran iz mešanega celuloznega estra (membrane z lateralnim vlekom in mikrofiltracijo)

---

(1)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1.

(2)  Sklep je dostopen na spletišču Evropske komisije na naslovu: Avtorizacija (europa.eu).

---

INFORMACIJE V ZVEZI Z EVROPSKIM GOSPODARSKIM PROSTOROM

Nadzorni organ Efte

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/24

---

Obvestilo Nadzornega organa Efte o obrestnih merah za vračilo državne pomoči in referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah za države Efte, ki veljajo od 1. aprila 2023

(Objavljeno v skladu s pravili o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj iz dela VII Smernic Nadzornega organa o državni pomoči ter členom 10 Odločbe Nadzornega organa št. 195/04/COL z dne 14. julija 2004 (1))

(2023/C 220/05)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s poglavjem o načinu določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj Smernic Nadzornega organa o državni pomoči, kakor so bile spremenjene z Odločbo Nadzornega organa št. 788/08/COL z dne 17. decembra 2008. Za pridobitev veljavnih referenčnih stopenj je treba v skladu s Smernicami o državni pomoči ustrezne mere prišteti izhodiščni obrestni meri.

Izhodiščne obrestne mere so bile določene, kot sledi:

| | Islandija | Lihtenštajn | Norveška |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.4.2023 – | 6,37 | 0,00 | 3,15 |

Islandija

Lihtenštajn

Norveška

1.4.2023 –

6,37

0,00

3,15

---

(1)  UL L 139, 25.5.2006, str. 37, in Dopolnilo EGP k UL št. 26/2006, 25.5.2006, str. 1.

---

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/25

---

Državna pomoč – Odločitev o nevložitvi ugovora

(2023/C 220/06)

Nadzorni organ Efte ne nasprotuje naslednjemu ukrepu državne pomoči:

| Datum sprejetja odločitve | 8. marec 2023 |
| --- | --- |
| Št. zadeve | 90026 |
| Št. odločitve | 43/23/COL |
| Država Efte | Norveška |
| | |
| Naziv (in/ali ime upravičenca) | Sprememba norveške sheme nadomestil za CO2 – najnižja cena |
| Pravna podlaga | Sprememba člena 6 uredbe o nadomestilih za CO2 za predelovalno industrijo na Norveškem za obdobje 2021–2030, ki jo sprejme ministrstvo za podnebje in okolje.
  Norveški nacionalni proračun, ki ga vsako leto sprejme parlament (Stortinget) |
| Vrsta ukrepa | Shema |
| Cilj | Varstvo okolja |
| Oblika pomoči | Neposredna nepovratna sredstva |
| Proračun | 2022: 4,7 milijarde NOK (ocena)
  Skupaj: 81 milijard NOK (ocena) |
| Intenzivnost | Do 75 % |
| Trajanje | 1. januar 2021 — 31. december 2030 |
| Gospodarski sektorji | Sektorji in deli sektorjev iz Priloge I k Smernicam Nadzornega organa Efte o nekaterih ukrepih državne pomoči v okviru sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov po letu 2021 |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Norveška agencija za okolje, PO Box 5672 Torgarden |
| N-7485 Trondheim |
| NORVEŠKA |

Datum sprejetja odločitve

8. marec 2023

Št. zadeve

90026

Št. odločitve

43/23/COL

Država Efte

Norveška

Naziv (in/ali ime upravičenca)

Sprememba norveške sheme nadomestil za CO2 – najnižja cena

Pravna podlaga

Sprememba člena 6 uredbe o nadomestilih za CO2 za predelovalno industrijo na Norveškem za obdobje 2021–2030, ki jo sprejme ministrstvo za podnebje in okolje.

Norveški nacionalni proračun, ki ga vsako leto sprejme parlament (Stortinget)

Vrsta ukrepa

Shema

Cilj

Varstvo okolja

Oblika pomoči

Neposredna nepovratna sredstva

Proračun

2022: 4,7 milijarde NOK (ocena)

Skupaj: 81 milijard NOK (ocena)

Intenzivnost

Do 75 %

Trajanje

1. januar 2021 — 31. december 2030

Gospodarski sektorji

Sektorji in deli sektorjev iz Priloge I k Smernicam Nadzornega organa Efte o nekaterih ukrepih državne pomoči v okviru sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov po letu 2021

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Norveška agencija za okolje, PO Box 5672 Torgarden

N-7485 Trondheim

NORVEŠKA

Druge informacije

Verodostojno besedilo odločitve, iz katerega so bili odstranjeni vsi zaupni podatki, je na voljo na spletnem mestu Nadzornega organa Efte: http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/decisions/

---

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/26 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/26

---

Razpis Norveške v zvezi z Direktivo 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

Razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v norveškem epikontinentalnem pasu – izdaja dovoljenj za vnaprej določena območja v letu 2023

(2023/C 220/07)

Norveško ministrstvo za nafto in energijo objavlja razpis za oddajo vlog za izdajo dovoljenj za izkoriščanje nafte v skladu s členom 3(2)(a) Direktive 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov (1).

Dovoljenja za izkoriščanje se bodo izdala le delniškim družbam, registriranim na Norveškem ali v drugi državi pogodbenici Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (Sporazum EGP), ali fizičnim osebam s stalnim prebivališčem v državi pogodbenici Sporazuma EGP.

Družbam, ki nimajo dovoljenja v norveškem epikontinentalnem pasu, se lahko podeli dovoljenje za izkoriščanje, če so se predhodno kvalificirale za prejem dovoljenja za to območje.

Ministrstvo bo posamezne družbe in družbe, ki bodo vloge oddale kot del skupine, obravnavalo pod enakimi pogoji. Vlagatelji, ki bodo oddali posamezno vlogo, ali vlagatelji kot skupina, ki bo oddala skupno vlogo, se bodo šteli kot en vlagatelj vloge za izdajo dovoljenja za izkoriščanje. Ministrstvo lahko na podlagi vlog, ki jih oddajo skupine ali posamezni vlagatelji, določi sestavo skupin imetnikov dovoljenja, ki jim bo izdano novo dovoljenje za izkoriščanje nafte, odstrani vlagatelje iz skupne vloge in doda posamezne vlagatelje ter imenuje izvajalca za take skupine.

Dodelitev deleža v dovoljenju za izkoriščanje bo pogojena s pristopom imetnika dovoljenja k sporazumu o dejavnostih, povezanih z nafto (Agreement for Petroleum Activities), vključno s sporazumom o skupnem izvajanju in sporazumom o obračunavanju. Če se dovoljenje za izkoriščanje stratigrafsko razdeli, bosta morala imetnika dveh stratigrafsko razdeljenih dovoljenj prav tako skleniti posebni sporazum o skupnem izvajanju, ki bo v zvezi s tem urejal odnose med njima.

Imetniki dovoljenja bodo ob podpisu navedenih sporazumov ustanovili skupno podjetje, v katerem bo njihova kapitalska udeležba vedno enaka njihovemu deležu v dovoljenju za izkoriščanje.

Dokumenti za dovoljenje bodo v glavnem temeljili na zadevnih dokumentih iz izdaje dovoljenj za vnaprej določena območja 2022. S tem se bo zagotovilo, da bodo imeli morebitni vlagatelji na voljo najpomembnejše elemente morebitnih sprememb okvira še pred oddajo vlog.

Merila za izdajo dovoljenj za izkoriščanje

Za spodbujanje dobrega upravljanja virov ter hitrega in učinkovitega raziskovanja in izkoriščanja nafte v norveškem epikontinentalnem pasu, vključno s sestavo skupin, ki jim bo izdano dovoljenje in bodo to omogočile, veljajo naslednja merila za dodelitev deležev v dovoljenjih za izkoriščanje in za imenovanje izvajalca:

| a) | vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito raziskovati nafto; |
| --- | --- |

a)

vlagatelj pozna geološko sestavo zadevnega geografskega območja in predlaga, kako nameravajo imetniki dovoljenja učinkovito raziskovati nafto;

| b) | vlagatelj ima ustrezno tehnično znanje in lahko pojasni, kako bi lahko to strokovno znanje aktivno prispevalo k cenovno učinkovitemu raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

b)

vlagatelj ima ustrezno tehnično znanje in lahko pojasni, kako bi lahko to strokovno znanje aktivno prispevalo k cenovno učinkovitemu raziskovanju ter po potrebi izkoriščanju nafte na zadevnem geografskem območju;

| c) | vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij; |
| --- | --- |

c)

vlagatelj ima predhodne izkušnje v norveškem epikontinentalnem pasu ali enakovredne zadevne izkušnje iz drugih območij;

| d) | vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju; |
| --- | --- |

d)

vlagatelj ima zadovoljive finančne zmogljivosti za raziskovanje in po potrebi izkoriščanje nafte na zadevnem geografskem območju;

| e) | če je vlagatelj pridobitelj dovoljenja za izkoriščanje ali je to bil, lahko ministrstvo upošteva vse oblike neučinkovitosti ali neodgovornosti vlagatelja kot pridobitelja dovoljenja. Ministrstvo lahko v interesu nacionalne varnosti zavrne dostop do naftne dejavnosti in pravico do opravljanja te dejavnosti, če je vlagatelj ali pridobitelj licence dejansko pod nadzorom države zunaj EGP ali državljanov te države. |
| --- | --- |

e)

če je vlagatelj pridobitelj dovoljenja za izkoriščanje ali je to bil, lahko ministrstvo upošteva vse oblike neučinkovitosti ali neodgovornosti vlagatelja kot pridobitelja dovoljenja. Ministrstvo lahko v interesu nacionalne varnosti zavrne dostop do naftne dejavnosti in pravico do opravljanja te dejavnosti, če je vlagatelj ali pridobitelj licence dejansko pod nadzorom države zunaj EGP ali državljanov te države.

| f) | dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

f)

dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala skupnemu podjetju, v katerem je najmanj en imetnik dovoljenja kot izvajalec izvrtal najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| g) | dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala najmanj dvema imetnikoma dovoljenja, če ima vsaj eden izkušnje iz točke (f); |
| --- | --- |

g)

dovoljenja za izkoriščanje se bodo v glavnem izdala najmanj dvema imetnikoma dovoljenja, če ima vsaj eden izkušnje iz točke (f);

| h) | imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu; |
| --- | --- |

h)

imenovani izvajalec, ki mu bo izdano dovoljenje za izkoriščanje v Barentsovem morju, je moral kot izvajalec izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali ima enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu;

| i) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah; |
| --- | --- |

i)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje v globokih vodah sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec vrtati v globokih vodah;

| j) | za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec izvrtati vrtino pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP). |
| --- | --- |

j)

za izdajo dovoljenja za izkoriščanje, za katero se zahteva vrtanje vrtin pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP), sta morala imenovani izvajalec in vsaj še eden od imetnikov dovoljenja kot izvajalca izvrtati najmanj eno vrtino v norveškem epikontinentalnem pasu ali imata enakovredne zadevne izkušnje z izvajanjem zunaj norveškega epikontinentalnega pasu. Eden od imetnikov dovoljenja za izkoriščanje je moral kot izvajalec izvrtati vrtino pod visokim pritiskom in/ali visokimi temperaturami (HTHP).

Bloki, za katere se lahko oddajo vloge

Vloge za deleže v dovoljenjih za izkoriščanje se lahko oddajo za bloke, za katere niso bila izdana dovoljenja v vnaprej določenih območjih, kot je prikazano na zemljevidih, ki jih je objavil norveški direktorat za nafto. Prav tako je možno zaprositi za površino, ki je bila opuščena v vnaprej določenih območjih po razpisu v skladu s posodobljenimi interaktivnimi zemljevidi norveškega direktorata za nafto, ki so na voljo na njegovi spletni strani.

Vsako dovoljenje za izkoriščanje lahko zajema enega ali več blokov ali delov blokov. Vlagatelji morajo omejiti predlogo vloge na območja, kjer so vrisali potencialna nahajališča nafte.

Celotno besedilo razpisa, vključno s podrobnimi zemljevidi razpoložljivih območij, je na voljo na spletnem naslovu norveškega direktorata za nafto www.npd.no/apa2023.

Vloge za dovoljenja za izkoriščanje nafte se predložijo v elektronski obliki, na primer prek L2S (Licence2Share), norveškemu ministrstvu za nafto in energijo:

| Ministrstvo za nafto in energijo |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| N-0033 OSLO |
| NORVEŠKA |

Ministrstvo za nafto in energijo

P.O. Box 8148 Dep.

N-0033 OSLO

NORVEŠKA

Kopija se predloži v elektronski obliki, na primer prek L2S, na naslov:

| Norveška direkcija za nafto |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| N-4003 STAVANGER |
| NORVEŠKA |

Norveška direkcija za nafto

P.O. Box 600

N-4003 STAVANGER

NORVEŠKA

Rok: 23. avgust 2023 do 12. ure (opoldne).

Dovoljenja za izkoriščanje nafte za vnaprej določena območja v letu 2023 v norveškem epikontinentalnem pasu bodo predvidoma podeljena v prvem četrtletju leta 2024.

---

(1)  UL L 164, 30.6.1994, str. 3.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/28

---

RAZPIS JAVNEGA NATEČAJA

(2023/C 220/08)

Evropski urad za izbor osebja (EPSO) organizira javni natečaj:

EPSO/AD/402/23 – Upravni uslužbenci (AD 6) na naslednjih področjih:

| 1. | Mikroekonomija/makroekonomija |
| --- | --- |

1.

Mikroekonomija/makroekonomija

| 2. | Finančna ekonomija |
| --- | --- |

2.

Finančna ekonomija

| 3. | Industrijska ekonomija |
| --- | --- |

3.

Industrijska ekonomija

Razpis natečaja je objavljen v 
  Uradnem listu Evropske unije
  C 220 A z dne 22. junija 2023
  v 24 jezikovnih različicah.

Dodatne informacije so na voljo na spletišču urada EPSO (1).

---

(1)  https://epso.europa.eu/sl

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/29 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/29

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 220/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Hutchison Port Sokhna Limited („HPSL“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje CK Hutchison Holdings Limited („CKHH“, Kajmanski otoki), |
| --- | --- |

—

Hutchison Port Sokhna Limited („HPSL“, Združeno kraljestvo), ki ga obvladuje podjetje CK Hutchison Holdings Limited („CKHH“, Kajmanski otoki),

| — | Golden Chance Investment Enterprise Limited („Golden Chance“, Hongkong), ki ga obvladuje podjetje China COSCO Shipping Corporation Limited („COSCO“, Hongkong), |
| --- | --- |

—

Golden Chance Investment Enterprise Limited („Golden Chance“, Hongkong), ki ga obvladuje podjetje China COSCO Shipping Corporation Limited („COSCO“, Hongkong),

| — | CMA Terminals SAS („CMAT“, Francija), ki ga obvladuje podjetje CMA CGM S.A. („CMA CGM“, Francija), |
| --- | --- |

—

CMA Terminals SAS („CMAT“, Francija), ki ga obvladuje podjetje CMA CGM S.A. („CMA CGM“, Francija),

| — | novoustanovljena družba („ciljno skupno podjetje“, Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

—

novoustanovljena družba („ciljno skupno podjetje“, Združeno kraljestvo).

Podjetja HPSL, Golden Chance in CMAT pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah posredni skupni nadzor nad ciljnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

| — | podjetje HPSL je operativni oddelek družbe CKHH, ki je vodilni globalni razvijalec in upravljavec kontejnerskih terminalov ter ponudnik povezanih logističnih storitev. Štiri glavne dejavnosti družbe CKHH so: pristaniške in s tem povezane storitve, prodaja na drobno, infrastruktura in telekomunikacije, |
| --- | --- |

—

podjetje HPSL je operativni oddelek družbe CKHH, ki je vodilni globalni razvijalec in upravljavec kontejnerskih terminalov ter ponudnik povezanih logističnih storitev. Štiri glavne dejavnosti družbe CKHH so: pristaniške in s tem povezane storitve, prodaja na drobno, infrastruktura in telekomunikacije,

| — | podjetje Golden Chance je odvisno podjetje družbe COSCO in deluje kot upravljavec pristanišč. Dejavnosti družbe COSCO vključujejo prevoz tovora, logistiko, gradnjo in popravilo ladij, storitve upravljanja ladij, pomorsko inženirstvo, upravljanje terminalov ter povezane finančne storitve in storitve IT, |
| --- | --- |

—

podjetje Golden Chance je odvisno podjetje družbe COSCO in deluje kot upravljavec pristanišč. Dejavnosti družbe COSCO vključujejo prevoz tovora, logistiko, gradnjo in popravilo ladij, storitve upravljanja ladij, pomorsko inženirstvo, upravljanje terminalov ter povezane finančne storitve in storitve IT,

| — | podjetje CMAT je odvisno podjetje družbe CMA CGM, ki ponuja vrsto storitev, povezanih s pomorskim prevozom, vključno z linijskim prevozom zabojnikov in storitvami na pristaniških terminalih. Družba CMA CGM je dejavna tudi na področju špediterskih in pogodbenih logističnih storitev prek odvisnega podjetja CEVA Logistics, ki je v njeni stoodstotni lasti, in prek odvisnega podjetja CMA CGM Inland Services (CCIS), ki je v njeni stoodstotni lasti, ter zagotavlja omejen obseg pomožnih storitev upravljanja dobavne verige. Poleg tega je družba CMA CGM nedavno ustanovila CMA CGM Air Cargo in začela zagotavljati storitve zračnega prevoza tovora. |
| --- | --- |

—

podjetje CMAT je odvisno podjetje družbe CMA CGM, ki ponuja vrsto storitev, povezanih s pomorskim prevozom, vključno z linijskim prevozom zabojnikov in storitvami na pristaniških terminalih. Družba CMA CGM je dejavna tudi na področju špediterskih in pogodbenih logističnih storitev prek odvisnega podjetja CEVA Logistics, ki je v njeni stoodstotni lasti, in prek odvisnega podjetja CMA CGM Inland Services (CCIS), ki je v njeni stoodstotni lasti, ter zagotavlja omejen obseg pomožnih storitev upravljanja dobavne verige. Poleg tega je družba CMA CGM nedavno ustanovila CMA CGM Air Cargo in začela zagotavljati storitve zračnega prevoza tovora.

3.

Ciljno skupno podjetje bo zgradilo, razvilo in upravljalo kontejnerski terminal v pristanišču Ain Sokhna v Egiptu.

4.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

5.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.11104 – HUTCHISON PORTS SOKHNA / GOLDEN CHANCE INVESTMENT ENTERPRISE / CMA TERMINALS / JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

e-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/31 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/31

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 220/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Abruzzo“

PDO-IT-A0880-AM04

Datum obvestila: 23. 3. 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Vključitev dodatnih vrst in geografskih enot

| — | Opis: dodana je vrsta vin rosé. |
| --- | --- |

—

Opis: dodana je vrsta vin rosé.

| — | Razlogi: vina rosé so poleg veljavne peneče različice rosé v deželi Abruci izredno pomembna in strateška vrsta vin. |
| --- | --- |

—

Razlogi: vina rosé so poleg veljavne peneče različice rosé v deželi Abruci izredno pomembna in strateška vrsta vin.

| — | Opis: dodane so vrste penečih vin z navedbo naslednjih lokalnih sort belega grozdja: cococciola, malvasia, montonico, passerina in pecorino. |
| --- | --- |

—

Opis: dodane so vrste penečih vin z navedbo naslednjih lokalnih sort belega grozdja: cococciola, malvasia, montonico, passerina in pecorino.

| — | Razlogi: možnost pridelave penečih vin z navedbo sorte vinske trte je del strateškega razvoja označbe. |
| --- | --- |

—

Razlogi: možnost pridelave penečih vin z navedbo sorte vinske trte je del strateškega razvoja označbe.

| — | Opis: dodana je možnost pridelave vin iz dveh sort. |
| --- | --- |

—

Opis: dodana je možnost pridelave vin iz dveh sort.

| — | Razlogi: z vključitvijo vin iz dveh sort označba pridobi dodano vrednost, tudi na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

—

Razlogi: z vključitvijo vin iz dveh sort označba pridobi dodano vrednost, tudi na mednarodni ravni.

| — | Opis: dodana so štiri pokrajinska podobmočja (Terre di Chieti, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi in Colline Teramane), na katerih se lahko pridelujejo vina z izrazoma „superiore“ in „riserva“. |
| --- | --- |

—

Opis: dodana so štiri pokrajinska podobmočja (Terre di Chieti, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi in Colline Teramane), na katerih se lahko pridelujejo vina z izrazoma „superiore“ in „riserva“.

| — | Razlogi: z dovoljenjem za proizvodnjo vin „superiore“ in „riserva“ na štirih podobmočjih se prispeva k ohranjanju ravni kakovosti označbe „Abruzzo“ v smislu podobe in splošne proizvodne strategije, pri čemer je proizvodnja organizirana piramidalno z deželo Abruci na vrhu, sledijo ji posamezna pokrajinska podobmočja in dodatne geografske enote, ki zajemajo eno ali več občin, na dnu pa so vina, označena z izrazom „vigna“. |
| --- | --- |

—

Razlogi: z dovoljenjem za proizvodnjo vin „superiore“ in „riserva“ na štirih podobmočjih se prispeva k ohranjanju ravni kakovosti označbe „Abruzzo“ v smislu podobe in splošne proizvodne strategije, pri čemer je proizvodnja organizirana piramidalno z deželo Abruci na vrhu, sledijo ji posamezna pokrajinska podobmočja in dodatne geografske enote, ki zajemajo eno ali več občin, na dnu pa so vina, označena z izrazom „vigna“.

Ta sprememba zadeva člene 1 in 2 ter 4 do 9 specifikacije proizvoda ter oddelek 4.5 enotnega dokumenta.

2.   Razlike v sortni sestavi za obstoječe vrste vin in navedba sortne sestave za nove vrste vin

| — | Opis: belo vino Abruzzo: povečanje najmanjšega odstotka sorte trebbiano abruzzese na 85 %, ostalih 15 % primernih sort pa lahko vsebuje do 10 % aromatičnih sort. |
| --- | --- |

—

Opis: belo vino Abruzzo: povečanje najmanjšega odstotka sorte trebbiano abruzzese na 85 %, ostalih 15 % primernih sort pa lahko vsebuje do 10 % aromatičnih sort.

| — | Razlogi: ta sprememba sortne sestave omogoča pridelavo vin z bolj prepoznavnimi aromami, ki izpolnjujejo pričakovanja mlajših in inovativnejših trgov. |
| --- | --- |

—

Razlogi: ta sprememba sortne sestave omogoča pridelavo vin z bolj prepoznavnimi aromami, ki izpolnjujejo pričakovanja mlajših in inovativnejših trgov.

| — | Opis: rdeče vino Abruzzo: povečanje najmanjšega odstotka sorte montepulciano na 85 %. |
| --- | --- |

—

Opis: rdeče vino Abruzzo: povečanje najmanjšega odstotka sorte montepulciano na 85 %.

| — | Razlogi: ta sprememba sortne sestave omogoča proizvodnjo vin z manj tanini in manjšo vsebnostjo kislin ter več vinske arome, kar omogoča pridelavo vin, pripravljenih za uživanje, ki izpolnjujejo pričakovanja mlajših in inovativnejših trgov. |
| --- | --- |

—

Razlogi: ta sprememba sortne sestave omogoča proizvodnjo vin z manj tanini in manjšo vsebnostjo kislin ter več vinske arome, kar omogoča pridelavo vin, pripravljenih za uživanje, ki izpolnjujejo pričakovanja mlajših in inovativnejših trgov.

| — | Opis: vino rosé Abruzzo: zahteva po najmanj 85 % sorte montepulciano. |
| --- | --- |

—

Opis: vino rosé Abruzzo: zahteva po najmanj 85 % sorte montepulciano.

| — | Razlogi: vino rosé Abruzzo je nova vrsta proizvoda s svetlo rožnato barvo ter začimbnimi in vedno aromatičnimi notami z dobro kislostjo. |
| --- | --- |

—

Razlogi: vino rosé Abruzzo je nova vrsta proizvoda s svetlo rožnato barvo ter začimbnimi in vedno aromatičnimi notami z dobro kislostjo.

| — | Opis: belo vino Abruzzo passito: sorta trebbiano abruzzese je vključena med glavne sorte vinske trte (60 %). |
| --- | --- |

—

Opis: belo vino Abruzzo passito: sorta trebbiano abruzzese je vključena med glavne sorte vinske trte (60 %).

| — | Razlogi: vključitev sorte trebbiano abruzzese je potrebna za dopolnitev seznama glavnih sort vinske trte za to vrsto proizvoda. |
| --- | --- |

—

Razlogi: vključitev sorte trebbiano abruzzese je potrebna za dopolnitev seznama glavnih sort vinske trte za to vrsto proizvoda.

| — | Opis: rdeče vino Abruzzo passito, povečanje najmanjšega odstotka sorte montepulciano na 85 %. |
| --- | --- |

—

Opis: rdeče vino Abruzzo passito, povečanje najmanjšega odstotka sorte montepulciano na 85 %.

| — | Razlogi: povečanje najmanjšega odstotka sorte montepulicano je ključno, da se spodbudi pridelava te vrste vina, ki je že prejela zelo visoke mednarodne ocene kakovosti. |
| --- | --- |

—

Razlogi: povečanje najmanjšega odstotka sorte montepulicano je ključno, da se spodbudi pridelava te vrste vina, ki je že prejela zelo visoke mednarodne ocene kakovosti.

| — | Opis: belo peneče vino Abruzzo: sorta trebbiano abruzzese je vključena med glavne sorte vinske trte (vsaj 60 %), med ostalimi pa so do največ 10 % dovoljene aromatične sorte. |
| --- | --- |

—

Opis: belo peneče vino Abruzzo: sorta trebbiano abruzzese je vključena med glavne sorte vinske trte (vsaj 60 %), med ostalimi pa so do največ 10 % dovoljene aromatične sorte.

| — | Razlogi: sorta trebbiano abruzzese dopolnjuje seznam glavnih sort vinske trte za pridelavo penečega vina, določena pa je možnost pridelave belega vina iz črnega grozdja do največ 40 %. Te nove možnosti pridelave bodo privedle do povečane pridelave belega penečega vina, kar bo pomenilo pomembno spodbudo za označbo. |
| --- | --- |

—

Razlogi: sorta trebbiano abruzzese dopolnjuje seznam glavnih sort vinske trte za pridelavo penečega vina, določena pa je možnost pridelave belega vina iz črnega grozdja do največ 40 %. Te nove možnosti pridelave bodo privedle do povečane pridelave belega penečega vina, kar bo pomenilo pomembno spodbudo za označbo.

| — | Opis: peneče vino rosé Abruzzo: določena je uporaba belih in črnih sort vinske trte med ostalimi primernimi sortami. |
| --- | --- |

—

Opis: peneče vino rosé Abruzzo: določena je uporaba belih in črnih sort vinske trte med ostalimi primernimi sortami.

| — | Razlogi: ta specifikacija naj bi pojasnila možnost, da se uporabijo tudi bele sorte vinske trte. |
| --- | --- |

—

Razlogi: ta specifikacija naj bi pojasnila možnost, da se uporabijo tudi bele sorte vinske trte.

| — | Opis: za penečo vrsto vina so dodane sorte vinske trte cococciola, malvasia, montonico, passerina in pecorino. |
| --- | --- |

—

Opis: za penečo vrsto vina so dodane sorte vinske trte cococciola, malvasia, montonico, passerina in pecorino.

| — | Razlogi: te sorte se uporabljajo v lokalnih sortnih penečih vinih; njihova vključitev v ZOP „Abruzzo“ je eden glavnih ciljev te označbe. |
| --- | --- |

—

Razlogi: te sorte se uporabljajo v lokalnih sortnih penečih vinih; njihova vključitev v ZOP „Abruzzo“ je eden glavnih ciljev te označbe.

| — | Opis: dodana je možnost pridelave vin iz dveh sort. |
| --- | --- |

—

Opis: dodana je možnost pridelave vin iz dveh sort.

| — | Razlogi: s to predlagano spremembo si označba „Abruzzo“ prizadeva postati alternativa s potrjeno kakovostjo ter povečati raven gospodarske vrednosti v različnih trgovskih segmentih proizvodne oskrbe. |
| --- | --- |

—

Razlogi: s to predlagano spremembo si označba „Abruzzo“ prizadeva postati alternativa s potrjeno kakovostjo ter povečati raven gospodarske vrednosti v različnih trgovskih segmentih proizvodne oskrbe.

Ta sprememba se nanaša na člen 2 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

3.   Območje pridelave grozdja – redakcijska sprememba in poenostavitev meja

| — | Opis: informacije o legi vinogradov in zemljišč, ki niso primerna za vinogradništvo, so prestavljene. |
| --- | --- |

—

Opis: informacije o legi vinogradov in zemljišč, ki niso primerna za vinogradništvo, so prestavljene.

| — | Razlogi: podrobnosti o topografiji in kmetijskih praksah so zaradi večje skladnosti prestavljene iz člena 3 v člen 4. |
| --- | --- |

—

Razlogi: podrobnosti o topografiji in kmetijskih praksah so zaradi večje skladnosti prestavljene iz člena 3 v člen 4.

| — | Opis: meje območja proizvodnje so poenostavljene tako, da je vključeno celotno upravno ozemlje občin, ki so že navedene za posamezne pokrajine.
  Občina Cocullo, ki zaradi napake ni bila vključena v sedanjo specifikacijo proizvoda, je dodana na seznam za pokrajino L’Aquila. |
| --- | --- |

—

Opis: meje območja proizvodnje so poenostavljene tako, da je vključeno celotno upravno ozemlje občin, ki so že navedene za posamezne pokrajine.

Občina Cocullo, ki zaradi napake ni bila vključena v sedanjo specifikacijo proizvoda, je dodana na seznam za pokrajino L’Aquila.

| — | Razlogi: upravna razmejitev občinskih območij je razširjena na celotna upravna ozemlja posameznih občin, tako da se meje v digitalnem deželnem kartografskem sistemu lažje označijo. |
| --- | --- |

—

Razlogi: upravna razmejitev občinskih območij je razširjena na celotna upravna ozemlja posameznih občin, tako da se meje v digitalnem deželnem kartografskem sistemu lažje označijo.

Površina, zasajena z vinsko trto, se s tem povečanjem površin ne poveča.

Ta sprememba se nanaša na člena 3 in 4 specifikacije proizvoda in oddelek 6 enotnega dokumenta.

4.   Vinogradniška pravila – redakcijska sprememba in navedba nadmorske višine

| — | Opis: dodane so podrobnosti o lokaciji vinogradov, pri čemer je določena nadmorska višina 1 000 metrov, in o pogojih, pod katerimi se zemljišče šteje za neprimerno za gojenje. |
| --- | --- |

—

Opis: dodane so podrobnosti o lokaciji vinogradov, pri čemer je določena nadmorska višina 1 000 metrov, in o pogojih, pod katerimi se zemljišče šteje za neprimerno za gojenje.

| — | Razlogi: podrobnosti o topografiji in kmetijskih praksah so zaradi večje skladnosti prestavljene v člen 4. Najvišja višina vinogradov je povečana na 1 000 metrov nadmorske višine zaradi podnebnih sprememb ter zaradi obnove in spodbujanja vinogradništva na višjih višinah, saj so v celotni deželi Abruci obširna višje ležeča območja (doline, planote, pobočja), ki so primerna za vinogradništvo. |
| --- | --- |

—

Razlogi: podrobnosti o topografiji in kmetijskih praksah so zaradi večje skladnosti prestavljene v člen 4. Najvišja višina vinogradov je povečana na 1 000 metrov nadmorske višine zaradi podnebnih sprememb ter zaradi obnove in spodbujanja vinogradništva na višjih višinah, saj so v celotni deželi Abruci obširna višje ležeča območja (doline, planote, pobočja), ki so primerna za vinogradništvo.

Te spremembe se nanašajo na člen 4 specifikacije proizvoda ter predstavljajo formalno in dosledno razliko, kot je navedeno v oddelku 9 enotnega dokumenta.

5.   Vinogradniški standardi – trsi na hektar

| — | Opis: najmanjše število trsov na hektar je z 2 000 povečano na 2 400. |
| --- | --- |

—

Opis: najmanjše število trsov na hektar je z 2 000 povečano na 2 400.

| — | Razlogi: število trsov na hektar je povečano na 2 400, da bi se uskladilo z ostalimi kontroliranimi označbami porekla dežele Abruci ter z zahtevami načrta za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v okviru naložbenega ukrepa. |
| --- | --- |

—

Razlogi: število trsov na hektar je povečano na 2 400, da bi se uskladilo z ostalimi kontroliranimi označbami porekla dežele Abruci ter z zahtevami načrta za prestrukturiranje in preusmeritev vinogradov v okviru naložbenega ukrepa.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

6.   Razlika v donosu grozdja na hektar

| — | Opis: donos grozdja na hektar je povečan z 12 na 18,5 tone na hektar za črno grozdje ter s 14 na 20 ton na hektar za belo grozdje; za pokrajinska podobmočja je določen največji donos 14 ton na hektar. |
| --- | --- |

—

Opis: donos grozdja na hektar je povečan z 12 na 18,5 tone na hektar za črno grozdje ter s 14 na 20 ton na hektar za belo grozdje; za pokrajinska podobmočja je določen največji donos 14 ton na hektar.

| — | Razlogi: cilj povečanja donosa grozdja na hektar je povečati količino in splošno kakovost proizvodov, zajetih z ZOP, na regionalni ravni in zmanjšati količino generičnega vina v skladu s sedanjimi pravili iz specifikacij proizvoda in dejanskimi ravnmi proizvodnje. |
| --- | --- |

—

Razlogi: cilj povečanja donosa grozdja na hektar je povečati količino in splošno kakovost proizvodov, zajetih z ZOP, na regionalni ravni in zmanjšati količino generičnega vina v skladu s sedanjimi pravili iz specifikacij proizvoda in dejanskimi ravnmi proizvodnje.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in oddelek 5.2 enotnega dokumenta.

7.   Vključitev novih vinogradov v pridelavo

| — | Opis: sklic na čas vključitve novih vinogradov v pridelavo je črtan. |
| --- | --- |

—

Opis: sklic na čas vključitve novih vinogradov v pridelavo je črtan.

| — | Razlogi: s to spremembo se prenašajo določbe, ki so že opredeljene v predpisu dežele Abruci o vinih. |
| --- | --- |

—

Razlogi: s to spremembo se prenašajo določbe, ki so že opredeljene v predpisu dežele Abruci o vinih.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

8.   Izbor grozdja, primernega za sušenje

| — | Opis: za proizvodnjo belega in rdečega vina passito je dodan izbor grozdja, primernega za sušenje na polju. |
| --- | --- |

—

Opis: za proizvodnjo belega in rdečega vina passito je dodan izbor grozdja, primernega za sušenje na polju.

| — | Razlogi: z vključitvijo prakse sušenja v vinogradih je v specifikaciji proizvoda za ZOP „Abruzzo“ zagotovljena tudi pravilna podlaga za pridelavo vin passito. |
| --- | --- |

—

Razlogi: z vključitvijo prakse sušenja v vinogradih je v specifikaciji proizvoda za ZOP „Abruzzo“ zagotovljena tudi pravilna podlaga za pridelavo vin passito.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

9.   Najmanjši volumenski deleže naravnega alkohola v grozdju po sušenju

| — | Opis: za vino Abruzzo passito je najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju po sušenju določen na 14 %. |
| --- | --- |

—

Opis: za vino Abruzzo passito je najmanjši volumenski delež naravnega alkohola v grozdju po sušenju določen na 14 %.

| — | Razlogi: ta sprememba je uvedena, da bi se omogočila raznolika vina te vrste, ki bi izpolnjevala tehnične in komercialne zahteve trga. |
| --- | --- |

—

Razlogi: ta sprememba je uvedena, da bi se omogočila raznolika vina te vrste, ki bi izpolnjevala tehnične in komercialne zahteve trga.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

10.   Označevanje z metodo charmat za peneča vina

| — | Opis: kot alternativa metodi charmat je dodan izraz „italijanska metoda“. |
| --- | --- |

—

Opis: kot alternativa metodi charmat je dodan izraz „italijanska metoda“.

| — | Razlogi: italijanska metoda se nanaša na klasifikacijo penečih vin, pridelanih s sekundarnim vrenjem v avtoklavih. |
| --- | --- |

—

Razlogi: italijanska metoda se nanaša na klasifikacijo penečih vin, pridelanih s sekundarnim vrenjem v avtoklavih.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

11.   Spremembe donosov grozdja/vina

| — | Opis: samo za peneče vino je donos grozdja/vina s 70 % povečan na 75 %. |
| --- | --- |

—

Opis: samo za peneče vino je donos grozdja/vina s 70 % povečan na 75 %.

| — | Razlogi: povečanje donosa grozdja/vina na 75 % je skladno z donosom, ki je dejansko dosežen s stiskanjem avtohtonih belih sort vinske trte, ter s tistim, ki je že dovoljen kot donos penečega vina za sorte vinske trte s podobnimi značilnostmi. |
| --- | --- |

—

Razlogi: povečanje donosa grozdja/vina na 75 % je skladno z donosom, ki je dejansko dosežen s stiskanjem avtohtonih belih sort vinske trte, ter s tistim, ki je že dovoljen kot donos penečega vina za sorte vinske trte s podobnimi značilnostmi.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

12.   Pridelava peneče vrste, klasična metoda

| — | Opis: za peneča vina „metodo classico“ je najkrajši čas staranja v steklenici prilagojen s 36 na 18 mesecev, vključno s 15 meseci na drožeh od datuma stekleničenja za sekundarno vrenje za letnik. |
| --- | --- |

—

Opis: za peneča vina „metodo classico“ je najkrajši čas staranja v steklenici prilagojen s 36 na 18 mesecev, vključno s 15 meseci na drožeh od datuma stekleničenja za sekundarno vrenje za letnik.

| — | Razlogi: za vina, pridelana s klasično metodo, je časovno obdobje sekundarne fermentacije in počivanja na drožeh skrajšano, s čimer sta ta skladnejša s pogoji območja glede kakovosti in tehničnih zadev. |
| --- | --- |

—

Razlogi: za vina, pridelana s klasično metodo, je časovno obdobje sekundarne fermentacije in počivanja na drožeh skrajšano, s čimer sta ta skladnejša s pogoji območja glede kakovosti in tehničnih zadev.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

13.   Dajanje na trg

| — | Opis: za bele vrste vin, vrste rosé in tiste z navedbo sorte vinske trte je dajanje na trg prestavljeno na 1. november. |
| --- | --- |

—

Opis: za bele vrste vin, vrste rosé in tiste z navedbo sorte vinske trte je dajanje na trg prestavljeno na 1. november.

| — | Razlogi: dajanje vin na trg 1. novembra spodbuja trženje v skladu z naraščajočim povpraševanjem na trgu ter časom, ki je potreben za logistiko. Obenem se z vidika kakovosti tako omogočajo zelo sveža in sadna vina, pripravljena za trg. |
| --- | --- |

—

Razlogi: dajanje vin na trg 1. novembra spodbuja trženje v skladu z naraščajočim povpraševanjem na trgu ter časom, ki je potreben za logistiko. Obenem se z vidika kakovosti tako omogočajo zelo sveža in sadna vina, pripravljena za trg.

Vse vrste, tudi tiste z navedbo sorte vinske trte, ki ji sledita izraza „superiore“ in „riserva“, so določene samo v posameznih podobmočjih.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

14.   Uporaba izrazov „superiore“ in „riserva“

| — | Opis: izraza „superiore“ in „riserva“ se lahko uporabljata za vse vrste vin, tudi tiste z navedbo sorte vinske trte, vendar samo za vina, pridelana na posameznih podobmočjih. |
| --- | --- |

—

Opis: izraza „superiore“ in „riserva“ se lahko uporabljata za vse vrste vin, tudi tiste z navedbo sorte vinske trte, vendar samo za vina, pridelana na posameznih podobmočjih.

| — | Razlogi: piramidalna klasifikacija proizvodov omogoča kvalitativne in bolj omejujoče izraze, kot so „superiore“, „riserva“ in „vigna“. Taka vina je treba dati na trg spomladi po trgatvi grozdja. |
| --- | --- |

—

Razlogi: piramidalna klasifikacija proizvodov omogoča kvalitativne in bolj omejujoče izraze, kot so „superiore“, „riserva“ in „vigna“. Taka vina je treba dati na trg spomladi po trgatvi grozdja.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

15.   Fizikalni in kemijski parametri

| — | Opis: določen je razpon okusov, od suhega do polsuhega, za bele in rdeče vrste vin ter vrste rosé, vključno s tistimi z navedbo sorte vinske trte. |
| --- | --- |

—

Opis: določen je razpon okusov, od suhega do polsuhega, za bele in rdeče vrste vin ter vrste rosé, vključno s tistimi z navedbo sorte vinske trte.

| — | Razlogi: sprememba razpona okusov s „suhega“ na „suhega do polsuhega“ izhaja iz potrebe pridelovalcev vina, da opredelijo proizvodne linije glede na državo in cilj. |
| --- | --- |

—

Razlogi: sprememba razpona okusov s „suhega“ na „suhega do polsuhega“ izhaja iz potrebe pridelovalcev vina, da opredelijo proizvodne linije glede na državo in cilj.

| — | Opis: za vse vrste z navedbo sorte vinske trte je najnižja vsebnost kislin zmanjšana za pol odstotne točke s 5,5 na 5 g/l. |
| --- | --- |

—

Opis: za vse vrste z navedbo sorte vinske trte je najnižja vsebnost kislin zmanjšana za pol odstotne točke s 5,5 na 5 g/l.

| — | Razlogi: zmanjšanje najnižje vsebnosti kislin v vinih na 5 g/l je skladno z veljavnimi ravnmi zrelosti grozdja ob trgatvi. |
| --- | --- |

—

Razlogi: zmanjšanje najnižje vsebnosti kislin v vinih na 5 g/l je skladno z veljavnimi ravnmi zrelosti grozdja ob trgatvi.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

16.   Nova vrsta vin rosé

| — | Opis: za vrsto rosé so dodani kemijski, fizikalni in organoleptični parametri. |
| --- | --- |

—

Opis: za vrsto rosé so dodani kemijski, fizikalni in organoleptični parametri.

| — | Razlogi: senzorični in kemijski/fizikalni deskriptorji so pripravljeni s sklicem na proizvode, ki so primerni za označbo in so že na trgu. |
| --- | --- |

—

Razlogi: senzorični in kemijski/fizikalni deskriptorji so pripravljeni s sklicem na proizvode, ki so primerni za označbo in so že na trgu.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

17.   Belo in rdeče vino passito – razlike v okusu

| — | Opis: za belo in rdeče vino passito je določen razpon okusov, od suhega do sladkega, z najmanjšim volumenskim deležem alkohola 14 % vol., od tega je dejanski delež 12 %. |
| --- | --- |

—

Opis: za belo in rdeče vino passito je določen razpon okusov, od suhega do sladkega, z najmanjšim volumenskim deležem alkohola 14 % vol., od tega je dejanski delež 12 %.

| — | Razlogi: skladno z že navedenim glede delnega sušenja grozdja se povečuje tudi pridelava vin passito; zelo pomemben je zlasti trg suhih rdečih vin passito, kot so vina, pridelana iz sorte montepulciano. |
| --- | --- |

—

Razlogi: skladno z že navedenim glede delnega sušenja grozdja se povečuje tudi pridelava vin passito; zelo pomemben je zlasti trg suhih rdečih vin passito, kot so vina, pridelana iz sorte montepulciano.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

18.   Peneče vrste vina – uradna prilagoditev

| — | Opis: za vse vrste penečih vin je določen razpon okusov, od popolnoma suhega do polsladkega za metodo charmat in od popolnoma suhega do suhega za klasično metodo. |
| --- | --- |

—

Opis: za vse vrste penečih vin je določen razpon okusov, od popolnoma suhega do polsladkega za metodo charmat in od popolnoma suhega do suhega za klasično metodo.

| — | Razlogi: razponi okusov so določeni v skladu s klasifikacijo, uporabljeno za opis penečih vin. |
| --- | --- |

—

Razlogi: razponi okusov so določeni v skladu s klasifikacijo, uporabljeno za opis penečih vin.

| — | Opis: za vsako vrsto penečega vina z navedbo sorte vinske trte, kot so cococciola, montonico, passerina in pecorino, so dodane značilnosti ob porabi. |
| --- | --- |

—

Opis: za vsako vrsto penečega vina z navedbo sorte vinske trte, kot so cococciola, montonico, passerina in pecorino, so dodane značilnosti ob porabi.

| — | Razlogi: za obstoječe vrste belih penečih vin in penečih vin rosé ter za novo uvedene vrste z navedbo sorte (cococciola, montonico, passerina ali pecorino) so določeni posamezni kemijski in organoleptični deskriptorji ob dajanju na trg. |
| --- | --- |

—

Razlogi: za obstoječe vrste belih penečih vin in penečih vin rosé ter za novo uvedene vrste z navedbo sorte (cococciola, montonico, passerina ali pecorino) so določeni posamezni kemijski in organoleptični deskriptorji ob dajanju na trg.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

19.   Pakiranje

| — | Opis: za pakiranje se lahko uporabi katera koli od embalaž, določenih v veljavni zakonodaji. |
| --- | --- |

—

Opis: za pakiranje se lahko uporabi katera koli od embalaž, določenih v veljavni zakonodaji.

| — | Razlogi: ta sprememba je skladna s komercialnimi zahtevami označbe. |
| --- | --- |

—

Razlogi: ta sprememba je skladna s komercialnimi zahtevami označbe.

Ta sprememba se nanaša na člen 8 specifikacije proizvoda, vendar ne vpliva na enotni dokument.

20.   Opis povezave – posodobitve

| — | Opis: besedilo je posodobljeno v skladu s predlagano spremembo. |
| --- | --- |

—

Opis: besedilo je posodobljeno v skladu s predlagano spremembo.

| — | Razlogi: gre za formalno prilagoditev v skladu z nekaterimi spremembami, vključenimi v specifikacijo proizvoda (kot so nadmorska višina, pridelava grozdja na hektar, čas za dajanje na trg in značilnosti ob porabi). |
| --- | --- |

—

Razlogi: gre za formalno prilagoditev v skladu z nekaterimi spremembami, vključenimi v specifikacijo proizvoda (kot so nadmorska višina, pridelava grozdja na hektar, čas za dajanje na trg in značilnosti ob porabi).

Ta sprememba se nanaša na člen 9 specifikacije proizvoda in oddelek 8 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Abruzzo

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 15. | Vino iz sušenega grozdja |
| --- | --- |

15.

Vino iz sušenega grozdja

4.   Opis vin

1.   Belo vino Abruzzo

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti.

Vonj: saden, prepoznaven, nežen, prijeten.

Okus: suh do polsuh, svež, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Rdeče vino Abruzzo

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, tudi temna, z morebitnimi vijoličnimi odtenki, ki se s staranjem nagiba h granatno rdeči.

Vonj: arome rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen.

Okus: suh do polsuh, skladen, dokaj taničen, včasih začimben in s pridihom marmelade, če je grozdje delno sušeno.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Belo vino Abruzzo passito

KRATEK OPIS

Barva: od temno slamnato rumene do jantarne.

Vonj: intenziven, eteričen, značilen.

Okus: suh do sladek, polnega telesa, skladen, žameten.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 14,00 % za kategorijo vin (od tega je vsaj 12,00 % dejanskega volumenskega deleža) in 16,00 % za vina iz kategorije sušenega grozdja (od tega je vsaj 12 % dejanskega volumenskega deleža).

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Rdeče vino Abruzzo passito

KRATEK OPIS

Barva: temna rubinasto rdeča, ki se s staranjem nagiba h granatno rdeči.

Vonj: intenziven, eteričen, značilen.

Okus: suh do sladek, polnega telesa, skladen, žameten.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 14,00 % za kategorijo vin (od tega je vsaj 12,00 % dejanskega volumenskega deleža) in 16,00 % za vina iz kategorije sušenega grozdja (od tega je vsaj 12 % dejanskega volumenskega deleža).

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 32 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Belo peneče vino Abruzzo, italijanska metoda ali metoda charmat

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna.

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, tudi z bakrenimi odtenki.

Vonj: prefinjen, širok in kompleksen.

Okus: svež, prijeten in skladen, popolnoma suh do polsladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Peneče vino rosé Abruzzo, italijanska metoda ali metoda charmat

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna.

Barva: od svetlo rožnate do rožnate in/ali bakrene, različne intenzivnosti.

Vonj: prefinjen, širok in kompleksen.

Okus: svež, prijeten in skladen, popolnoma suh do polsladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Abruzzo cococciola

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: prijeten, cvetličen, saden.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   Abruzzo malvasia

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: intenziven, prijeten, značilen.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   Abruzzo montonico

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: intenziven, prijeten, značilen.

Okus: suh, skladen, obstojen, prijetno kiselkast.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   Abruzzo passerina

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z jantarnimi odtenki.

Vonj: prijeten, svež, cvetličen, saden.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   Abruzzo pecorino

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena z odtenki bledo zelene do zlate.

Vonj: prijeten, cvetličen, saden.

Okus: suh, skladen, obstojen, prepoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   Vino rosé Abruzzo

KRATEK OPIS

Barva: od svetlo rožnate do rožnate različne intenzivnosti.

Vonj: nežen, po rdečem jagodičju, cvetlicah in začimbah.

Okus: suh do polsuh, skladen, tudi polnega telesa.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13.   Belo peneče vino Abruzzo, klasična metoda

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna.

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, tudi z bakrenimi odtenki.

Vonj: prefinjen, širok in kompleksen.

Okus: svež, prijeten in skladen, popolnoma suh do suh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najnižja vsebnost skupnih kislin: 5,5 g/l.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14.   Peneče vino rosé Abruzzo, klasična metoda

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna.

Barva: od svetlo rožnate do rožnate in/ali bakrene različne intenzivnosti.

Vonj: prefinjen, širok in kompleksen.

Okus: svež, prijeten in skladen, popolnoma suh do suh.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15.   Peneče vino Abruzzo cococciola, italijanska metoda ali metoda charmat ter klasična metoda

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna.

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: prefinjen, širok in kompleksen.

Okus: svež, prijeten in skladen, popolnoma suh do polsladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16.   Peneče vino Abruzzo malvasia, italijanska metoda ali metoda charmat ter klasična metoda

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna.

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: prefinjen, širok in kompleksen.

Okus: svež, prijeten in skladen, popolnoma suh do polsladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17.   Peneče vino Abruzzo montonico, italijanska metoda ali metoda charmat ter klasična metoda

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna.

Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: prefinjen, širok in kompleksen.

Okus: svež, prijeten in skladen, popolnoma suh do polsladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

18.   Peneče vino Abruzzo passerina, italijanska metoda ali metoda charmat ter klasična metoda

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna.

Barva: slamnato rumena različne intenzivnosti, tudi z jantarnimi odtenki.

Vonj: prefinjen, širok in kompleksen.

Okus: svež, prijeten in skladen, popolnoma suh do polsladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

19.   Peneče vino Abruzzo pecorino, italijanska metoda ali metoda charmat ter klasična metoda

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna.

Barva: različno intenzivna slamnato rumena z odtenki zelene do zlate.

Vonj: prefinjen, širok in kompleksen.

Okus: svež, prijeten in skladen, popolnoma suh do polsladek.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

20.   Abruzzo z navedbo dveh od naslednjih sort vinske trte: cococciola, malvasia, montonico, passerina in pecorino

KRATEK OPIS

Za značilnosti ob porabi vin iz dveh sort je naveden sklic na parametre, opisane za vrste iz ene sorte, zlasti pa na sorto, ki je prisotna v večji količini.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

21.   Belo vino „Abruzzo“„Terre di Chieti“„riserva“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena do zlata različne intenzivnosti.

Vonj: intenziven, obstojen.

Okus: suh, uravnotežen, prepoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

22.   Rdeče vino „Abruzzo“„Terre di Chieti“„riserva“

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, tudi temna, ki se staranjem nagiba h granatno rdeči.

Vonj: prepoznaven, obstojen.

Okus: suh, dobro strukturiran, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

23.   Vino rosé „Abruzzo“„Terre di Chieti“

KRATEK OPIS

Barva: od svetlo rožnate do rožnate različne intenzivnosti.

Vonj: nežen, včasih cvetličen, po rdečem jagodičju, začimben.

Okus: suh, skladen, tudi polnega telesa.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

24.   Vino cococciola „Abruzzo“„Terre di Chieti“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen, značilen, obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

25.   Vino malvasia „Abruzzo“„Terre di Chieti“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: intenziven, prijeten, značilen.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

26.   Vino montonico „Abruzzo“„Terre di Chieti“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: intenziven, prepoznaven.

Okus: suh, skladen, obstojen, rahlo kiselkast.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

27.   Vino passerina „Abruzzo“„Terre di Chieti“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z jantarnimi odtenki.

Vonj: cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen, značilen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

28.   Vino pecorino „Abruzzo“„Terre di Chieti“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena z odtenki zelene do zlate.

Vonj: cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen, obstojen, prepoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

29.   Belo vino „Abruzzo“„Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“„riserva“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena do zlata različne intenzivnosti.

Vonj: intenziven, obstojen.

Okus: suh, uravnotežen, prepoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

30.   Rdeče vino „Abruzzo“„Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“„riserva“

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, tudi temna, ki se staranjem nagiba h granatno rdeči.

Vonj: značilen, nežen, obstojen.

Okus: suh, dobro strukturiran, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

31.   Vino „Abruzzo“„Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: od svetlo rožnate do rožnate različne intenzivnosti.

Vonj: prepoznaven, včasih cvetličen, po rdečem jagodičju in začimbah.

Okus: suh, skladen, tudi polnega telesa.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

32.   Vino cococciola „Abruzzo“„Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: prepoznaven, cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

33.   Vino malvasia „Abruzzo“„Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: intenziven, prijeten, značilen.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

34.   Vino montonico „Abruzzo“„Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: intenziven, prepoznaven.

Okus: suh, skladen, obstojen, kiselkast.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

35.   Vino passerina „Abruzzo“„Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

36.   Vino pecorino „Abruzzo“„Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena z odtenki zelene do zlate.

Vonj: prepoznaven, saden do cvetličen.

Okus: suh, skladen, obstojen, prepoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

37.   Belo vino „Abruzzo“„Colline Pescaresi“„riserva“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena do zlata različne intenzivnosti.

Vonj: intenziven, obstojen.

Okus: suh, uravnotežen, prepoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

38.   Rdeče vino „Abruzzo“„Colline Pescaresi“„riserva“

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, tudi temna, ki se staranjem nagiba h granatno rdeči.

Vonj: značilen, nežen, obstojen.

Okus: suh, dobro strukturiran, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

39.   Vino rosé „Abruzzo“„Colline Pescaresi“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: od svetlo rožnate do rožnate različne intenzivnosti.

Vonj: nežen, po rdečem jagodičju, cvetličen in začimben.

Okus: suh, skladen, tudi polnega telesa.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

40.   Vino cococciola „Abruzzo“„Colline Pescaresi“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

41.   Vino malvasia „Abruzzo“„Colline Pescaresi“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: intenziven, prijeten, značilen.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

42.   Vino montonico „Abruzzo“„Colline Pescaresi“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: intenziven, prepoznaven.

Okus: suh, skladen, obstojen, prijetno kiselkast.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

43.   Vino passerina „Abruzzo“„Colline Pescaresi“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z jantarnimi odtenki.

Vonj: cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

44.   Vino pecorino „Abruzzo“„Colline Pescaresi“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena z odtenki zelene do zlate.

Vonj: cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen, obstojen, prepoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

45.   Belo vino „Abruzzo“„Colline Teramane“„riserva“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena do zlata različne intenzivnosti.

Vonj: intenziven, obstojen.

Okus: suh, uravnotežen, prepoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

46.   Rdeče vino „Abruzzo“„Colline Teramane“„riserva“

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, tudi temna, ki se staranjem nagiba h granatno rdeči.

Vonj: značilen, nežen, obstojen.

Okus: suh, dobro strukturiran, skladen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

47.   Vino rosé „Abruzzo“„Colline Teramane“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: od svetlo rožnate do rožnate različne intenzivnosti.

Vonj: nežen, po rdečem jagodičju, včasih začimben.

Okus: suh, skladen, tudi dobro strukturiran.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 19 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

48.   Vino cococciola „Abruzzo“„Colline Teramane“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: prepoznaven, cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

49.   Vino malvasia „Abruzzo“„Colline Teramane“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z zlatimi odtenki.

Vonj: intenziven, prijeten, značilen.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

50.   Vino montonico „Abruzzo“„Colline Teramane“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z odtenki zelene.

Vonj: intenziven, prepoznaven.

Okus: suh, skladen, obstojen, kiselkast.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

51.   Vino passerina „Abruzzo“„Colline Teramane“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena, včasih z jantarnimi odtenki.

Vonj: cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen in obstojen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

52.   Vino pecorino „Abruzzo“„Colline Teramane“„superiore“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena z odtenki zelene do zlate.

Vonj: cvetličen do saden.

Okus: suh, skladen, obstojen, prepoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %.

Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5 gramov na liter, izraženih kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

—

5.2.   Največji donosi:

| 1. | Belo vino, belo peneče vino Abruzzo, vključno z navedbo sort vinske trte cococciola, malvasia, montonico, passerina in pecorino
  20 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

1.

Belo vino, belo peneče vino Abruzzo, vključno z navedbo sort vinske trte cococciola, malvasia, montonico, passerina in pecorino

20 000 kilogramov grozdja na hektar

| 2. | Rdeče vino, vino rosé, peneče vino rosé Abruzzo
  18 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

2.

Rdeče vino, vino rosé, peneče vino rosé Abruzzo

18 500 kilogramov grozdja na hektar

| 3. | Abruzzo cococciola, malvasia, montonico, passerina in pecorino
  18 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

Abruzzo cococciola, malvasia, montonico, passerina in pecorino

18 000 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | Belo vino Abruzzo passito
  14 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

4.

Belo vino Abruzzo passito

14 000 kilogramov grozdja na hektar

| 5. | Rdeče vino Abruzzo passito
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

5.

Rdeče vino Abruzzo passito

12 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje kontrolirane označbe porekla „Abruzzo“ zajema celotno upravno ozemlje naslednjih občin:

| (1) | pokrajina Chieti:
  Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguiada, Caspineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccamontepiano, Roccascalegna, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri; |
| --- | --- |

(1)

pokrajina Chieti:

Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguiada, Caspineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccamontepiano, Roccascalegna, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna, Vacri;

| (2) | pokrajina L’Aquila:
  Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Corfinio, Cocullo, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito; |
| --- | --- |

(2)

pokrajina L’Aquila:

Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Corfinio, Cocullo, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia, Vittorito;

| (3) | pokrajina Pescara:
  Abbateggio, Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Citta Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, Salle, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli; |
| --- | --- |

(3)

pokrajina Pescara:

Abbateggio, Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Citta Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, Salle, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani, Vicoli;

| (4) | pokrajina Teramo:
  Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglione Messer Raimondi, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morrodoro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia in vas di Trignano v občini Isola del Gran Sasso. |
| --- | --- |

(4)

pokrajina Teramo:

Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglione Messer Raimondi, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morrodoro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia in vas di Trignano v občini Isola del Gran Sasso.

7.   Sorte vinske trte

Chardonnay B

Cococciola B.

Malvasia istriana B. – malvasia

Malvasia bianca B. – malvasia

Malvasia bianca lunga B. – malvasia

Malvasia bianca di candia B. – malvoisie

Malvasia bianca di candia B. – malvoisier

Malvasia del lazio B. – malvasia

Montepulciano N.

Montonico bianco B. – montonico

Moscato bianco B. – moscato

Passerina B.

Pecorino B.

Pinot nero N.

Riesling italico B. – riesling

Riesling renano B. – riesling

Sauvignon B.

Traminer aromatico Rs.

Trebbiano abruzzese B. – trebbiano

Trebbiano toscano B. – trebbiano

8.   Opis povezave

8.1.   ZOP „Abruzzo“, vključno s podobmočji

(A)   Podatki o geografskem območju

Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Geografsko območje zajema vse obalne hribe in vznožja v Abrucih, z osrednjim delom, ki se razteza naprej v notranjost in obsega planoto Alto Tirino na severu, dolino Subequana na severozahodu, dolino Peligna na jugu in dolino Roveto na jugozahodu.

Vinska trta se goji na hribovitih formacijah iz plio-pleistocenskih usedlin, ki so se med poznim terciarjem in zgodnjim kvartarjem odlagale v morje ter napolnile periadriatsko kotlino na območju, širokem približno 20–25 kilometrov in dolgem 125 kilometrov, med rekama Tronto in Trigno ter več kotlin, ki ležijo med gorami v osrednjem delu dežele Abruci. Te formacije se precej razlikujejo glede velikosti delcev v tleh. V zgornjih plasteh peščeno glino prekrivajo kremenčev pesek z drobnimi do srednje velikimi zrni, ki je zaradi razkrajanja železovih oksidov bolj ali manj glinaste in rumenkaste barve, in pretežno tanke plasti vezanega apnenca ali gline, ki se pogosto izmenjujejo s plastmi apnenca, proda in gline.

V veliki večini primerov je material v tleh enakomerno porazdeljen in tvori tla s peščeno glinasto strukturo. V osrednjem in južnem delu območja so tla običajno rahla in različno globoka, odvisno od naklona in izpostavljenosti, na severu pa so bolj glinasta.

Vinske trte se lahko gojijo na nadmorski višini do 1 000 metrov na pobočjih z različnimi nakloni in izpostavljenostjo, če lega zemljišč in opoldanska izpostavljenost soncu omogočata popolno fenolno zrelost. Zemljišča na vlažnem dnu v dolinah se ne uporabljajo za vinogradništvo.

Podnebje je zmerno, s povprečnimi temperaturami od 12 °C v aprilu do 16 °C v oktobru, vendar je v juliju in avgustu običajno vroče in sušno s povprečnimi temperaturami 24–25 °C. Letno temperaturno nihanje je precejšnje, ker je po eni strani povezano s prisotnostjo hladnih tokov z Balkana, katerih vpliv je občuten pozimi, po drugi strani pa s prisotnostjo Jadranskega morja in območij visokega zračnega tlaka, ki se poleti zadržujejo v Sredozemlju. Temperaturne razlike med dnevom in nočjo so prav tako velike, kar je deloma posledica bližine masivov Gran Sasso in Maiella ter dobre zračnosti, kar zagotavlja optimalne pogoje za zdravo grozdje in kopičenje aromatičnih snovi v njih.

Winklerjev temperaturni indeks, tj. povprečna aktivna temperatura od aprila do oktobra, je od 1 800 do 2 200 stopinjskih dni. S takimi pogoji se zagotavlja optimalno zorenje srednjih do zgodnjih sort, kot so pecorino, passerina, malvasia in trebbiano, ter srednjih do poznih in poznih sort, kot so cococciola, montonico in montepulciano.

Skupno letno povprečje padavin presega 800 mm; najbolj deževno obdobje je med novembrom in decembrom (več kot 80 mm/mesec), mesec z absolutno najmanjšo količino padavin pa je julij (približno 30 mm).

Človeški dejavniki, pomembni za povezavo

Gojenje vinske trte in proizvodnja dobrih rdečih vin na opredeljenem območju proizvodnje segata vse do časa Polibija, grškega zgodovinarja, ki je živel od leta 205 do 123 pr. n. št. in je zapisal, da je Hanibal po zmagi pri Kanah leta 216 pr. n. št. hvalil ta vina, ker so zdravila ranjence ter ljudem vračala zdravje in moč. Od tedaj so mnogi pisci hvalili lastnosti vin, proizvedenih v Abrucih, med njimi Andrea Bacci (1524–1600), filozof in zdravnik papeža Siksta V. V svojem delu De naturorum vinorum historia de vinis Italiae (Narava vin, zgodovina italijanskih vin) iz leta 1596 Bacci omenja vina sulmona in peligni, kot jih omenja tudi Michele Torcia, ki v svojem delu Saggio Itinerario Nazionale del paese Peligni (Popis območja Peligni) leta 1792 prvič opisuje prisotnost sorte montepulciano v Abrucih.

Poleg zgodovinskih korenin so zelo pomembni tudi človeški dejavniki, saj se dandanes proizvodi z zelo prepoznavnimi in značilnimi lastnostmi pridobivajo z opredeljevanjem in izboljševanjem določenih vinogradniških in vinarskih praks, ki so sestavni in bistveni del specifikacije proizvoda.

8.2.   ZOP „Abruzzo“, vključno s podobmočji

(B)   Podrobnosti o kakovosti ali značilnostih proizvoda, ki so bistveno ali izključno posledica geografskega okolja

Sorte, izbrane za pridelavo vin z ZOP „Abruzzo“, so na tem območju prisotne že stoletja, s čimer je bilo doseženo posebno ravnovesje glede zasaditve in pridelave, kar pomeni, da jih je v vseh pogledih mogoče šteti za „avtohtone sorte“ Abrucev. Njihove posebne lastnosti se polno izražajo v belih in rdečih vinih ter v vinih passito in penečih vinih, predvsem pa v vinih z navedbo sorte vinske trte, ki se pridelujejo tako v „osnovni“ različici kot tudi v različici „superiore“, slednja pa se prideluje izključno na posameznih pokrajinskih podobmočjih. Različica „superiore“ se razlikuje glede donosa grozdja na hektar in tudi glede kemijskih, fizikalnih in organoleptičnih značilnosti vin, saj ima nekoliko višji delež alkohola ter večjo strukturo in kompleksnost v primerjavi z „osnovnimi“ vini.

(C)   Opis vzročne zveze med vidiki iz točke (A) in vidiki iz točke (B).

Opredeljeno geografsko območje zajema približno tretjino celotne dežele, podnebje pa se kljub razmeroma homogeni topografiji in talnim razmeram nekoliko razlikuje glede padavin, temperature, zračnosti itd. To poleg različnih vrst tal, ki so večinoma rahla in omogočajo dobro odtekanje vode, ter razlik v izpostavljenosti včasih pomembno vpliva na rast in zmogljivost obroditve različnih sort vinske trte. Poleg tega da sta po celotnem razmejenem območju razmeroma enakomerno porazdeljeni sorti montepulciano in trebbiano, ki se najpogosteje uporabljata za pridelavo rdečih oziroma belih vin, te posamezne mikroklime ustvarjajo območja, na katerih uspevajo določene sorte vinske trte in kjer je stoletja dolga tradicija vinogradništva, ki se izraža v opredelitvi vin, omogočila razdelitev posameznih pokrajinskih območij v štiri podobmočja, tj. „Colline Teramane“, „Terre Aquilane“, „Colline Pescaresi“ in „Terre di Chieti“, da bi se čim bolj izkoristile posebne značilnosti teh posameznih območij v medsebojnih vplivih z lokalnimi sortami vinske trte, kot so cococciola, malvasia in pecorino (območje Theatine-Frentana). Na nekaterih območjih prevladuje montonico (notranji del območij Teramo in Theatine), na drugih pa je pogostejša passerina (zgornji del območja Teramo).

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, druge zahteve)

Vinifikacija, pridelava in stekleničenje vin z ZOP „Abruzzo“

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | pakiranje na razmejenem geografskem območju |
| --- | --- |

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

| | Vinifikacija, pridelava penečih vin, sušenje, shranjevanje, staranje in stekleničenje morajo potekati na območju proizvodnje, da se ohranijo posebne značilnosti proizvodov in njihov ugled ter da se zagotovi njihovo poreklo. |
| --- | --- |

Vinifikacija, pridelava penečih vin, sušenje, shranjevanje, staranje in stekleničenje morajo potekati na območju proizvodnje, da se ohranijo posebne značilnosti proizvodov in njihov ugled ter da se zagotovi njihovo poreklo.

ZOP „Abruzzo“ – uporaba dodatnih geografskih enot

Pravni okvir:

| | zakonodaja EU |
| --- | --- |

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

| | dodatne določbe v zvezi z označevanjem |
| --- | --- |

dodatne določbe v zvezi z označevanjem

Opis pogoja:

Podobmočja so:

| — | „Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“; |
| --- | --- |

—

„Terre Aquilane“ / „Terre de L’Aquila“;

| — | „Colline Pescaresi“; |
| --- | --- |

—

„Colline Pescaresi“;

| — | „Colline Teramane“; |
| --- | --- |

—

„Colline Teramane“;

| — | „Terre di Chieti“, z naslednjimi manjšimi dodatnimi geografskimi enotami: Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano; Colline del Sangro, Colline del Vastese / Hystonium. |
| --- | --- |

—

„Terre di Chieti“, z naslednjimi manjšimi dodatnimi geografskimi enotami: Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano; Colline del Sangro, Colline del Vastese / Hystonium.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/19399

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/66 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/66

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 220/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Montepulciano d’Abruzzo“

PDO-IT-A0723-AM03

Datum obvestila: 23. marec 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Nove dodatne geografske enote

Opis: dodana so bila štiri nova podobmočja, na katerih se lahko proizvajajo vina z izrazoma „superiore“ in „riserva“: Terre di Chieti, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi in San Martino sulla Marruccina; podobmočje Terre di Chieti pa vključuje še štiri manjše dodatne geografske enote: Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro in Colline del Vastese / Hystonium.

Razlogi: z dovoljenjem za proizvodnjo vin „superiore“ in „riserva“ na štirih podobmočjih se prispeva k ohranjanju ravni kakovosti označbe „Montepulciano d’Abruzzo“ v podobi in splošni proizvodni strategiji, pri čemer je proizvodnja organizirana v obliki piramide z deželo Abruci na vrhu, sledijo ji posamezna pokrajinska podobmočja in dodatne geografske enote, ki zajemajo eno ali več občin, na dnu pa so vina, označena z izrazom „vigna“.

Spremembe se nanašajo na člene 1, 4, 5, 6, 7, 8 in 9 specifikacije proizvoda za ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ in na priloge k specifikaciji proizvoda o posameznih podobmočjih ter na točke 4, 5, 8 in 9 enotnega dokumenta.

2.   Območje proizvodnje grozdja – redakcijska sprememba in poenostavitev meja

Opis: informacije o legi vinogradov in zemljišč, ki ni primerna za vinogradništvo, so bile prestavljene.

Razlogi: vse podrobnosti o topografiji in rastnih razmerah so zaradi večje skladnosti prestavljene iz člena 3 v člen 4.

Opis: meje območja proizvodnje so bile poenostavljene tako, da je vključeno celotno upravno ozemlje zajetih občin, ki so navedene po pokrajinah.

Razlogi: upravna razmejitev občinskih območij je razširjena na celotna upravna ozemlja posameznih občin, tako da se meje v digitalnem deželnem kartografskem sistemu lažje določijo.

Površina, zasajena z vinsko trto, se s tem povečanjem površine ne poveča.

Opis: pri pokrajini Chieti je bilo dodanih 15 občin.

Razlogi: območja proizvodnje vin z ZOP v pokrajini Chieti se zaradi skupnega ozemlja, vinogradov in zgodovine prekrivajo.

Velikost obstoječih površin, zasajenih z vinsko trto, se z vključitvijo teh 15 novih občin poveča za največ 1 %.

Spremembe se nanašajo na člena 3 in 4 specifikacije proizvoda ter na točki 6 in 8 enotnega dokumenta.

3.   Vinogradniška pravila – redakcijska sprememba in navedba nadmorske višine

Opis: dodane so bile podrobnosti o legi vinogradov, pri čemer je določena nadmorska višina do 600 metrov ali izjemoma do 700 metrov, in o pogojih, pod katerimi se zemljišče šteje za neprimerno za gojenje.

Razlogi: vse podrobnosti o topografiji in rastnih razmerah so zaradi večje skladnosti prestavljene v člen 4. Najvišja nadmorska višina vinogradov se je zaradi podnebnih sprememb ter z namenom obnove in spodbujanja vinogradništva na višjih nadmorskih višinah zvišala na 700 metrov.

Spremembe se nanašajo na člena 4 in 9 specifikacije proizvoda ter v skladu s formalno spremembo na točko 8 enotnega dokumenta.

4.   Vinogradniška pravila – trsi na hektar

Opis: najmanjše število trsov na hektar je bilo zmanjšano z 2 500 na 2 400.

Razlogi: število trsov na hektar se je prilagodilo na 2 400, da se uskladi z zahtevami načrta prestrukturiranja in preusmeritve vinogradov v okviru investicijskega ukrepa.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda, na enotni dokument pa ne vpliva.

5.   Razlika v donosu grozdja na hektar

Opis: donos grozdja na hektar je bil povečan s 14 na 15 ton na hektar za črno grozdje, za štiri nova podobmočja Terre di Chieti, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi in San Martino sulla Marruccina pa je največji donos določen na 12,5 tone na hektar.

Razlogi: donos grozdja sorte montepulciano se je povečal, da bi se povečala količina in splošna kakovost vin z ZOP po vsej regiji in ustrezno zmanjšala količina generičnega vina v skladu s sedanjimi pravili iz specifikacij proizvoda in dejanskimi ravnmi proizvodnje.

Spremembe se nanašajo na člen 4 specifikacije proizvoda in točko 5.2 enotnega dokumenta.

6.   Uporaba izrazov „superiore“ in „riserva“

Razlogi: razvrstitev proizvodov v obliki piramide omogoča uporabo restriktivnejših izrazov kakovosti, kot sta „superiore“ in „riserva“. Taka vina je treba dati na trg jeseni v letu po trgatvi.

Spremembe se nanašajo na člene 1, 6, 7 in 9 specifikacije proizvoda ter točke 4, 5, 8 in 9 enotnega dokumenta.

7.   Fizikalni in kemijski parametri

Opis: v opisu okusa je bil črtan izraz „suho“ in dodan je ostanek sladkorja. Določen je na največ 9 gramov na liter, če vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, ni več kot 2 grama nižja od ostanka sladkorja.

Razlogi: beseda „suho“ je črtana, ker veljavna zakonodaja zahteva, da se navede najvišja vrednost ostanka sladkorja. To se nanaša samo na vino z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“, pri katerem ni navedenega podobmočja.

Spremembe se nanašajo na člen 6 specifikacije proizvoda in točko 4 enotnega dokumenta.

8.   Pakiranje, materiali, nazivne prostornine in zapirala

Opis: vino „Montepulciano d’Abruzzo“ mora biti zapakirano v steklene posode z nazivno prostornino, kot je določena v veljavni zakonodaji. Uporabljajo se lahko tudi posode iz drugih materialov, namenjenih za stik z živili, z nazivno prostornino najmanj 2 litra, razen za vrste vina z imenom podobmočja ali dodatne geografske enote.

Za vina „Montepulciano d’Abruzzo“, razen za vina z imeni podobmočij in dodatnih geografskih enot, se lahko uporabljajo vse vrste zapiral, ki so dovoljene po veljavni zakonodaji, razen kronskih in odtržnih zapork.

Razlogi: pravila o uporabljenih materialih, nazivnih prostorninah in zapiralih posod so bila podrobneje določena.

Spremembe se nanašajo na člen 8 specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Montepulciano d’Abruzzo

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

1.   „Montepulciano d’Abruzzo“

KRATEK OPIS

| — | Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno, |
| --- | --- |

—

Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno,

| — | vonj: vonj rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen, |
| --- | --- |

—

vonj: vonj rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen,

| — | okus: poln, skladen, rahlo taničen, |
| --- | --- |

—

okus: poln, skladen, rahlo taničen,

| — | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 %,

| — | ostanek sladkorja: največ 9 gramov na liter, če vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, ni več kot 2 grama nižja od ostanka sladkorja, |
| --- | --- |

—

ostanek sladkorja: največ 9 gramov na liter, če vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, ni več kot 2 grama nižja od ostanka sladkorja,

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,00 g/l. |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre dei Vestini in Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre dei Vestini „riserva“

KRATEK OPIS

| | Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno; |
| --- | --- |

Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno;

| | vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja, suhih rastlin in začimb, intenziven, eteričen; |
| --- | --- |

vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja, suhih rastlin in začimb, intenziven, eteričen;

| | okus: poln, suh, močan, skladen in žameten; |
| --- | --- |

okus: poln, suh, močan, skladen in žameten;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 % (13 % za vino vrste „riserva“); |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 % (13 % za vino vrste „riserva“);

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 23 g/l. |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 23 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Casauria / Terre di Casauria in Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Casauria / Terre di Casauria „riserva“

KRATEK OPIS

| | Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno; |
| --- | --- |

Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno;

| | vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen; |
| --- | --- |

vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen;

| | okus: poln, močan, skladen, rahlo taničen; |
| --- | --- |

okus: poln, močan, skladen, rahlo taničen;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13 % (13,5 % za vino vrste „riserva“); |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13 % (13,5 % za vino vrste „riserva“);

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 23 g/l. |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 23 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Alto Tirino in Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Alto Tirino „riserva“

KRATEK OPIS

Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno; vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen; okus: obstojen, izrazit, poln, močan, skladen in rahlo taničen; najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 % (13 % za vino vrste „riserva“); najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 25 g/l (28 g/l za vino vrste „riserva“).

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre dei Peligni in Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre dei Peligni „riserva“

KRATEK OPIS

Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno; vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen; okus: poln, močan, skladen, rahlo taničen; najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 % (13 % za vino vrste „riserva“); najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 23 g/l (26 g/l za vino vrste „riserva“).

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Teate in Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Teate „riserva“

KRATEK OPIS

| | Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno; |
| --- | --- |

Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno;

| | vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen in s pridihom marmelade, če je grozdje delno sušeno; |
| --- | --- |

vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen in s pridihom marmelade, če je grozdje delno sušeno;

| | okus: poln, močan, skladen, rahlo taničen; |
| --- | --- |

okus: poln, močan, skladen, rahlo taničen;

| | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 % (13 % za vino vrste „riserva“); |
| --- | --- |

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,5 % (13 % za vino vrste „riserva“);

| | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l (28 g/l za vino vrste „riserva“). (Za vina „riserva“ je najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 g/l.) |
| --- | --- |

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l (28 g/l za vino vrste „riserva“). (Za vina „riserva“ je najnižja vsebnost skupnih kislin 5,0 g/l.)

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre di Chieti „superiore“

KRATEK OPIS

| — | Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno, |
| --- | --- |

—

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno,

| — | vonj: eteričen, vonj rdečega jagodičja in začimb, ki s staranjem postane bolj prefinjen, in s pridihom marmelade, če je grozdje delno sušeno, |
| --- | --- |

—

vonj: eteričen, vonj rdečega jagodičja in začimb, ki s staranjem postane bolj prefinjen, in s pridihom marmelade, če je grozdje delno sušeno,

| — | okus: suh, skladen, prijeten in rahlo taničen, ki se sčasoma zmehča, |
| --- | --- |

—

okus: suh, skladen, prijeten in rahlo taničen, ki se sčasoma zmehča,

| — | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l,

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 25,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre di Chieti „riserva“

KRATEK OPIS

| — | Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno, |
| --- | --- |

—

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno,

| — | vonj: obstojen in začimben, |
| --- | --- |

—

vonj: obstojen in začimben,

| — | okus: suh, obstojen in uravnotežen, |
| --- | --- |

—

okus: suh, obstojen in uravnotežen,

| — | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l,

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre Aquilane / Terre de L’Aquila „superiore“

KRATEK OPIS

| — | Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno, |
| --- | --- |

—

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno,

| — | vonj: eteričen, vonj rdečega jagodičja in začimb, ki s staranjem postane bolj prefinjen, in s pridihom marmelade, če je grozdje delno sušeno, |
| --- | --- |

—

vonj: eteričen, vonj rdečega jagodičja in začimb, ki s staranjem postane bolj prefinjen, in s pridihom marmelade, če je grozdje delno sušeno,

| — | okus: suh, skladen, prijeten in rahlo taničen, ki se sčasoma zmehča, |
| --- | --- |

—

okus: suh, skladen, prijeten in rahlo taničen, ki se sčasoma zmehča,

| — | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l,

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 25,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre Aquilane / Terre de L’Aquila „riserva“

KRATEK OPIS

| — | Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno, |
| --- | --- |

—

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno,

| — | vonj: obstojen in začimben, |
| --- | --- |

—

vonj: obstojen in začimben,

| — | okus: suh, obstojen in uravnotežen, |
| --- | --- |

—

okus: suh, obstojen in uravnotežen,

| — | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l,

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Colline Pescaresi „superiore“

KRATEK OPIS

| — | Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno, |
| --- | --- |

—

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno,

| — | vonj: eteričen, vonj rdečega jagodičja in začimb, ki s staranjem postane bolj prefinjen, in s pridihom marmelade, če je grozdje delno sušeno, |
| --- | --- |

—

vonj: eteričen, vonj rdečega jagodičja in začimb, ki s staranjem postane bolj prefinjen, in s pridihom marmelade, če je grozdje delno sušeno,

| — | okus: suh, skladen, prijeten in rahlo taničen, ki se sčasoma zmehča, |
| --- | --- |

—

okus: suh, skladen, prijeten in rahlo taničen, ki se sčasoma zmehča,

| — | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l,

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 25,00 g/l. |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 25,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,50 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Colline Pescaresi „riserva“

KRATEK OPIS

| — | Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno, |
| --- | --- |

—

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno,

| — | vonj: obstojen in začimben, |
| --- | --- |

—

vonj: obstojen in začimben,

| — | okus: suh, obstojen in uravnotežen, |
| --- | --- |

—

okus: suh, obstojen in uravnotežen,

| — | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l,

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27,00 g/l. |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 27,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,50 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,50

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja San Martino sulla Marruccina „superiore“

KRATEK OPIS

| — | Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno, |
| --- | --- |

—

Barva: temna rubinasto rdeča z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno,

| — | vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen, |
| --- | --- |

—

vonj: vonj zrelega rdečega jagodičja in začimb, intenziven, eteričen,

| — | okus: poln, suh, skladen in rahlo taničen, |
| --- | --- |

—

okus: poln, suh, skladen in rahlo taničen,

| — | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,50 %,

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l. |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 26 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14.   Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja San Martino sulla Marruccina „riserva“

KRATEK OPIS

| — | Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno, |
| --- | --- |

—

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno,

| — | vonj: obstojen in začimben, |
| --- | --- |

—

vonj: obstojen in začimben,

| — | okus: suh, obstojen, uravnotežen, |
| --- | --- |

—

okus: suh, obstojen, uravnotežen,

| — | najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l, |
| --- | --- |

—

najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 13,00 %, z najvišjo vsebnostjo reducirajočega sladkorja 4,0 g/l,

| — | najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 28,00 g/l. |
| --- | --- |

—

najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 28,00 g/l.

Vsi analitski parametri, ki niso navedeni v preglednici spodaj, so skladni z omejitvami iz nacionalne zakonodaje in zakonodaje EU.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   
  Posebni enološki postopki

—

5.2.   
  Največji donosi

| 1. | Montepulciano d’Abruzzo
  15 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

1.

Montepulciano d’Abruzzo

15 000 kilogramov grozdja na hektar

| 2. | Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Casauria / Terre di Casauria
  9 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

2.

Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Casauria / Terre di Casauria

9 500 kilogramov grozdja na hektar

| 3. | Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre dei Vestini
  10 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre dei Vestini

10 000 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Alto Tirino
  9 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

4.

Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Alto Tirino

9 000 kilogramov grozdja na hektar

| 5. | Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre dei Peligni
  10 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

5.

Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Terre dei Peligni

10 000 kilogramov grozdja na hektar

| 6. | Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Teate
  12 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

6.

Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja Teate

12 500 kilogramov grozdja na hektar

| 7. | Montepulciano d’Abruzzo s podobmočij Terre di Chieti, Terre dell’Aquila / Terre Aquilane, Colline Pescaresi
  13 500 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

7.

Montepulciano d’Abruzzo s podobmočij Terre di Chieti, Terre dell’Aquila / Terre Aquilane, Colline Pescaresi

13 500 kilogramov grozdja na hektar

| 8. | Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja San Martino sulla Marruccina
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

8.

Montepulciano d’Abruzzo s podobmočja San Martino sulla Marruccina

12 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Območje proizvodnje za vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ zajema celotno upravno ozemlje naslednjih občin:

| (1) | pokrajina Chieti
  Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccascalegna, Roccamontepiano, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna in Vacri; |
| --- | --- |

(1)

pokrajina Chieti

Altino, Archi, Ari, Arielli, Atessa, Bomba, Bucchianico, Canosa Sannita, Carunchio, Casacanditella, Casalanguida, Casalincontrada, Carpineto Sinello, Casalbordino, Casoli, Castel Frentano, Celenza sul Trigno, Chieti, Civitella Messer Raimondo, Crecchio, Cupello, Dogliola, Fara Filiorum Petri, Fara San Martino, Filetto, Fossacesia, Francavilla, Fresagrandinaria, Frisa, Furci, Gessopalena, Gissi, Giuliano Teatino, Guardiagrele, Guilmi, Lama dei Peligni, Lanciano, Lentella, Liscia, Miglianico, Monteodorisio, Mozzagrogna, Orsogna, Ortona, Paglieta, Palmoli, Palombaro, Pennapiedimonte, Perano, Poggiofiorito, Pollutri, Pretoro, Rapino, Ripa Teatina, Roccascalegna, Roccamontepiano, Rocca San Giovanni, San Buono, Sant’Eusanio del Sangro, San Giovanni Teatino, Santa Maria Imbaro, San Martino sulla Marrucina, San Salvo, San Vito Chietino, Scerni, Tollo, Torino di Sangro, Tornareccio, Torrevecchia Teatina, Treglio, Tufillo, Vasto, Villalfonsina, Villamagna in Vacri;

| (2) | pokrajina L’Aquila
  Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Cocullo, Corfinio, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia in Vittorito; |
| --- | --- |

(2)

pokrajina L’Aquila

Acciano, Anversa degli Abruzzi, Balsorano, Bugnara, Canistro, Capestrano, Castel di Ieri, Castelvecchio Subequo, Civita d’Antino, Civitella Roveto, Cocullo, Corfinio, Fagnano Alto, Fontecchio, Fossa, Gagliano Aterno, Goriano Sicoli, Introdacqua, Molina Aterno, Morino, Ofena, Pacentro, Poggio Picenze, Pratola Peligna, Pettorano sul Gizio, Prezza, Raiano, Rocca Casale, San Demetrio nei Vestini, Sant’Eusanio Forconese, San Vincenzo Valle Roveto, Secinaro, Sulmona, Tione d’Abruzzi, Villa S. Angelo, Villa S. Lucia in Vittorito;

| (3) | pokrajina Pescara
  Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Città Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco da Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani in Vicoli; |
| --- | --- |

(3)

pokrajina Pescara

Alanno, Bolognano, Brittoli, Bussi, Cappelle sul Tavo, Castiglione a Casauria, Catignano, Cepagatti, Città Sant’Angelo, Civitella Casanova, Civitaquana, Collecorvino, Corvara, Cugnoli, Elice, Farindola, Lettomanoppello, Loreto Aprutino, Manoppello, Montebello di Bertona, Montesilvano, Moscufo, Nocciano, Penne, Pianella, Pietranico, Picciano, Pescara, Pescosansonesco, Popoli, Rosciano, San Valentino, Scafa, Serramonacesca, Spoltore, Tocco da Casauria, Torre de’ Passeri, Turrivalignani in Vicoli;

| (4) | pokrajina Teramo
  Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglion Messer Raimondo, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morro d’Oro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia in Isola del Gran Sasso. |
| --- | --- |

(4)

pokrajina Teramo

Alba Adriatica, Ancarano, Atri, Basciano, Bellante, Bisenti, Campli, Canzano, Castel Castagno, Castellato, Castiglion Messer Raimondo, Castilenti, Cellino Attanasio, Cermignano, Civitella del Tronto, Colledara, Colonnella, Controguerra, Corropoli, Giulianova, Martinsicuro, Montefino, Montorio al Vomano, Morro d’Oro, Mosciano, Nereto, Notaresco, Penna S. Andrea, Pineto, Roseto degli Abruzzi, Sant’Egidio, Sant’Omero, Silvi, Teramo, Torano Nuovo, Tortoreto, Tossicia in Isola del Gran Sasso.

7.   Sorta vinske trte

Montepulciano N.

8.   Opis povezave

8.1.   
  ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ in podobmočja

(A)   Podatki o geografskem območju

1.   Naravni dejavniki, pomembni za povezavo

Geografsko območje zajema vse obalne griče in vznožja v Abrucih, z osrednjim delom, ki se razteza naprej v notranjost in obsega planoto Alto Tirino na severu, dolino Subequana na severozahodu, dolino Peligna na jugu in dolino Roveto na jugozahodu.

Vinska trta se goji na gričevnatih formacijah iz plio-pleistocenskih usedlin, ki so se med koncem terciarja in začetkom kvartarja odlagale v morje ter napolnile periadriatsko kotlino na območju, širokem približno 20–25 kilometrov in dolgem 125 kilometrov, med rekama Tronto in Trigno ter več kotlin, ki ležijo med gorami v osrednjem delu dežele Abruci. Te formacije se precej razlikujejo glede velikosti delcev v tleh. V zgornjih plasteh peščeno glino prekrivajo kremenčev pesek z drobnimi do srednje velikimi zrni, ki je zaradi razkrajanja železovih oksidov bolj ali manj glinaste in rumenkaste barve, in pretežno tanke plasti vezanega apnenca ali gline, ki se pogosto izmenjujejo s plastmi melja, proda in gline. V veliki večini primerov je material v tleh enakomerno porazdeljen in tvori tla s peščeno glinasto strukturo. V osrednjem in južnem delu območja so tla običajno rahla in različno globoka, odvisno od naklona in izpostavljenosti, na severu pa so bolj glinasta. Kotline med gorami tvorijo starodavne rečne in aluvialne terase iz usedlin detritov z majhnim naklonom. Posledično so tla posebno rahla in različno globoka, odvisno od naklona in izpostavljenosti. Na splošno imajo tla majhno do srednje veliko zmogljivost zadrževanja vode in nizko do zmerno visoko vsebnost hranil in humusa. Vinske trte se lahko gojijo na nadmorski višini do 700 metrov na pobočjih z različnimi nakloni in izpostavljenostjo, če lega zemljišč in južna izpostavljenost soncu omogočata popolno fenolno zrelost. Zemljišča na vlažnem dnu v dolinah se ne uporabljajo za vinogradništvo.

2.   Človeški dejavniki, pomembni za povezavo

Gojenje vinske trte in pridelava dobrih rdečih vin na opredeljenem območju proizvodnje segata vse do časa Polibija, grškega zgodovinarja, ki je živel od leta 205 do 123 pr. n. št. in je zapisal, da je Hanibal po zmagi pri Kanah leta 216 pr. n. št. hvalil ta vina, ker so zdravila ranjence ter ljudem vračala zdravje in moč. Tudi latinski pesnik Publij Ovidij Naso, rojen v Sulmoni leta 43 pr. n. št., v svojih verzih v spomin prikliče domovino: „V Sulmoni, v tretjem delu pokrajine Peligna, imam kos zemlje, majhen, a zdrav zaradi čiste izvirske vode. Rodovitna zemlja za pšenico boginje Cerere in še bolj za grozdje; na nekaterih poljih raste celo drevo boginje Palade, oljka.“

Od takrat so mnogi pisci hvalili lastnosti vin, proizvedenih v Abrucih, prisotnost sorte montepulciano v deželi pa je v zgodovini prvič omenjena v delu Micheleja Torcie Saggio Itinerario Nazionale pel Paese dei Peligni (Popis zemljišč v deželi Peligni) iz leta 1792. Lastnosti te sorte vinske trte so bile kasneje opisane v številnih zgodovinskih besedilih in tehničnih priročnikih. To so med drugim Monografia storica di Sulmona (Zgodovinska monografija Sulmone), objavljena v priznani ilustrirani neapeljski reviji Il Regno delle Due Sicilie (Kraljestvo dveh Sicilij) leta 1854, v kateri je avtor Panfilo Serafini (Sulmona 1817–1864) zapisal: „Trte montepulciano, tako primaticcio (zgodnji) kot tudi cordisco ali pozni, so najpogostejše ...“; Brevi norme per fare il vino (Kratka vinarska pravila) profesorja Andree Vivenze iz leta 1867 ter delo Edoarda Ottavija in Artura Marescalchija z naslovom Vade-Mecum del commerciante di uve e di vini in Italia (Priročnik za italijanske trgovce z grozdjem in vinom), katerega prva izdaja sega v leto 1897. Sorto so sprva gojili samo na celinskih območjih, zlasti v dolini Peligna, ki se ji popolnoma prilagodila. Ob koncu 19. stoletja se je gojenje te sorte razširilo proti obali, od druge svetovne vojne pa je najbolj razširjena rdeča sorta vinske trte v deželi. Danes se ta sorta uporablja za proizvodnjo vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“, ki je glavno in najbolj cenjeno abruško vino ter simbol celotnega vinorodnega območja. Označba je bila priznana leta 1968, specifikacija proizvoda pa se je z leti spreminjala, da bi se proizvod in rastišče bolje opredelila, med drugim z določitvijo posebnih podobmočij.

8.2.   
  ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ in podobmočja

(B)   Podatki o kakovosti ali lastnostih proizvoda, ki so bistveno ali izključno posledica geografskega okolja

Sorta montepulciano velja za „avtohtono sorto“ Abrucev, saj je tam prisotna že več stoletij in popolnoma prilagojena. Njene posebne lastnosti pridejo povsem do izraza v vinu z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“, ki ima z analitičnega in organoleptičnega vidika svoje posebne značilnosti, ki so na kratko in neizčrpno opisane v členu 6 specifikacije proizvoda.

Vino je temne rubinasto rdeče barve, z rahlimi vijoličnimi odtenki, ki s staranjem prehaja v granatno; vonj je običajno po rdečem jagodičju (češnje, robide), v staranih vinih pa je mogoče zaznati pridih marmelade in začimb (popra, tobaka, sladkega korena); okus je suh, rahlo taničen, žameten in skladen.

(C)   Opis vzročne zveze med podatki iz točke (A) in podatki iz točke (B).

Geografsko območje je veliko in zajema več kot tretjino celotne dežele Abruci. Topografske in talne razmere na tem območju so precej homogene, podnebje pa se od severa proti jugu in od vzhoda proti zahodu nekoliko razlikuje, tako da se lahko makroobmočja opredelijo po nekaterih podnebnih značilnostih (padavine, temperatura, zračnost itd.). To skupaj z razlikami v terenu in izpostavljenosti pomembno vpliva na rast in rodnost sorte montepulciano, ki je glavna, če ne edina sorta vinske trte, ki se v Abrucih že več kot dve stoletji uporablja za proizvodnjo vina s tem imenom. Študije za opredelitev vin „Montepulciano d’Abruzzo“ so omogočile razločevanje posebnih podobmočij. Poleg označbe „Colline Teramane“, ki je od leta 2003 ločena označba, je bilo sprva pet podobmočij, in sicer Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Valle dei Peligni in Teate, ki so jim bila dodana štiri nova podobmočja, od katerih tri spadajo v vinorodno območje pokrajine (Pescara, Chieti in L’Aquila). Skupaj je torej devet podobmočij, vključno s tremi območji na ravni pokrajine (Terre di Chieti, Terre Aquilane, Colline Pescaresi) in enim območjem na ravni občine (San Martino sulla Marruccina), kar omogoča izpostavljanje lastnosti posameznih razmejenih območij.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ – uporaba dodatnih geografskih enot

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Podobmočja so:

| — | Casauria / Terre di Casauria, |
| --- | --- |

—

Casauria / Terre di Casauria,

| — | Terre dei Vestini, |
| --- | --- |

—

Terre dei Vestini,

| — | Alto Tirino, |
| --- | --- |

—

Alto Tirino,

| — | Terre dei Peligni, |
| --- | --- |

—

Terre dei Peligni,

| — | Teate, |
| --- | --- |

—

Teate,

| — | Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, |
| --- | --- |

—

Terre Aquilane / Terre de L’Aquila,

| — | Colline Pescaresi, |
| --- | --- |

—

Colline Pescaresi,

| — | San Martino sulla Marrucina, |
| --- | --- |

—

San Martino sulla Marrucina,

| — | Terre di Chieti, z naslednjimi manjšimi dodatnimi geografskimi enotami: Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro, Colline del Vastese / Hystonium. |
| --- | --- |

—

Terre di Chieti, z naslednjimi manjšimi dodatnimi geografskimi enotami: Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro, Colline del Vastese / Hystonium.

ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ in podobmočja

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| — | Letnik |
| --- | --- |

—

Letnik

Na etiketah vin z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ mora biti navedeno leto pridelave grozdja.

ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

| — | Materiali in nazivne prostornine posod
  Vino z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ mora biti zapakirano v steklene posode z nazivno prostornino, kot je določena v veljavni zakonodaji.
  Za vina iz prejšnjega odstavka se lahko uporabljajo tudi posode iz drugih materialov, namenjenih za stik z živili, z nazivno prostornino najmanj 2 litra, razen za vrste z imeni podobmočij in dodatnih geografskih enot. |
| --- | --- |

—

Materiali in nazivne prostornine posod

Vino z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ mora biti zapakirano v steklene posode z nazivno prostornino, kot je določena v veljavni zakonodaji.

Za vina iz prejšnjega odstavka se lahko uporabljajo tudi posode iz drugih materialov, namenjenih za stik z živili, z nazivno prostornino najmanj 2 litra, razen za vrste z imeni podobmočij in dodatnih geografskih enot.

| — | Zapirala posod
  Za vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“, razen za vina z imeni podobmočij in dodatnih geografskih enot, se lahko uporabljajo vsa vrste zapiral, ki so dovoljene po veljavni zakonodaji, razen kronskih in odtržnih zapork. |
| --- | --- |

—

Zapirala posod

Za vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“, razen za vina z imeni podobmočij in dodatnih geografskih enot, se lahko uporabljajo vsa vrste zapiral, ki so dovoljene po veljavni zakonodaji, razen kronskih in odtržnih zapork.

„Montepulciano d’Abruzzo“ z navedenimi podobmočji

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Podobmočje Casauria / Terre di Casauria

| — | Materiali in nazivne prostornine posod
  Vino se lahko potrošnikom prodaja le v steklenih posodah z nazivno prostornino v litrih: 0,750 – 1,500 – 3,000 – 6,000. |
| --- | --- |

—

Materiali in nazivne prostornine posod

Vino se lahko potrošnikom prodaja le v steklenih posodah z nazivno prostornino v litrih: 0,750 – 1,500 – 3,000 – 6,000.

| — | Zapirala posod
  Uporabljati je treba standardne plutovinaste zamaške. |
| --- | --- |

—

Zapirala posod

Uporabljati je treba standardne plutovinaste zamaške.

Podobmočja Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni

| — | Materiali in nazivne prostornine posod
  Vino se lahko potrošnikom prodaja le v steklenih posodah z nazivno prostornino v litrih: 0,375 – 0,750 – 1,500 – 3,000 – 6,000. |
| --- | --- |

—

Materiali in nazivne prostornine posod

Vino se lahko potrošnikom prodaja le v steklenih posodah z nazivno prostornino v litrih: 0,375 – 0,750 – 1,500 – 3,000 – 6,000.

| — | Zapirala posod
  Uporabljati je treba standardne plutovinaste zamaške. |
| --- | --- |

—

Zapirala posod

Uporabljati je treba standardne plutovinaste zamaške.

Podobmočje Teate

| — | Materiali in nazivne prostornine posod
  Za vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ s podobmočja Teate se lahko uporabljajo vsa zapirala, ki so dovoljena z veljavno zakonodajo.
  Vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ z izrazom „riserva“ je treba pakirati v posode z nazivno prostornino v litrih: 0,750 – 1,500 – 3,000 – 6,000. |
| --- | --- |

—

Materiali in nazivne prostornine posod

Za vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ s podobmočja Teate se lahko uporabljajo vsa zapirala, ki so dovoljena z veljavno zakonodajo.

Vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ z izrazom „riserva“ je treba pakirati v posode z nazivno prostornino v litrih: 0,750 – 1,500 – 3,000 – 6,000.

| — | Zapirala posod
  Uporabljajo se lahko vse vrste zapiral, dovoljene z veljavno zakonodajo. Za vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ s podobmočja Teate z izrazom „riserva“ se lahko uporabljajo le standardni plutovinasti zamaški
  Podobmočja Terre di Chieti, Terre de L’Aquila / Terre Aquilane, Colline Pescaresi, San Martino sulla Marruccina |
| --- | --- |

—

Zapirala posod

Uporabljajo se lahko vse vrste zapiral, dovoljene z veljavno zakonodajo. Za vina z ZOP „Montepulciano d’Abruzzo“ s podobmočja Teate z izrazom „riserva“ se lahko uporabljajo le standardni plutovinasti zamaški

Podobmočja Terre di Chieti, Terre de L’Aquila / Terre Aquilane, Colline Pescaresi, San Martino sulla Marruccina

| — | Materiali in nazivne prostornine posod
  Uporabljajo se lahko le tradicionalne steklenice z nazivno prostornino v litrih: 0,375 – 0,750 – 1,500 – 3,000 – 6,000 ter posebne oblike z nazivno prostornino do 27 litrov. |
| --- | --- |

—

Materiali in nazivne prostornine posod

Uporabljajo se lahko le tradicionalne steklenice z nazivno prostornino v litrih: 0,375 – 0,750 – 1,500 – 3,000 – 6,000 ter posebne oblike z nazivno prostornino do 27 litrov.

| — | Zapirala posod
  Za vino z izrazom „riserva“ se lahko uporabljajo le standardni plutovinasti zamaški. |
| --- | --- |

—

Zapirala posod

Za vino z izrazom „riserva“ se lahko uporabljajo le standardni plutovinasti zamaški.

„Montepulciano d’Abruzzo“ z navedenimi podobmočji

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Podobmočja Casauria / Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi in San Martino sulla Marruccina

| — | Pisava in mesto na etiketi
  Ime podobmočja (Casauria / Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi ali San Martino sulla Marruccina) je treba vedno navesti neposredno pred imenom „Montepulciano d’Abruzzo“ z najmanj enako veliko velikimi črkami kot kontrolirano označbo porekla „Montepulciano d’Abruzzo“.
  Podobmočje Terre di Chieti |
| --- | --- |

—

Pisava in mesto na etiketi

Ime podobmočja (Casauria / Terre di Casauria, Terre dei Vestini, Alto Tirino, Terre dei Peligni, Teate, Terre Aquilane / Terre de L’Aquila, Colline Pescaresi ali San Martino sulla Marruccina) je treba vedno navesti neposredno pred imenom „Montepulciano d’Abruzzo“ z najmanj enako veliko velikimi črkami kot kontrolirano označbo porekla „Montepulciano d’Abruzzo“.

Podobmočje Terre di Chieti

| — | Pisava in mesto na etiketi
  Ime podobmočja Terre di Chieti je treba vedno navesti neposredno pred imenom „Montepulciano d’Abruzzo“ z najmanj enako veliko velikimi črkami kot kontrolirano označbo porekla „Montepulciano d’Abruzzo“.
  Pri vinih z zaščiteno označbo porekla „Montepulciano d’Abruzzo“ s podobmočja Terre di Chieti se lahko navedejo dodatne geografske enote Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro in Colline del Vastese / Hystonium.
  Ime dodatne geografske enote, ki zajema več kot eno občino, je treba vedno navesti pod imenom podobmočja in z manjšimi črkami. |
| --- | --- |

—

Pisava in mesto na etiketi

Ime podobmočja Terre di Chieti je treba vedno navesti neposredno pred imenom „Montepulciano d’Abruzzo“ z najmanj enako veliko velikimi črkami kot kontrolirano označbo porekla „Montepulciano d’Abruzzo“.

Pri vinih z zaščiteno označbo porekla „Montepulciano d’Abruzzo“ s podobmočja Terre di Chieti se lahko navedejo dodatne geografske enote Colline Teatine / Teatino, Colline Frentane / Frentania / Frentano, Colline del Sangro in Colline del Vastese / Hystonium.

Ime dodatne geografske enote, ki zajema več kot eno občino, je treba vedno navesti pod imenom podobmočja in z manjšimi črkami.

Povezava do specifikacije proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/19401

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

Popravki

| 22.6.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 220/81 |
| --- | --- | --- | --- |

22.6.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 220/81

---

Popravek Objave zahtevka za registracijo imena v skladu s členom 50(2), točka (a), Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(
  Uradni list Evropske unije C 123 z dne 5. aprila 2023
  )

(2023/C 220/12)

Stran 33, točka 3.2 „Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1“, tretji pododstavek:

besedilo:

„Končni proizvod vsebuje žive mlečnokislinske bakterije:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 106 CfU/g); |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 106 CfU/g);

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 107 CfU/g).“ |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 107 CfU/g).“

se glasi:

„Končni proizvod vsebuje žive mlečnokislinske bakterije:

| — | Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 106 CfU/g); |
| --- | --- |

—

Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus – 1,0 × 107 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 106 CfU/g);

| — | Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 107 CfU/g).“. |
| --- | --- |

—

Streptococcus thermophilus – 1,0 × 108 CfU/g (dovoljeno odstopanje – 1,0 × 107 CfU/g).“.

---