# Eiropas Savienības C 161/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 161 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 5. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 161

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 5. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 9.–10. novembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2022.–2023. GADA SESIJA2022. gada 9.–10. novembra sēdesPIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 10. novembris |
| 2023/C 161/01 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra rezolūcija par e-sportu un videospēlēm (2022/2027(INI)) | 2 |
| 2023/C 161/02 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra rezolūcija Rasu taisnīgums, nediskriminēšana un rasisma apkarošana ES (2022/2005(INI)) | 10 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 10. novembris

2023/C 161/01

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra rezolūcija par e-sportu un videospēlēm (2022/2027(INI))

2

2023/C 161/02

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra rezolūcija Rasu taisnīgums, nediskriminēšana un rasisma apkarošana ES (2022/2005(INI))

10

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2022. gada 10. novembris |
| 2023/C 161/03 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par kravu autopārvadājumiem (11050/2022 – C9-0299/2022 – 2022/0200(NLE)) | 20 |
| 2023/C 161/04 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem (11052/2022 – C9-0304/2022 – 2022/0201(NLE)) | 21 |
| 2023/C 161/05 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu par grozījumiem specifisko saistību grafikos saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību ar mērķi tajos iekļaut 1. pielikumu 2021. gada 2. decembra Deklarācijā par sarunu noslēgšanu par iekšzemes regulējumu pakalpojumu jomā (09982/2022 – C9-0224/2022 – 2022/0174(NLE)) | 22 |
| 2023/C 161/06 | P9_TA(2022)0379Kropļojošas ārvalstu subsīdijasEiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))P9_TC1-COD(2021)0114Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu | 23 |
| 2023/C 161/07 | P9_TA(2022)0380Korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanas direktīvaEiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu groza Direktīvu 2013/34/ES, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Regulu (ES) Nr. 537/2014 (COM(2021)0189 – C9-0147/2021 – 2021/0104(COD))P9_TC1-COD(2021)0104Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņu sniegšanu groza Regulu (ES) Nr. 537/2014, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Direktīvu 2013/34/ES | 26 |
| 2023/C 161/08 | P9_TA(2022)0381Digitālās finanses – digitālā darbības noturība (DORA)Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 (COM(2020)0595 – C9-0304/2020 – 2020/0266(COD))P9_TC1-COD(2020)0266Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par finanšu nozares digitālās darbības noturību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 909/2014 un (ES) 2016/1011 | 27 |
| 2023/C 161/09 | P9_TA(2022)0382Digitālās finanses – direktīvas attiecībā uz digitālās darbības noturības prasībāmEiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2006/43/EK, 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 un (ES) 2016/2341 (COM(2020)0596 – C9-0303/2020 – 2020/0268(COD))P9_TC1-COD(2020)0268Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 un (ES) 2016/2341 attiecībā uz finanšu nozares digitālās darbības noturību | 28 |
| 2023/C 161/10 | P9_TA(2022)0383Vienādi augsts kiberdrošibas līmenis SavienībāEiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību Savienībā un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823 – C9-0422/2020 – 2020/0359(COD))P9_TC1-COD(2020)0359Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augstu kiberdrošības līmeni visā Savienībā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 910/2014 un Direktīvu (ES) 2018/1972 un atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (TID 2 direktīva) | 29 |
| 2023/C 161/11 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz REPowerEU veltītajām atveseļošanas un noturības plānu nodaļām groza Regulu (ES) 2021/241, kā arī groza Regulu (ES) 2021/1060, Regulu (ES) 2021/2115, Direktīvu 2003/87/EK un Lēmumu (ES) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))[Grozījums Nr. 1, ja nav norādīts citādi] | 30 |
| 2023/C 161/12 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Horvātijas Republikā (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE)) | 53 |
| 2023/C 161/13 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra lēmums par priekšlikumu iecelt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju (N9-0068/2022 – C9-0352/2022 – 2022/0905(NLE)) | 56 |
| 2023/C 161/14 | Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra lēmums par priekšlikumu iecelt Vienotās noregulējuma valdes locekli (N9-0067/2022 – C9-0351/2022 – 2022/0904(NLE)) | 58 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 10. novembris

2023/C 161/03

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par kravu autopārvadājumiem (11050/2022 – C9-0299/2022 – 2022/0200(NLE))

20

2023/C 161/04

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem (11052/2022 – C9-0304/2022 – 2022/0201(NLE))

21

2023/C 161/05

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu par grozījumiem specifisko saistību grafikos saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību ar mērķi tajos iekļaut 1. pielikumu 2021. gada 2. decembra Deklarācijā par sarunu noslēgšanu par iekšzemes regulējumu pakalpojumu jomā (09982/2022 – C9-0224/2022 – 2022/0174(NLE))

22

2023/C 161/06

P9_TA(2022)0379Kropļojošas ārvalstu subsīdijasEiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))P9_TC1-COD(2021)0114Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu

23

2023/C 161/07

P9_TA(2022)0380Korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanas direktīvaEiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu groza Direktīvu 2013/34/ES, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Regulu (ES) Nr. 537/2014 (COM(2021)0189 – C9-0147/2021 – 2021/0104(COD))P9_TC1-COD(2021)0104Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņu sniegšanu groza Regulu (ES) Nr. 537/2014, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Direktīvu 2013/34/ES

26

2023/C 161/08

P9_TA(2022)0381Digitālās finanses – digitālā darbības noturība (DORA)Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 (COM(2020)0595 – C9-0304/2020 – 2020/0266(COD))P9_TC1-COD(2020)0266Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par finanšu nozares digitālās darbības noturību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 909/2014 un (ES) 2016/1011

DORA

27

2023/C 161/09

P9_TA(2022)0382Digitālās finanses – direktīvas attiecībā uz digitālās darbības noturības prasībāmEiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2006/43/EK, 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 un (ES) 2016/2341 (COM(2020)0596 – C9-0303/2020 – 2020/0268(COD))P9_TC1-COD(2020)0268Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 un (ES) 2016/2341 attiecībā uz finanšu nozares digitālās darbības noturību

28

2023/C 161/10

P9_TA(2022)0383Vienādi augsts kiberdrošibas līmenis SavienībāEiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību Savienībā un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823 – C9-0422/2020 – 2020/0359(COD))P9_TC1-COD(2020)0359Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augstu kiberdrošības līmeni visā Savienībā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 910/2014 un Direktīvu (ES) 2018/1972 un atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (TID 2 direktīva)

29

2023/C 161/11

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz REPowerEU veltītajām atveseļošanas un noturības plānu nodaļām groza Regulu (ES) 2021/241, kā arī groza Regulu (ES) 2021/1060, Regulu (ES) 2021/2115, Direktīvu 2003/87/EK un Lēmumu (ES) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))[Grozījums Nr. 1, ja nav norādīts citādi]

REPowerEU

30

2023/C 161/12

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Horvātijas Republikā (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE))

acquis

53

2023/C 161/13

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra lēmums par priekšlikumu iecelt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju (N9-0068/2022 – C9-0352/2022 – 2022/0905(NLE))

56

2023/C 161/14

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra lēmums par priekšlikumu iecelt Vienotās noregulējuma valdes locekli (N9-0067/2022 – C9-0351/2022 – 2022/0904(NLE))

58

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

5.5.2023

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2022.–2023. GADA SESIJA

2022. gada 9.–10. novembra sēdes

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 10. novembris

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/2

---

P9_TA(2022)0388

E-sports un videospēles

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra rezolūcija par e-sportu un videospēlēm (2022/2027(INI))

(2023/C 161/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 165. pantu, kuros precizēta Savienības kompetence un rīcība sporta jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 6. un 165. pantu, kuros precizēta Savienības kompetence un rīcība sporta jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (1), jo īpaši tās mediju sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/818 (2021. gada 20. maijs), ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2021.–2027. gads) un atceļ Regulu (ES) Nr. 1295/2013 (1), jo īpaši tās mediju sadaļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/817, ar ko izveido Erasmus+: Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (2), un jo īpaši tās nodaļu par sportu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 20. maija Regulu (ES) 2021/817, ar ko izveido Erasmus+: Savienības programmu izglītības un mācību, jaunatnes un sporta jomās un ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 1288/2013 (2), un jo īpaši tās nodaļu par sportu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Direktīvu (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 14. novembra Direktīvu (ES) 2018/1808, ar ko, ņemot vērā mainīgos tirgus apstākļus, groza Direktīvu 2010/13/ES par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva) (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (Digitālo pakalpojumu tiesību akts), ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (COM(2020)0825),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 15. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par sāncensīgiem un godīgiem tirgiem digitālajā nozarē (Digitālo tirgu tiesību akts) (COM(2020)0842),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu “Eiropas plašsaziņas līdzekļi digitālajā desmitgadē: Rīcības plāns atlabšanas un pārmaiņu atbalstam” (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 3. decembra paziņojumu “Eiropas plašsaziņas līdzekļi digitālajā desmitgadē: Rīcības plāns atlabšanas un pārmaiņu atbalstam” (COM(2020)0784),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par Eiropas kultūras atveseļošanu (4),

| — | ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 25. marta rezolūciju par digitālās izglītības politikas veidošanu (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par Eiropas medijiem digitālajā desmitgadē: rīcības plāns atlabšanas un pārmaiņu atbalstam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par Eiropas medijiem digitālajā desmitgadē: rīcības plāns atlabšanas un pārmaiņu atbalstam (6),

| — | ņemot vērā 2021. gada 23. novembra rezolūciju par ES politiku sporta jomā: novērtējums un iespējamie risinājumi (7), un jo īpaši Parlamenta aicinājumu ES iestādēm sākt debates par e-sporta nākotni un iespējām un vākt datus, lai novērtētu šo nozari un iesniegtu pētījumu par tās sociālo un ekonomisko ietekmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 23. novembra rezolūciju par ES politiku sporta jomā: novērtējums un iespējamie risinājumi (7), un jo īpaši Parlamenta aicinājumu ES iestādēm sākt debates par e-sporta nākotni un iespējām un vākt datus, lai novērtētu šo nozari un iesniegtu pētījumu par tās sociālo un ekonomisko ietekmi,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 1. marta rezolūciju par patērētāju, jo īpaši jauniešu, aizsardzību, marķējot noteiktas videospēles un datorspēles pēc vecuma grupas (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 1. marta rezolūciju par patērētāju, jo īpaši jauniešu, aizsardzību, marķējot noteiktas videospēles un datorspēles pēc vecuma grupas (8),

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 4. aprīļa secinājumus par kultūras un radošo industriju ekosistēmas Eiropas stratēģijas veidošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 4. aprīļa secinājumus par kultūras un radošo industriju ekosistēmas Eiropas stratēģijas veidošanu (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 27. oktobra Ieteikumu par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 27. oktobra Ieteikumu par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 11. maija paziņojumu “Digitāla desmitgade bērniem un jauniešiem. Jaunā Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets” (BIK+)” (COM(2022)0212). |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 11. maija paziņojumu “Digitāla desmitgade bērniem un jauniešiem. Jaunā Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets” (BIK+)” (COM(2022)0212).

| — | ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 20. oktobra rezolūciju par mākslinieku situāciju un kultūras nozares atveseļošanu ES (11),

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas lēmumu iekļaut spēļu izraisītus traucējumus Starptautiskās slimību klasifikācijas 11. pārskatītajā redakcijā (ICD-11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas lēmumu iekļaut spēļu izraisītus traucējumus Starptautiskās slimību klasifikācijas 11. pārskatītajā redakcijā (ICD-11),

| — | ņemot vērā Starptautiskās Olimpiskās komitejas lēmumu sākt Olimpisko spēļu virtuālo sēriju (OVS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Olimpiskās komitejas lēmumu sākt Olimpisko spēļu virtuālo sēriju (OVS),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 21. maija secinājumus par kultūras mantojumu kā stratēģisku resursu ilgtspējīgai Eiropai (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 21. maija secinājumus par kultūras mantojumu kā stratēģisku resursu ilgtspējīgai Eiropai (12),

| — | ņemot vērā pētījumu “E-sports” (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu “E-sports” (13),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0244/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu (A9-0244/2022),

| A. | tā kā videospēļu ekosistēma ir kļuvusi par nozīmīgu kultūras un radošo nozari (KRN) visā pasaulē, jo tajā darbojas vairāk nekā 490 spēļu studiju un 200 spēļu izdevēju (14), bet tās tirgus apjoms Eiropā 2021. gadā tiek lēsts 23,3 miljardu EUR apmērā (15), un tai ir gan liels izaugsmes potenciāls, gan lieliskas perspektīvas veicināt inovāciju, radošumu un visai nozarei pozitīvas pārmaiņas; tā kā šī nozare ir viena no nedaudzajām KRN, kas Covid-19 krīzes laikā ir piedzīvojusi apgrozījuma pieaugumu (16); |
| --- | --- |

A.

tā kā videospēļu ekosistēma ir kļuvusi par nozīmīgu kultūras un radošo nozari (KRN) visā pasaulē, jo tajā darbojas vairāk nekā 490 spēļu studiju un 200 spēļu izdevēju (14), bet tās tirgus apjoms Eiropā 2021. gadā tiek lēsts 23,3 miljardu EUR apmērā (15), un tai ir gan liels izaugsmes potenciāls, gan lieliskas perspektīvas veicināt inovāciju, radošumu un visai nozarei pozitīvas pārmaiņas; tā kā šī nozare ir viena no nedaudzajām KRN, kas Covid-19 krīzes laikā ir piedzīvojusi apgrozījuma pieaugumu (16);

| B. | tā kā videospēļu ekosistēma ir neatņemama KRN daļa, kas ir veiksmīgi iedvesmojusi daudzas citas radošās un kultūras nozares, piemēram, kino un literatūru, kā arī iedvesmojusies no tām; |
| --- | --- |

B.

tā kā videospēļu ekosistēma ir neatņemama KRN daļa, kas ir veiksmīgi iedvesmojusi daudzas citas radošās un kultūras nozares, piemēram, kino un literatūru, kā arī iedvesmojusies no tām;

| C. | tā kā ir pierādījies, ka videospēles ir spēcīgs transversāls medijs, kurā izmantota dažādu māksliniecisko paņēmienu pieredze, tos vienlaikus sasaistot ar novatoriskām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

C.

tā kā ir pierādījies, ka videospēles ir spēcīgs transversāls medijs, kurā izmantota dažādu māksliniecisko paņēmienu pieredze, tos vienlaikus sasaistot ar novatoriskām tehnoloģijām;

| D. | tā kā ES Tiesa ir atzinusi, ka videospēles ir sarežģīti radoši darbi ar unikālu un radošu vērtību, ko aizsargā gan Direktīva 2009/24/EK par datorprogrammu tiesisko aizsardzību (17), gan Direktīva 2001/29/EK par autortiesībām (18); |
| --- | --- |

D.

tā kā ES Tiesa ir atzinusi, ka videospēles ir sarežģīti radoši darbi ar unikālu un radošu vērtību, ko aizsargā gan Direktīva 2009/24/EK par datorprogrammu tiesisko aizsardzību (17), gan Direktīva 2001/29/EK par autortiesībām (18);

| E. | tā kā Eiropas videospēļu straumētāju un e-sporta klubu un turnīru panākumi liecina, ka Eiropas jaunākā iedzīvotāju paaudze aktīvi cenšas piedalīties jaunajā satura veidotāju ekonomikā, ko virza videospēles; tā kā valstu, reģionu vai globāla mēroga e-sporta turnīrus varētu uzskatīt par kultūras apmaiņas veicināšanu un Eiropas kultūras un vērtību veicināšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas videospēļu straumētāju un e-sporta klubu un turnīru panākumi liecina, ka Eiropas jaunākā iedzīvotāju paaudze aktīvi cenšas piedalīties jaunajā satura veidotāju ekonomikā, ko virza videospēles; tā kā valstu, reģionu vai globāla mēroga e-sporta turnīrus varētu uzskatīt par kultūras apmaiņas veicināšanu un Eiropas kultūras un vērtību veicināšanu;

| F. | tā kā 2020. gadā videospēļu nozarē Eiropā bija nodarbināti aptuveni 98 000 cilvēku (19), no kuriem tikai 20 % ir sievietes (20); tā kā e-sportā ir vērojama liela dzimumu nelīdzsvarotība; tā kā sieviešu plašāka iesaistīšana videospēlēs un e-sportā būtu jāuzskata par stratēģisku prioritāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2020. gadā videospēļu nozarē Eiropā bija nodarbināti aptuveni 98 000 cilvēku (19), no kuriem tikai 20 % ir sievietes (20); tā kā e-sportā ir vērojama liela dzimumu nelīdzsvarotība; tā kā sieviešu plašāka iesaistīšana videospēlēs un e-sportā būtu jāuzskata par stratēģisku prioritāti;

| G. | tā kā puse eiropiešu uzskata sevi par videospēļu spēlētājiem, un gandrīz puse no viņiem ir sievietes, un tā kā videospēļu spēlētāja vidējais vecums Eiropā ir 31,3 gadi; tā kā vairāk nekā 70 % jauniešu vecumā no 6 līdz 24 gadiem ES spēlē videospēles, lai gan lielākā daļa spēlētāju ir vecāki par 18 gadiem (21); |
| --- | --- |

G.

tā kā puse eiropiešu uzskata sevi par videospēļu spēlētājiem, un gandrīz puse no viņiem ir sievietes, un tā kā videospēļu spēlētāja vidējais vecums Eiropā ir 31,3 gadi; tā kā vairāk nekā 70 % jauniešu vecumā no 6 līdz 24 gadiem ES spēlē videospēles, lai gan lielākā daļa spēlētāju ir vecāki par 18 gadiem (21);

| H. | tā kā videospēļu nozarē ir apvienots plašs prasmju un zinātības klāsts tādās jomās kā scenārija veidošana, dizains, mākslinieciskā jaunrade, digitālā izstrāde, izdevējdarbība, izplatīšana un lokalizācija; tā kā videospēles pirmkārt un galvenokārt ir intelektuālā īpašuma (IĪ) darbi, kas ir vērtību ķēdes pamatā; tā kā jautājums par intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām un kontroli ietekmē ekosistēmas juridiskās struktūras sarežģītību un rada jaunas juridiskas problēmas straumētājiem, izstrādātājiem, izdevējiem un satura turētājiem, kas ir trešās puses; |
| --- | --- |

H.

tā kā videospēļu nozarē ir apvienots plašs prasmju un zinātības klāsts tādās jomās kā scenārija veidošana, dizains, mākslinieciskā jaunrade, digitālā izstrāde, izdevējdarbība, izplatīšana un lokalizācija; tā kā videospēles pirmkārt un galvenokārt ir intelektuālā īpašuma (IĪ) darbi, kas ir vērtību ķēdes pamatā; tā kā jautājums par intelektuālā īpašuma īpašumtiesībām un kontroli ietekmē ekosistēmas juridiskās struktūras sarežģītību un rada jaunas juridiskas problēmas straumētājiem, izstrādātājiem, izdevējiem un satura turētājiem, kas ir trešās puses;

| I. | tā kā Eiropas videospēļu nozari galvenokārt veido mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas ir būtiski svarīgi Eiropas ekonomikai un jo īpaši KRN; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas videospēļu nozari galvenokārt veido mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas ir būtiski svarīgi Eiropas ekonomikai un jo īpaši KRN;

| J. | tā kā videospēļu un e-sporta ekosistēmas ļoti ietekmē pētniecība un tehnoloģiskā un radošā inovācija, un tajās ir nepieciešami pastāvīgi jauninājumi; tā kā būtu jāatzīst arī nozares inovatīvā vērtība, kā arī tās pievienotā vērtība kultūras jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā videospēļu un e-sporta ekosistēmas ļoti ietekmē pētniecība un tehnoloģiskā un radošā inovācija, un tajās ir nepieciešami pastāvīgi jauninājumi; tā kā būtu jāatzīst arī nozares inovatīvā vērtība, kā arī tās pievienotā vērtība kultūras jomā;

| K. | tā kā šīm ekosistēmām joprojām trūkst saskaņotu datu, definīciju un tiesiskā regulējuma, kas tām ļautu pilnībā izmantot savu potenciālu; |
| --- | --- |

K.

tā kā šīm ekosistēmām joprojām trūkst saskaņotu datu, definīciju un tiesiskā regulējuma, kas tām ļautu pilnībā izmantot savu potenciālu;

| L. | tā kā videospēļu ekosistēma ir lielākoties privāta, bet gūst labumu no pasākumiem un stimuliem valstu un ES līmenī; tā kā šis atbalsts dažkārt ir tiešs, kā tas ir programmā “Radošā Eiropa”, vai netiešs, piemēram, vispārējs atbalsts pētniecībai un inovācijām programmā “Apvārsnis Eiropa”; tā kā publiskās politikas virzieni, ar kuriem atbalsta videospēļu nozari, bieži tiek iekļauti audiovizuālajā jomā; |
| --- | --- |

L.

tā kā videospēļu ekosistēma ir lielākoties privāta, bet gūst labumu no pasākumiem un stimuliem valstu un ES līmenī; tā kā šis atbalsts dažkārt ir tiešs, kā tas ir programmā “Radošā Eiropa”, vai netiešs, piemēram, vispārējs atbalsts pētniecībai un inovācijām programmā “Apvārsnis Eiropa”; tā kā publiskās politikas virzieni, ar kuriem atbalsta videospēļu nozari, bieži tiek iekļauti audiovizuālajā jomā;

| M. | tā kā videospēļu un e-sporta nozares pamatā galvenokārt ir ļoti internacionalizēts tirgus, kurā ir maz šķēršļu preču un pakalpojumu apritei, tā kā piekļuve jaunākajai aparatūrai un programmatūrai ir būtiska Eiropas videospēļu un e-sporta ekosistēmu dinamiskajam būtībai un konkurētspējai; |
| --- | --- |

M.

tā kā videospēļu un e-sporta nozares pamatā galvenokārt ir ļoti internacionalizēts tirgus, kurā ir maz šķēršļu preču un pakalpojumu apritei, tā kā piekļuve jaunākajai aparatūrai un programmatūrai ir būtiska Eiropas videospēļu un e-sporta ekosistēmu dinamiskajam būtībai un konkurētspējai;

| N. | tā kā, lai gan ES ir nozīmīga videospēļu ekosistēmas dalībniece, šajā nozarē lielākoties dominē dalībnieki, kuri nav no ES; tā kā visā tirgu veidojošajā vērtību ķēdē ir daudz dažādu dalībnieku, kas tajā galvenokārt iesaistās ar trešo valstu platformu starpniecību, kuras darbojas arī kā starpnieki Eiropas spēļu izplatīšanā visā pasaulē; |
| --- | --- |

N.

tā kā, lai gan ES ir nozīmīga videospēļu ekosistēmas dalībniece, šajā nozarē lielākoties dominē dalībnieki, kuri nav no ES; tā kā visā tirgu veidojošajā vērtību ķēdē ir daudz dažādu dalībnieku, kas tajā galvenokārt iesaistās ar trešo valstu platformu starpniecību, kuras darbojas arī kā starpnieki Eiropas spēļu izplatīšanā visā pasaulē;

| O. | tā kā videospēlēs un e-sportā tiek izmantotas modernas tehnoloģijas, piemēram, MI un virtuālā realitāte, un ir sākta alternatīvu virtuālu telpu, piemēram, metaversu, izveide; |
| --- | --- |

O.

tā kā videospēlēs un e-sportā tiek izmantotas modernas tehnoloģijas, piemēram, MI un virtuālā realitāte, un ir sākta alternatīvu virtuālu telpu, piemēram, metaversu, izveide;

| P. | tā kā e-sports ir sacensības, kurās individuāli dalībnieki vai komandas spēlē videospēles, parasti ar skatītājiem, gan klātienē, gan tiešsaistē, sacenšoties prieka pēc vai par godalgām vai naudas balvām; tā kā definīcija ietver cilvēka elementu (spēlētājus), digitālo elementu (pašas videospēles), un sacīkšu elementu; tā kā e-sportu varētu uzskatīt ne tikai par daļu no videospēļu nozares, bet arī par daļu no kultūras un mediju nozares; |
| --- | --- |

P.

tā kā e-sports ir sacensības, kurās individuāli dalībnieki vai komandas spēlē videospēles, parasti ar skatītājiem, gan klātienē, gan tiešsaistē, sacenšoties prieka pēc vai par godalgām vai naudas balvām; tā kā definīcija ietver cilvēka elementu (spēlētājus), digitālo elementu (pašas videospēles), un sacīkšu elementu; tā kā e-sportu varētu uzskatīt ne tikai par daļu no videospēļu nozares, bet arī par daļu no kultūras un mediju nozares;

| Q. | tā kā e-sports joprojām ir jauna parādība, kurai ir lielas perspektīvas attīstīties un pārveidot citas nozares ES un valstu līmenī, un kas dažādās dalībvalstīs attīstās atšķirīgi; |
| --- | --- |

Q.

tā kā e-sports joprojām ir jauna parādība, kurai ir lielas perspektīvas attīstīties un pārveidot citas nozares ES un valstu līmenī, un kas dažādās dalībvalstīs attīstās atšķirīgi;

| R. | tā kā e-sports no sporta atšķiras ar to, ka tas pēc definīcijas ir digitāls; tā kā e-sports ir parādība, ko galvenokārt virza privātas struktūras, jo intelektuālā īpašuma tiesības pieder spēļu izdevējam, bet tiesības uz sacensībām šajā jomā pieder vai nu spēļu izdevējiem, vai arī tiek noformētas ar līgumu katrā gadījumā atsevišķi; |
| --- | --- |

R.

tā kā e-sports no sporta atšķiras ar to, ka tas pēc definīcijas ir digitāls; tā kā e-sports ir parādība, ko galvenokārt virza privātas struktūras, jo intelektuālā īpašuma tiesības pieder spēļu izdevējam, bet tiesības uz sacensībām šajā jomā pieder vai nu spēļu izdevējiem, vai arī tiek noformētas ar līgumu katrā gadījumā atsevišķi;

| S. | tā kā e-sports ir arvien lielāku popularitāti gūstoša izklaide, kam raksturīga gan liela videospēļu spēlētāju bāze, gan neliels skaits profesionālu spēlētāju un komandu; tā kā komandas un spēlētāji ar e-sportu sāk nodarboties amatieru līmenī, bet to var piekopt arī pusprofesionālā vai profesionālā līmenī; |
| --- | --- |

S.

tā kā e-sports ir arvien lielāku popularitāti gūstoša izklaide, kam raksturīga gan liela videospēļu spēlētāju bāze, gan neliels skaits profesionālu spēlētāju un komandu; tā kā komandas un spēlētāji ar e-sportu sāk nodarboties amatieru līmenī, bet to var piekopt arī pusprofesionālā vai profesionālā līmenī;

| T. | tā kā videospēlēm un e-sportam ir liels potenciāls izmantošanai ES izglītības politikā un mūžizglītībā; tā kā videospēļu izmantošana mācībās bieži mudina skolēnus veidot karjeru zinātnē, tehnoloģijās, inženierzinātnēs, mākslā un matemātikā (STEAM), un e-sports var palīdzēt attīstīt vairākas prasmes, kas ir būtiskas digitālajā sabiedrībā; tā kā videospēles un e-sports ir plaši pieejama joma un to var izmantot, lai palielinātu iekļautību un daudzveidību mācību vidē, piemēram, gan klasē, gan visa mūža garumā; |
| --- | --- |

T.

tā kā videospēlēm un e-sportam ir liels potenciāls izmantošanai ES izglītības politikā un mūžizglītībā; tā kā videospēļu izmantošana mācībās bieži mudina skolēnus veidot karjeru zinātnē, tehnoloģijās, inženierzinātnēs, mākslā un matemātikā (STEAM), un e-sports var palīdzēt attīstīt vairākas prasmes, kas ir būtiskas digitālajā sabiedrībā; tā kā videospēles un e-sports ir plaši pieejama joma un to var izmantot, lai palielinātu iekļautību un daudzveidību mācību vidē, piemēram, gan klasē, gan visa mūža garumā;

| U. | tā kā videospēles spēj tuvināt skolas vidi skolēnu ikdienas realitātei, kurā videospēles bieži aizņem būtisku vietu; tā kā ir pazīmes, kas liecina, ka pamatskolu skolotāji, kuri nodarbībās ir izmantojuši videospēles, dažos gadījumos ir novērojuši vairāku būtisku prasmju, piemēram, problēmu risināšanas un analītisko, sociālo un intelektuālo prasmju, telpiskās koordinācijas un sadarbības spēju ievērojamu uzlabošanos, kā arī koncentrēšanās spēju uzlabošanos; tā kā e-sportu var arī iekļaut izglītībā un veicināt digitālās kompetences un prasmju apguvi; |
| --- | --- |

U.

tā kā videospēles spēj tuvināt skolas vidi skolēnu ikdienas realitātei, kurā videospēles bieži aizņem būtisku vietu; tā kā ir pazīmes, kas liecina, ka pamatskolu skolotāji, kuri nodarbībās ir izmantojuši videospēles, dažos gadījumos ir novērojuši vairāku būtisku prasmju, piemēram, problēmu risināšanas un analītisko, sociālo un intelektuālo prasmju, telpiskās koordinācijas un sadarbības spēju ievērojamu uzlabošanos, kā arī koncentrēšanās spēju uzlabošanos; tā kā e-sportu var arī iekļaut izglītībā un veicināt digitālās kompetences un prasmju apguvi;

| V. | tā kā daudzi videospēļu spēlētāji ir jaunieši, kas atrodas savas intelektuālās, garīgās, sociālās un fiziskās attīstības vidusposmā; tā kā šos jauniešus ir skārušas Covid-19 pandēmijas radītās problēmas, piemēram, fizisko aktivitāšu līmeņa pazemināšanās, pastiprināta trauksmes sajūta vai cita veida garīgās veselības problēmas; tā kā videospēles un e-sports tomēr var sniegt ievērojamu labumu daudzu spēlētāju garīgajai veselībai un spēj popularizēt pozitīvas vērtības, kas jo īpaši būtu jāizmanto par labu gados jaunākajai auditorijai; |
| --- | --- |

V.

tā kā daudzi videospēļu spēlētāji ir jaunieši, kas atrodas savas intelektuālās, garīgās, sociālās un fiziskās attīstības vidusposmā; tā kā šos jauniešus ir skārušas Covid-19 pandēmijas radītās problēmas, piemēram, fizisko aktivitāšu līmeņa pazemināšanās, pastiprināta trauksmes sajūta vai cita veida garīgās veselības problēmas; tā kā videospēles un e-sports tomēr var sniegt ievērojamu labumu daudzu spēlētāju garīgajai veselībai un spēj popularizēt pozitīvas vērtības, kas jo īpaši būtu jāizmanto par labu gados jaunākajai auditorijai;

| W. | tā kā videospēļu nozare daudziem kultūras satura radītājiem piedāvā arvien vairāk darba iespēju; tā kā, tāpat kā daudzās radošajās nozarēs, videospēļu nozares darba ņēmēji, gatavojoties spēles izdošanai, ir īpaši pakļauti intensīvas darba slodzes periodiem (tā dēvētajiem “krunčiem”), kas ietver bieži vien neapmaksātas virsstundas; tā kā šie apstākļi var kaitēt darba ņēmējiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā videospēļu nozare daudziem kultūras satura radītājiem piedāvā arvien vairāk darba iespēju; tā kā, tāpat kā daudzās radošajās nozarēs, videospēļu nozares darba ņēmēji, gatavojoties spēles izdošanai, ir īpaši pakļauti intensīvas darba slodzes periodiem (tā dēvētajiem “krunčiem”), kas ietver bieži vien neapmaksātas virsstundas; tā kā šie apstākļi var kaitēt darba ņēmējiem;

| X. | tā kā arī e-sports un videospēles Eiropas sabiedrībai digitālajā jomā rada arī zināmas problēmas; tā kā dažas no šīm problēmām ir krāpšanās, negatīva ietekme uz vides ilgtspēju, tiešsaistes funkcijas, ko iespējams ļaunprātīgi izmantot vardarbībai vai aizskaršanai tiešsaistē, jo īpaši pret sievietēm, un dezinformācijas izplatīšanai; |
| --- | --- |

X.

tā kā arī e-sports un videospēles Eiropas sabiedrībai digitālajā jomā rada arī zināmas problēmas; tā kā dažas no šīm problēmām ir krāpšanās, negatīva ietekme uz vides ilgtspēju, tiešsaistes funkcijas, ko iespējams ļaunprātīgi izmantot vardarbībai vai aizskaršanai tiešsaistē, jo īpaši pret sievietēm, un dezinformācijas izplatīšanai;

| Y. | tā kā dažās videospēlēs tiek piekopta monetizācijas prakse, kurā izmantoti tādi paņēmieni kā mikrodarījumi, spēļu valūtas un laupījumkastes, no kurām var iegūt nejauši izvēlētu spēlē izmantojamu saturu; tā kā laupījumkastes dažkārt var iegādāties arī par īstu naudu; tā kā spēļu manipulatīvs dizains varētu radīt nelabvēlīgas finansiālas sekas spēlētājiem nevēlamu vai nekontrolētu izdevumu veidā, jo īpaši nepilngadīgajiem vai visneaizsargātākajiem; tā kā dažos gadījumos laupīšanas kastes var uzskatīt par mehānismu, kas pieprasa “samaksu par iespēju uzvarēt”; tā kā, lai nodrošinātu patērētāju robustu aizsardzību, ir vajadzīga vienota ES pieeja; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dažās videospēlēs tiek piekopta monetizācijas prakse, kurā izmantoti tādi paņēmieni kā mikrodarījumi, spēļu valūtas un laupījumkastes, no kurām var iegūt nejauši izvēlētu spēlē izmantojamu saturu; tā kā laupījumkastes dažkārt var iegādāties arī par īstu naudu; tā kā spēļu manipulatīvs dizains varētu radīt nelabvēlīgas finansiālas sekas spēlētājiem nevēlamu vai nekontrolētu izdevumu veidā, jo īpaši nepilngadīgajiem vai visneaizsargātākajiem; tā kā dažos gadījumos laupīšanas kastes var uzskatīt par mehānismu, kas pieprasa “samaksu par iespēju uzvarēt”; tā kā, lai nodrošinātu patērētāju robustu aizsardzību, ir vajadzīga vienota ES pieeja;

Videospēles un e-sports: izaicinājumi, iespējas un Eiropas stratēģija

| 1. | aicina Komisiju un Padomi atzīt vērtību, kas piemīt videospēļu ekosistēmai kā nozīmīgai KRN ar spēcīgu turpmākas izaugsmes un inovāciju potenciālu; aicina izstrādāt Eiropas līmenī saskaņotu ilgtermiņa videospēļu stratēģiju, kas taisnīgi un pienācīgi sniegtu labumu visiem iesaistītajiem dalībniekiem, kas vienlaikus ņemtu vērā e-sportu un pašreizējo atkarību no importa un balstītos uz jau esošajām valstu stratēģijām, un kuras nolūks būtu atbalstīt ES dalībniekus un ES jaunuzņēmumus šajās nozarēs; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka, strādājot pie jaunās videospēļu stratēģijas, Komisijai būtu jābalstās uz mērķiem, kas noteikti tās paziņojumā par digitālo kompasu 2030. gadam, lai uzlabotu piekļuvi talantiem un finansējumam, novērstu digitālo prasmju trūkumu un nodrošinātu uzticamu infrastruktūru un savienojamību, kā arī panāktu, ka procesā tiek iesaistītas attiecīgās ieinteresētās personas; norāda, ka stratēģijā būtu jāņem vērā turpmākie izaicinājumi un straujās pārmaiņas nozarē; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka patiesi integrētas Eiropas videospēļu nozares izveidei būs nepieciešama Eiropas dalībnieku izstrādātu ražojumu un kopražojumu skaita palielināšana; atzinīgi vērtē to, ka programma “Radošā Eiropa” un programma “Apvārsnis Eiropa” nodrošina finansējumu Eiropas videospēļu nozarei, tostarp pētniecībai un inovācijai, sagatavojot īpašus aicinājumus iesniegt piedāvājumus ar Eiropas pievienoto vērtību; tomēr pauž nožēlu par līdz šim piešķirto līdzekļu nelielo apjomu un to, ka atbilstības kritēriji ne vienmēr ir pielāgoti nozares vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz MVU; šajā sakarā aicina nodrošināt lielāku atbalstu un investīcijas pētniecībā un izstrādē, kā arī apmācībā, lai maksimāli palielinātu spēļu radīšanas iespējas visās dalībvalstīs un veicinātu Eiropas talantu attīstīšanu un noturēšanu; aicina Komisiju atbalstīt publiskās un privātās iniciatīvas, kas veicina konkurētspējīgākas Eiropas videospēļu vides attīstību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka valstu stimuli un atbalsts vietējo videospēļu izstrādei, tostarp MVU, būtu jāveicina un jāatvieglo, izmantojot ES noteikumus par valsts atbalstu, piemēram, Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt un atbalstīt Eiropā radīto videospēļu starptautisku tirdzniecību un tirgvedību; aicina Komisiju izstrādāt Eiropas videospēļu nozares karti un definēt to, kā arī apsvērt iespēju izveidot marķējumu “Eiropas videospēle”, kā arī veicināt citas valstu un Eiropas mēroga ierosmes, kuru nolūks būtu uzlabot Eiropā radīto videospēļu atklājamību un veicināt to izplatīšanu un atpazīstamību, tostarp globālā mērogā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver lokalizācijas procesa nozīmi sekmīgā spēles apritē tādā daudzvalodu tirgū, kāds ir Eiropas Savienības tirgus, un valodu daudzveidības veicināšanā; uzskata, ka šajā jautājumā būtu lietderīgs spēcīgs Eiropas Savienības atbalsts; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ir būtiski svarīgi iegūt saskaņotus un uzticamus datus par Eiropas videospēļu un e-sporta nozarēm, lai sniegtu uz pierādījumiem balstītus novērtējumus un ieteikumus, tostarp par daudzveidību un iekļaušanu; aicina Komisiju izveidot Eiropas videospēļu observatoriju, lai lēmumu pieņēmējiem un ieinteresētajām personām palīdzētu un sniegtu saskaņotus datus, novērtējumus un konkrētus ieteikumus par nozares attīstīšanu; uzskata, ka šādu Eiropas videospēļu observatoriju varētu arī izmantot kā zināšanu tīklu, kura nolūks ir atbalstīt dialogu par nozares ciešāku integrāciju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju ierosināt saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Kopienā (NACE) attiecīgo kodu pārskatīšanu, lai nodrošinātu, ka videospēļu izstrādātāju un izdevēju darbs un e-sports tiek pārskatīts, precizēts un racionalizēts, tādējādi risinot nozares aktuālās problēmas un uzlabojot pašreizējās statistiskās klasifikācijas nepilnības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka intelektuālais īpašums ir neatsverams videospēļu elements un būtisks izaugsmes un investīciju faktors; uzsver, ka ir jāizstrādā Eiropas stratēģija attiecībā uz videospēļu intelektuālo īpašumu gan attiecībā uz jauna un oriģināla intelektuālā īpašuma radīšanu, gan jau esošo Eiropas jaunrades darbu un intelektuālā īpašuma veicināšanu; uzsver, ka spēļu izstrādātāju un mākslinieku intelektuālā īpašuma tiesību pārrobežu piemērošana ir pienācīgi jāaizsargā, un tai būtu jānodrošina taisnīga atlīdzība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Padomes nostāju par kultūras un radošo industriju ekosistēmas Eiropas stratēģiju, jo īpaši attiecībā uz mūsu stratēģisko kultūras vērtību definēšanu, aizsardzību un veicināšanu; pauž gatavību turpināt darbu šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz Eiropas videospēļu studijām un katalogiem; uzskata, ka nozarē būtu jāturpina virzīt Eiropas ieguldījumus un ka InvestEU un Media Invest varētu palīdzēt nodrošināt, ka tiek apmierinātas nozares finansējuma vajadzības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta uzsākto izmēģinājuma projektu “Eiropas videospēļu kopienas vērtības izprašana”, kura mērķis ir uzlabot izpratni par videospēļu nozares vērtīgumu un tās ietekmi uz dažādām politikas jomām un sabiedrību kopumā; aicina Komisiju turpināt šo procesu, rosinot starpdisciplīnu pētniecību videospēļu un e-sporta jomā, publicēt šim jautājumam veltītu paziņojumu un vajadzības gadījumā ierosināt attiecīgus pasākumus, paturot prātā nepieciešamību aizsargāt gados jaunus spēlētājus, jo īpaši nepilngadīgos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst nepieciešamību aizsargāt e-sportu no problēmām, kas saistītas ar spēļu rezultātu iepriekšēju pasūtīšanu, nelikumīgām azartspēlēm un snieguma uzlabošanu, tostarp dopingu; uzsver nepieciešamību novērst dopingu un spēļu rezultātu iepriekšēju pasūtīšanu profesionālajās spēlēs un izglītot spēlētājus par šiem jautājumiem, kā arī aizsargāt sacensību integritāti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju izpētīt sinerģiju starp videospēļu nozari un tās inovācijas stratēģiju, jo īpaši saistībā ar metaversa izpēti, tai skaitā ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt datu aizsardzību un risināt kiberdrošības problēmas, kā arī neaizmirstot e-sportu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka videospēlēm un e-sportam, ņemot vērā to plašo auditoriju un digitālo komponentu, ir ievērojams sociālais un kultūras potenciāls tuvināt visu vecumu, dzimumu un izcelsmes eiropiešus, tostarp vecāka gadagājuma cilvēkus un cilvēkus ar invaliditāti; atzīst videospēļu nozares centienus uzlabot savu produktu pieejamību saskaņā ar vienlīdzības un nediskriminācijas principiem; tomēr uzskata, ka šis progress ir jāturpina; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver priekšrocības, ko gan lietotāju ērtumam, gan spēļu izstrādātājiem sniedz starpplatformu tiešsaistes spēles, kurās spēlētāji, kuri spēlē dažādās platformās, var viegli savstarpēji mijiedarboties, un aicina videospēļu nozari darīt visu iespējamo, lai šo iespēju maksimāli plaši izmantotu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka videospēlēm un e-sportam ar iegremdējošas pieredzes palīdzību ir ļoti labas perspektīvas attiecībā uz Eiropas vēstures, identitātes, mantojuma, vērtību un daudzveidības vēl lielāku popularizēšanu; uzskata, ka šīm nozarēm ir arī potenciāls veicināt ES maigo varu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju uzsākt iniciatīvas, kuru nolūks būtu popularizēt Eiropas videospēles, kas atspoguļo Eiropas vērtības, vēsturi un daudzveidību, kā arī nozares zinātību, vienlaikus izglītojot cilvēkus un palielinot informētību par videospēļu priekšrocībām prasmju un vispārējo zināšanu attīstīšanā; uzskata, ka šo iniciatīvu rezultātā varētu izveidot Eiropas videospēļu akadēmiju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka videospēles ir Eiropas kultūras mantojuma neatņemama daļa, kas tāpēc būtu jāsaglabā un jāveicina; ierosina sadarbībā ar nozari atbalstīt tāda arhīva izveidi, kurā tiktu saglabātas kultūras ziņā nozīmīgākās Eiropas videospēles un nodrošināta to spēlējamība nākotnē; šajā sakarā norāda uz nepieciešamību balstīties uz tādiem jau esošiem projektiem kā Starptautiskā datorspēļu kolekcija (ICS) un daudzie videospēļu muzeji visā ES; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka videospēles un e-sports var būt vērtīgs mācību līdzeklis, kas var palīdzēt aktīvi iesaistīt izglītojamos mācību programmā un attīstīt viņu digitālo pratību, vispārīgās prasmes un radošo domāšanu; uzskata, ka videospēļu izmantošana skolā būtu jāveic vienlaikus ar skolotāju informētības palielināšanu par to, kā vislabāk izmantot videospēles mācīšanā; uzsver, ka skolotāji būtu cieši jāiesaista lēmumu pieņemšanā par videospēļu izmantošanu izglītības nolūkos; uzsver, ka šajā nolūkā būs jāuzlabo skolu aprīkojums un savienojamība; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver mūžizglītības nozīmi un uzsver, ka skolotāji ir pienācīgi jāapmāca pasniegt IKT un skaitļošanas prasmes; uzsver — lai nodrošinātu IKT un spēļu veiksmīgu integrāciju izglītībā, ir svarīgi pilnveidot skolotāju prasmes darba laikā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, cik svarīgi ir Eiropas līmeņa apmācības kursi, kas attiecas uz videospēļu profesijām, tostarp to radošajiem, tehniskajiem, juridiskajiem un ekonomiskajiem aspektiem; uzsver, ka Eiropā ir jāizstrādā vadošas izglītības programmas, tostarp publiskajās iestādēs un universitātēs, mazinot plaisu starp esošajām Eiropas mācību programmām un videospēļu profesijās nepieciešamo zināšanu un prasmju kopumu un īstenojot proaktīvu politiku dzimumu līdztiesības un iekļautības veicināšanai šajā nozarē; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic tādas organizācijas kā Viseiropas spēļu informācijas platforma (PEGI), lai informētu videospēļu spēlētājus un vecākus par videospēļu saturu un aizsargātu nepilngadīgos no iespējami nepiemērota satura; mudina nozari, reitingu aģentūras un patērētāju apvienības turpināt izpratnes veicināšanas kampaņas par šādām sistēmām; atgādina — lai panāktu, ka bērni var droši spēlēt videospēles, nozīmīga loma ir bērnu vecākiem, kuru rīcībā ir tādi instrumenti kā vecāku kontroles līdzekļi; uzsver, cik svarīgas vecāku un skolu informēšanā un izglītošanā, tostarp par to, kā pienācīgi izmantot videospēles, ir izpratnes veicināšanas kampaņas, jo īpaši tādas, kurās izmantotas publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt videospēļu nozari par svarīgu nozari jaunu radošu talantu atklāšanā un attīstīšanā, kā arī visu kultūras satura radītāju un citu profesionāļu prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas veicināšanā, jo īpaši saistībā ar digitālo pārkārtošanos, jo Eiropas videospēļu nozari pašlaik nomāc hronisks talantu trūkums; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar sociālajiem partneriem, lai uzlabotu visu videospēļu izstrādē iesaistīto personu darba apstākļus un nodrošinātu taisnīgus līgumus un atbilstību valsts un ES tiesību aktiem, kas reglamentē darba tiesības, taisnīgu un vienlīdzīgu darba samaksu un fizisko un garīgo veselību un drošību darba vietā; pauž nožēlu par atkārtotajiem ziņojumiem par īpaši intensīvas noslodzes grafikiem un neapmaksātām virsstundām, un uzsver videospēļu izstrādātāju un izdevēju atbildību nodrošināt saviem darbiniekiem veselīgus un taisnīgus darba apstākļus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka, neraugoties uz centieniem nodrošināt precīzu, vienlīdzīgu un nestereotipisku sieviešu pārstāvību videospēlēs, panāktais progress ir jāturpina un tam ir jāiet roku rokā ar lielākas sieviešu līdztiesības panākšanu visos amatos visā vērtību ķēdē, kā arī ar progresu cīņā pret seksuālu vardarbību un diskrimināciju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas pamatnostādnes par uzņēmēju negodīgu komercpraksi attiecībā pret patērētājiem; uzsver, ka ir vajadzīga lielāka pārredzamība attiecībā uz laupījumkastēm, tostarp attiecībā uz iespējām laimēt, un saskaņota Eiropas pieeja; uzsver, ka laupījumkastu izmantošanai ir jābūt pilnībā nepārprotamai un pārredzamai spēlētājiem, jo īpaši nepilngadīgajiem un viņu vecākiem, lai izvairītos no riskantas rīcības; aicina Komisiju un dalībvalstis vajadzības gadījumā apsvērt likumdošanas pasākumus, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar spēlēs iestrādātiem monetizācijas līdzekļiem, piemēram, uz veiksmi balstītiem spēļu elementiem un “pay-to-win” (“samaksa par iespējām uzvarēt”) sistēmām, ņemot vērā visus iespējamos līdzekļus, lai aizsargātu spēlētājus, kuri ir visneaizsargātākie pret manipulatīvu dizainu, piemēram, nepilngadīgos; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi laikus un pilnībā īstenot visus ES tiesību aktus, kas attiecas uz KRN; |
| --- | --- |

27.

E-sports: godīgas videospēļu sacensības Eiropas kontekstā

| 28. | uzskata, ka e-sporta un sporta nozares ir dažādas, jo īpaši tāpēc, ka videospēles, ko izmanto videospēļu sacensībām jeb e-sportam, tiek spēlētas digitālā vidē un pieder privātām struktūrām, kuru pilnīgā juridiskā valdījumā ir attiecīgā videospēle un kurām uz tām ir visas ekskluzīvās un neierobežotas tiesības; tomēr uzskata, ka abas nozares var viena otru papildināt un viena no otras mācīties, kā arī veicināt līdzīgas pozitīvas vērtības un prasmes, piemēram, godīgu spēli, nediskriminēšanu, komandas sadarbību, līdera īpašības, solidaritāti, godprātību, rasisma apkarošanu un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata — tas, ka šajā jomā principā nav robežu, nozīmē, ka e-sporta problēmas ir pamatoti risināt Eiropas Savienības līmenī; mudina ieviest Eiropas mēroga e-sporta aktoru kartēšanu vietējā, reģionālā un valsts līmenī, ļaujot eiropiešiem sazināties ar viņiem tuvējām struktūrām, kā arī atvieglojot sacensību organizēšanu un veicinot amatieru e-sportu; uzsver, ka kartēšana varētu palīdzēt palielināt informētību par e-sportu un veicināt to; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju sadarbībā ar izdevējiem, komandu organizācijām, klubiem un turnīru organizatoriem izstrādāt hartu, kuras nolūks būtu popularizēt Eiropas vērtības e-sporta sacensībās; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka tiek izmantoti tādi instrumenti kā vadošie nozares principi par iesaistīšanos e-sportā un valstu rīcības kodeksi e-sporta jomā, lai visā pasaulē popularizētu izklaidējošas un godīgas e-sporta sacensības, kas atvērtā un iekļaujošā vidē sniegtu gandarījumu gan spēlētājiem, gan organizētājiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju izpētīt iespēju izstrādāt saskanīgus un visaptverošus norādījumus attiecībā uz profesionālo e-sporta spēlētāju nodarbinātības statusu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis un Komisiju apsvērt iespēju izveidot vīzu e-sporta nozares dalībniekiem, kas būtu balstīta uz Šengenas kultūras un sporta vīzām un kas attiektos uz visiem darbiniekiem, kuri iesaistīti sacensību rīkošanā, un šo sacensību dalībniekiem, un apsvērt pasākumus vīzu procedūru atvieglošanai, lai videospēļu nozares darbinieki varētu ieceļot ES; |
| --- | --- |

32.

| 33. | brīdina, ka videospēļu intensīva spēlēšana, kā atzinusi Pasaules Veselības organizācija, dažos gadījumos var izraisīt atkarību un neveselīgu attieksmi; uzsver, ka e-sportistiem var rasties problēmas, ko izraisa mazkustīgs dzīvesveids un paaugstināts stresa līmenis darba un privātās dzīves nenošķirtības dēļ, un ka profesionālu e-sportistu karjera bieži vien ir īsa, un tas rada problēmas pārejā uz citu karjeru; uzskata, ka ES attiecībā uz videospēlēm un e-sportu būtu jāievēro atbildīga pieeja, popularizējot to kā veselīga dzīvesveida daļu, kurā ir vieta arī fiziskām aktivitātēm, personīgiem sociālajiem kontaktiem un kultūras baudīšanai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzīst sporta videospēļu un virtuālā sporta potenciālu izpētīt jaunus veidus, kā iesaistīt līdzjutējus un palielināt jauniešu līdzdalības līmeni fiziskajās aktivitātēs; mudina veidot partnerības starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām videospēļu un sporta nozarē, lai izstrādātu jaunus projektus, kas sniegtu pievienoto vērtību spēlētājiem un auditorijai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka videospēlēm ir divējāda loma pārejā uz zaļo ekonomiku — gan kā nozarei, kurai jārīkojas, lai tā pati kļūtu videi draudzīgāka, gan kā līdzeklim, ar ko palielināt videospēļu spēlētāju informētību par klimata un vides jautājumiem; atzinīgi vērtē videospēļu nozares iniciatīvas vides aizsardzībai un nozarē izmantoto ierīču un sniegto pakalpojumu energoefektivitātes uzlabošanai; šajā sakarībā aicina pielikt lielākas pūles, lai uzlabotu e-sporta pakalpojumu energoefektivitāti un samazinātu to ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka videospēļu spēlēšana var būt sociāla darbība, kas lietotājiem sniedz iespēju socializēties un pavadīt laiku kopā; uzsver, ka visā sabiedrībā joprojām ir plaši izplatīti ar e-sportu un videospēlēm saistīti aizspriedumi un ka tie būtu jārisina; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka pilsētām un reģioniem var būt svarīga loma, jo tie var nodrošināt infrastruktūru, kas rada iespējas sarīkot e-sporta pasākumus, vai atvieglot visu iedzīvotāju piekļuvi videospēlēm; šajā sakarā uzsver, ka sabiedriskām vietām, piemēram, bibliotēkām, var būt svarīga nozīme videospēļu kultūras veicināšanā un piekļuves videospēlēm un ierīcēm nodrošināšanā visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no sociālekonomiskajiem apstākļiem un saskaņā ar ES autortiesību aktiem; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamu finansējumu tādām sabiedriskām vietām kā bibliotēkas, lai palīdzētu tām uzņemties šādu lomu; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  OV L 189, 28.5.2021., 34. lpp.

(2)  OV L 189, 28.5.2021., 1. lpp.

(3)  OV L 303, 28.11.2018., 69. lpp.

(4)  OV C 385, 22.9.2021., 152. lpp.

(5)  OV C 494, 8.12.2021., 2. lpp.

(6)  OV C 184, 5.5.2022., 71. lpp.

(7)  OV C 224, 8.6.2022., 2. lpp.

(8)  OV C 65, 14.3.2002., 2. lpp.

(9)  OV C 160, 13.4.2022., 13. lpp.

(10)  OV L 283, 29.10.2011., 39. lpp.

(11)  OV C 184, 5.5.2022., 88. lpp.

(12)  OV C 183, 14.6.2014., 36. lpp.

(13)  Scholz, T. M. un Nothelfer, N. (2022), “Research for CULT Committee – E-sports”, Eiropas Parlaments, Struktūrpolitikas un kohēzijas politikas departaments, Brisele.

(14)  EY, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, 2021. gada janvāris.

(15)  Eiropas Interaktīvās programmatūras federācija (ISFE), Europe’s Video Games Industry, ISFE-EGDF Key Facts, 2021. gads.

(16)  EY, Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, 2021. gada janvāris.

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/24/EK (2009. gada 23. aprīlis) par datorprogrammu tiesisko aizsardzību (OV L 111, 5.5.2009., 16. lpp.)

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/29/EK (2001. gada 22. maijs) par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā (OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.).

(19)  Eiropas Interaktīvās programmatūras federācija (ISFE), Europe’s Video Games Industry, ISFE-EGDF Key Facts, 2021. gads.

(20)  Turpat.

(21)  Turpat.

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/10

---

P9_TA(2022)0389

Rasu taisnīgums, nediskriminēšana un rasisma apkarošana ES

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra rezolūcija Rasu taisnīgums, nediskriminēšana un rasisma apkarošana ES (2022/2005(INI))

(2023/C 161/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES), Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1) (Rasu vienlīdzības direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1) (Rasu vienlīdzības direktīva),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2) (Nodarbinātības vienlīdzības direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2) (Nodarbinātības vienlīdzības direktīva),

| — | ņemot vērā Padomes Pamatlēmumu 2008/913/TI (2008. gada 28. novembris) par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Pamatlēmumu 2008/913/TI (2008. gada 28. novembris) par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (4) (Cietušo tiesību direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (4) (Cietušo tiesību direktīva),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/692, ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 28. aprīļa Regulu (ES) 2021/692, ar ko izveido programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” (5),

| — | ņemot vērā to, ka 2016. gada jūnijā izveidota ES augsta līmeņa grupa naida runas un naida noziegumu apkarošanas jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2016. gada jūnijā izveidota ES augsta līmeņa grupa naida runas un naida noziegumu apkarošanas jautājumos,

| — | ņemot vērā Komisijas Augsta līmeņa grupas nediskriminēšanas, līdztiesības un dažādības jautājumos 2018. gadā izstrādātās un 2021. gadā publicētās vadlīnijas par līdztiesības datu vākšanas un izmantošanas uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Augsta līmeņa grupas nediskriminēšanas, līdztiesības un dažādības jautājumos 2018. gadā izstrādātās un 2021. gadā publicētās vadlīnijas par līdztiesības datu vākšanas un izmantošanas uzlabošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. septembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam” (ES rīcības plāns) (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 18. septembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam” (ES rīcības plāns) (COM(2020)0565),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 7. oktobra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars” (COM(2020)0620),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 12. novembra paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0698),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ratificējusi ES un visas tās dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 3. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: personu ar invaliditāti tiesību stratēģija 2021.–2030. gadam” (COM(2021)0101) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ratificējusi ES un visas tās dalībvalstis,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, tostarp tā trešo principu par vienlīdzīgām iespējām, un Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlāru, tostarp tā trešo principu par vienlīdzīgām iespējām, un Komisijas 2021. gada 4. marta paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plāns” (COM(2021)0102),

| — | ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2020. gada 5. marta paziņojumu “Savienība, kurā valda līdztiesība: dzimumu līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam” (COM(2020)0152),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 12. marta ieteikumu par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 12. marta ieteikumu par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. marta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Direktīvas 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (“Rasu vienlīdzības direktīva”), un Padomes Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (“Nodarbinātības vienlīdzības direktīva”), piemērošanu (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 19. marta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes Direktīvas 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (“Rasu vienlīdzības direktīva”), un Padomes Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (“Nodarbinātības vienlīdzības direktīva”), piemērošanu (COM(2021)0139),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 19. marta darba dokumentu Equality bodies and the implementation of the Commission Recommendation on standards for equality bodies (SWD(2021)0063), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2021. gada 19. marta darba dokumentu Equality bodies and the implementation of the Commission Recommendation on standards for equality bodies (SWD(2021)0063),

| — | ņemot vērā Komisijas 2021. gada 5. oktobra paziņojumu “ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads)” (COM(2021)0615), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2021. gada 5. oktobra paziņojumu “ES stratēģija antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam (2021.–2030. gads)” (COM(2021)0615),

| — | ņemot vērā Padomes 2022. gada 4. marta secinājumus par rasisma un antisemītisma apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2022. gada 4. marta secinājumus par rasisma un antisemītisma apkarošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada marta kopīgos pamatprincipus valstu rīcības plāniem cīņai pret rasismu un rasu diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada marta kopīgos pamatprincipus valstu rīcības plāniem cīņai pret rasismu un rasu diskrimināciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 12. protokolu, ar ko aizliedz diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 12. protokolu, ar ko aizliedz diskrimināciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas vispārējos politikas ieteikumus pret rasismu un neiecietību (Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību), jo īpaši Vispārējo politikas ieteikumu Nr. 5 (pārskatīts) par pret musulmaņiem vērsta rasisma un diskriminācijas novēršanu un apkarošanu un Vispārējo politikas ieteikumu Nr. 9 (pārskatīts) par antisemītisma novēršanu un apkarošanu, tās 2021. gada decembrī pieņemto atzinumu par “rasializāciju” un 2019. gada 27. septembra ceļvedi par faktisku vienlīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas vispārējos politikas ieteikumus pret rasismu un neiecietību (Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību), jo īpaši Vispārējo politikas ieteikumu Nr. 5 (pārskatīts) par pret musulmaņiem vērsta rasisma un diskriminācijas novēršanu un apkarošanu un Vispārējo politikas ieteikumu Nr. 9 (pārskatīts) par antisemītisma novēršanu un apkarošanu, tās 2021. gada decembrī pieņemto atzinumu par “rasializāciju” un 2019. gada 27. septembra ceļvedi par faktisku vienlīdzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Pretdiskriminācijas, daudzveidības un iekļautības koordinācijas komitejas (CDADI) ziņojumu Covid-19: an analysis of the anti-discrimination, diversity and inclusion dimensions in Council of Europe member states (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Pretdiskriminācijas, daudzveidības un iekļautības koordinācijas komitejas (CDADI) ziņojumu Covid-19: an analysis of the anti-discrimination, diversity and inclusion dimensions in Council of Europe member states (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2021. gada 24. jūnija rezolūciju Nr. 2389 par afrofobijas jeb pret melnādainajiem iedzīvotājiem vērsta rasisma apkarošanu Eiropā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2021. gada 24. jūnija rezolūciju Nr. 2389 par afrofobijas jeb pret melnādainajiem iedzīvotājiem vērsta rasisma apkarošanu Eiropā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2021. gada 26. novembra rezolūciju Nr. 2413 par romu un trevelleru diskrimināciju mājokļu jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2021. gada 26. novembra rezolūciju Nr. 2413 par romu un trevelleru diskrimināciju mājokļu jomā,

| — | ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu un ANO Rasu diskriminācijas izskaušanas komitejas vispārīgos ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu un ANO Rasu diskriminācijas izskaušanas komitejas vispārīgos ieteikumus,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras (FRA) ziņojumus un apsekojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību aģentūras (FRA) ziņojumus un apsekojumus,

| — | ņemot vērā ziņojumu “Daudzveidība Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā. Pašreizējais stāvoklis un ceļvedis 2022.–2024. gadam”, ko 2021. gada 22. novembrī pieņēma Parlamenta Augsta līmeņa grupa dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu “Daudzveidība Eiropas Parlamenta Ģenerālsekretariātā. Pašreizējais stāvoklis un ceļvedis 2022.–2024. gadam”, ko 2021. gada 22. novembrī pieņēma Parlamenta Augsta līmeņa grupa dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos,

| — | ņemot vērā 2019. gada 26. marta rezolūciju par afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesībām Eiropā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 26. marta rezolūciju par afrikāņu izcelsmes cilvēku pamattiesībām Eiropā (8),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanu: negatīvas attieksmes pret romu izcelsmes cilvēkiem apkarošana Eiropā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. septembra rezolūciju par romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanu: negatīvas attieksmes pret romu izcelsmes cilvēkiem apkarošana Eiropā (9),

| — | ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par protestiem pret rasismu pēc Džordža Floida nāves (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 19. jūnija rezolūciju par protestiem pret rasismu pēc Džordža Floida nāves (10),

| — | ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par vajadzību pēc specializēta Padomes sastāva dzimumu līdztiesības jautājumā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 17. decembra rezolūciju par vajadzību pēc specializēta Padomes sastāva dzimumu līdztiesības jautājumā (11),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības rīcības iespēju samazināšanos Eiropā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības rīcības iespēju samazināšanos Eiropā (12),

| — | ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kultūras, izglītības, mediju un sporta nozīmi cīņā pret rasismu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 8. marta rezolūciju par kultūras, izglītības, mediju un sporta nozīmi cīņā pret rasismu (13),

| — | ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 54. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0254/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0254/2022),

| A. | tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, līdztiesība, tiesiskums un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kā noteikts LES 2. pantā; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Hartā un ir jāievēro pilnībā; tā kā ES tiesību aktos ir aizliegta diskriminācija un aizskaršana rases vai etniskās piederības dēļ; |
| --- | --- |

A.

tā kā Savienība ir dibināta, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņas respektēšana, brīvība, demokrātija, līdztiesība, tiesiskums un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kā noteikts LES 2. pantā; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas ir nostiprinātas Hartā un ir jāievēro pilnībā; tā kā ES tiesību aktos ir aizliegta diskriminācija un aizskaršana rases vai etniskās piederības dēļ;

| B. | tā kā “rase” ir sociāli konstruēts koncepts; tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) atzinumu “rasializācijas” koncepta izmantošana var palīdzēt izprast procesus, kas ir rasisma un rasu diskriminācijas pamatā (14); tā kā rasializētām grupām tiek piedēvētas noteiktas īpašības un pazīmes, kas tiek uztvertas kā iedzimtas visiem katras attiecīgās grupas pārstāvjiem, pamatojoties uz tādām īpašībām kā ādas krāsa, etniskā vai nacionālā izcelsme vai reliģija, vai iespējama piederība kādai konkrētai grupai; |
| --- | --- |

B.

tā kā “rase” ir sociāli konstruēts koncepts; tā kā saskaņā ar Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) atzinumu “rasializācijas” koncepta izmantošana var palīdzēt izprast procesus, kas ir rasisma un rasu diskriminācijas pamatā (14); tā kā rasializētām grupām tiek piedēvētas noteiktas īpašības un pazīmes, kas tiek uztvertas kā iedzimtas visiem katras attiecīgās grupas pārstāvjiem, pamatojoties uz tādām īpašībām kā ādas krāsa, etniskā vai nacionālā izcelsme vai reliģija, vai iespējama piederība kādai konkrētai grupai;

| C. | tā kā ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam ir pirmais ES rīcībpolitikas instruments, kas atzīst rasisma strukturālo dimensiju, kura vēsturiski sakņojas koloniālismā, verdzībā, kādreizējās vajāšanās un genocīdā; tā kā dažās dalībvalstīs šīs saknes ir spēcīgākas un rada lielāku ietekmi nekā citās; tā kā strukturālo rasismu var ietekmēt arī citi faktori; tā kā rīcības plāns ir pirmais svarīgais solis cīņā pret rasismu un rasu diskrimināciju Eiropas Savienībā, bet tam trūkst turpmāku pasākumu, vērienīgu kritēriju un skaidru mērķrādītāju; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam ir pirmais ES rīcībpolitikas instruments, kas atzīst rasisma strukturālo dimensiju, kura vēsturiski sakņojas koloniālismā, verdzībā, kādreizējās vajāšanās un genocīdā; tā kā dažās dalībvalstīs šīs saknes ir spēcīgākas un rada lielāku ietekmi nekā citās; tā kā strukturālo rasismu var ietekmēt arī citi faktori; tā kā rīcības plāns ir pirmais svarīgais solis cīņā pret rasismu un rasu diskrimināciju Eiropas Savienībā, bet tam trūkst turpmāku pasākumu, vērienīgu kritēriju un skaidru mērķrādītāju;

| D. | tā kā ES rasisma apkarošanas rīcības plānā ir minēts strukturāls rasisms, kas var izpausties kā sociālo, finanšu un politisko institūciju diskriminējoša rīcība, tādējādi ietekmējot dažādus varas slāņus un politikas veidošanu; tā kā strukturālo diskrimināciju var uzskatīt par šķērsli grupām vai indivīdiem sasniegt tādas pašas tiesības un iespējas, kādas ir pieejamas lielākajai daļai iedzīvotāju; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES rasisma apkarošanas rīcības plānā ir minēts strukturāls rasisms, kas var izpausties kā sociālo, finanšu un politisko institūciju diskriminējoša rīcība, tādējādi ietekmējot dažādus varas slāņus un politikas veidošanu; tā kā strukturālo diskrimināciju var uzskatīt par šķērsli grupām vai indivīdiem sasniegt tādas pašas tiesības un iespējas, kādas ir pieejamas lielākajai daļai iedzīvotāju;

| E. | tā kā ir ziņots par kriminalizācijas un institucionālas vardarbības gadījumiem pret rasializētām grupām un pilsonisko sabiedrību; tā kā šī problēma būtu jārisina cīņā pret strukturālo rasismu, jebkurā rasisma apkarošanas rīcības plānā un drošības un migrācijas politikā (15); |
| --- | --- |

E.

tā kā ir ziņots par kriminalizācijas un institucionālas vardarbības gadījumiem pret rasializētām grupām un pilsonisko sabiedrību; tā kā šī problēma būtu jārisina cīņā pret strukturālo rasismu, jebkurā rasisma apkarošanas rīcības plānā un drošības un migrācijas politikā (15);

| F. | tā kā saskaņā ar FRA datiem rasu diskriminācija un aizskaršana joprojām ir ierasta visā ES (16); tā kā FRA ziņo arī par augsta līmeņa diskrimināciju un rasismu pret rasializētām grupām, pamatojoties uz to etnisko vai imigrantu izcelsmi, piemēram, romu tautības cilvēkiem (17) un cilvēkiem ar Ziemeļāfrikas vai Subsahāras Āfrikas izcelsmi (18), kā arī pret musulmaņiem (19) un ebrejiem (20); tā kā rasistiskas, ksenofobiskas, homofobiskas un transfobiskas kustības un ekstrēmistu ideoloģijas, jo īpaši galēji labējie uzskati, izplatās un turpina radīt nopietnu apdraudējumu demokrātiskajai sabiedrībai Eiropas Savienībā un rasializētu grupu drošībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar FRA datiem rasu diskriminācija un aizskaršana joprojām ir ierasta visā ES (16); tā kā FRA ziņo arī par augsta līmeņa diskrimināciju un rasismu pret rasializētām grupām, pamatojoties uz to etnisko vai imigrantu izcelsmi, piemēram, romu tautības cilvēkiem (17) un cilvēkiem ar Ziemeļāfrikas vai Subsahāras Āfrikas izcelsmi (18), kā arī pret musulmaņiem (19) un ebrejiem (20); tā kā rasistiskas, ksenofobiskas, homofobiskas un transfobiskas kustības un ekstrēmistu ideoloģijas, jo īpaši galēji labējie uzskati, izplatās un turpina radīt nopietnu apdraudējumu demokrātiskajai sabiedrībai Eiropas Savienībā un rasializētu grupu drošībai;

| G. | tā kā kopš 2008. gada diskriminācijas novēršanas direktīvas pieņemšana Padomē ir bloķēta; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 2008. gada diskriminācijas novēršanas direktīvas pieņemšana Padomē ir bloķēta;

| H. | tā kā strukturāls un institucionalizēts rasisms atspoguļojas arī sociālekonomiskajā nevienlīdzībā un nabadzībā un tā kā šie faktori mijiedarbojas un pastiprina cits citu; tā kā diskriminācija un rasisms apdraud cilvēka cieņu, dzīves iespējas, labklājību, labbūtību un bieži vien arī drošību; tā kā rasu un etniskās minoritātes Eiropas Savienībā saskaras ar segregāciju konkrētās ikdienas dzīves jomās, tostarp mājokļu, veselības aprūpes, nodarbinātības, izglītības un tiesu sistēmu jomās; tā kā daudziem rasu un etnisko minoritāšu pārstāvjiem Eiropas Savienībā ir nepietiekama piekļuve pamatvajadzībām, piemēram, dzeramajam ūdenim, sanitārijai un elektroenerģijai, ko var vēl vairāk saasināt klimata pārmaiņas, un tā kā tas atspoguļojas darba tirgū, kur pārāk liels skaits rasializētu cilvēku nav nodarbināti vai strādā nedrošās un zemas kvalitātes darbvietās, piemēram, gadījuma darbos; tā kā rasu nevienlīdzību nevar novērst bez lieliem ieguldījumiem nabadzības pārvarēšanai; |
| --- | --- |

H.

tā kā strukturāls un institucionalizēts rasisms atspoguļojas arī sociālekonomiskajā nevienlīdzībā un nabadzībā un tā kā šie faktori mijiedarbojas un pastiprina cits citu; tā kā diskriminācija un rasisms apdraud cilvēka cieņu, dzīves iespējas, labklājību, labbūtību un bieži vien arī drošību; tā kā rasu un etniskās minoritātes Eiropas Savienībā saskaras ar segregāciju konkrētās ikdienas dzīves jomās, tostarp mājokļu, veselības aprūpes, nodarbinātības, izglītības un tiesu sistēmu jomās; tā kā daudziem rasu un etnisko minoritāšu pārstāvjiem Eiropas Savienībā ir nepietiekama piekļuve pamatvajadzībām, piemēram, dzeramajam ūdenim, sanitārijai un elektroenerģijai, ko var vēl vairāk saasināt klimata pārmaiņas, un tā kā tas atspoguļojas darba tirgū, kur pārāk liels skaits rasializētu cilvēku nav nodarbināti vai strādā nedrošās un zemas kvalitātes darbvietās, piemēram, gadījuma darbos; tā kā rasu nevienlīdzību nevar novērst bez lieliem ieguldījumiem nabadzības pārvarēšanai;

| I. | tā kā horizontāla starpnozaru pieeja ES politikai un pasākumiem, kā izklāstīts dzimumu līdztiesības un LGBTQI stratēģijās, palīdz mazināt rasu diskrimināciju; tā kā minoritāšu grupas, citu starpā romus, musulmaņus, ebrejus, afrikāņu un aziātu izcelsmes cilvēkus un sāmus ietekmē dažādi diskriminācijas veidi; |
| --- | --- |

I.

tā kā horizontāla starpnozaru pieeja ES politikai un pasākumiem, kā izklāstīts dzimumu līdztiesības un LGBTQI stratēģijās, palīdz mazināt rasu diskrimināciju; tā kā minoritāšu grupas, citu starpā romus, musulmaņus, ebrejus, afrikāņu un aziātu izcelsmes cilvēkus un sāmus ietekmē dažādi diskriminācijas veidi;

| J. | tā kā vairāki ar ādas krāsu saistīti dubultstandartu un diskriminācijas gadījumi uz ES robežām, tostarp nesen arī pret cilvēkiem, kas bēg no kara Ukrainā, apliecina vajadzību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi uz ES robežām; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairāki ar ādas krāsu saistīti dubultstandartu un diskriminācijas gadījumi uz ES robežām, tostarp nesen arī pret cilvēkiem, kas bēg no kara Ukrainā, apliecina vajadzību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi uz ES robežām;

| K. | tā kā nestabilā situācijā esošas sievietes, jo īpaši rasializētas sievietes, ievērojami vairāk ir iesaistītas prostitūcijā, kas ir gan seksisma un rasisma sekas, gan arī tos veicinošs faktors; |
| --- | --- |

K.

tā kā nestabilā situācijā esošas sievietes, jo īpaši rasializētas sievietes, ievērojami vairāk ir iesaistītas prostitūcijā, kas ir gan seksisma un rasisma sekas, gan arī tos veicinošs faktors;

| L. | tā kā personas, kas cietušas no rasu diskriminācijas, saskaras ar tiesu iestāžu pieejamības šķēršļiem; tā kā līdztiesības iestādēm dalībvalstīs trūkst cilvēkresursu un finanšu resursu, un/vai nepieciešamās neatkarības, lai šo plaisu pārvarētu, tostarp nepietiekamas politiskās gribas dēļ; tā kā ES diskriminācijas novēršanas sistēma ir nevienmērīgi transponēta dalībvalstu tiesību aktos, mazinot līdztiesības iestāžu efektivitāti; |
| --- | --- |

L.

tā kā personas, kas cietušas no rasu diskriminācijas, saskaras ar tiesu iestāžu pieejamības šķēršļiem; tā kā līdztiesības iestādēm dalībvalstīs trūkst cilvēkresursu un finanšu resursu, un/vai nepieciešamās neatkarības, lai šo plaisu pārvarētu, tostarp nepietiekamas politiskās gribas dēļ; tā kā ES diskriminācijas novēršanas sistēma ir nevienmērīgi transponēta dalībvalstu tiesību aktos, mazinot līdztiesības iestāžu efektivitāti;

| M. | tā kā visā ES ir ziņots par vairākiem rasisma, strukturālas diskriminācijas, aizskaršanas, vardarbības un rasu un etniskās profilēšanas gadījumiem policijā, tiesībaizsardzības iestādēs, kā arī tiesnešu un advokātu darbībā krimināltiesību sistēmās (21); tā kā tiesu sistēmās strukturālus aizspriedumus pret rasializētām grupām var konstatēt vairumā dalībvalstu (22); tā kā nekādā gadījumā nevajadzētu pieļaut policijas vardarbību un nesamērīgu spēka pielietošanu tiesībaizsardzības iestādēs; tā kā atbildība un neatkarīga uzraudzība ir būtiska, lai novērstu institucionālo rasismu tiesībaizsardzībā; tā kā tiesiskuma trūkumi krimināltiesību sistēmās saasina šo situāciju; |
| --- | --- |

M.

tā kā visā ES ir ziņots par vairākiem rasisma, strukturālas diskriminācijas, aizskaršanas, vardarbības un rasu un etniskās profilēšanas gadījumiem policijā, tiesībaizsardzības iestādēs, kā arī tiesnešu un advokātu darbībā krimināltiesību sistēmās (21); tā kā tiesu sistēmās strukturālus aizspriedumus pret rasializētām grupām var konstatēt vairumā dalībvalstu (22); tā kā nekādā gadījumā nevajadzētu pieļaut policijas vardarbību un nesamērīgu spēka pielietošanu tiesībaizsardzības iestādēs; tā kā atbildība un neatkarīga uzraudzība ir būtiska, lai novērstu institucionālo rasismu tiesībaizsardzībā; tā kā tiesiskuma trūkumi krimināltiesību sistēmās saasina šo situāciju;

| N. | tā kā romu sievietes, rasializētas sievietes un migrantu izcelsmes sievietes, tostarp sievietes ar invaliditāti, saskaras ar intersekcionālo nevienlīdzību un diskrimināciju Eiropas Savienībā; tā kā daudzas ir saskārušās ar strukturālu vardarbību un pārkāpumiem pret viņu integritāti un ķermeņa autonomiju, kā arī cietušas no piespiedu sterilizācijas, kontracepcijas un abortiem, kas ir kaitnieciskas prakses un ar dzimumu saistītas vardarbības veidi, kuru pamatā ir eigēniski uzskati; |
| --- | --- |

N.

tā kā romu sievietes, rasializētas sievietes un migrantu izcelsmes sievietes, tostarp sievietes ar invaliditāti, saskaras ar intersekcionālo nevienlīdzību un diskrimināciju Eiropas Savienībā; tā kā daudzas ir saskārušās ar strukturālu vardarbību un pārkāpumiem pret viņu integritāti un ķermeņa autonomiju, kā arī cietušas no piespiedu sterilizācijas, kontracepcijas un abortiem, kas ir kaitnieciskas prakses un ar dzimumu saistītas vardarbības veidi, kuru pamatā ir eigēniski uzskati;

| O. | tā kā mākslīgā intelekta (MI) sistēmas jau tiek izmantotas, lai radītu prognozes, profilus un riska novērtējumus, kas ietekmē cilvēku dzīvi; tā kā jaunās tehnoloģijas un digitālā pārkārtošanās var radīt jaunas problēmas rasu vienlīdzības un nediskriminēšanas jomā, reproducējot sociālos aizspriedumus un strukturālo nevienlīdzību, taču var arī kļūt par efektīvu instrumentu cīņā pret rasismu un strukturālo diskrimināciju; |
| --- | --- |

O.

tā kā mākslīgā intelekta (MI) sistēmas jau tiek izmantotas, lai radītu prognozes, profilus un riska novērtējumus, kas ietekmē cilvēku dzīvi; tā kā jaunās tehnoloģijas un digitālā pārkārtošanās var radīt jaunas problēmas rasu vienlīdzības un nediskriminēšanas jomā, reproducējot sociālos aizspriedumus un strukturālo nevienlīdzību, taču var arī kļūt par efektīvu instrumentu cīņā pret rasismu un strukturālo diskrimināciju;

| P. | tā kā tas, kā cilvēki neatkarīgi no rases, reliģijas vai etniskās izcelsmes tiek attēloti medijos, var nostiprināt negatīvus stereotipus ar rasistisku pieskaņu; |
| --- | --- |

P.

tā kā tas, kā cilvēki neatkarīgi no rases, reliģijas vai etniskās izcelsmes tiek attēloti medijos, var nostiprināt negatīvus stereotipus ar rasistisku pieskaņu;

| Q. | tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiski svarīga loma ES vērtību un pamattiesību saglabāšanā un īstenošanā, kā arī ES politikas un stratēģiju īstenošanā; tā kā pilsoniskā telpa visā ES pastāvīgi tiek degradēta, daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas cīnās par izdzīvošanu, un tām ir problēmas ar finansējumu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir būtiski svarīga loma ES vērtību un pamattiesību saglabāšanā un īstenošanā, kā arī ES politikas un stratēģiju īstenošanā; tā kā pilsoniskā telpa visā ES pastāvīgi tiek degradēta, daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas cīnās par izdzīvošanu, un tām ir problēmas ar finansējumu;

| R. | tā kā lielākā daļa dalībvalstu nav pietiekami piemērojušas Rasu vienlīdzības direktīvu; tā kā Rasu vienlīdzības direktīva neattiecas uz visiem diskriminācijas veidiem un iemesliem, piemēram, intersekcionālo un strukturālo diskrimināciju, tāpēc tā būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā jaunākos apstākļus, piemēram, mākslīgo intelektu un algoritmisku lēmumu pieņemšanu, jo īpaši iespējamo risku veicināt rasu aizspriedumus; tā kā dažas dalībvalstis nav pilnībā vai pareizi transponējušas Padomes Pamatlēmumu par rasismu un ksenofobiju; tā kā Komisijai šī situācija būtu jāuzrauga un jānodrošina, ka dalībvalstis ievēro ES tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā lielākā daļa dalībvalstu nav pietiekami piemērojušas Rasu vienlīdzības direktīvu; tā kā Rasu vienlīdzības direktīva neattiecas uz visiem diskriminācijas veidiem un iemesliem, piemēram, intersekcionālo un strukturālo diskrimināciju, tāpēc tā būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā jaunākos apstākļus, piemēram, mākslīgo intelektu un algoritmisku lēmumu pieņemšanu, jo īpaši iespējamo risku veicināt rasu aizspriedumus; tā kā dažas dalībvalstis nav pilnībā vai pareizi transponējušas Padomes Pamatlēmumu par rasismu un ksenofobiju; tā kā Komisijai šī situācija būtu jāuzrauga un jānodrošina, ka dalībvalstis ievēro ES tiesību aktus diskriminācijas novēršanas jomā;

| S. | tā kā ES iestādēm ir jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgas pārmaiņas virzībā uz pilnībā iekļaujošu un cieņpilnu darbavietu; tā kā diskriminācija bieži vien ir daudzdimensionāla un tikai intersekcionāla pieeja var pavērt ceļu ilgtspējīgām pārmaiņām, kas spēj pārvarēt dziļi iesakņojušos rasistisku praksi un politiku, kas raksturīga mūsu sabiedrībai; tā kā cilvēki no rasializētām grupām un neaizsargātā situācijā esošas grupas, kas pakļautas intersekcionāliem diskriminācijas veidiem, ir nepietiekami pārstāvēti lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES iestādēm ir jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgas pārmaiņas virzībā uz pilnībā iekļaujošu un cieņpilnu darbavietu; tā kā diskriminācija bieži vien ir daudzdimensionāla un tikai intersekcionāla pieeja var pavērt ceļu ilgtspējīgām pārmaiņām, kas spēj pārvarēt dziļi iesakņojušos rasistisku praksi un politiku, kas raksturīga mūsu sabiedrībai; tā kā cilvēki no rasializētām grupām un neaizsargātā situācijā esošas grupas, kas pakļautas intersekcionāliem diskriminācijas veidiem, ir nepietiekami pārstāvēti lēmumu pieņemšanā;

| T. | tā kā rasu diskriminācija var radīt papildu neaizsargātību rasializētām personām, kas piedzīvojušas ar dzimumu saistītu vardarbību, un var radīt šķēršļus viņu piekļuvē vajadzīgajam atbalstam, resursiem un veselības aprūpei; |
| --- | --- |

T.

tā kā rasu diskriminācija var radīt papildu neaizsargātību rasializētām personām, kas piedzīvojušas ar dzimumu saistītu vardarbību, un var radīt šķēršļus viņu piekļuvē vajadzīgajam atbalstam, resursiem un veselības aprūpei;

| U. | tā kā organizācijām, ko finansē no ES līdzekļiem, nebūtu jāveicina ksenofobiski vai rasistiski uzskati; |
| --- | --- |

U.

tā kā organizācijām, ko finansē no ES līdzekļiem, nebūtu jāveicina ksenofobiski vai rasistiski uzskati;

| V. | tā kā naida runa un naida noziegumi ir vienas no spēcīgākajām rasisma un ksenofobijas izpausmēm; tā kā Eiropā pastāvīgi pieaug naida runas izplatība un naida noziegumu skaits; tā kā Covid-19 pandēmija bija viens no faktoriem, kas šādu tendenci veicināja (23); tā kā naida runa var izraisīt naida noziegumus; tā kā saskaņā ar FRA datiem gandrīz katrs devītais no desmit naida noziegumiem un naida motivētiem uzbrukumiem ES paliek neziņots, tāpēc par tiem nepiemēro sankcijas (24), |
| --- | --- |

V.

tā kā naida runa un naida noziegumi ir vienas no spēcīgākajām rasisma un ksenofobijas izpausmēm; tā kā Eiropā pastāvīgi pieaug naida runas izplatība un naida noziegumu skaits; tā kā Covid-19 pandēmija bija viens no faktoriem, kas šādu tendenci veicināja (23); tā kā naida runa var izraisīt naida noziegumus; tā kā saskaņā ar FRA datiem gandrīz katrs devītais no desmit naida noziegumiem un naida motivētiem uzbrukumiem ES paliek neziņots, tāpēc par tiem nepiemēro sankcijas (24),

| 1. | uzsver, ka Eiropas Savienībai ir steidzami jāizstrādā un jāizmanto stingra, iekļaujoša, visaptveroša un daudzpusīga pieeja, lai veiksmīgi apkarotu visu veidu rasismu un diskrimināciju, tostarp strukturālo un institucionālo rasismu, neatkarīgi no tā pamata un visās ES jomās; uzsver, ka Eiropas Savienībai un tās iestādēm ir jārāda piemērs šajā cīņā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina šajā cīņā nodrošināt plašāku un pastāvīgu politisko vadību visaugstākajā līmenī, tostarp stingri un ātri reaģējot uz naida runu un naida noziegumiem, kā arī klātienē piedalīties augstākā līmeņa sanāksmēs rasisma apkarošanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju turpināt novērtēt, kā tiek īstenots pašreizējais ES tiesiskais regulējums diskriminācijas, rasisma, ksenofobijas, naida runas un naida noziegumu, kā arī citu neiecietības veidu apkarošanai, lai noteiktu, kā vajadzības gadījumā to uzlabot, un piedalīties regulārā dialogā un paraugprakses apmaiņā ar dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, rasializētām grupām un citām attiecīgām ieinteresētajām personām, tostarp pilsoniskās sabiedrības organizācijām; aicina Komisiju veikt konkrētas darbības, tostarp pārkāpuma procedūras, gadījumos, kad dalībvalstis neievēro ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un visus ES pārvaldības līmeņus integrēt vienlīdzību un rasu taisnīgumu visā savā politiskajā darbā, tostarp finansējot projektus dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī; šajā nolūkā aicina Komisiju īstenot nulles tolerances politiku attiecībā uz ES atbalstu projektiem ES vai ārpus tās, kuri tieši vai netieši veicina ksenofobiskus vai rasistiskus uzskatus; atgādina, ka ES Finanšu regulā (25) un Kopīgo noteikumu regulā attiecībā uz ES finansētām programmām (26) saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu ir iekļauti vairāki diskriminācijas novēršanas noteikumi, jo īpaši saistībā ar rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai pārliecību; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt šo noteikumu pareizu piemērošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina par savu ilgstošo aicinājumu pieņemt horizontālo diskriminācijas novēršanas direktīvu, kas Padomē ir bloķēta kopš 2008. gada; aicina Padomi izveidot Padomes sastāvu dzimumu līdztiesības un vienlīdzības jautājumos, lai veicinātu augsta līmeņa diskusijas par šiem jautājumiem, tostarp par strukturālo un intersekcionālo diskrimināciju, regulārā un pastāvīgā forumā un nodrošinātu rasisma apkarošanas un integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanai iekļaušanu visās politikas jomās; aicina Komisiju atjaunināt priekšlikumu ES direktīvai par vienlīdzīgu attieksmi, kura pamatā būtu Parlamenta nostāja, risinot arī intersekcionālās diskriminācijas problēmu un nepārprotami aizliedzot diskrimināciju jebkādu iemeslu dēļ, kā minēts Hartā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstis nodrošināt Rasu vienlīdzības direktīvas un Nodarbinātības vienlīdzības direktīvas pilnīgu īstenošanu un efektīvu uzraudzību; stingri nosoda to, ka rasu, etniskās, reliģiskās un lingvistiskās minoritātes un migranti, tostarp LGBTQI, saskaras ar strukturālu rasismu, diskrimināciju, naida noziegumiem un naida runu, ilgstošu sociālekonomisko nevienlīdzību, tai skaitā tādās jomās kā, piemēram, mājokļi, veselības aprūpe, nodarbinātība, izglītība un citi pamatpakalpojumi, piemēram, mentālās veselības un seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpe, kā arī saskaras ar lielākām grūtībām piekļūt tiesu sistēmai, kas jāatzīst par būtiskiem šķēršļiem, lai pilnībā izmantotu pamattiesības, un galvenajiem šķēršļiem iekļautībai un līdztiesībai, kuri veicina nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par to, ka 14 gadus pēc Pamatlēmuma par rasismu un ksenofobiju pieņemšanas vairākas dalībvalstis vēl nav pilnībā un pareizi transponējušas tā noteikumus valsts tiesību aktos; aicina dalībvalstis noteikt kriminālatbildību par rasistiskiem naida noziegumiem un naida runu un veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka rasistisks vai ksenofobisks motīvs tiek uzskatīts par vainu pastiprinošu apstākli vai ka tiesas var ņemt vērā šādu motīvu, nosakot sodus; turklāt aicina dalībvalstis ieviest attiecīgus standartus un pasākumus attiecībā uz naida noziegumu liecinieku un cietušo aizsardzību pirms kriminālizmeklēšanas, tās laikā un pēc tās saskaņā ar direktīvu par cietušo tiesībām un veikt paraugprakšu apmaiņu saistībā ar pasākumiem, kas efektīvi veicinājuši ziņošanu, piemēram, uzticības tālruņiem un drošām telpām; pauž nožēlu par to, ka Eiropas Savienībā joprojām ir gadījumi, kad tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonas neuztver nopietni ziņojumus par rasistiski motivētiem noziegumiem, un aicina pienācīgi izmeklēt visus gadījumus (27); uzsver, ka ir svarīgi tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs organizēt specializētas apmācības rasisma, diskriminācijas un naida noziegumu apkarošanai, jo īpaši par to, kā pareizi identificēt un reģistrēt incidentus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž dziļas bažas par policijas vardarbības gadījumiem pret rasializētiem cilvēkiem vairākās dalībvalstīs; aicina dalībvalstis nodrošināt cilvēku piekļuvi neatkarīgiem un labi funkcionējošiem sūdzību mehānismiem par policiju, kuri ļautu uzsākt izmeklēšanu par policijas vardarbību, pārkāpumiem un ļaunprātīgu izmantošanu un aizsargāt cilvēku tiesības dokumentēt šādus gadījumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē Komisijas 2021. gada 9. decembra paziņojumu “Iekļaujošāka un aizsargājošāka Eiropa: ES noziegumu jomu saraksta paplašināšana, tajā iekļaujot naida runu un naida noziegumu” (COM(2021)0777), aicina Padomi ātri vienoties par šī lēmuma pieņemšanu; atzinīgi vērtē Digitālo pakalpojumu akta (COM(2020)0825) noteikumus, kuros paredzēts, ka bezsaistē nelikumīgas darbības ir nelikumīgas arī tiešsaistē, un kuriem būtu jāpalīdz cīņā pret nelikumīgu naida runu internetā; aicina dalībvalstis piemērot galvenos pamatprincipus par to, kā veicināt ziņošanu par naida noziegumiem, ko 2021. gada martā izstrādāja ES darba grupa naida noziegumu reģistrēšanas, datu vākšanas un ziņošanas veicināšanas jautājumos; mudina attiecīgās iestādes veikt paraugprakšu apmaiņu, tostarp par alternatīviem sodiem, piemēram, par sabiedrisko darbu vai obligāto izglītību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzīst, ka mākslīgais intelekts varētu palīdzēt identificēt un samazināt cilvēku aizspriedumu ietekmi un ka mākslīgā intelekta programmatūru varētu piemērot datu kopām, lai kartētu grupas, kas tiek diskriminētas; tomēr pauž bažas par risku, ka mākslīgais intelekts varētu pastiprināt pastāvošo diskrimināciju un saasināt jau esošo nevienlīdzību un sociālo atstumtību; uzsver, ka ir svarīgi algoritmu izstrādē izmantot augstas kvalitātes datus, jo mākslīgā intelekta sistēmu standarta pamatā ir dati, kas izmantoti to apmācībai; uzsver, ka ir svarīgi novērst iespējamos riskus un nodrošināt, ka ir ieviesti nepieciešamie aizsardzības pasākumi datu subjektu pamattiesībām un brīvībām attiecībā uz mākslīgā intelekta rīku izmantošanu, jo īpaši, ja tos izmanto tiesībaizsardzības iestādes, un nodrošināt, ka mākslīgā intelekta sistēmās tiek ievēroti pārredzamības, izskaidrojamības, taisnīguma un pārskatatbildības principi, kā arī nodrošināt, ka tiek veiktas neatkarīgas revīzijas, lai novērstu to, ka šādas sistēmas pastiprina diskrimināciju, rasismu, atstumtību un nabadzību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prasa dalībvalstīm izbeigt jebkāda veida rasu vai etnisko profilēšanu; aicina dalībvalstis un Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru nodrošināt vairāk apmācību par to, kā novērst nelikumīgu profilēšanu tiesībaizsardzības kontekstā, un palīdzēt izprast un novērst neobjektivitāti; atgādina, ka saskaņā ar ES tiesību aktiem profilēšana, kuras rezultātā tiek diskriminētas fiziskas personas, pamatojoties uz personas datiem, kas pēc savas būtības ir īpaši sensitīvi saistībā ar pamattiesībām un brīvībām, ir aizliegta, kā noteikts Direktīvā (ES) 2016/680 (28) un Regulā (ES) 2016/679 (29); |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka rasializētas grupas ir nesamērīgi pārstāvētas starp Eiropas iedzīvotājiem ar zemākiem ienākumiem, un aicina dalībvalstis un Komisiju pievērsties rasializētu grupu īpašajām vajadzībām tādās jomās kā izglītība, mājokļi, veselība, nodarbinātība, policijas darbs, sociālie pakalpojumi, tiesu sistēma un politiskā līdzdalība un pārstāvība; mudina dalībvalstis pilnībā izmantot Garantiju bērniem, lai mazinātu arī strukturālo rasismu, kas vērsts pret rasializētiem bērniem, un izstrādāt īpašas valstu programmas, lai pārtrauktu nabadzības loku, kas visvairāk skar rasializētus bērnus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē ES reakciju uz cilvēkiem, kas bēg no Ukrainas, un Pagaidu aizsardzības direktīvas aktivizēšanu (30); pauž bažas par ziņojumiem par dažādu vecumu un minoritāšu cilvēku, piemēram, romu, diskriminēšanu un rasistiskiem incidentiem uz robežām un atgādina dalībvalstīm, ka katram indivīdam ir tiesības meklēt patvērumu un saņemt cieņpilnu attieksmi saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem (31); atkārtoti uzsver, ka migrācijas kontrole un robežkontrole nedrīkst būt svarīgāka par cilvēku drošību, tiesībām un dzīvību, un aicina Komisiju iekļaut rasu vienlīdzības dimensiju ES tiesiskajā un politiskajā regulējumā migrācijas jomā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu, ka romu kopienas joprojām ir viena no diskriminētākajām un neaizsargātākajām grupām ES; aicina dalībvalstis ievērot 2021. gada 12. martā pieņemto Padomes Ieteikumu par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību, kā arī ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģisko satvaru, un šajā nolūkā pilnībā izmantot pieejamo finansējumu; aicina dalībvalstis oficiāli atzīt antičigānismu kā īpašu pret romu izcelsmes cilvēkiem vērstu rasisma veidu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai novērstu satraucošo antisemītisma pieaugumu ES; norāda, ka ebreju skaits ES pēdējos gados ir samazinājies un ka 38 % ebreju pēdējo piecu gadu laikā ir apsvēruši iespēju pamest ES, jo baidās par savu drošību (32); |
| --- | --- |

15.

| 16. | nosoda tādas prakses kā sieviešu dzimumorgānu izkropļošana, nebrīve laulībā un “goda aizstāvēšanas” noziegumi, kas īpaši skar sievietes, un aicina saukt par šādu praksi vainīgos pie atbildības; aicina uzlabot informētību un aizstāvību, lai izbeigtu šādas kaitnieciskas prakses Eiropas Savienībā gan valstu, gan ES līmenī; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka daudzas afrikāņu izcelsmes sievietes un citas rasializētas sievietes saskaras ar nabadzību un atstumtību no paaudzes paaudzē un pastāvīgi ir to grupu vidū, kurām ir vismazākā piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem un kuras saskaras ar diskrimināciju dzemdniecības, maternitātes un bērnu aprūpes pakalpojumu jomā (33); |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka veselības aprūpes dienesti ir gatavi risināt konkrētas ar veselību saistītas problēmas, kas galvenokārt varētu skart Āfrikas, Tuvo Austrumu, Latīņamerikas un Āzijas izcelsmes cilvēkus, tostarp nodrošinot vajadzīgo apmācību un attiecīgi atjauninot savas medicīniskās izglītības programmas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt īpašus pasākumus, lai cīnītos pret dzimumu stereotipiem un izskaustu diskrimināciju un nevienlīdzību, kā arī apkarotu ar dzimumu saistītu vardarbību pret rasializētām sievietēm, tostarp pieņemot ierosināto direktīvu par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu (COM(2022)0105), iekļaujot ar dzimumu saistītu vardarbību ES noziegumu sarakstā un nosakot kriminālatbildību par piespiedu sterilizāciju un piespiedu abortiem, kā arī nodrošinot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, atbalstu un kompensācijas cietušajiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver izglītības, kultūras un sporta nozīmi cīņā pret rasu un etniskajiem stereotipiem un vienlīdzības un sociālās iekļaušanas veicināšanā; uzskata, ka dalībvalstīm jau agrīnā posmā būtu jārisina rasisma un diskriminācijas problēma un iekļaujošā izglītība jāintegrē visās oficiālajās mācību programmās; uzsver, ka ir svarīgi atzīt rasisma un antisemītisma vēsturiskās saknes un par tām mācīt, tostarp nolūkā veicināt labāku izpratni par migrāciju mūsdienās; pauž bažas par rasisma un diskriminācijas ietekmi uz imigrantu izcelsmes bērnu un pusaudžu un citu rasializētu cilvēku fizisko un mentālo veselību, kas apgrūtina viņu iekļaušanos sabiedrībā; uzsver, ka šādiem aizspriedumiem ir ilgstoša ietekme arī pēc pieaugšanas; stingri nosoda jebkādu rasu vai etnisko segregāciju skolās, kura ES joprojām notiek un nesamērīgi ietekmē bērnus no rasializētu un etnisko minoritāšu kopienām; brīdina, ka šāda prakse izraisa marginalizāciju, izplata strukturālu diskrimināciju un kavē vienlīdzīgu piekļuvi dzīves kvalitātei; aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest vai stiprināt iekļaujošu politiku, lai novērstu sociālo atstumtību, kā arī veikt konkrētus pasākumus, lai atbalstītu rasializētu un etnisko minoritāšu bērnus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina ES iestādes, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un attiecīgajām grupām, ES tiesību aktos un politikā diskriminācijas novēršanas jomā risināt intersekcionālās diskriminācijas problēmu un atbalstīt ES regulējumu šajā jomā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ir jānodrošina visu intersekcionālās diskriminācijas skarto grupu, jo īpaši minoritāšu grupu, patiesa līdzdalība rīcībpolitikas veidošanā ES, valstu un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina visas ES dalībvalstis vākt salīdzināmus un pārliecinošus sadalītus datus par līdztiesību, lai pilnībā izprastu un dokumentētu diskrimināciju, analizētu sociālās problēmas un holistiski risinātu nevienlīdzības problēmu, pamatojoties uz brīvprātīgu līdzdalību, pašidentifikāciju un apzinātu piekrišanu, vienlaikus aizsargājot anonimitāti un konfidencialitāti, nodrošinot kopienas līdzdalību kategoriju noteikšanā, analīzē un novērtēšanā saskaņā ar ES datu aizsardzības tiesību aktu un pamattiesību pamatprincipiem un valstu tiesību aktiem; aicina Komisiju turpināt izstrādāt ar dalībvalstīm kopīgu metodiku šajā jomā, lai nodrošinātu savākto datu salīdzināmību, precizitāti un uzticamību; atbalsta FRA darbu šo datu analīzē un atzinīgi vērtē turpmāko attīstību šajā jomā saskaņā ar tās jaunajām pilnvarām, kā arī izmantojot strukturētu un ciešu sadarbību ar tieslietu un iekšlietu aģentūrām un skartajām grupām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina visas dalībvalstis līdz 2022. gada beigām pieņemt valsts rīcības plānus pret rasismu un diskrimināciju, kuros ņemtas vērā rasisma vēsturiskās saknes un radīta cietušo piemiņas kultūra, kā paredzēts ES rīcības plānā pret rasismu; aicina Komisiju palielināt pārredzamību un rasializētu grupu līdzdalību valstu rīcības plānu pret rasismu apakšgrupas darbā, tostarp sniedzot informāciju par valstu kontaktpunktiem; uzsver, ka arī pēc 2025. gada jāturpina īstenot ES rīcības plānu cīņai pret rasismu un jāizstrādā pilnvērtīga ES stratēģija, un mudina Komisiju nodrošināt šā darba nepārtrauktību līdz tās pašreizējo pilnvaru termiņa beigām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir vajadzīgs uzraudzības un pārskatatbildības mehānisms, lai nodrošinātu ES tiesību aktu un politikas rasisma un diskriminācijas novēršanas jomā efektīvu piemērošanu un izpildi, un atgādina, cik svarīga ir pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalība šajā procesā; aicina pieņemt Padomes ieteikumu par valstu rīcības plāniem pret rasismu un diskrimināciju, lai stiprinātu apņemšanos ievērot kopējos pamatprincipus un turpmākos progresa rādītājus, kā arī to uzraudzības mehānismu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina par savu atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jo īpaši rasisma un diskriminācijas novēršanas un iecietības jomā; uzsver, ka cilvēktiesību aizstāvji, kas vēršas pret rasismu, ir jāaizsargā un jāatbalsta viņu darbā; atgādina, ka pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir vajadzīgs īpašs un pietiekams ES finansējums; turklāt uzsver, cik svarīgs ir regulārs un strukturēts dialogs ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas Eiropas, valstu un vietējā līmenī strādā rasu tiesiskuma un vienlīdzības jomā; mudina Komisiju un dalībvalstis, iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un skartās grupas, izstrādāt un īstenot sabiedrības informēšanas kampaņas, lai cīnītos pret stereotipiem un aizspriedumiem, kas pastāv sabiedrībā; aicina nodrošināt atbilstošākas finansēšanas iespējas diskriminācijas apkarošanas jomā saskaņā ar programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”; aicina Komisiju nodrošināt, ka pilsoniskās sabiedrības organizāciju pastāvīgais forums rasisma apkarošanai tiek oficiāli iekļauts attiecīgās politikas un tiesību aktu izstrādē; pauž nožēlu par dažāda veida uzbrukumiem (tostarp naida runu, nelabvēlīgiem nodokļu režīmiem, stratēģiskām tiesas prāvām pret sabiedrības līdzdalību un uzbrukumiem birojiem vai tajos strādājošajiem) pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas sniedz atbalstu iedzīvotājiem un īpašās zināšanas politikas veidotājiem šajā jomā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka pārstāvība un daudzveidība ir svarīgs rīks iekļaujošas sabiedrības veidošanā; atgādina, ka medijiem ir pienākums atspoguļot sabiedrību visā tās daudzveidībā, un pauž nožēlu par pašreizējo daudzveidības trūkumu visos līmeņos; nosoda dažu mediju kanālu rasistisko retoriku, kas stigmatizē rasializētas kopienas; turklāt uzsver, cik svarīga ir dzimumu ziņā līdzsvarota līdzdalība, kā arī rasializētu cilvēku līdzdalība medijos, lai nodrošinātu pienācīgu pārstāvību un priekšzīmes rādītājus rasializētu grupu bērniem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka medijpratības uzlabošanas kampaņām un iniciatīvām var būt būtiska nozīme, lai novērstu rasu diskriminācijas vēstījumu izplatīšanu ar dezinformāciju; aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību kritiskās domāšanas, medijpratības un digitālo prasmju veidošanai, lai apkarotu rasismu un diskrimināciju; aicina dalībvalstis atklāt un analizēt ES ekstrēmistu grupu, kas izplata naidu, darbības un finansējuma avotus, tostarp tos, kam ir cieša saikne ar Krieviju un kuri tiek izmantoti, lai destabilizētu ES un grautu tās vienotību, kā arī veikt turpmākus pasākumus, lai apkarotu šādu organizāciju darbības ES; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu par minimālajiem standartiem līdztiesības iestādēm, kuru mērķis ir nodrošināt vienlīdzīgu aizsardzību pret diskrimināciju visā ES, un mudina Komisiju šajā saistībā iesniegt vērienīgu priekšlikumu; aicina Komisiju pieņemt konkrētus leģislatīvos pasākumus, kas stiprinātu līdztiesības iestāžu lomu un neatkarību dalībvalstīs un nodrošinātu, ka tām ir pietiekams finansējums savu uzdevumu veikšanai, jo īpaši attiecībā uz labāku datu vākšanu, lai apzinātu diskrimināciju un nevienlīdzību visā ES; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka visu līdztiesības iestāžu pilnvaras aptver jebkāda veida diskrimināciju, tostarp viktimizāciju un naida runu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu par to, ka ES sabiedrībā joprojām pastāv strukturālais rasisms; aicina ES iestādes risināt šo problēmu savās struktūrās, kā arī risināt jautājumu par rasializētu un citu diskriminācijai pakļautu grupu nepietiekamu pārstāvību, jo īpaši lēmumu pieņemšanas amatos, un steidzami pieņemt darbaspēka daudzveidības un iekļaušanas stratēģiju; uzsver, ka darbinieki būtu jāpieņem, pamatojoties uz nopelniem, kvalifikāciju un prasmēm; atgādina, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 10. pantu naida runa, tāpat kā noniecinoši izteikumi un kūdīšana uz diskrimināciju, ir aizliegta, un aicina Parlamenta priekšsēdētāju un komiteju priekšsēdētājus pienācīgi īstenot šos noteikumus un nodrošināt pienācīgu izmeklēšanu un turpmākos pasākumus gadījumos, kad tiek konstatēts, ka šis noteikums ir pārkāpts; |
| --- | --- |

30.

| 31. | šajā saistībā atzinīgi vērtē Parlamenta daudzveidības stratēģijas un tā ceļveža 2022.–2024. gadam pieņemšanu; uzsver, ka arī attiecīgās politiskās grupas ir atbildīgas par šīs stratēģijas īstenošanu savās attiecīgajās cilvēkresursu stratēģijās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija 2021. gadā iecēla pirmo antirasisma koordinatoru un kopš 2015. gada atkārtoti iecēlusi koordinatoru antisemītisma apkarošanai un ebreju dzīvesvides atbalstam; aicina Komisiju ātri iecelt koordinatoru pret musulmaņiem vērsta naida apkarošanai; pauž nožēlu par to, ka šis amats kopš 2021. gada jūlija ir vakants; atgādina, ka šādiem amatiem vajadzētu būt pastāvīgiem, tādēļ koordinatori būtu jāsaglabā un finansiāli jāatbalsta; uzsver, ka rasisma apkarošanas koordinatoram un ES augsta līmeņa grupai rasisma, ksenofobijas un citu neiecietības veidu apkarošanas jautājumos ir būtiska loma, lai rasu vienlīdzību integrētu visās ES politikas jomās; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž bažas par to, ka arvien tiek izplatītas rasistiskas un ksenofobiskas sazvērestības teorijas, kas mudina uz naidu un vardarbību, tostarp naida noziegumiem visā pasaulē; pauž satraukumu par to, kā šīs teorijas, piemēram, tā dēvētā “lielās aizstāšanas teorija”, tiek integrētas vairāku dalībvalstu galēji labējo politisko spēku politiskajā runā, un uzsver, ka tas apdraud ES pamatvērtības un kopīgās vērtības; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina savu nostāju attiecībā uz Komisijas gada ziņojumu par tiesiskumu un jo īpaši savu aicinājumu iekļaut īpašu iedaļu par pilsoniskās sabiedrības organizācijām un aptvert pamattiesības, tostarp nediskriminēšanu rases, ādas krāsas vai etniskās piederības dēļ; turklāt aicina ziņojuma valstu nodaļās iekļaut kopsavilkumu par to, kā tiek īstenots ES rasisma apkarošanas rīcības plāns; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzdod priekšsēdētājai šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(3)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(4)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(5)  OV L 156, 5.5.2021., 1. lpp.

(6)  OV C 93, 19.3.2021., 1. lpp.

(7)  https://edoc.coe.int/en/living-together-diversity-and-freedom-in-europe/9741-covid-19-an-analysis-of-the-anti-discrimination-diversity-and-inclusion-dimensions-in-council-of-europe-member-states.html

(8)  OV C 108, 26.3.2021., 2. lpp.

(9)  OV C 385, 22.9.2021., 104. lpp.

(10)  OV C 362, 8.9.2021., 63. lpp.

(11)  OV C 445, 29.10.2021., 150. lpp.

(12)  OV C 347, 9.9.2022., 2. lpp.

(13)  OV C 347, 9.9.2022., 15. lpp.

(14)  Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību, Opinion on the concept of “racialisation”, 2021. gada 8. decembris.

(15)  Eiropas Parlaments, pētījums LIBE komitejai Protection against racism, xenophobia and racial discrimination, and the EU Anti-racism Action Plan, 2022. gada maijs.

(16)  FRA, Pamattiesību ziņojums (2022), 2022. gada 8. jūnijs, 84. lpp.,

(17)  Apzīmējums “romi” aptver dažādas grupas, tostarp romus, kalus, manušus, aškalus, trevellerus, lovarus, risendus, bojašus, domarus, kalderašus, romu izcelsmes personas un sintus.

(18)  FRA, Second European Union Minorities and Discrimination Survey – Main results, 2017. gada 6. decembris.

(19)  FRA, Second European Union Minorities and Discrimination Survey Muslims – Selected findings, 2017. gada 21. septembris.

(20)  FRA, Experiences and perceptions of antisemitism – Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU, 2018. gada 10. decembris.

(21)  Eiropas Romu tiesību centrs, Justice Denied:
  Roma in the criminal justice system, 2022. gada 2. marts.

(22)  Eiropas Tīkls pret rasismu, 2014–2018 ENAR Shadow Report on racist crime and institutional racism in Europe, 2019. gada 11. septembris.

(23)  FRA, Fundamental Rights Report 2022, 2022. gada 8. jūnijs, 84. lpp.,

(24)  FRA, Encouraging hate crime reporting – The role of enforcement and other authorities, 2021.

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 18. jūlija Regula (ES, Euratom) 2018/1046 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

(27)  ENAR, Justice Gap:
  Racism pervasive in criminal justice systems across Europe, 2019. gada 12. septembris.

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI. OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula). OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(30)  Padomes 2001. gada 20. jūlija Direktīva 2001/55/EK par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas. OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.

(31)  FRA, The war in Ukraine – Fundamental rights implications within the EU, 2022. gada 19. maijs, un FRA, EU-Ukrainian border checkpoints:
  First field observations, 2022. gada 23. marts.

(32)  FRA atzinumi — Saskare ar antisemītismu un tā uztvere.

(33)  Equinox, Towards Gender Justice – Rethinking EU Gender Equality Policy from an Intersectional Perspective, 2021. gada maijs.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2022. gada 10. novembris

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/20

---

P9_TA(2022)0376

Nolīgums starp ES un Ukrainu par kravu autopārvadājumiem

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Ukrainu par kravu autopārvadājumiem (11050/2022 – C9-0299/2022 – 2022/0200(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 161/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11050/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11050/2022),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Ukrainu (10151/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Ukrainu (10151/2022),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0299/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0299/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0263/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0263/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Ukrainas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/21

---

P9_TA(2022)0377

Nolīgums starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku par kravu autopārvadājumiem (11052/2022 – C9-0304/2022 – 2022/0201(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 161/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11052/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (11052/2022),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku (10152/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam starp Eiropas Savienību un Moldovas Republiku (10152/2022),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0304/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C9-0304/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0262/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0262/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Moldovas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/22

---

P9_TA(2022)0378

Nolīguma noslēgšana par grozījumiem specifisko saistību grafikos saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu par grozījumiem specifisko saistību grafikos saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību ar mērķi tajos iekļaut 1. pielikumu 2021. gada 2. decembra Deklarācijā par sarunu noslēgšanu par iekšzemes regulējumu pakalpojumu jomā (09982/2022 – C9-0224/2022 – 2022/0174(NLE))

(Piekrišana)

(2023/C 161/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (09982/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (09982/2022),

| — | ņemot vērā projektu nolīgumam par grozījumiem specifisko saistību grafikos saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību ar mērķi tajos iekļaut 1. pielikumu 2021. gada 2. decembra Deklarācijā par sarunu noslēgšanu par iekšzemes regulējumu pakalpojumu jomā (09982/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu nolīgumam par grozījumiem specifisko saistību grafikos saskaņā ar Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību ar mērķi tajos iekļaut 1. pielikumu 2021. gada 2. decembra Deklarācijā par sarunu noslēgšanu par iekšzemes regulējumu pakalpojumu jomā (09982/2022),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C9-0224/2022),

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0257/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0257/2022),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Pasaules Tirdzniecības organizācijai. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/23

---

P9_TA(2022)0379

Kropļojošas ārvalstu subsīdijas

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 161/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0223),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 207. pantu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0167/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 207. pantu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0167/2021),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 20. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 13. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 13. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0135/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A9-0135/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai un kas tiks publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai un kas tiks publicēti Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 105, 4.3.2022., 87. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2022. gada 4. maijā pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0143).

---

P9_TC1-COD(2021)0114

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2560.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgais paziņojums

Savienība joprojām ir apņēmības pilna veidot atvērtu un uz noteikumiem balstītu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, kuras centrā ir modernizēta PTO, un vēl vairāk uzlabot daudzpusējās subsīdiju sistēmas efektivitāti. Tā atkārtoti apstiprina savu apņemšanos atbalstīt PTO noteikumu modernizāciju, lai novērstu tirdzniecības un konkurences izkropļojumus. Jo īpaši Savienība iesaistīsies rūpniecības subsīdiju noteikumu modernizēšanā, lai uzlabotu PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (SKP nolīgums) pareizu darbību un veicinātu atbilstību un izpildi.

Eiropas Komisijas paziņojums par precizējumiem attiecībā uz Regulas (ES) 2022/2560 (1) piemērošanu saskaņā ar tās 46. pantu

Komisija apņemas precizēt Regulas (ES) 2022/2560 4. panta 1. punkta par izkropļojumu, ko iekšējā tirgū rada ārvalstu subsīdija, piemērošanu, šīs regulas 6. pantā noteiktā samērošanas testa piemērošanu un izkropļojuma novērtējumu publiskā iepirkuma procedūrā, kā noteikts šīs regulas 27. panta 1. punktā.

Komisija šādus sākotnējos precizējumus publiskos ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc šo noteikumu piemērošanas datuma.

Pamatnostādnes, kas izdotas, ievērojot Regulas (ES) 2022/2560 46. pantu, var aizstāt šos sākotnējos precizējumus.

Eiropas Komisijas paziņojums par daudzpusējiem noteikumiem kropļojošu ārvalstu subsīdiju novēršanai saistībā ar Regulas (ES) 2022/2560 (2) pieņemšanu

Eiropas Parlaments, Padome un Eiropas Komisija 2022. gada 30. jūnijā panāca vienošanos par Regulu par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (3). Šī regula papildina spēkā esošos Eiropas un starptautiskos subsīdiju un subsīdiju kontroles mehānismus. Tā attiecas uz izkropļojumiem, ko Savienības iekšējā tirgū rada ārvalstu subsīdijas.

Subsīdijas var negatīvi ietekmēt starptautisko tirdzniecību un var radīt konkurences izkropļojumus gan tradicionālajās nozarēs, gan attiecībā uz jaunajām tehnoloģijām. Dažos gadījumos nekontrolētas subsīdijas var izraisīt arī jaudas pārpalikumu, tādējādi kaitējot veselīgai tirgus darbībai. ES ir jāturpina izmantot starptautisko iespēju piedāvātos labumus, vienlaikus izstrādājot mehānismus negodīgas tirdzniecības apkarošanai gan savās robežās, gan aiz tām (4). Šai regulai būtu jāpalīdz uzlabot ES iekšējā tirgus noturību, jo īpaši attiecībā uz tā aizsardzību pret izkropļojumiem, ko rada ārvalstu subsīdijas. Tādējādi Savienība papildinās savu instrumentu kopumu, ar ko sasniegt Savienības atvērtās stratēģiskās autonomijas mērķus.

Lai novērstu subsīdiju negatīvo ietekmi un atzīstot, ka PTO noteikumi var nebūt pietiekami efektīvi, lai novērstu negatīvo blakusietekmi, ko rada valstu iejaukšanās ekonomikā, tostarp dažās rūpniecības nozarēs, Eiropas Komisija joprojām ir apņēmības pilna vēl vairāk uzlabot daudzpusējās subsīdiju sistēmas efektivitāti un visiem spēkiem centīsies panākt tādu tiesisko regulējumu, kas būtu labi izstrādāts, lai novērstu tirdzniecības un konkurences izkropļojumus, kā arī nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus (5). Jo īpaši Komisija ir apņēmusies modernizēt noteikumus par rūpniecības subsīdijām, lai uzlabotu PTO Nolīguma par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem (SKP nolīgums) pareizu darbību un veicinātu tā ievērošanu. Šajā sakarībā Eiropas Komisija atgādina par savu pašreizējo trīspusējo sadarbību ar Japānu un Amerikas Savienotajām Valstīm.

Noteikumi par subsīdijām jo īpaši ir noteikti SKP nolīgumā, kurā paredzēti konkrētu subsīdiju aizliegumi un pasākumi, lai novērstu subsīdiju negatīvo ietekmi saistībā ar preču tirdzniecību. Attiecībā uz Savienību šie noteikumi, ciktāl tie attiecas uz subsidēšanas kompensācijām, tiek īstenoti ar Regulu (ES) 2016/1037 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (6). Regulas (ES) 2016/1037 darbības jomu nosaka SKP nolīguma darbības joma.

Regula par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu, atbilst Savienības starptautiskajām saistībām, tostarp jo īpaši tām, kas izriet no SKP nolīguma. Eiropas Komisija nodrošinās, ka visas darbības, kas veiktas, piemērojot šo regulu, atbilst tās starptautiskajām saistībām.

Komisija plāno pilnībā izmantot šo jauno regulu, lai novērstu izkropļojumus, ko iekšējā tirgū rada ārvalstu subsīdijas.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2560 (2022. gada 14. decembris) par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (OV L 330, 23.12.2022., 1. lpp.).

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/2560 (2022. gada 14. decembris) par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu (OV L 330, 23.12.2022., 1. lpp.).

(3)  Eiropas Komisija, Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārvalstu subsīdijām, kas izkropļo iekšējo tirgu, COM(2021)0223.

(4)  Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojums “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika”, COM(2021)0066.

(5)  Komisijas 2021. gada 18. februāra paziņojums “Tirdzniecības politikas pārskatīšana — atvērta, ilgtspējīga un pārliecinoša tirdzniecības politika” COM(2021)0066.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/26

---

P9_TA(2022)0380

Korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanas direktīva

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu groza Direktīvu 2013/34/ES, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Regulu (ES) Nr. 537/2014 (COM(2021)0189 – C9-0147/2021 – 2021/0104(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 161/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0189), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2021)0189),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 50. pantu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0147/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 50. pantu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0147/2021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 7. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 7. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 22. septembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 22. septembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0059/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A9-0059/2022),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 446, 3.11.2021., 2. lpp.

(2)  OV C 517, 22.12.2021., 51. lpp.

---

P9_TC1-COD(2021)0104

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņu sniegšanu groza Regulu (ES) Nr. 537/2014, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Direktīvu 2013/34/ES

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2464.)

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/27

---

P9_TA(2022)0381

Digitālās finanses – digitālā darbības noturība (DORA)

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu sektora digitālās darbības noturību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014 un (ES) Nr. 909/2014 (COM(2020)0595 – C9-0304/2020 – 2020/0266(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 161/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0595), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0595),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0304/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0304/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 4. jūnija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 4. jūnija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0341/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0341/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 343, 26.8.2021., 1. lpp.

(2)  OV C 155, 30.4.2021., 38. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0266

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/... par finanšu nozares digitālās darbības noturību un ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1060/2009, (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 600/2014, (ES) Nr. 909/2014 un (ES) 2016/1011

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2022/2554.)

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/28

---

P9_TA(2022)0382

Digitālās finanses – direktīvas attiecībā uz digitālās darbības noturības prasībām

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2006/43/EK, 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 un (ES) 2016/2341 (COM(2020)0596 – C9-0303/2020 – 2020/0268(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 161/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0596), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0596),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 53. panta 1. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0303/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 53. panta 1. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0303/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 4. jūnija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2021. gada 4. jūnija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 24. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0340/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0340/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ierosina minēto tiesību aktu saukt par “DORA direktīvu”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 343, 26.8.2021., 1. lpp.

(2)  OV C 155, 30.4.2021., 38. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0268

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK, 2011/61/ES, 2013/36/ES, 2014/59/ES, 2014/65/ES, (ES) 2015/2366 un (ES) 2016/2341 attiecībā uz finanšu nozares digitālās darbības noturību

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2556.)

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/29

---

P9_TA(2022)0383

Vienādi augsts kiberdrošibas līmenis Savienībā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa kiberdrošību Savienībā un ar ko atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (COM(2020)0823 – C9-0422/2020 – 2020/0359(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2023/C 161/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2020)0823),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0422/2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C9-0422/2020),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2022. gada 11. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2022. gada 11. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2021. gada 27. aprīļa atzinumu (2),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 22. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 74. panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2022. gada 22. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Ārlietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Ārlietu komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0313/2021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A9-0313/2021),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājai Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 233, 16.6.2022., 22. lpp.

(2)  OV C 286, 16.7.2021., 170. lpp.

---

P9_TC1-COD(2020)0359

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2022. gada 10. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2022/..., ar ko paredz pasākumus nolūkā panākt vienādi augstu kiberdrošības līmeni visā Savienībā un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 910/2014 un Direktīvu (ES) 2018/1972 un atceļ Direktīvu (ES) 2016/1148 (TID 2 direktīva)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2022/2555.)

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/30

---

P9_TA(2022)0384

REPowerEU veltītās atveseļošanas un noturības plānu nodaļas

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru attiecībā uz REPowerEU veltītajām atveseļošanas un noturības plānu nodaļām groza Regulu (ES) 2021/241, kā arī groza Regulu (ES) 2021/1060, Regulu (ES) 2021/2115, Direktīvu 2003/87/EK un Lēmumu (ES) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

[Grozījums Nr. 1, ja nav norādīts citādi]

(2023/C 161/11)

EIROPAS PARLAMENTA GROZĪJUMI (*1)

Komisijas priekšlikumā

2022/0164(COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI,

ar kuru attiecībā uz REPowerEU veltītajām atveseļošanas un noturības plānu nodaļām groza Regulu (ES) 2021/241, kā arī groza Regulu (ES) 2021/1060, Regulu (ES) 2021/2115, Direktīvu 2003/87/EK un Lēmumu (ES) 2015/1814

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu, 177. panta pirmo daļu, 192. panta 1. punktu, 194. panta 2. punktu un 322. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3),

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

| (1) | Kopš pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (4), līdz šim nepieredzēti ģeopolitiski notikumi,
  kurus izraisījis Krievijas nepamatotais un nelikumīgais militārais iebrukums Ukrainā
  , un to tiešās un netiešās sociālekonomiskās sekas ir būtiski ietekmējušas Savienības sabiedrību un ekonomiku,
  tās iedzīvotājus un ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju
  . Konkrētāk, skaidrāks nekā jebkad agrāk kļuvis tas, ka enerģētiskā drošība
  un enerģētiskā neatkarība
  , būdamas svarīgs Eiropas ekonomikas noturību veicinošs faktors, ir neaizstājamas sekmīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Savienības atveseļošanai no Covid-19 krīzes. |
| --- | --- |

(1)

Kopš pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (4), līdz šim nepieredzēti ģeopolitiski notikumi,
  kurus izraisījis Krievijas nepamatotais un nelikumīgais militārais iebrukums Ukrainā
  , un to tiešās un netiešās sociālekonomiskās sekas ir būtiski ietekmējušas Savienības sabiedrību un ekonomiku,
  tās iedzīvotājus un ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju
  . Konkrētāk, skaidrāks nekā jebkad agrāk kļuvis tas, ka enerģētiskā drošība
  un enerģētiskā neatkarība
  , būdamas svarīgs Eiropas ekonomikas noturību veicinošs faktors, ir neaizstājamas sekmīgai, ilgtspējīgai un iekļaujošai Savienības atveseļošanai no Covid-19 krīzes.

| (2) | Ņemot vērā Atveseļošanas un noturības mehānisma tiešo saikni ar ilgtspējīgu atveseļošanu, Savienības noturības veidošanu un Savienības energoapgādes drošību,
  atkarības no fosilā kurināmā, īpaši no Krievijas importētā
  ,
  samazināšanu
  , kā arī tā lomu taisnīgas un iekļaujošas pārkārtošanās nodrošināšanā, šis instruments ir labi piemērots tam, lai palīdzētu Savienībai reaģēt uz briestošajām problēmām,
  vienlaikus nodrošinot atbilstību Savienības tiesību aktiem
   (4 a)

  un spēkā esošajām starptautiskajām saistībām
  . |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā Atveseļošanas un noturības mehānisma tiešo saikni ar ilgtspējīgu atveseļošanu, Savienības noturības veidošanu un Savienības energoapgādes drošību,
  atkarības no fosilā kurināmā, īpaši no Krievijas importētā
  ,
  samazināšanu
  , kā arī tā lomu taisnīgas un iekļaujošas pārkārtošanās nodrošināšanā, šis instruments ir labi piemērots tam, lai palīdzētu Savienībai reaģēt uz briestošajām problēmām,
  vienlaikus nodrošinot atbilstību Savienības tiesību aktiem
   (4 a)

  un spēkā esošajām starptautiskajām saistībām
  .

| (3) | Valstu un valdību vadītāju pieņemtā Versaļas 2022. gada 10. un 11. marta deklarācija Komisiju aicināja līdz maija beigām ierosināt REPowerEU plānu, kura uzdevums būtu pakāpeniski izbeigt atkarību no Krievijas fosilā kurināmā importa, un vēlāk tas tika atkārtoti uzsvērts Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta secinājumos. Šis darbs būtu jāpaveic krietni pirms 2030. gada un veidā, kas atbilst ES zaļajam kursam un 2030. un 2050. gadam izvirzītajiem klimata mērķiem, kuri noteikti Eiropas Klimata aktā. Tāpēc Regula (ES) 2021/241 būtu jāgroza, lai ar to labāk varētu atbalstīt reformas un investīcijas, kas vērstas uz energoapgādes un jo īpaši fosilā kurināmā piegādes dažādošanu,
  un lai energosistēma kļūtu drošāka, cenas ziņā pieņemamāka, pieejamāka un ilgtspējīgāka, ko īpaši nodrošinātu atjaunojamo energoresursu izvēršana, energoefektivitāte un lielāka elektroenerģijas un gāzes uzglabāšanas jauda
  , tā līdz ar atvērtu ekonomiku stiprinot Savienības stratēģisko autonomiju. Būtu jāatbalsta arī reformas un investīcijas, kas palielina dalībvalstu ekonomikas energoefektivitāti
  un enerģijas ietaupījumus, panākot labāka saskaņotība ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu, Energoefektivitātes direktīvu, Ēku energoefektivitātes direktīvu un Produktu ilgtspējas ekodizaina regulu
  . |
| --- | --- |

(3)

Valstu un valdību vadītāju pieņemtā Versaļas 2022. gada 10. un 11. marta deklarācija Komisiju aicināja līdz maija beigām ierosināt REPowerEU plānu, kura uzdevums būtu pakāpeniski izbeigt atkarību no Krievijas fosilā kurināmā importa, un vēlāk tas tika atkārtoti uzsvērts Eiropadomes 2022. gada 24. un 25. marta secinājumos. Šis darbs būtu jāpaveic krietni pirms 2030. gada un veidā, kas atbilst ES zaļajam kursam un 2030. un 2050. gadam izvirzītajiem klimata mērķiem, kuri noteikti Eiropas Klimata aktā. Tāpēc Regula (ES) 2021/241 būtu jāgroza, lai ar to labāk varētu atbalstīt reformas un investīcijas, kas vērstas uz energoapgādes un jo īpaši fosilā kurināmā piegādes dažādošanu,
  un lai energosistēma kļūtu drošāka, cenas ziņā pieņemamāka, pieejamāka un ilgtspējīgāka, ko īpaši nodrošinātu atjaunojamo energoresursu izvēršana, energoefektivitāte un lielāka elektroenerģijas un gāzes uzglabāšanas jauda
  , tā līdz ar atvērtu ekonomiku stiprinot Savienības stratēģisko autonomiju. Būtu jāatbalsta arī reformas un investīcijas, kas palielina dalībvalstu ekonomikas energoefektivitāti
  un enerģijas ietaupījumus, panākot labāka saskaņotība ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu, Energoefektivitātes direktīvu, Ēku energoefektivitātes direktīvu un Produktu ilgtspējas ekodizaina regulu
  .

| (3a) | Pakāpeniski likvidējot atkarību no Krievijas fosilā kurināmā importa, būtu jāsamazina Savienības vispārējā energoatkarība. Saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu atjaunošanas un noturības plānu REPowerEU nodaļām būtu jāpalīdz palielināt un stiprināt Savienības stratēģisko autonomiju, būtiski nepalielinot atkarību no trešo valstu izejmateriālu importa. |
| --- | --- |

(3a)

Pakāpeniski likvidējot atkarību no Krievijas fosilā kurināmā importa, būtu jāsamazina Savienības vispārējā energoatkarība. Saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu atjaunošanas un noturības plānu REPowerEU nodaļām būtu jāpalīdz palielināt un stiprināt Savienības stratēģisko autonomiju, būtiski nepalielinot atkarību no trešo valstu izejmateriālu importa.

| (4) | Lai maksimāli palielinātu to rīcībpolitiku un darbību papildināmību, konsekvenci un saskaņotību, kuras Savienība un dalībvalstis īsteno Savienības energoapgādes neatkarības, drošības
  un ilgtspējas
  veicināšanas nolūkā, šīs ar enerģētiku saistītās reformas un investīcijas būtu jānosaka īpaši REPowerEU veltītā atveseļošanas un noturības plānu nodaļā. |
| --- | --- |

(4)

Lai maksimāli palielinātu to rīcībpolitiku un darbību papildināmību, konsekvenci un saskaņotību, kuras Savienība un dalībvalstis īsteno Savienības energoapgādes neatkarības, drošības
  un ilgtspējas
  veicināšanas nolūkā, šīs ar enerģētiku saistītās reformas un investīcijas būtu jānosaka īpaši REPowerEU veltītā atveseļošanas un noturības plānu nodaļā.

| (4a) | Lai veicinātu to Līguma par Eiropas Savienības darbību mērķu sasniegšanu, kas saistīti ar ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izstrādājot REPowerEU nodaļas, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka līdzekļi tiek pienācīgi sadalīti starp reģioniem, vienlaikus ņemot vērā katra reģiona vajadzības un problēmas. |
| --- | --- |

(4a)

Lai veicinātu to Līguma par Eiropas Savienības darbību mērķu sasniegšanu, kas saistīti ar ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izstrādājot REPowerEU nodaļas, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka līdzekļi tiek pienācīgi sadalīti starp reģioniem, vienlaikus ņemot vērā katra reģiona vajadzības un problēmas.

| (4b) | Īpaši būtu jāņem vērā attāli, perifēri un izolēti reģioni un salas, kurās jau saskaras ar papildu apgrūtinājumiem. |
| --- | --- |

(4b)

Īpaši būtu jāņem vērā attāli, perifēri un izolēti reģioni un salas, kurās jau saskaras ar papildu apgrūtinājumiem.

| (5) | Lai maksimāli paplašinātu Savienības atbildreakcijas jomu, būtu jāprasa, lai visas dalībvalstis, kas atveseļošanas un noturības plānu iesniedz pēc šīs regulas stāšanās spēkā, savā plānā iekļauj šādu REPowerEU nodaļu. Lai ņemtu vērā atjaunināto maksimālo finanšu iemaksu, minētā prasība jo īpaši būtu jāpiemēro pārskatītajiem plāniem, ko dalībvalstis iesniedz pēc 2022. gada 30. jūnija.
  Būtu jāizvairās no nevajadzīga administratīvā sloga. |
| --- | --- |

(5)

Lai maksimāli paplašinātu Savienības atbildreakcijas jomu, būtu jāprasa, lai visas dalībvalstis, kas atveseļošanas un noturības plānu iesniedz pēc šīs regulas stāšanās spēkā, savā plānā iekļauj šādu REPowerEU nodaļu. Lai ņemtu vērā atjaunināto maksimālo finanšu iemaksu, minētā prasība jo īpaši būtu jāpiemēro pārskatītajiem plāniem, ko dalībvalstis iesniedz pēc 2022. gada 30. jūnija.
  Būtu jāizvairās no nevajadzīga administratīvā sloga.

| (6) | REPowerEU nodaļā būtu jāiekļauj jaunas reformas un investīcijas, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu
  un palīdz pārvarēt krīzes sekas, ko radījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu
  . Turklāt minētajā nodaļā būtu jāpievieno izklāsts par citiem pasākumiem, kurus finansē no citiem avotiem, kas nav Atveseļošanas un noturības mehānisms, un kuri veicina 3. apsvērumā izklāstīto ar enerģētiku saistīto mērķu sasniegšanu. Izklāstā būtu jāaptver pasākumi, kuru īstenošanai jānotiek pēc 2022. gada 1. februāra un pirms 2026. gada 31. decembra, proti, laikposmā, kurā ir jāsasniedz šajā regulā noteiktie mērķi.
  Ir ļoti svarīgi ātri palielināt investīcijas energoefektivitātes pasākumos, piemēram, ilgtspējīgu un efektīvu siltumapgādes un aukstumapgādes risinājumu ieviešanā, kas ir ilgtspējīgs un efektīvs veids, kā risināt dažas no vissteidzamāk risināmajām problēmām saistībā ar energoapgādi un enerģijas izmaksām. Ņemot vērā pastāvīgi augsto un svārstīgo enerģijas cenu sociālo ietekmi un atzīstot Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš enerģētiskās nabadzības mazināšanai, atbalstot enerģētiski nabadzīgus un neaizsargātus patērētājus.
  Runājot par dabasgāzes infrastruktūru, REPowerEU nodaļās aprakstītās investīcijas un reformas, kuru mērķis ir dažādot energoapgādi un pakāpeniski atteikties no Krievijas gāzes, būtu jābalsta uz vajadzībām, kas patlaban apzinātas novērtējumā, kuru veicis un apstiprinājis Eiropas Gāzes pārvades sistēmu operatoru tīkls (ENTSOG), kas solidaritātes garā izveidots attiecībā uz apgādes drošību, un būtu jāņem vērā pastiprinātie sagatavotības,
  tostarp enerģijas uzglabāšanas
  , pasākumi, kas veikti, lai pielāgotos jauniem ģeopolitiskiem apdraudējumiem,
  kā arī lai, panākot gatavību ūdeņraža izmantošanai, veiktu ilgtermiņa investīcijas zaļās pārkārtošanās procesā
  .
  Minētajās nodaļās vajadzētu būt lielai daļai pasākumu, kuriem ir pārrobežu vai daudzvalstu dimensija vai ietekme un kuri cita starpā veicina Eiropas pievienoto vērtību.
  Visbeidzot, REPowerEU nodaļās būtu jāizskaidro un kvantitatīvi jāapraksta ietekme, ko rada no Atveseļošanas un noturības mehānisma finansētās reformas un investīcijas kombinācijā ar citiem pasākumiem, kurus finansē no citiem avotiem, kas nav Atveseļošanas un noturības mehānisms. |
| --- | --- |

(6)

REPowerEU nodaļā būtu jāiekļauj jaunas reformas un investīcijas, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu
  un palīdz pārvarēt krīzes sekas, ko radījusi Krievijas militārā agresija pret Ukrainu
  . Turklāt minētajā nodaļā būtu jāpievieno izklāsts par citiem pasākumiem, kurus finansē no citiem avotiem, kas nav Atveseļošanas un noturības mehānisms, un kuri veicina 3. apsvērumā izklāstīto ar enerģētiku saistīto mērķu sasniegšanu. Izklāstā būtu jāaptver pasākumi, kuru īstenošanai jānotiek pēc 2022. gada 1. februāra un pirms 2026. gada 31. decembra, proti, laikposmā, kurā ir jāsasniedz šajā regulā noteiktie mērķi.
  Ir ļoti svarīgi ātri palielināt investīcijas energoefektivitātes pasākumos, piemēram, ilgtspējīgu un efektīvu siltumapgādes un aukstumapgādes risinājumu ieviešanā, kas ir ilgtspējīgs un efektīvs veids, kā risināt dažas no vissteidzamāk risināmajām problēmām saistībā ar energoapgādi un enerģijas izmaksām. Ņemot vērā pastāvīgi augsto un svārstīgo enerģijas cenu sociālo ietekmi un atzīstot Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus, īpaša uzmanība būtu jāpievērš enerģētiskās nabadzības mazināšanai, atbalstot enerģētiski nabadzīgus un neaizsargātus patērētājus.
  Runājot par dabasgāzes infrastruktūru, REPowerEU nodaļās aprakstītās investīcijas un reformas, kuru mērķis ir dažādot energoapgādi un pakāpeniski atteikties no Krievijas gāzes, būtu jābalsta uz vajadzībām, kas patlaban apzinātas novērtējumā, kuru veicis un apstiprinājis Eiropas Gāzes pārvades sistēmu operatoru tīkls (ENTSOG), kas solidaritātes garā izveidots attiecībā uz apgādes drošību, un būtu jāņem vērā pastiprinātie sagatavotības,
  tostarp enerģijas uzglabāšanas
  , pasākumi, kas veikti, lai pielāgotos jauniem ģeopolitiskiem apdraudējumiem,
  kā arī lai, panākot gatavību ūdeņraža izmantošanai, veiktu ilgtermiņa investīcijas zaļās pārkārtošanās procesā
  .
  Minētajās nodaļās vajadzētu būt lielai daļai pasākumu, kuriem ir pārrobežu vai daudzvalstu dimensija vai ietekme un kuri cita starpā veicina Eiropas pievienoto vērtību.
  Visbeidzot, REPowerEU nodaļās būtu jāizskaidro un kvantitatīvi jāapraksta ietekme, ko rada no Atveseļošanas un noturības mehānisma finansētās reformas un investīcijas kombinācijā ar citiem pasākumiem, kurus finansē no citiem avotiem, kas nav Atveseļošanas un noturības mehānisms.

| (6a) | Efektīvā pārejā uz zaļo enerģiju un energoatkarības strauju samazināšanu būtu jāņem vērā briestošās problēmas, ar kurām saskaras mājsaimniecības un mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, jo īpaši visneaizsargātākie no tiem. Šādas problēmas ir saistītas ar enerģētisko nabadzību, proti, nespēju konkrētās valsts kontekstā, ņemot vērā spēkā esošo sociālo politiku un citu attiecīgo jomu politiku, nepieņemamas cenas dēļ apmierināt energoapgādes pamatvajadzības un piekļūt pamata energopakalpojumiem, lai pamata līmenī garantētu komfortu un veselību, pienācīgu dzīves un veselības standartu, tostarp pienācīgu siltumapgādi, karstā ūdens padevi, aukstumapgādi, apgaismojumu un ierīču darbināšanai vajadzīgo enerģiju, un tām pamatā ir lieli izdevumi par enerģiju un slikti mājokļu un ēku energoefektivitātes rādītāji. |
| --- | --- |

(6a)

Efektīvā pārejā uz zaļo enerģiju un energoatkarības strauju samazināšanu būtu jāņem vērā briestošās problēmas, ar kurām saskaras mājsaimniecības un mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, jo īpaši visneaizsargātākie no tiem. Šādas problēmas ir saistītas ar enerģētisko nabadzību, proti, nespēju konkrētās valsts kontekstā, ņemot vērā spēkā esošo sociālo politiku un citu attiecīgo jomu politiku, nepieņemamas cenas dēļ apmierināt energoapgādes pamatvajadzības un piekļūt pamata energopakalpojumiem, lai pamata līmenī garantētu komfortu un veselību, pienācīgu dzīves un veselības standartu, tostarp pienācīgu siltumapgādi, karstā ūdens padevi, aukstumapgādi, apgaismojumu un ierīču darbināšanai vajadzīgo enerģiju, un tām pamatā ir lieli izdevumi par enerģiju un slikti mājokļu un ēku energoefektivitātes rādītāji.

| (6b) | Turklāt pašreizējā ģeopolitiskajā kontekstā Ukrainai ir jārīkojas, lai saglabātu tās enerģētisko drošību, proti, nodrošinātu pastāvīgu un nepārtrauktu enerģijas pieejamību, piegādes drošību un tehnisko drošību, ko panāk, palielinot pārvades un sadales tīklu efektivitāti un sadarbspēju, vairojot sistēmas elastību, nepieļaujot pārslodzes, garantējot noturīgas piegādes ķēdes, kiberdrošību un visas — jo īpaši kritiskās — infrastruktūras aizsardzību un pielāgošanos klimata pārmaiņām, vienlaikus mazinot stratēģisko energoatkarību. |
| --- | --- |

(6b)

Turklāt pašreizējā ģeopolitiskajā kontekstā Ukrainai ir jārīkojas, lai saglabātu tās enerģētisko drošību, proti, nodrošinātu pastāvīgu un nepārtrauktu enerģijas pieejamību, piegādes drošību un tehnisko drošību, ko panāk, palielinot pārvades un sadales tīklu efektivitāti un sadarbspēju, vairojot sistēmas elastību, nepieļaujot pārslodzes, garantējot noturīgas piegādes ķēdes, kiberdrošību un visas — jo īpaši kritiskās — infrastruktūras aizsardzību un pielāgošanos klimata pārmaiņām, vienlaikus mazinot stratēģisko energoatkarību.

| (7) | Būtu jāpievieno pienācīgs kritērijs, uz kura pamata Komisija varētu REPowerEU nodaļā iekļautās reformas un investīcijas novērtēt, lai nodrošinātu, ka tās ir piemērotas ar REPowerEU saistīto konkrēto mērķu sasniegšanai. Lai attiecīgā atveseļošanas un noturības plāna novērtējums, kuru Komisija veiks, vadoties pēc šā jaunā kritērija, būtu labvēlīgs, plānam jāsaņem augstākais novērtējums. |
| --- | --- |

(7)

Būtu jāpievieno pienācīgs kritērijs, uz kura pamata Komisija varētu REPowerEU nodaļā iekļautās reformas un investīcijas novērtēt, lai nodrošinātu, ka tās ir piemērotas ar REPowerEU saistīto konkrēto mērķu sasniegšanai. Lai attiecīgā atveseļošanas un noturības plāna novērtējums, kuru Komisija veiks, vadoties pēc šā jaunā kritērija, būtu labvēlīgs, plānam jāsaņem augstākais novērtējums.

| (7a) | Efektīvai pārejai uz zaļo enerģiju un straujai enerģētiskās atkarības samazināšanai iekļaujošā veidā ir vajadzīgi pasākumi, ar kuriem palielina ēku energoefektivitāti un enerģijas ietaupījumus un paātrināti dekarbonizē nozares. Lai paātrinātu Eiropas pārkārtošanos uz zaļo enerģiju, ir jāpalielina ilgtspējīgu un atjaunīgu energoresursu enerģijas īpatsvars energoresursu struktūrā un jāveic pasākumi ar mērķi novērst infrastruktūras vājās vietas un darbaspēka un prasmju trūkumu. Zaļās pārkārtošanās interesēs būtu jāizmanto digitālo prasmju un tehnoloģiju potenciāls. |
| --- | --- |

(7a)

Efektīvai pārejai uz zaļo enerģiju un straujai enerģētiskās atkarības samazināšanai iekļaujošā veidā ir vajadzīgi pasākumi, ar kuriem palielina ēku energoefektivitāti un enerģijas ietaupījumus un paātrināti dekarbonizē nozares. Lai paātrinātu Eiropas pārkārtošanos uz zaļo enerģiju, ir jāpalielina ilgtspējīgu un atjaunīgu energoresursu enerģijas īpatsvars energoresursu struktūrā un jāveic pasākumi ar mērķi novērst infrastruktūras vājās vietas un darbaspēka un prasmju trūkumu. Zaļās pārkārtošanās interesēs būtu jāizmanto digitālo prasmju un tehnoloģiju potenciāls.

| (8) | Lai samazinātu atkarību no fosilajiem kurināmajiem, ar investēšanu infrastruktūrā un tehnoloģijās vien nepietiek. Ir jāatvēlē resursi cilvēku pārkvalificēšanai un kvalifikācijas celšanai, lai vairotu darbaspēka zaļās prasmes. Šāda pieeja ir saskaņā ar Eiropas Sociālā fonda Plus mērķi – palīdzēt dalībvalstīm iegūt prasmīgu un sīkstu darbaspēku, kas ir gatavs nākotnes darba pasaulei. Tādēļ resursiem,
  kas pieprasīti
  no Eiropas Sociālā fonda Plus
  finansējuma REPowerEU mērķu atbalstam
  , būtu jāpalīdz atbalstīt darbaspēka pārkvalificēšanas un kvalifikācijas celšanas pasākumus. Komisija novērtēs, vai REPowerEU nodaļās iekļautie pasākumi būtiski palīdz atbalstīt darbaspēka pārkvalificēšanu un virzību uz zaļajām prasmēm. |
| --- | --- |

(8)

Lai samazinātu atkarību no fosilajiem kurināmajiem, ar investēšanu infrastruktūrā un tehnoloģijās vien nepietiek. Ir jāatvēlē resursi cilvēku pārkvalificēšanai un kvalifikācijas celšanai, lai vairotu darbaspēka zaļās prasmes. Šāda pieeja ir saskaņā ar Eiropas Sociālā fonda Plus mērķi – palīdzēt dalībvalstīm iegūt prasmīgu un sīkstu darbaspēku, kas ir gatavs nākotnes darba pasaulei. Tādēļ resursiem,
  kas pieprasīti
  no Eiropas Sociālā fonda Plus
  finansējuma REPowerEU mērķu atbalstam
  , būtu jāpalīdz atbalstīt darbaspēka pārkvalificēšanas un kvalifikācijas celšanas pasākumus. Komisija novērtēs, vai REPowerEU nodaļās iekļautie pasākumi būtiski palīdz atbalstīt darbaspēka pārkvalificēšanu un virzību uz zaļajām prasmēm.

| (9) | Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, šā režīma piemērošanai nebūtu jāskar pārējās juridiskās prasības, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241. |
| --- | --- |

(9)

Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, šā režīma piemērošanai nebūtu jāskar pārējās juridiskās prasības, kas noteiktas saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241.

| (9a) | REPowerEU nodaļās ietvertajiem pasākumiem nevajadzētu apdraudēt jau pieņemto Padomes īstenošanas lēmumu, ar kuriem apstiprina atveseļošanas un noturības plānus, vispārējo zaļo un digitālo mērķu vērienīgumu. |
| --- | --- |

(9a)

REPowerEU nodaļās ietvertajiem pasākumiem nevajadzētu apdraudēt jau pieņemto Padomes īstenošanas lēmumu, ar kuriem apstiprina atveseļošanas un noturības plānus, vispārējo zaļo un digitālo mērķu vērienīgumu.

| (10) | Atveseļošanas un noturības plānam un arī tā REPowerEU nodaļai būtu jāpalīdz rezultatīvi risināt visas problēmas vai ievērojamu daļu problēmu, kas konstatētas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, arī tajos, kuri 2022. gadā pieņemti Eiropas pusgada cikla ietvaros un cita starpā attiecas uz dalībvalstu piedzīvotajām enerģētikas problēmām. |
| --- | --- |

(10)

Atveseļošanas un noturības plānam un arī tā REPowerEU nodaļai būtu jāpalīdz rezultatīvi risināt visas problēmas vai ievērojamu daļu problēmu, kas konstatētas attiecīgajos konkrētai valstij adresētajos ieteikumos, arī tajos, kuri 2022. gadā pieņemti Eiropas pusgada cikla ietvaros un cita starpā attiecas uz dalībvalstu piedzīvotajām enerģētikas problēmām.

| (11) | Patiesa pārkārtošanās uz zaļo enerģiju un energoatkarības samazināšana ir saistīta ar ievērojamām digitālajām investīcijām. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241 dalībvalstīm būtu jāsniedz paskaidrojums par to, kādā veidā sagaidāms, ka atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi, arī tie, kas iekļauti REPowerEU nodaļā, veicinās digitālo pārkārtošanos vai ar to saistīto jautājumu risināšanu un vai tie ietilpst summā, kas ar digitālās izsekojamības metodi palīdzēs sasniegt digitalizācijas mērķrādītājus. Tomēr, ņemot vērā Savienības piedzīvoto enerģētikas problēmu ārkārtējo steidzamību un mērogu, REPowerEU nodaļā aprakstītās reformas un investīcijas nebūtu jāņem vērā, kad tiek aprēķināts plāna kopējais piešķīrums, ko izmantos, lai piemērotu Regulā (ES) 2021/241 noteikto prasību par digitalizācijas mērķrādītāju.
  Tomēr dalībvalstīm būtu jācenšas REPowerEU nodaļā pēc iespējas lielākā mērā iekļaut pasākumus, kas veicina digitalizācijas mērķrādītāja sasniegšanu, pamatojoties uz digitālās izsekojamības metodiku. |
| --- | --- |

(11)

Patiesa pārkārtošanās uz zaļo enerģiju un energoatkarības samazināšana ir saistīta ar ievērojamām digitālajām investīcijām. Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241 dalībvalstīm būtu jāsniedz paskaidrojums par to, kādā veidā sagaidāms, ka atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi, arī tie, kas iekļauti REPowerEU nodaļā, veicinās digitālo pārkārtošanos vai ar to saistīto jautājumu risināšanu un vai tie ietilpst summā, kas ar digitālās izsekojamības metodi palīdzēs sasniegt digitalizācijas mērķrādītājus. Tomēr, ņemot vērā Savienības piedzīvoto enerģētikas problēmu ārkārtējo steidzamību un mērogu, REPowerEU nodaļā aprakstītās reformas un investīcijas nebūtu jāņem vērā, kad tiek aprēķināts plāna kopējais piešķīrums, ko izmantos, lai piemērotu Regulā (ES) 2021/241 noteikto prasību par digitalizācijas mērķrādītāju.
  Tomēr dalībvalstīm būtu jācenšas REPowerEU nodaļā pēc iespējas lielākā mērā iekļaut pasākumus, kas veicina digitalizācijas mērķrādītāja sasniegšanu, pamatojoties uz digitālās izsekojamības metodiku.

| (11a) | Administratīvo procedūru pārmērīgais ilgums ir viens no galvenajiem šķēršļiem atjaunīgo energoresursu enerģijas projektu izvēršanai saskaņā ar mērķrādītājiem, kas izvirzīti investīcijām atjaunojamos energoresursos. Šie šķēršļi ir saistīti ar to noteikumu sarežģītību, kas piemērojami projektu vietas izvēlei un administratīvo atļauju saņemšanai, projektu ietekmes uz vidi novērtējuma sarežģītību un ilgumu, kā arī pietiekama personāla trūkumu atļauju izsniedzēju iestādēs. Ir vēl vairāk jāvienkāršo un jāsaīsina administratīvie atļauju piešķiršanas procesi, tostarp jāpanāk īsāki un skaidrāki termiņi lēmumiem, kas jāpieņem kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka Savienība sasniedz savus enerģētikas un klimata mērķus. Lai paātrinātu atļauju piešķiršanas procesus, Komisijai būtu jāpalīdz dalībvalstīm apzināt jomas, kas ir īpaši piemērotas atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu izvēršanai, vienlaikus pilnībā piemērojot attiecīgo vides acquis, kuru termiņi var būt īsāki. |
| --- | --- |

(11a)

Administratīvo procedūru pārmērīgais ilgums ir viens no galvenajiem šķēršļiem atjaunīgo energoresursu enerģijas projektu izvēršanai saskaņā ar mērķrādītājiem, kas izvirzīti investīcijām atjaunojamos energoresursos. Šie šķēršļi ir saistīti ar to noteikumu sarežģītību, kas piemērojami projektu vietas izvēlei un administratīvo atļauju saņemšanai, projektu ietekmes uz vidi novērtējuma sarežģītību un ilgumu, kā arī pietiekama personāla trūkumu atļauju izsniedzēju iestādēs. Ir vēl vairāk jāvienkāršo un jāsaīsina administratīvie atļauju piešķiršanas procesi, tostarp jāpanāk īsāki un skaidrāki termiņi lēmumiem, kas jāpieņem kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka Savienība sasniedz savus enerģētikas un klimata mērķus. Lai paātrinātu atļauju piešķiršanas procesus, Komisijai būtu jāpalīdz dalībvalstīm apzināt jomas, kas ir īpaši piemērotas atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu izvēršanai, vienlaikus pilnībā piemērojot attiecīgo vides acquis, kuru termiņi var būt īsāki.

| (12) | Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 4. punkta q) apakšpunktu dalībvalstīm turklāt būtu jāsniedz
  detalizēts ziņojums
  par to, kā REPowerEU nodaļā iekļautās reformas un investīcijas tikušas
  obligāti un pienācīgi
  apspriestas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  sociālajiem partneriem, kā arī NVO
  un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  kuras var palīdzēt īstenot REPowerEU mērķus
  , tostarp attiecīgā gadījumā no lauksaimniecības nozares. Šādā kopsavilkumā
  būtu jāatspoguļo minēto apspriežu grafiks un posmi, jānorāda ieinteresētās personas
  ,
  ar kurām notikusi apspriešanās
  , jāizskaidro minēto apspriešanu rezultāti un jāizklāsta, kā saņemtais ieguldījums ticis atspoguļots REPowerEU nodaļās,
  kurš ieguldījums netika atspoguļots un kāda iemesla dēļ, kā arī jānorāda, kā vietējās un reģionālas iestādes un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un uzraudzībā
  .
  Ņemot vērā valstu tiesisko regulējumu, dalībvalstis tiek aicinātas iesaistīt valstu parlamentus debatēs, kas saistītas ar plānu grozīšanu. Savienības standarti attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un jo īpaši Rīcības kodekss attiecībā uz partnerību varētu kalpot par iedvesmas avotu valstu iestādēm apspriešanās procesa virzībā. |
| --- | --- |

(12)

Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 4. punkta q) apakšpunktu dalībvalstīm turklāt būtu jāsniedz
  detalizēts ziņojums
  par to, kā REPowerEU nodaļā iekļautās reformas un investīcijas tikušas
  obligāti un pienācīgi
  apspriestas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  sociālajiem partneriem, kā arī NVO
  un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām,
  kuras var palīdzēt īstenot REPowerEU mērķus
  , tostarp attiecīgā gadījumā no lauksaimniecības nozares. Šādā kopsavilkumā
  būtu jāatspoguļo minēto apspriežu grafiks un posmi, jānorāda ieinteresētās personas
  ,
  ar kurām notikusi apspriešanās
  , jāizskaidro minēto apspriešanu rezultāti un jāizklāsta, kā saņemtais ieguldījums ticis atspoguļots REPowerEU nodaļās,
  kurš ieguldījums netika atspoguļots un kāda iemesla dēļ, kā arī jānorāda, kā vietējās un reģionālas iestādes un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un uzraudzībā
  .
  Ņemot vērā valstu tiesisko regulējumu, dalībvalstis tiek aicinātas iesaistīt valstu parlamentus debatēs, kas saistītas ar plānu grozīšanu. Savienības standarti attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un jo īpaši Rīcības kodekss attiecībā uz partnerību varētu kalpot par iedvesmas avotu valstu iestādēm apspriešanās procesa virzībā.

| (13) | Lai nodrošinātu to, ka pēcpandēmiskās atveseļošanas gaitā veiktās investīcijas un reformas tiek īstenotas ilgtspējīgā veidā, ir svarīgi piemērot principu “nenodarīt būtisku kaitējumu”. Šā principa piemērošana attiecībā uz mehānisma atbalstītajām reformām un investīcijām būtu jāturpina, taču jāparedz viens konkrēts
  un šauri definēts
  atbrīvojums
  , kurš ir saistīts ar reformām un investīcijām, kas jāievieš līdz 2024. gada 31. decembrim,
  lai kliedētu ES spiedīgākās bažas par energoapgādes drošību,
  ja vien tiks piemērots kumulatīvo noteikumu kopums
  .
  Kopējā resursu summa reformām un investīcijām, uz kurām attiecas minētais atbrīvojums, būtu jāierobežo līdz maksimālajam līmenim, kas Komisijai jānosaka pēc visaptveroša, uz vajadzībām balstīta novērtējuma par tūlītējām infrastruktūras vajadzībām. Atbilstoši šādam novērtējumam būtu jāatjaunina Komisijas 2022. gada maija aplēses, saskaņā ar kurām, lai no citiem piegādātājiem importētu pietiekami daudz LNG un cauruļvadu gāzes, līdz 2030. gadam būs vajadzīgas investīcijas 10 miljardu EUR apmērā pietiekamas gāzes infrastruktūras nodrošināšanai, tostarp LNG importa termināļiem, cauruļvadiem, kas savieno nepietiekami izmantotus LNG importa termināļus ar ES tīklu, un reversās plūsmas jaudām. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu to, ka pēcpandēmiskās atveseļošanas gaitā veiktās investīcijas un reformas tiek īstenotas ilgtspējīgā veidā, ir svarīgi piemērot principu “nenodarīt būtisku kaitējumu”. Šā principa piemērošana attiecībā uz mehānisma atbalstītajām reformām un investīcijām būtu jāturpina, taču jāparedz viens konkrēts
  un šauri definēts
  atbrīvojums
  , kurš ir saistīts ar reformām un investīcijām, kas jāievieš līdz 2024. gada 31. decembrim,
  lai kliedētu ES spiedīgākās bažas par energoapgādes drošību,
  ja vien tiks piemērots kumulatīvo noteikumu kopums
  .
  Kopējā resursu summa reformām un investīcijām, uz kurām attiecas minētais atbrīvojums, būtu jāierobežo līdz maksimālajam līmenim, kas Komisijai jānosaka pēc visaptveroša, uz vajadzībām balstīta novērtējuma par tūlītējām infrastruktūras vajadzībām. Atbilstoši šādam novērtējumam būtu jāatjaunina Komisijas 2022. gada maija aplēses, saskaņā ar kurām, lai no citiem piegādātājiem importētu pietiekami daudz LNG un cauruļvadu gāzes, līdz 2030. gadam būs vajadzīgas investīcijas 10 miljardu EUR apmērā pietiekamas gāzes infrastruktūras nodrošināšanai, tostarp LNG importa termināļiem, cauruļvadiem, kas savieno nepietiekami izmantotus LNG importa termināļus ar ES tīklu, un reversās plūsmas jaudām.

| (13a) | REPowerEU nodaļām būtu jāatbilst attiecīgās dalībvalsts nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem Savienības klimata mērķrādītājiem. |
| --- | --- |

(13a)

REPowerEU nodaļām būtu jāatbilst attiecīgās dalībvalsts nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un Regulā (ES) 2021/1119 noteiktajiem Savienības klimata mērķrādītājiem.

| (13b) | REPowerEU nodaļā būtu jāiekļauj pasākumi ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi. Visā procesā būtu jātiecas panākt un īstenot ciešu sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm. Turklāt dalībvalstis būtu jāmudina savstarpēji sadarboties jau pēc iespējas agrākā posmā, lai izstrādātu pasākumus ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi, kas tām jāiekļauj REPowerEU nodaļās. |
| --- | --- |

(13b)

REPowerEU nodaļā būtu jāiekļauj pasākumi ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi. Visā procesā būtu jātiecas panākt un īstenot ciešu sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm. Turklāt dalībvalstis būtu jāmudina savstarpēji sadarboties jau pēc iespējas agrākā posmā, lai izstrādātu pasākumus ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi, kas tām jāiekļauj REPowerEU nodaļās.

| (14) | Precizējot aizdevumu piešķiršanas procedūru, būtu jārada papildu stimuli dalībvalstīm pieprasīt aizdevumus. Aizdevumus saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241 dalībvalstis var pieprasīt līdz 2023. gada 31. augustam
  , ja tās ir informējušas Komisiju par savu nodomu pieprasīt šādu aizdevuma atbalstu
  . Lai varētu pienācīgi veikt atlikušo līdzekļu pārdali
  un lai dalībvalstis varētu pieprasīt šādu atbalstu
  , par nodomu iesniegt aizdevuma pieprasījumu būtu Komisijai jāpaziņo 30 dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
  Izsakot nodomu pieprasīt aizdevuma atbalstu un iesniedzot šādu aizdevuma pieprasījumu, dalībvalstīm būtu jārīkojas godprātīgi un pēc iespējas efektīvi jāpieprasa šāds atbalsts, lai nodrošinātu līdzekļu pārdales paredzamību un efektivitāti. Komisijai vienlaikus, ar vienādiem nosacījumiem un bez liekas kavēšanās būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par aizdevuma pieprasījumu statusu un ierosināto aizdevuma atbalstu piešķiršanu. |
| --- | --- |

(14)

Precizējot aizdevumu piešķiršanas procedūru, būtu jārada papildu stimuli dalībvalstīm pieprasīt aizdevumus. Aizdevumus saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241 dalībvalstis var pieprasīt līdz 2023. gada 31. augustam
  , ja tās ir informējušas Komisiju par savu nodomu pieprasīt šādu aizdevuma atbalstu
  . Lai varētu pienācīgi veikt atlikušo līdzekļu pārdali
  un lai dalībvalstis varētu pieprasīt šādu atbalstu
  , par nodomu iesniegt aizdevuma pieprasījumu būtu Komisijai jāpaziņo 30 dienas pēc šīs regulas stāšanās spēkā.
  Izsakot nodomu pieprasīt aizdevuma atbalstu un iesniedzot šādu aizdevuma pieprasījumu, dalībvalstīm būtu jārīkojas godprātīgi un pēc iespējas efektīvi jāpieprasa šāds atbalsts, lai nodrošinātu līdzekļu pārdales paredzamību un efektivitāti. Komisijai vienlaikus, ar vienādiem nosacījumiem un bez liekas kavēšanās būtu jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par aizdevuma pieprasījumu statusu un ierosināto aizdevuma atbalstu piešķiršanu.

| (14a) | Dalībvalstis tiek mudinātas pēc iespējas drīzāk un vēlams divu mēnešu laikā pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā iesniegt REPowerEU nodaļas, lai veicinātu sinerģiju starp valstu atveseļošanas un noturības plānos iekļautajām REPowerEU nodaļām. Lai nodrošinātu ātru īstenošanu, Komisijai un Padomei pēc iespējas ātrāk, ideālā gadījumā vienu mēnesi pēc šīs grozījumu regulas stāšanās spēkā, būtu jāpabeidz grozīto atveseļošanas un noturības plānu, kuros ir iekļautas REPowerEU nodaļas, novērtēšana un apstiprināšana. Tāpat Komisija un dalībvalstis tiek uzsvērti mudinātas vienoties par darbības kārtību ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc Padomes īstenošanas lēmuma pieņemšanas. Šajā nolūkā Komisija un dalībvalstis tiek mudinātas izmantot pieredzi, kas gūta iepriekšējās sarunās par jau noslēgtajiem darbības nolīgumiem. |
| --- | --- |

(14a)

Dalībvalstis tiek mudinātas pēc iespējas drīzāk un vēlams divu mēnešu laikā pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā iesniegt REPowerEU nodaļas, lai veicinātu sinerģiju starp valstu atveseļošanas un noturības plānos iekļautajām REPowerEU nodaļām. Lai nodrošinātu ātru īstenošanu, Komisijai un Padomei pēc iespējas ātrāk, ideālā gadījumā vienu mēnesi pēc šīs grozījumu regulas stāšanās spēkā, būtu jāpabeidz grozīto atveseļošanas un noturības plānu, kuros ir iekļautas REPowerEU nodaļas, novērtēšana un apstiprināšana. Tāpat Komisija un dalībvalstis tiek uzsvērti mudinātas vienoties par darbības kārtību ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc Padomes īstenošanas lēmuma pieņemšanas. Šajā nolūkā Komisija un dalībvalstis tiek mudinātas izmantot pieredzi, kas gūta iepriekšējās sarunās par jau noslēgtajiem darbības nolīgumiem.

| (15) | Lai stimulētu REPowerEU nodaļā iekļaujamo reformu un investīciju vēriena palielināšanu, turklāt būtu jānodrošina jauni īpaši finansējuma avoti. |
| --- | --- |

(15)

Lai stimulētu REPowerEU nodaļā iekļaujamo reformu un investīciju vēriena palielināšanu, turklāt būtu jānodrošina jauni īpaši finansējuma avoti.

| (15a) | Komisija pieņēma priekšlikumu Padomes regulai par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai, kas ietver visās dalībvalstīs piemērojamu solidaritātes iemaksu fosilā kurināmā rūpniecības nozarei. Daļu no ieņēmumiem, kas gūti no šīs jaunās iemaksas, varētu darīt pieejamu kā ārējos piešķirtus ieņēmumus REPowerEU nodaļu vajadzībām, tos samērīgi saskaņojot ar vajadzībām REPowerEU mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(15a)

Komisija pieņēma priekšlikumu Padomes regulai par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu problēmas risināšanai, kas ietver visās dalībvalstīs piemērojamu solidaritātes iemaksu fosilā kurināmā rūpniecības nozarei. Daļu no ieņēmumiem, kas gūti no šīs jaunās iemaksas, varētu darīt pieejamu kā ārējos piešķirtus ieņēmumus REPowerEU nodaļu vajadzībām, tos samērīgi saskaņojot ar vajadzībām REPowerEU mērķu sasniegšanai.

| (16) | ▌ Pašreizējās ekonomiskās un ģeopolitiskās situācijas dēļ Savienībai ir jāmobilizē pieejamie resursi, līdz 2030. gadam strauji jādažādo Savienības energoapgāde un jāsamazina atkarība no fosilajiem kurināmajiem. Šādos apstākļos ▌Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (5) būtu jāgroza, lai ieņēmumus no
  agrīnās kvotu izsoles, nosakot maksimālo apjomu,
  novirzītu Atveseļošanas un noturības mehānisma satvarā paredzētajām reformām un investīcijām, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu.
  Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK mērķiem šādus ieņēmumus nevajadzētu izmantot tam, lai atbalstītu investīcijas fosilā kurināmā infrastruktūrā vai iekārtās. |
| --- | --- |

(16)

▌ Pašreizējās ekonomiskās un ģeopolitiskās situācijas dēļ Savienībai ir jāmobilizē pieejamie resursi, līdz 2030. gadam strauji jādažādo Savienības energoapgāde un jāsamazina atkarība no fosilajiem kurināmajiem. Šādos apstākļos ▌Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (5) būtu jāgroza, lai ieņēmumus no
  agrīnās kvotu izsoles, nosakot maksimālo apjomu,
  novirzītu Atveseļošanas un noturības mehānisma satvarā paredzētajām reformām un investīcijām, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu.
  Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK mērķiem šādus ieņēmumus nevajadzētu izmantot tam, lai atbalstītu investīcijas fosilā kurināmā infrastruktūrā vai iekārtās.

| (16a) | Pašreizējā kvotu uzņemšanas likme tirgus stabilitātes rezervē ir nepieciešama tam, lai ilgtermiņā novērstu, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecībā Savienībā būtiski pieaug kvotu pārpalikums. Tādēļ būtu jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814
   (6a)

  un Direktīva 2003/87/EK, lai līdz 2030. gadam pagarinātu tirgus stabilitātes rezerves uzņemšanas likmes divkāršošanu līdz 24 % un lai no 2025. gada maksimālo un rezerves robežvērtību samazinātu proporcionāli Savienības kvotu apjoma samazinājumam. |
| --- | --- |

(16a)

Pašreizējā kvotu uzņemšanas likme tirgus stabilitātes rezervē ir nepieciešama tam, lai ilgtermiņā novērstu, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecībā Savienībā būtiski pieaug kvotu pārpalikums. Tādēļ būtu jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814
   (6a)

  un Direktīva 2003/87/EK, lai līdz 2030. gadam pagarinātu tirgus stabilitātes rezerves uzņemšanas likmes divkāršošanu līdz 24 % un lai no 2025. gada maksimālo un rezerves robežvērtību samazinātu proporcionāli Savienības kvotu apjoma samazinājumam.

| (16b) | Komisijai būtu jāapzina papildu resursu avoti, lai REPowerEU nodaļām piešķirtu papildu finansējumu, tostarp nodrošinātu elastību attiecībā uz neizmantotajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

(16b)

Komisijai būtu jāapzina papildu resursu avoti, lai REPowerEU nodaļām piešķirtu papildu finansējumu, tostarp nodrošinātu elastību attiecībā uz neizmantotajiem līdzekļiem.

| (16c) | Lai piešķirtu maksimālas finanšu iemaksas, kas izriet no REPowerEU nodaļām paredzētajiem jaunajiem ieņēmumiem, būtu jāatjaunina [I/II/II pielikumā] iekļautā metodika, lai ņemtu vērā jauno ģeopolitisko situāciju un izmaiņas apstākļos. Metodikas rādītājos var iekļaut vienu vai vairākus no šiem elementiem: enerģētiskās atkarības līmenis, jo īpaši atkarība no trešām valstīm, galvenokārt Krievijas; to mājsaimniecību izmaksu par pirmās nepieciešamības precēm un pakalpojumiem, kas saistītas ar enerģiju, palielinājums; un fosilā kurināmā daļa enerģijas bruto patēriņā. |
| --- | --- |

(16c)

Lai piešķirtu maksimālas finanšu iemaksas, kas izriet no REPowerEU nodaļām paredzētajiem jaunajiem ieņēmumiem, būtu jāatjaunina [I/II/II pielikumā] iekļautā metodika, lai ņemtu vērā jauno ģeopolitisko situāciju un izmaiņas apstākļos. Metodikas rādītājos var iekļaut vienu vai vairākus no šiem elementiem: enerģētiskās atkarības līmenis, jo īpaši atkarība no trešām valstīm, galvenokārt Krievijas; to mājsaimniecību izmaksu par pirmās nepieciešamības precēm un pakalpojumiem, kas saistītas ar enerģiju, palielinājums; un fosilā kurināmā daļa enerģijas bruto patēriņā.

| (17) | Lai dalībvalstīm un reģioniem nodrošinātu pietiekamu elastību jauno problēmu risināšanā
  , Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/10606 (6) būtu jāgroza, lai paredzētu iespēju
  pieprasīt
  līdz 7,5 % no dalītas pārvaldības programmu resursiem nolūkā
  veicināt

  REPowerEU mērķu sasniegšanu,
  kā noteikts Regulā (ES) 2021/241, atbalstot pasākumus, kas minēti tās 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot no fosilā kurināmā brīvu ūdeņradi, tās 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot iekārtas, kas paredzētas fosilā kurināmā transportēšanai, un 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā, vienlaikus vienkāršojot procedūras prasības, kas saistītas ar programmas īstenošanu
  , papildus esošajai pārvietošanas iespējai līdz 5 % ar nosacījumu
  , ka pēdējā minētā ir pilnībā izsmelta
  . To pamato nepieciešamība aptvert REPowerEU mērķus, nodrošinot dalībvalstīm
  un reģioniem
  papildu elastību,
  kas ir izšķirīga
  šo steidzamo vajadzību apmierināšanā, un ▌būtu jāpamato ar lielāku finansiālo vajadzību, kas saistīta ar papildu ▌investīcijām, kuras iekļautas
  Regulas (ES) 2021/241

  REPowerEU nodaļā. |
| --- | --- |

(17)

Lai dalībvalstīm un reģioniem nodrošinātu pietiekamu elastību jauno problēmu risināšanā
  , Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/10606 (6) būtu jāgroza, lai paredzētu iespēju
  pieprasīt
  līdz 7,5 % no dalītas pārvaldības programmu resursiem nolūkā
  veicināt

  REPowerEU mērķu sasniegšanu,
  kā noteikts Regulā (ES) 2021/241, atbalstot pasākumus, kas minēti tās 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot no fosilā kurināmā brīvu ūdeņradi, tās 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot iekārtas, kas paredzētas fosilā kurināmā transportēšanai, un 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā, vienlaikus vienkāršojot procedūras prasības, kas saistītas ar programmas īstenošanu
  , papildus esošajai pārvietošanas iespējai līdz 5 % ar nosacījumu
  , ka pēdējā minētā ir pilnībā izsmelta
  . To pamato nepieciešamība aptvert REPowerEU mērķus, nodrošinot dalībvalstīm
  un reģioniem
  papildu elastību,
  kas ir izšķirīga
  šo steidzamo vajadzību apmierināšanā, un ▌būtu jāpamato ar lielāku finansiālo vajadzību, kas saistīta ar papildu ▌investīcijām, kuras iekļautas
  Regulas (ES) 2021/241

  REPowerEU nodaļā.

| (17a) | ES ETS tika izveidota, lai radītu efektīvu, paredzamu un tirgus virzītu sistēmu emisiju samazināšanai un klimata krīžu pārvarēšanai. Lai gan pamatojums Direktīvas 2003/87/EK grozīšanai ir ārkārtas situācija, joprojām ir svarīgi neapdraudēt uzticēšanos ES ETS tirgum, izmantojot īstermiņa intervences, un tāpēc šis grozījums būtu jāuzskata par vienreizēju pasākumu, kas netiks atkārtots. |
| --- | --- |

(17a)

ES ETS tika izveidota, lai radītu efektīvu, paredzamu un tirgus virzītu sistēmu emisiju samazināšanai un klimata krīžu pārvarēšanai. Lai gan pamatojums Direktīvas 2003/87/EK grozīšanai ir ārkārtas situācija, joprojām ir svarīgi neapdraudēt uzticēšanos ES ETS tirgum, izmantojot īstermiņa intervences, un tāpēc šis grozījums būtu jāuzskata par vienreizēju pasākumu, kas netiks atkārtots.

| (17b) | Lai dalībvalstīm nodrošinātu papildu elastību resursu pārdalē nolūkā nodrošināt īpaši pielāgotus risinājumus enerģētikas krīzei, Komisijai būtu jāizvērtē iespēja atļaut mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” paredzētās finanses pārvietot starp ERAF, ESF un Kohēzijas fondu abos plānošanas periodos. |
| --- | --- |

(17b)

Lai dalībvalstīm nodrošinātu papildu elastību resursu pārdalē nolūkā nodrošināt īpaši pielāgotus risinājumus enerģētikas krīzei, Komisijai būtu jāizvērtē iespēja atļaut mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” paredzētās finanses pārvietot starp ERAF, ESF un Kohēzijas fondu abos plānošanas periodos.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (19) | REPowerEU līdzekļu izmaksas veic līdz 2026. gada beigām saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma noteikumiem. Maksājumus saistībā ar resursiem,
  kas pieprasīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 26.a pantu, veic saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 noteikumiem un attiecīgajām konkrētu fondu regulām un
  atkarībā no ES gada budžetā apstiprināto līdzekļu pieejamības. |
| --- | --- |

(19)

REPowerEU līdzekļu izmaksas veic līdz 2026. gada beigām saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma noteikumiem. Maksājumus saistībā ar resursiem,
  kas pieprasīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 26.a pantu, veic saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 noteikumiem un attiecīgajām konkrētu fondu regulām un
  atkarībā no ES gada budžetā apstiprināto līdzekļu pieejamības.

| (20) | Plānā iesniegto pieprasījumu piešķirt īpašu finansējumu REPowerEU pasākumiem, tostarp
  kvotas agrīnai izsolei ES ETS ietvaros saskaņā ar
  Regulas (ES) 2021/1060
  26.a pantu
  , ▌būtu jāpamato ar lielāku finansiālo vajadzību, kas izriet no REPowerEU nodaļā iekļautajām papildu reformām un investīcijām. |
| --- | --- |

(20)

Plānā iesniegto pieprasījumu piešķirt īpašu finansējumu REPowerEU pasākumiem, tostarp
  kvotas agrīnai izsolei ES ETS ietvaros saskaņā ar
  Regulas (ES) 2021/1060
  26.a pantu
  , ▌būtu jāpamato ar lielāku finansiālo vajadzību, kas izriet no REPowerEU nodaļā iekļautajām papildu reformām un investīcijām.

| (20a) | Lai nodrošinātu, ka labākai reaģēšanai uz pašreizējo enerģētikas krīzi finansiālo atbalstu var saņemt agrāk, pamatojoties uz dalībvalsts pieprasījumu, kas iesniegts kopā ar pārstrādātā atveseļošanas un noturības plāna REPowerEU nodaļu, summu līdz 20 % no papildu finansējuma, kas nepieciešams REPowerEU nodaļas finansēšanai, var izmaksāt kā priekšfinansējumu, ciktāl tas ir iespējams un atkarībā no līdzekļu pieejamības, divus mēnešus pēc tam, kad Komisija ir uzņēmusies juridiskās saistības. |
| --- | --- |

(20a)

Lai nodrošinātu, ka labākai reaģēšanai uz pašreizējo enerģētikas krīzi finansiālo atbalstu var saņemt agrāk, pamatojoties uz dalībvalsts pieprasījumu, kas iesniegts kopā ar pārstrādātā atveseļošanas un noturības plāna REPowerEU nodaļu, summu līdz 20 % no papildu finansējuma, kas nepieciešams REPowerEU nodaļas finansēšanai, var izmaksāt kā priekšfinansējumu, ciktāl tas ir iespējams un atkarībā no līdzekļu pieejamības, divus mēnešus pēc tam, kad Komisija ir uzņēmusies juridiskās saistības.

| (21) | Komisijai būtu jāuzrauga REPowerEU nodaļā izklāstīto reformu un investīciju īstenošana un to devums Regulas (ES) 2021/241 izvirzīto REPowerEU mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(21)

Komisijai būtu jāuzrauga REPowerEU nodaļā izklāstīto reformu un investīciju īstenošana un to devums Regulas (ES) 2021/241 izvirzīto REPowerEU mērķu sasniegšanā.

| (22) | Nesenie ģeopolitiskie notikumi ir
  būtiski
  ietekmējuši enerģijas,
  pārtikas
  un celtniecības materiālu cenas un izraisījuši arī deficītu globālajās piegādes ķēdēs,
  kas novedis pie palielinātas inflācijas un radījis jaunas problēmas, tostarp enerģētiskās nabadzības risku un palielinātu dzīves dārdzību
  . Šīs norises var tiešā veidā ietekmēt spēju īstenot atveseļošanas un noturības plānos iekļautos
  pasākumus
  . Ja dalībvalstis spēj pierādīt, ka minētās norises konkrēta starpposma rādītāja vai mērķrādītāja sasniegšanu padara pilnībā vai daļēji neiespējamu, šādas situācijas var uzskatīt par 21. pantā paredzētiem objektīviem apstākļiem.
  Turklāt, ja dalībvalstis spēj pierādīt, ka konkrēta starpposma rādītāja vai mērķrādītāja sasniegšana apgrūtina mehānisma mērķu, tostarp REPowerEU mērķu, sasniegšanu, arī šādas situācijas var uzskatīt par 21. pantā paredzētiem objektīviem apstākļiem.
  Turklāt neviens grozījumu pieprasījums nedrīkstētu apdraudēt atveseļošanas un noturības plānu vispārējo īstenošanu,
  Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka priekšlikumos saistībā ar to atveseļošanas un noturības plānu grozīšanu tiek ņemtas vērā no nesenajiem ģeopolitiskajiem notikumiem izrietošās problēmas, |
| --- | --- |

(22)

Nesenie ģeopolitiskie notikumi ir
  būtiski
  ietekmējuši enerģijas,
  pārtikas
  un celtniecības materiālu cenas un izraisījuši arī deficītu globālajās piegādes ķēdēs,
  kas novedis pie palielinātas inflācijas un radījis jaunas problēmas, tostarp enerģētiskās nabadzības risku un palielinātu dzīves dārdzību
  . Šīs norises var tiešā veidā ietekmēt spēju īstenot atveseļošanas un noturības plānos iekļautos
  pasākumus
  . Ja dalībvalstis spēj pierādīt, ka minētās norises konkrēta starpposma rādītāja vai mērķrādītāja sasniegšanu padara pilnībā vai daļēji neiespējamu, šādas situācijas var uzskatīt par 21. pantā paredzētiem objektīviem apstākļiem.
  Turklāt, ja dalībvalstis spēj pierādīt, ka konkrēta starpposma rādītāja vai mērķrādītāja sasniegšana apgrūtina mehānisma mērķu, tostarp REPowerEU mērķu, sasniegšanu, arī šādas situācijas var uzskatīt par 21. pantā paredzētiem objektīviem apstākļiem.
  Turklāt neviens grozījumu pieprasījums nedrīkstētu apdraudēt atveseļošanas un noturības plānu vispārējo īstenošanu,
  Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka priekšlikumos saistībā ar to atveseļošanas un noturības plānu grozīšanu tiek ņemtas vērā no nesenajiem ģeopolitiskajiem notikumiem izrietošās problēmas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2021/241 groza šādi:

| (1) | regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

  “1.   Atbilstīgi šīs Regulas 3. pantā minētajiem sešiem pīlāriem, saskaņotībai un sinerģijai, ko tie rada, un Covid-19 krīzes kontekstā mehānisma vispārīgais mērķis ir veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, uzlabojot dalībvalstu noturību, sagatavotību krīzēm, pielāgošanās spēju un dalībvalstu izaugsmes potenciālu, mīkstinot minētās krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi, jo īpaši uz sievietēm, sniedzot ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā, atbalstot zaļo pārkārtošanos, palīdzot sasniegt Savienības 2030. gadam izvirzītos klimata mērķus, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 11. punktā, un īstenojot mērķi, kas paredz sasniegt ES klimatneitralitāti līdz 2050. gadam un digitālo pārkārtošanos, un palielinot Savienības energosistēmas noturību,
  drošību un ilgtspēju
  , šajā nolūkā Savienības līmenī
  būtiski
  samazinot atkarību no fosilajiem kurināmajiem,
  paplašinot atjaunīgās enerģijas izmantošanu, uzlabojot energoefektivitāti un enerģijas uzglabāšanas jaudu, kā arī
  dažādojot energoapgādi (REPowerEU mērķi), tādējādi sekmējot kāpjošu ekonomikas un sociālo konverģenci, atjaunojot un veicinot Savienības ekonomiku ilgtspējīgu izaugsmi un integrāciju, sekmējot kvalitatīvu darbvietu radīšanu, kā arī veicinot Savienības stratēģisko autonomiju papildus atvērtai ekonomikai un radot Eiropas pievienoto vērtību.” |
| --- | --- |

(1)

regulas 4. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Atbilstīgi šīs Regulas 3. pantā minētajiem sešiem pīlāriem, saskaņotībai un sinerģijai, ko tie rada, un Covid-19 krīzes kontekstā mehānisma vispārīgais mērķis ir veicināt Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, uzlabojot dalībvalstu noturību, sagatavotību krīzēm, pielāgošanās spēju un dalībvalstu izaugsmes potenciālu, mīkstinot minētās krīzes sociālo un ekonomisko ietekmi, jo īpaši uz sievietēm, sniedzot ieguldījumu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā, atbalstot zaļo pārkārtošanos, palīdzot sasniegt Savienības 2030. gadam izvirzītos klimata mērķus, kas noteikti Regulas (ES) 2018/1999 2. panta 11. punktā, un īstenojot mērķi, kas paredz sasniegt ES klimatneitralitāti līdz 2050. gadam un digitālo pārkārtošanos, un palielinot Savienības energosistēmas noturību,
  drošību un ilgtspēju
  , šajā nolūkā Savienības līmenī
  būtiski
  samazinot atkarību no fosilajiem kurināmajiem,
  paplašinot atjaunīgās enerģijas izmantošanu, uzlabojot energoefektivitāti un enerģijas uzglabāšanas jaudu, kā arī
  dažādojot energoapgādi (REPowerEU mērķi), tādējādi sekmējot kāpjošu ekonomikas un sociālo konverģenci, atjaunojot un veicinot Savienības ekonomiku ilgtspējīgu izaugsmi un integrāciju, sekmējot kvalitatīvu darbvietu radīšanu, kā arī veicinot Savienības stratēģisko autonomiju papildus atvērtai ekonomikai un radot Eiropas pievienoto vērtību.”

| (1a) | iekļauj šādu pantu:





  “13.a pants




  REPowerEU priekšfinansēšana




  Atveseļošanas un noturības plānam, kurā ietverta REPowerEU nodaļa, var pievienot priekšfinansēšanas pieprasījumu. Ja Padome līdz 2023. gada 31. decembrim ir pieņēmusi 20. panta 1. punktā un 21. panta 2. punktā minēto īstenošanas lēmumu, Komisija saskaņā ar 12. un 21.a pantu veic priekšfinansējuma maksājumu līdz 20 % apmērā no papildu finansējuma, kas pieprasīts REPowerEU nodaļas finansēšanai.” |
| --- | --- |

(1a)

(1a)

iekļauj šādu pantu:

iekļauj šādu pantu:

“13.a pants

REPowerEU priekšfinansēšana

Atveseļošanas un noturības plānam, kurā ietverta REPowerEU nodaļa, var pievienot priekšfinansēšanas pieprasījumu. Ja Padome līdz 2023. gada 31. decembrim ir pieņēmusi 20. panta 1. punktā un 21. panta 2. punktā minēto īstenošanas lēmumu, Komisija saskaņā ar 12. un 21.a pantu veic priekšfinansējuma maksājumu līdz 20 % apmērā no papildu finansējuma, kas pieprasīts REPowerEU nodaļas finansēšanai.”

| (2) | Regulas 14. pantu groza šādi:






  (-a) | panta 2. punktu aizstāj ar šādu:
  “Dalībvalsts aizdevuma atbalstu var pieprasīt vai nu brīdī, kad tā iesniedz 18. pantā minēto
  atveseļošanas un
  noturības plānu, vai arī jebkurā citā brīdī līdz 2023. gada 31. augustam,
  ja tā ir informējusi Komisiju par savu nodomu pieprasīt šādu aizdevuma atbalstu 30 dienu laikā pēc [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].
  Ja aizdevuma pieprasījumu iesniedz citā brīdī, tam
  pievieno
  pārskatītu atveseļošanas un noturības plānu, iekļaujot papildu starpposma rādītājus un mērķrādītājus.
  Komisija var piešķirt aizdevumu dalībvalstij, kas nav izteikusi nodomu pieprasīt šādu atbalstu 30 dienu laikā no [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā], atkarībā no resursu pieejamības pēc tam, kad ir apstiprināti to dalībvalstu aizdevuma atbalsta pieprasījumi, kuras savu nodomu darījušas zināmu 30 dienu laikā no [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].” |
| --- | --- | --- |

(2)

Regulas 14. pantu groza šādi:

(-a)

panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“Dalībvalsts aizdevuma atbalstu var pieprasīt vai nu brīdī, kad tā iesniedz 18. pantā minēto
  atveseļošanas un
  noturības plānu, vai arī jebkurā citā brīdī līdz 2023. gada 31. augustam,
  ja tā ir informējusi Komisiju par savu nodomu pieprasīt šādu aizdevuma atbalstu 30 dienu laikā pēc [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].
  Ja aizdevuma pieprasījumu iesniedz citā brīdī, tam
  pievieno
  pārskatītu atveseļošanas un noturības plānu, iekļaujot papildu starpposma rādītājus un mērķrādītājus.
  Komisija var piešķirt aizdevumu dalībvalstij, kas nav izteikusi nodomu pieprasīt šādu atbalstu 30 dienu laikā no [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā], atkarībā no resursu pieejamības pēc tam, kad ir apstiprināti to dalībvalstu aizdevuma atbalsta pieprasījumi, kuras savu nodomu darījušas zināmu 30 dienu laikā no [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].”

atveseļošanas un

ja tā ir informējusi Komisiju par savu nodomu pieprasīt šādu aizdevuma atbalstu 30 dienu laikā pēc [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].

pievieno

Komisija var piešķirt aizdevumu dalībvalstij, kas nav izteikusi nodomu pieprasīt šādu atbalstu 30 dienu laikā no [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā], atkarībā no resursu pieejamības pēc tam, kad ir apstiprināti to dalībvalstu aizdevuma atbalsta pieprasījumi, kuras savu nodomu darījušas zināmu 30 dienu laikā no [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā].”

| (a) | panta 3. punktā pēc b) apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:






  “ba) | attiecīgā gadījumā – reformas un investīcijas saskaņā ar 21.c panta 1. punktu;”; |
| --- | --- | --- |

(a)

panta 3. punktā pēc b) apakšpunkta iekļauj šādu apakšpunktu:

“ba)

attiecīgā gadījumā – reformas un investīcijas saskaņā ar 21.c panta 1. punktu;”;

| (b) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

  “4.   Aizdevuma atbalsts attiecīgās dalībvalsts atveseļošanas un noturības plānam nav lielāks par starpību starp atveseļošanas un noturības plāna kopējām izmaksām (kas attiecīgā gadījumā ir pārskatītas) un 11. pantā minēto maksimālo finanšu iemaksu, kura (attiecīgā gadījumā) ietver 21.a pantā minētos ieņēmumus, kā arī (attiecīgā gadījumā) ietver 21.b pantā minētos dalītās pārvaldības programmu resursus, ko izmanto REPowerEU mērķu sasniegšanai.”
  ; |
| --- | --- |

(b)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Aizdevuma atbalsts attiecīgās dalībvalsts atveseļošanas un noturības plānam nav lielāks par starpību starp atveseļošanas un noturības plāna kopējām izmaksām (kas attiecīgā gadījumā ir pārskatītas) un 11. pantā minēto maksimālo finanšu iemaksu, kura (attiecīgā gadījumā) ietver 21.a pantā minētos ieņēmumus, kā arī (attiecīgā gadījumā) ietver 21.b pantā minētos dalītās pārvaldības programmu resursus, ko izmanto REPowerEU mērķu sasniegšanai.”

| (c) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Atkāpjoties no 5. punkta un ar nosacījumu, ka ir pieejami resursi, izņēmuma kārtā aizdevuma atbalsta summu, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, proporcionalitātes un pārredzamības principus, var palielināt, ņemot vērā pieprasītājas dalībvalsts vajadzības, kā arī aizdevuma atbalsta pieprasījumus, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis. Lai minēto principu piemērošanu atvieglotu, dalībvalstis 30 dienu laikā pēc [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisijai paziņo, vai tās ir nodomājušas pieprasīt aizdevuma atbalstu.
  Tiklīdz dalībvalsts pauž nodomu pieprasīt aizdevuma atbalstu, Komisija vienlaikus un ar vienādiem nosacījumiem bez liekas kavēšanās par to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 60 dienu laikā pēc [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisija vienlaikus un ar vienādiem nosacījumiem bez liekas kavēšanās paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par ierosināto aizdevuma atbalsta piešķiršanu dalībvalstīm, kuras ir izteikušas minēto nodomu.” |
| --- | --- |

(c)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Atkāpjoties no 5. punkta un ar nosacījumu, ka ir pieejami resursi, izņēmuma kārtā aizdevuma atbalsta summu, vienlaikus piemērojot vienlīdzīgas attieksmes, solidaritātes, proporcionalitātes un pārredzamības principus, var palielināt, ņemot vērā pieprasītājas dalībvalsts vajadzības, kā arī aizdevuma atbalsta pieprasījumus, ko jau ir iesniegušas vai plāno iesniegt citas dalībvalstis. Lai minēto principu piemērošanu atvieglotu, dalībvalstis 30 dienu laikā pēc [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisijai paziņo, vai tās ir nodomājušas pieprasīt aizdevuma atbalstu.
  Tiklīdz dalībvalsts pauž nodomu pieprasīt aizdevuma atbalstu, Komisija vienlaikus un ar vienādiem nosacījumiem bez liekas kavēšanās par to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 60 dienu laikā pēc [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisija vienlaikus un ar vienādiem nosacījumiem bez liekas kavēšanās paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par ierosināto aizdevuma atbalsta piešķiršanu dalībvalstīm, kuras ir izteikušas minēto nodomu.”

| (2a) | regulas 17. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:



  “2.   
  Pēc


  2020
  . gada 1. februāra uzsāktie pasākumi ir attiecināmi, ja tie atbilst šajā regulā
  noteiktajām
  prasībām,
  izņemot REPowerEU nodaļās iekļautos pasākumus, kurus var sākt tikai no 2022. gada 1. februāra
  .” |
| --- | --- |

(2a)

(2a)

regulas 17. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 17. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   
  Pēc


  2020
  . gada 1. februāra uzsāktie pasākumi ir attiecināmi, ja tie atbilst šajā regulā
  noteiktajām
  prasībām,
  izņemot REPowerEU nodaļās iekļautos pasākumus, kurus var sākt tikai no 2022. gada 1. februāra
  .”

| (2b) | regulas 18. panta 4. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:








  “h) | norāde par to, vai atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi ietver pārrobežu vai daudzvalstu projektus
  . Attiecībā uz REPowerEU nodaļām apstiprinājums par to, ka vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi, pat ja tos veic viena dalībvalsts, un ka tie veicina 21.c panta 1. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu, izņemot gadījumus, kad dalībvalstij ir piešķirta atkāpe saskaņā ar 21.c panta 1.a punktu;” |
| --- | --- | --- |

(2b)

(2b)

regulas 18. panta 4. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

regulas 18. panta 4. punkta h) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“h)

norāde par to, vai atveseļošanas un noturības plānā paredzētie pasākumi ietver pārrobežu vai daudzvalstu projektus
  . Attiecībā uz REPowerEU nodaļām apstiprinājums par to, ka vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi, pat ja tos veic viena dalībvalsts, un ka tie veicina 21.c panta 1. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu, izņemot gadījumus, kad dalībvalstij ir piešķirta atkāpe saskaņā ar 21.c panta 1.a punktu;”

. Attiecībā uz REPowerEU nodaļām apstiprinājums par to, ka vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi, pat ja tos veic viena dalībvalsts, un ka tie veicina 21.c panta 1. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu, izņemot gadījumus, kad dalībvalstij ir piešķirta atkāpe saskaņā ar 21.c panta 1.a punktu;”

| (2c) | regulas 18. panta 4. punktam pievieno da) apakšpunktu:










  “da) | skaidrojums par to, ka visi 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie pasākumi atbilst 21.c panta 4. un 4.a punktā izklāstītajiem nosacījumiem;” |
| --- | --- | --- |

(2c)

(2c)

regulas 18. panta 4. punktam pievieno da) apakšpunktu:

regulas 18. panta 4. punktam pievieno da) apakšpunktu:

“da)

“da)

skaidrojums par to, ka visi 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie pasākumi atbilst 21.c panta 4. un 4.a punktā izklāstītajiem nosacījumiem;”

skaidrojums par to, ka visi 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie pasākumi atbilst 21.c panta 4. un 4.a punktā izklāstītajiem nosacījumiem;”

| (3) | regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunktu aizstāj ar šādu:






  “q) | detalizēts ziņojums
  par apspriešanās procesu,
  kas ir obligāts, pienācīgs un
  saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu veikts ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jaunatnes organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un par to, kā ieinteresēto personu ieguldījums tiek atspoguļots atveseļošanas un noturības plānā — lai sagatavotu un, ja tie ir pieejami, īstenotu atveseļošanas un noturības plānus. Apspriešanās procesa
  detalizētajā ziņojumā
  jo īpaši
  apraksta tās apspriešanās grafiku, posmus un rezultātus
  , kas notikusi ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  sociālajiem partneriem, kā arī NVO
  un citām ieinteresētajām personām,
  kuras var palīdzēt sasniegt REPowerEU mērķus, uzskaita ieinteresētās personas, ar kurām notikusi apspriešanās, un norāda šādu apspriežu
  par REPowerEU nodaļā iekļautajām reformām un ieguldījumiem
  rezultātus,
  kā arī izklāsta, kā no šīm personām saņemtais ieguldījums minētajā nodaļā ticis atspoguļots,
  kāds ieguldījums nav atspoguļots un kāpēc un kādā veidā vietējās un reģionālās pašvaldības un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un uzraudzībā
  ;” |
| --- | --- | --- |

(3)

regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

“q)

detalizēts ziņojums
  par apspriešanās procesu,
  kas ir obligāts, pienācīgs un
  saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu veikts ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sociālajiem partneriem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, jaunatnes organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, un par to, kā ieinteresēto personu ieguldījums tiek atspoguļots atveseļošanas un noturības plānā — lai sagatavotu un, ja tie ir pieejami, īstenotu atveseļošanas un noturības plānus. Apspriešanās procesa
  detalizētajā ziņojumā
  jo īpaši
  apraksta tās apspriešanās grafiku, posmus un rezultātus
  , kas notikusi ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  sociālajiem partneriem, kā arī NVO
  un citām ieinteresētajām personām,
  kuras var palīdzēt sasniegt REPowerEU mērķus, uzskaita ieinteresētās personas, ar kurām notikusi apspriešanās, un norāda šādu apspriežu
  par REPowerEU nodaļā iekļautajām reformām un ieguldījumiem
  rezultātus,
  kā arī izklāsta, kā no šīm personām saņemtais ieguldījums minētajā nodaļā ticis atspoguļots,
  kāds ieguldījums nav atspoguļots un kāpēc un kādā veidā vietējās un reģionālās pašvaldības un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un uzraudzībā
  ;”

detalizēts ziņojums

kas ir obligāts, pienācīgs un

detalizētajā ziņojumā

apraksta tās apspriešanās grafiku, posmus un rezultātus

sociālajiem partneriem, kā arī NVO

kuras var palīdzēt sasniegt REPowerEU mērķus, uzskaita ieinteresētās personas, ar kurām notikusi apspriešanās, un norāda šādu apspriežu

REPowerEU

rezultātus,

kāds ieguldījums nav atspoguļots un kāpēc un kādā veidā vietējās un reģionālās pašvaldības un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un uzraudzībā

| (4) | regulas 19. panta 3. punktā pievieno šādus
  apakšpunktus
  :








  “-da) | attiecībā uz 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem pasākumiem — atbilsme 21.c panta 4.a punktā izklāstītajiem nosacījumiem:








  — | vai pasākums ir nepieciešams, lai apmierinātu tūlītējas piegādes drošības vajadzības, kas noteiktas 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

regulas 19. panta 3. punktā pievieno šādus
  apakšpunktus
  :

apakšpunktus

“-da)

“-da)

attiecībā uz 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem pasākumiem — atbilsme 21.c panta 4.a punktā izklāstītajiem nosacījumiem:

attiecībā uz 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem pasākumiem — atbilsme 21.c panta 4.a punktā izklāstītajiem nosacījumiem:

—

vai pasākums ir nepieciešams, lai apmierinātu tūlītējas piegādes drošības vajadzības, kas noteiktas 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā;

vai pasākums ir nepieciešams, lai apmierinātu tūlītējas piegādes drošības vajadzības, kas noteiktas 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| — | vai nav citas tīras tehnoloģijas alternatīvas, kas būtu piemērota izmaksu vai īstenošanas grafika ziņā tam, lai sasniegtu REPowerEU mērķus saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

—

vai nav citas tīras tehnoloģijas alternatīvas, kas būtu piemērota izmaksu vai īstenošanas grafika ziņā tam, lai sasniegtu REPowerEU mērķus saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu;

vai nav citas tīras tehnoloģijas alternatīvas, kas būtu piemērota izmaksu vai īstenošanas grafika ziņā tam, lai sasniegtu REPowerEU mērķus saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| — | vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta izpratnē ir samazināts līdz pilnīgi nenovēršamam apjomam; |
| --- | --- |

—

vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta izpratnē ir samazināts līdz pilnīgi nenovēršamam apjomam;

vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta izpratnē ir samazināts līdz pilnīgi nenovēršamam apjomam;

| — | vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem tiek mazināts ar papildu pasākumiem vai citiem pasākumiem, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, un vai netiek apdraudēta ES 2030. un 2050. gada klimata mērķrādītāju integritāte; |
| --- | --- |

—

vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem tiek mazināts ar papildu pasākumiem vai citiem pasākumiem, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, un vai netiek apdraudēta ES 2030. un 2050. gada klimata mērķrādītāju integritāte;

vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem tiek mazināts ar papildu pasākumiem vai citiem pasākumiem, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, un vai netiek apdraudēta ES 2030. un 2050. gada klimata mērķrādītāju integritāte;

| — | vai pasākumu sāks piemērot pirms 2024. gada 31. decembra;” |
| --- | --- |

—

vai pasākumu sāks piemērot pirms 2024. gada 31. decembra;”

vai pasākumu sāks piemērot pirms 2024. gada 31. decembra;”

| “da) | vai 21.c panta 1. punktā minētās reformas un investīcijas patiesi palīdz līdz 2030. gadam
  panākt enerģētisko drošību
  , dažādot Savienības energoapgādi,
  palielināt enerģijas uzglabāšanas jaudas vai būtiski
  mazināt atkarību no fosilā kurināmā,
  īstenot 2030. gadam noteiktos Savienības mērķrādītājus — arī tos, kuri attiecas uz energoefektivitāti un atjaunīgajiem energoresursiem, — un Savienības mērķi panākt klimatneitralitāti
  ”; |
| --- | --- |

“da)

vai 21.c panta 1. punktā minētās reformas un investīcijas patiesi palīdz līdz 2030. gadam
  panākt enerģētisko drošību
  , dažādot Savienības energoapgādi,
  palielināt enerģijas uzglabāšanas jaudas vai būtiski
  mazināt atkarību no fosilā kurināmā,
  īstenot 2030. gadam noteiktos Savienības mērķrādītājus — arī tos, kuri attiecas uz energoefektivitāti un atjaunīgajiem energoresursiem, — un Savienības mērķi panākt klimatneitralitāti
  ”;

panākt enerģētisko drošību

palielināt enerģijas uzglabāšanas jaudas vai būtiski

īstenot 2030. gadam noteiktos Savienības mērķrādītājus — arī tos, kuri attiecas uz energoefektivitāti un atjaunīgajiem energoresursiem, — un Savienības mērķi panākt klimatneitralitāti

| “fa) | vai vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi, pat ja tos veic viena dalībvalsts, un tie veicina 21.c panta 1. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu, izņemot gadījumus, kad dalībvalstij ir piešķirta atkāpe saskaņā ar 21.c panta 1.a punktu;” |
| --- | --- |

“fa)

“fa)

vai vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi, pat ja tos veic viena dalībvalsts, un tie veicina 21.c panta 1. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu, izņemot gadījumus, kad dalībvalstij ir piešķirta atkāpe saskaņā ar 21.c panta 1.a punktu;”

vai vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi, pat ja tos veic viena dalībvalsts, un tie veicina 21.c panta 1. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu, izņemot gadījumus, kad dalībvalstij ir piešķirta atkāpe saskaņā ar 21.c panta 1.a punktu;”

| “ka) | vai 18. panta 4. punkta q) apakšpunktā minētais apspriešanās process, kas saistīts ar 21.c panta 1. punktā minētajiem pasākumiem, ir atbilstošs un vai attiecīgo ieinteresēto personu atbilstīgais ieguldījums ir pienācīgi atspoguļots REPowerEU nodaļas saturā, kā arī to, vai detalizētajā ziņojumā par apspriešanas procesu ir atspoguļots apspriešanas grafiks un posmi, uzskaitītas ieinteresētās personas, ar kurām notikusi apspriešanās, un izskaidroti šādu apspriežu rezultāti, un izklāstīts, kā saņemtais ieguldījums ir atspoguļots REPowerEU nodaļā, kurš ieguldījums netika atspoguļots un kāpēc un kā attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un uzraudzībā;” |
| --- | --- |

“ka)

“ka)

vai 18. panta 4. punkta q) apakšpunktā minētais apspriešanās process, kas saistīts ar 21.c panta 1. punktā minētajiem pasākumiem, ir atbilstošs un vai attiecīgo ieinteresēto personu atbilstīgais ieguldījums ir pienācīgi atspoguļots REPowerEU nodaļas saturā, kā arī to, vai detalizētajā ziņojumā par apspriešanas procesu ir atspoguļots apspriešanas grafiks un posmi, uzskaitītas ieinteresētās personas, ar kurām notikusi apspriešanās, un izskaidroti šādu apspriežu rezultāti, un izklāstīts, kā saņemtais ieguldījums ir atspoguļots REPowerEU nodaļā, kurš ieguldījums netika atspoguļots un kāpēc un kā attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un uzraudzībā;”

vai 18. panta 4. punkta q) apakšpunktā minētais apspriešanās process, kas saistīts ar 21.c panta 1. punktā minētajiem pasākumiem, ir atbilstošs un vai attiecīgo ieinteresēto personu atbilstīgais ieguldījums ir pienācīgi atspoguļots REPowerEU nodaļas saturā, kā arī to, vai detalizētajā ziņojumā par apspriešanas procesu ir atspoguļots apspriešanas grafiks un posmi, uzskaitītas ieinteresētās personas, ar kurām notikusi apspriešanās, un izskaidroti šādu apspriežu rezultāti, un izklāstīts, kā saņemtais ieguldījums ir atspoguļots REPowerEU nodaļā, kurš ieguldījums netika atspoguļots un kāpēc un kā attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un uzraudzībā;”

| (4a) | regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:



  “1.   Ja attiecīgā dalībvalsts objektīvu apstākļu dēļ
  — arī krīzes, ko izraisīja Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, vai tās seku pārvarēšanai nepieciešamo jauno pasākumu dēļ
   — vairs nespēj daļēji vai pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānu, tostarp tajā iestrādātos starpposma rādītājus un mērķrādītājus, attiecīgā dalībvalsts var iesniegt Komisijai pamatotu lūgumu ierosināt grozīt vai aizstāt 20. panta 1. un 3. punktā minētos Padomes īstenošanas lēmumus. Minētajā nolūkā dalībvalsts var ierosināt grozītu vai jaunu atveseļošanas un noturības plānu. Dalībvalstis var prasīt tehnisko atbalstu šāda priekšlikuma sagatavošanai no tehniskā atbalsta instrumenta.” |
| --- | --- |

(4a)

(4a)

regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Ja attiecīgā dalībvalsts objektīvu apstākļu dēļ
  — arī krīzes, ko izraisīja Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, vai tās seku pārvarēšanai nepieciešamo jauno pasākumu dēļ
   — vairs nespēj daļēji vai pilnībā īstenot atveseļošanas un noturības plānu, tostarp tajā iestrādātos starpposma rādītājus un mērķrādītājus, attiecīgā dalībvalsts var iesniegt Komisijai pamatotu lūgumu ierosināt grozīt vai aizstāt 20. panta 1. un 3. punktā minētos Padomes īstenošanas lēmumus. Minētajā nolūkā dalībvalsts var ierosināt grozītu vai jaunu atveseļošanas un noturības plānu. Dalībvalstis var prasīt tehnisko atbalstu šāda priekšlikuma sagatavošanai no tehniskā atbalsta instrumenta.”

| (4b) | regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:



  “2.   Ja Komisija uzskata, ka attiecīgās dalībvalsts iesniegtie argumenti attaisno attiecīgā atveseļošanas un noturības plāna grozīšanu, Komisija novērtē grozīto vai jauno atjaunošanas un noturības plānu saskaņā ar 19. pantu un saskaņā ar 20. panta 1. punktu iesniedz priekšlikumu jaunam Padomes īstenošanas lēmumam
  viena mēneša laikā
  pēc oficiālās pieprasījuma iesniegšanas. Attiecīgā dalībvalsts un Komisija var vienoties vajadzības gadījumā pagarināt minēto termiņu par pieņemamu laikposmu. Padome jauno īstenošanas lēmumu parasti pieņem četru nedēļu laikā pēc Komisijas priekšlikuma pieņemšanas.” |
| --- | --- |

(4b)

(4b)

regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja Komisija uzskata, ka attiecīgās dalībvalsts iesniegtie argumenti attaisno attiecīgā atveseļošanas un noturības plāna grozīšanu, Komisija novērtē grozīto vai jauno atjaunošanas un noturības plānu saskaņā ar 19. pantu un saskaņā ar 20. panta 1. punktu iesniedz priekšlikumu jaunam Padomes īstenošanas lēmumam
  viena mēneša laikā
  pēc oficiālās pieprasījuma iesniegšanas. Attiecīgā dalībvalsts un Komisija var vienoties vajadzības gadījumā pagarināt minēto termiņu par pieņemamu laikposmu. Padome jauno īstenošanas lēmumu parasti pieņem četru nedēļu laikā pēc Komisijas priekšlikuma pieņemšanas.”

| (5) | regulas 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “Tiklīdz Padome ir pieņēmusi 20. panta 1. punktā minēto īstenošanas lēmumu, Komisija ar attiecīgo dalībvalsti noslēdz nolīgumu, kas rada atsevišķas juridiskas saistības Finanšu regulas nozīmē. Katras dalībvalsts juridiskās saistības nepārsniedz 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto finanšu iemaksu 2021. un 2022. gadam, 11. panta 2. punktā minēto atjaunināto finanšu iemaksu 2023. gadam
  un summas, kas aprēķināta atbilstoši 21.a panta 2. punktam, kopsummu
  .” |
| --- | --- |

(5)

regulas 23. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“Tiklīdz Padome ir pieņēmusi 20. panta 1. punktā minēto īstenošanas lēmumu, Komisija ar attiecīgo dalībvalsti noslēdz nolīgumu, kas rada atsevišķas juridiskas saistības Finanšu regulas nozīmē. Katras dalībvalsts juridiskās saistības nepārsniedz 11. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto finanšu iemaksu 2021. un 2022. gadam, 11. panta 2. punktā minēto atjaunināto finanšu iemaksu 2023. gadam
  un summas, kas aprēķināta atbilstoši 21.a panta 2. punktam, kopsummu
  .”

un summas, kas aprēķināta atbilstoši 21.a panta 2. punktam, kopsummu

| (6) | pēc III nodaļas iekļauj šādu nodaļu:
  “III.a NODAĻA

  REPowerEU:



  21.a pants



  ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) radīto ieņēmumu izmantošana



  (1)   Lai palielinātu Savienības energosistēmas noturību,
  drošību un ilgtspēju
  un dažādotu energoapgādi,
  būtiski
  samazinot atkarību no fosilajiem kurināmajiem, un dažādojot energoapgādi, Savienības līmenī
  palielinot enerģijas uzglabāšanas jaudu un ieguldījumus energoefektivitātē un atjaunīgās enerģijas ražošanā, tādējādi nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamai enerģijai,
  saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.e panta 4. punktu īstenošanai saskaņā ar šo regulu ir pieejami 20 000 000 000 EUR pašreizējās cenās. Šo summu dara pieejamu kā ārējos piešķirtos ieņēmumus Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nozīmē.


  (2)   Katrai dalībvalstij pieejamo 1. punktā minēto resursu daļu aprēķina, pamatojoties uz maksimālās finanšu iemaksas rādītājiem: 70 % minētās summas apstrādā pēc II pielikumā izklāstītās metodes, bet 30 % – pēc III pielikuma metodes.


  (3)   Šā panta 1. punktā minēto summu piešķir tikai 21.c panta 1. punktā nosauktajiem pasākumiem.


  (4)   Saistību apropriācijas, kas sedz 1. punktā minēto summu, no [šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] automātiski dara pieejamas tik ilgi, līdz ir sasniegtas attiecīgās iepriekš minētās summas.


  (5)   Ikviena dalībvalsts, savā plānā iekļaujot 21.c panta 1. punktā aprakstītās reformas un investīcijas un norādot aplēstās izmaksas, var pieprasīt, lai Komisija tai piešķir summu, kas nepārsniedz tai pieejamo resursu daļu.


  (6)   Tiklīdz dalībvalsts ir apmierinoši sasniegusi starpposma rādītājus un mērķrādītājus, kas noteikti saistībā ar 21.c panta 1. punktā minēto pasākumu īstenošanu, ar Padomes īstenošanas lēmumu, kuru pēc Komisijas priekšlikuma pieņem saskaņā ar 20. panta 1. punktu, nosaka Direktīvas 2003/87/EK 10.e panta 1. punktā minēto ieņēmumu summu, kas dalībvalstij piešķirta pēc 2. punkta piemērošanas un pa daļām izmaksājama, ņemot vērā pieejamo finansējumu un saskaņā ar šīs regulas 24. pantu.



  21.b pants

  Dalītās pārvaldības programmu resursi, ko izmanto REPowerEU mērķu sasniegšanai







  (1) | No
  resursiem, kas
  tām
  piešķirti dalītā pārvaldībā,
  dalībvalstis
  var pieprasīt
  atbalstīt pasākumus, kas minēti šīs regulas 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, šīs regulas 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot objektus, kas paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai, un šīs regulas 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā,
  ievērojot Regulas (ES) 2021/1060 26.a pantā izklāstītos nosacījumus. Minētos resursus izmanto vienīgi attiecīgās dalībvalsts vajadzībām.






  (a) | Tādu pasākumu atbalstam, kas minēti šīs regulas
  21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, šīs regulas 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot objektus, kas paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai, un šīs regulas 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā, pieprasīt
  saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 26.a pantu var tad, ja dalībvalsts saskaņā ar 26. panta 1. punkta pirmo un otro daļu jau ir pieprasījusi līdz 5 % līdzekļu pārvietošanu no konkrēta fonda. |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

pēc III nodaļas iekļauj šādu nodaļu:

“III.a NODAĻA

REPowerEU:

REPowerEU:

21.a pants

ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) radīto ieņēmumu izmantošana

(1)   Lai palielinātu Savienības energosistēmas noturību,
  drošību un ilgtspēju
  un dažādotu energoapgādi,
  būtiski
  samazinot atkarību no fosilajiem kurināmajiem, un dažādojot energoapgādi, Savienības līmenī
  palielinot enerģijas uzglabāšanas jaudu un ieguldījumus energoefektivitātē un atjaunīgās enerģijas ražošanā, tādējādi nodrošinot piekļuvi cenas ziņā pieejamai enerģijai,
  saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10.e panta 4. punktu īstenošanai saskaņā ar šo regulu ir pieejami 20 000 000 000 EUR pašreizējās cenās. Šo summu dara pieejamu kā ārējos piešķirtos ieņēmumus Finanšu regulas 21. panta 5. punkta nozīmē.

(2)   Katrai dalībvalstij pieejamo 1. punktā minēto resursu daļu aprēķina, pamatojoties uz maksimālās finanšu iemaksas rādītājiem: 70 % minētās summas apstrādā pēc II pielikumā izklāstītās metodes, bet 30 % – pēc III pielikuma metodes.

(3)   Šā panta 1. punktā minēto summu piešķir tikai 21.c panta 1. punktā nosauktajiem pasākumiem.

(4)   Saistību apropriācijas, kas sedz 1. punktā minēto summu, no [šīs grozošās regulas spēkā stāšanās dienas] automātiski dara pieejamas tik ilgi, līdz ir sasniegtas attiecīgās iepriekš minētās summas.

(5)   Ikviena dalībvalsts, savā plānā iekļaujot 21.c panta 1. punktā aprakstītās reformas un investīcijas un norādot aplēstās izmaksas, var pieprasīt, lai Komisija tai piešķir summu, kas nepārsniedz tai pieejamo resursu daļu.

(6)   Tiklīdz dalībvalsts ir apmierinoši sasniegusi starpposma rādītājus un mērķrādītājus, kas noteikti saistībā ar 21.c panta 1. punktā minēto pasākumu īstenošanu, ar Padomes īstenošanas lēmumu, kuru pēc Komisijas priekšlikuma pieņem saskaņā ar 20. panta 1. punktu, nosaka Direktīvas 2003/87/EK 10.e panta 1. punktā minēto ieņēmumu summu, kas dalībvalstij piešķirta pēc 2. punkta piemērošanas un pa daļām izmaksājama, ņemot vērā pieejamo finansējumu un saskaņā ar šīs regulas 24. pantu.

21.b pants

Dalītās pārvaldības programmu resursi, ko izmanto REPowerEU mērķu sasniegšanai

(1)

(a)

Tādu pasākumu atbalstam, kas minēti šīs regulas
  21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, šīs regulas 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot objektus, kas paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai, un šīs regulas 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā, pieprasīt
  saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 26.a pantu var tad, ja dalībvalsts saskaņā ar 26. panta 1. punkta pirmo un otro daļu jau ir pieprasījusi līdz 5 % līdzekļu pārvietošanu no konkrēta fonda.

▌

| (2) | Saskaņā ar 1. punktu pieprasītos resursus īsteno saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Regulā (ES) 2021/1060 un konkrētu fondu regulā par attiecīgo dalītās pārvaldības fondu.
  Atbilstīgos maksājumus veic saskaņā ar Regulas
  (ES) 2021/1060 91.
   pantu un atkarībā no pieejamā finansējuma. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Saskaņā ar Finanšu regulas 62. panta 1. punkta pirmās daļas
  b)
   apakšpunktu Komisija minētos resursus īsteno
  saskaņā ar dalīto pārvaldību
  . |
| --- | --- |

(3)

21.c pants

REPowerEU veltītā atveseļošanas un noturības plānu nodaļa

(1)   Atveseļošanas un noturības plānā, kas Komisijai iesniegts pēc [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā], iekļauj nodaļu par REPowerEU.
  REPowerEU nodaļas iesniedz iespējami drīz pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā. Attiecīgā gadījumā REPowerEU nodaļās ietvertajos pasākumos pienācīga prioritāte tiek piešķirta enerģētiskās nabadzības skarto personu vajadzībām, kā arī neaizsargātības mazināšanai nākamajās ziemas sezonās.

  REPowerEU nodaļā
  , sākot ar 2022. gada 1. februāri,
  izklāsta reformas un investīcijas un to attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus,
  sniedz skaidrojumu par ieguldījumu enerģētiskās nabadzības novēršanā un atkarības no fosilā kurināmā, jo īpaši no Krievijas, samazināšanā, kā arī par enerģijas ietaupījumu kvantificēšanu,
  izņemot 2. punkta a) apakšpunktā minētos pasākumus, kuru mērķis ir veicināt REPowerEU mērķu sasniegšanu:

| (a) | uzlabojot enerģētikas infrastruktūru un objektus, lai apmierinātu tūlītējas ar gāzes
  , arī LNG,
  piegādes drošību saistītas vajadzības un jo īpaši lai nodrošinātu energoapgādes dažādošanu visas Savienības interesēs
  , vienlaikus nodrošinot, ka attiecīgās infrastruktūras ir gatavas ūdeņradim
  , |
| --- | --- |

(a)

uzlabojot enerģētikas infrastruktūru un objektus, lai apmierinātu tūlītējas ar gāzes
  , arī LNG,
  piegādes drošību saistītas vajadzības un jo īpaši lai nodrošinātu energoapgādes dažādošanu visas Savienības interesēs
  , vienlaikus nodrošinot, ka attiecīgās infrastruktūras ir gatavas ūdeņradim
  ,

| (b) | palielinot ēku energoefektivitāti
  un energotaupību, tostarp izmantojot investīciju shēmas, kas vērstas uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, MVU un mikrouzņēmumiem
  , |
| --- | --- |

(b)

palielinot ēku energoefektivitāti
  un energotaupību, tostarp izmantojot investīciju shēmas, kas vērstas uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, MVU un mikrouzņēmumiem
  ,

| (ba) | dekarbonizējot rūpniecību,
  palielinot enerģijas uzglabāšanas jaudas,
  palielinot ilgtspējīga biometāna,
  atjaunīgās enerģijas, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu (RFNBO
  ) un atjaunīgā vai nefosilā ūdeņraža ražošanu un izmantošanu
  , paātrinot atļauju piešķiršanas procesus augiem, no kuriem ražo
  atjaunojamo energoresursu enerģiju
  , tostarp uzlabojot saistītās elektroenerģijas ražošanu un citas infrastruktūras, cita starpā paātrinot atļauju piešķiršanas procedūras
  , |
| --- | --- |

(ba)

dekarbonizējot rūpniecību,
  palielinot enerģijas uzglabāšanas jaudas,
  palielinot ilgtspējīga biometāna,
  atjaunīgās enerģijas, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu (RFNBO
  ) un atjaunīgā vai nefosilā ūdeņraža ražošanu un izmantošanu
  , paātrinot atļauju piešķiršanas procesus augiem, no kuriem ražo
  atjaunojamo energoresursu enerģiju
  , tostarp uzlabojot saistītās elektroenerģijas ražošanu un citas infrastruktūras, cita starpā paātrinot atļauju piešķiršanas procedūras
  ,

| (bb) | risinot enerģētiskās nabadzības problēmu, jo īpaši ar pasākumiem, kas dod labumu neaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, |
| --- | --- |

(bb)

risinot enerģētiskās nabadzības problēmu, jo īpaši ar pasākumiem, kas dod labumu neaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem,

| (bc) | stimulējot enerģijas pieprasījuma samazināšanu, tostarp paplašinot esošos enerģijas taupīšanas risinājumus, |
| --- | --- |

(bc)

stimulējot enerģijas pieprasījuma samazināšanu, tostarp paplašinot esošos enerģijas taupīšanas risinājumus,

| (bd) | veicinot Savienībā mazoglekļa enerģijas avotus, [Gr. 8] |
| --- | --- |

(bd)

veicinot Savienībā mazoglekļa enerģijas avotus, [Gr. 8]

| (c) | pievēršoties iekšējiem un
  starpsavienojumiem, kā arī
  pārrobežu enerģijas pārvades problēmu risināšanai,
  tostarp tīklu savienošanai ar jauniem atjaunojamiem energoresursiem,
  un
  taisnīgā un iekļaujošā veidā
  atbalstot bezemisiju transportu un tā infrastruktūru, arī dzelzceļu
  , tādējādi palīdzot Savienībā nodrošināt piekļuvi cenas ziņā pieejamai enerģijai un transportam, |
| --- | --- |

(c)

pievēršoties iekšējiem un
  starpsavienojumiem, kā arī
  pārrobežu enerģijas pārvades problēmu risināšanai,
  tostarp tīklu savienošanai ar jauniem atjaunojamiem energoresursiem,
  un
  taisnīgā un iekļaujošā veidā
  atbalstot bezemisiju transportu un tā infrastruktūru, arī dzelzceļu
  , tādējādi palīdzot Savienībā nodrošināt piekļuvi cenas ziņā pieejamai enerģijai un transportam,

| (d) | šā panta a), b) un c) apakšpunktā minētos mērķu sasniegšanu sekmējot ar paātrinātu darbaspēka pārkvalificēšanu virzībā uz zaļajām
  un saistītajām digitālajām
  prasmēm
  un enerģētikas pārkārtošanu, tostarp minēto mērķu administratīvai īstenošanai,
  kā arī ar to svarīgāko materiālu un tehnoloģiju vērtības ķēžu atbalstīšanu, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos
  un ilgtspējīgu būvizstrādājumu un būvmateriālu izmantošanu, tādējādi samazinot atkarību no primārajām kritiski svarīgajām izejvielām, kas ir būtiskas enerģētikas pārkārtošanai
  . |
| --- | --- |

(d)

šā panta a), b) un c) apakšpunktā minētos mērķu sasniegšanu sekmējot ar paātrinātu darbaspēka pārkvalificēšanu virzībā uz zaļajām
  un saistītajām digitālajām
  prasmēm
  un enerģētikas pārkārtošanu, tostarp minēto mērķu administratīvai īstenošanai,
  kā arī ar to svarīgāko materiālu un tehnoloģiju vērtības ķēžu atbalstīšanu, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos
  un ilgtspējīgu būvizstrādājumu un būvmateriālu izmantošanu, tādējādi samazinot atkarību no primārajām kritiski svarīgajām izejvielām, kas ir būtiskas enerģētikas pārkārtošanai
  .

(1a)
     
  Vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, piešķir pasākumiem, kuriem ir pārrobežu vai daudzvalstu dimensija vai ietekme, pat ja tos īsteno viena dalībvalsts, un tie veicina 21.c panta 1. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu. Atkāpjoties no šā noteikuma, Komisija var dalībvalstij piešķirt atkāpi no šīs prasības vienā no šādiem gadījumiem:

| (a) | dalībvalsts var pierādīt, ka citi pasākumi, kas iekļauti tās REPowerEU nodaļā, labāk palīdzētu sasniegt 21.c panta 1. punktā izklāstītos mērķus, vai |
| --- | --- |

(a)

dalībvalsts var pierādīt, ka citi pasākumi, kas iekļauti tās REPowerEU nodaļā, labāk palīdzētu sasniegt 21.c panta 1. punktā izklāstītos mērķus, vai

| (b) | dalībvalsts var pierādīt, ka nav pietiekami daudz reālistisku projektu, kam būtu pārrobežu vai daudzvalstu dimensija vai ietekme, vai |
| --- | --- |

(b)

dalībvalsts var pierādīt, ka nav pietiekami daudz reālistisku projektu, kam būtu pārrobežu vai daudzvalstu dimensija vai ietekme, vai

| (c) | attiecīgajai valstij ir piešķirts izņēmums no šīs minimālās prasības izpildes, pamatojoties uz pārvalstisku enerģētiskās drošības vajadzību novērtējumu, kas minēts 21.ca pantā, |
| --- | --- |

(c)

attiecīgajai valstij ir piešķirts izņēmums no šīs minimālās prasības izpildes, pamatojoties uz pārvalstisku enerģētiskās drošības vajadzību novērtējumu, kas minēts 21.ca pantā,

| (d) | dalībvalsts var pierādīt, ka mehānisma darbības laikā nav iespējams pabeigt pasākumus ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi. |
| --- | --- |

(d)

dalībvalsts var pierādīt, ka mehānisma darbības laikā nav iespējams pabeigt pasākumus ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi.

(2)   REPowerEU nodaļā turklāt:

| (a) | (attiecīgā gadījumā)
  detalizēti
  apraksta reformas un investīcijas, kas paredzētas jau pieņemtajos Padomes īstenošanas lēmumos un, kā sagaidāms, spēs veicināt REPowerEU mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

(a)

(attiecīgā gadījumā)
  detalizēti
  apraksta reformas un investīcijas, kas paredzētas jau pieņemtajos Padomes īstenošanas lēmumos un, kā sagaidāms, spēs veicināt REPowerEU mērķu sasniegšanu;

| (b) | izklāsta, kādi citi pasākumi
  , tostarp valstu un ES finansēti papildu vai papildinoši pasākumi,
  kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, laikposmā no 2022. gada 1. februāra līdz 2026. gada 31. decembrim tiks īstenoti bez mehānisma sniegtā finansiālā atbalsta (norāda arī pasākumu grafiku
  un finanšu piešķīrumu
  ); |
| --- | --- |

(b)

izklāsta, kādi citi pasākumi
  , tostarp valstu un ES finansēti papildu vai papildinoši pasākumi,
  kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, laikposmā no 2022. gada 1. februāra līdz 2026. gada 31. decembrim tiks īstenoti bez mehānisma sniegtā finansiālā atbalsta (norāda arī pasākumu grafiku
  un finanšu piešķīrumu
  );

| (c) | detalizēti novērtē katra 1. punktā minētā pasākuma saskaņotību ar citiem plānā paredzētajiem pasākumiem un
  paskaidro, kādā veidā 1. punktā un šā punkta a) un b) apakšpunktā minēto pasākumu salikums ir savstarpēji saskaņots, efektīvs un, kā sagaidāms, spēs veicināt REPowerEU mērķu sasniegšanu (iekļauj kvantitatīvu enerģijas ietaupījuma aplēsi). |
| --- | --- |

(c)

detalizēti novērtē katra 1. punktā minētā pasākuma saskaņotību ar citiem plānā paredzētajiem pasākumiem un
  paskaidro, kādā veidā 1. punktā un šā punkta a) un b) apakšpunktā minēto pasākumu salikums ir savstarpēji saskaņots, efektīvs un, kā sagaidāms, spēs veicināt REPowerEU mērķu sasniegšanu (iekļauj kvantitatīvu enerģijas ietaupījuma aplēsi).

| (ca) | sniedz kvalitatīvu skaidrojumu par to, kā REPowerEU nodaļas pasākumi veicinās zaļo pārkārtošanos, tostarp biodaudzveidību, vai palīdzēs risināt no tām izrietošās problēmas; 37 % klimata mērķrādītāju REPowerEU nodaļai un atveseļošanas un noturības plāna pārējai daļai aprēķina atsevišķi. |
| --- | --- |

(ca)

sniedz kvalitatīvu skaidrojumu par to, kā REPowerEU nodaļas pasākumi veicinās zaļo pārkārtošanos, tostarp biodaudzveidību, vai palīdzēs risināt no tām izrietošās problēmas; 37 % klimata mērķrādītāju REPowerEU nodaļai un atveseļošanas un noturības plāna pārējai daļai aprēķina atsevišķi.

(3)   Kad plāna kopējo piešķīrumu aprēķina saskaņā ar 18. panta 4. punkta f) apakšpunktu un 19. panta 3. punkta f) apakšpunktu, 1. punktā minēto REPowerEU nodaļas reformu un investīciju izmaksu aplēses neņem vērā.
  Neatkarīgi no šā noteikuma Komisija mudina dalībvalstis REPowerEU nodaļās ierosināt pasākumus, kas iespēju robežās veicina vismaz mehānisma digitālā mērķrādītāja sasniegšanu.

(4)   ▌Principu “nenodari būtisku kaitējumu”, traktētu Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ▌attiecina uz reformām un investīcijām, kuras, kā sagaidāms, spēs veicināt šā panta 1. punkta a) apakšpunktā nosaukto REPowerEU mērķu sasniegšanu
  , ja vien nav piemērojami šādi nosacījumi:

| (a) | pasākums ir nepieciešams, lai apmierinātu tūlītējas piegādes drošības vajadzības, kas noteiktas 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā;



  un |
| --- | --- |

(a)

pasākums ir nepieciešams, lai apmierinātu tūlītējas piegādes drošības vajadzības, kas noteiktas 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| (b) | nav pienācīgas tīro tehnoloģiju alternatīvas izmaksu vai īstenošanas grafika ziņā, lai sasniegtu REPowerEU mērķus saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu;



  un |
| --- | --- |

(b)

nav pienācīgas tīro tehnoloģiju alternatīvas izmaksu vai īstenošanas grafika ziņā, lai sasniegtu REPowerEU mērķus saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| (c) | iespējamais kaitējums ES vides mērķiem tiek mazināts ar papildinošiem pasākumiem vai citiem pasākumiem, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, un netiek apdraudēta ES 2030. un 2050. gada klimata mērķrādītāju integritāte;



  un |
| --- | --- |

(c)

iespējamais kaitējums ES vides mērķiem tiek mazināts ar papildinošiem pasākumiem vai citiem pasākumiem, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, un netiek apdraudēta ES 2030. un 2050. gada klimata mērķrādītāju integritāte;

| (d) | pasākumam jāsāk darboties līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(d)

pasākumam jāsāk darboties līdz 2024. gada 31. decembrim.

(4a)
     
  Pasākumiem, uz kuriem attiecas atbrīvojums no Regulas (ES) 2021/241 5. panta 2. punkta prasības, kā norādīts šā panta 4. punktā, iesniedz šādu novērtējumu:

| — | vai nav piemērotas tīras tehnoloģijas alternatīvas izmaksu vai īstenošanas grafika ziņā, lai sasniegtu REPowerEU mērķus saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu; |
| --- | --- |

—

vai nav piemērotas tīras tehnoloģijas alternatīvas izmaksu vai īstenošanas grafika ziņā, lai sasniegtu REPowerEU mērķus saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu;

| — | to, vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta izpratnē ir sašaurināts līdz pilnīgi nenovēršamajam apjomam; |
| --- | --- |

—

to, vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta izpratnē ir sašaurināts līdz pilnīgi nenovēršamajam apjomam;

| — | vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem tiek mazināts ar papildinošiem pasākumiem vai citiem pasākumiem, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, un vai netiek apdraudēta ES 2030. un 2050. gada klimata mērķrādītāju integritāte; |
| --- | --- |

—

vai iespējamais kaitējums ES vides mērķiem tiek mazināts ar papildinošiem pasākumiem vai citiem pasākumiem, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, un vai netiek apdraudēta ES 2030. un 2050. gada klimata mērķrādītāju integritāte;

| — | vai pasākums sāks darboties līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

—

vai pasākums sāks darboties līdz 2024. gada 31. decembrim.

(4b)
     
  Kopējo resursu summu reformām un investīcijām, kuru mērķis ir veicināt REPowerEU mērķu sasniegšanu atbilstoši šīs regulas 21.g panta 1. punkta a) apakšpunktam, ierobežo līdz maksimālajai summai [] miljardi EUR, ko Komisija nosaka pēc visaptveroša, uz vajadzībām balstīta novērtējuma par tūlītējām infrastruktūras vajadzībām. Tādu ieņēmumu summu, kas darīti pieejami ar Direktīvas 2003/87/EK 10.e panta 1. punktu, [ieņēmumi, kas radīti ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros] neizmanto šīs regulas 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētajām reformām un investīcijām.

(5)   REPowerEU nodaļas reformām un investīcijām šīs regulas noteikumus piemēro mutatis mutandis,
  izņemot REPowerEU nodaļas investīcijas, kuras finansē no resursiem, kas pieprasīti saskaņā ar Regulas (ES) 2021/1060 26.a pant
  u,
  un uz kurām attiecas konkrētu fondu noteikumi.

21.ca pants

Pārvalstisku enerģētiskās drošības vajadzību novērtējums

1.
     
  Komisija novērtē, kas ir nepieciešams energoapgādes nodrošināšanai Savienībā kopumā, pirms tiek apstiprināti jebkādi grozītie atveseļošanas un noturības plāni, kuros tagad ir iekļautas REPowerEU nodaļas. Šā novērtējuma mērķis ir nodrošināt Savienības enerģētiskās drošības vajadzību pārvalstisku perspektīvu, lai veicinātu resursu visefektīvāko izmantošanu REPowerEU mērķu sasniegšanai. Šajā nolūkā Komisija vēlākais līdz ... [viens mēnesis pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] sagatavo ziņojumu, kurā nosaka un izvērtē steidzamākās infrastruktūras un investīciju vajadzības, lai nodrošinātu energoapgādi Savienībā kopumā, tostarp galvenokārt pārrobežu vai daudzvalstu projektus.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētais ziņojums ietver vismaz šādus aspektus:

| (a) | energoapgādes pārtraukumu risks katrā dalībvalstī īstermiņā un vidējā termiņā; un |
| --- | --- |

(a)

energoapgādes pārtraukumu risks katrā dalībvalstī īstermiņā un vidējā termiņā; un

| (b) | būtiskākās infrastruktūras un investīciju vajadzības, lai nodrošinātu energoapgādi Savienībā kopumā, tostarp pārrobežu un daudzvalstu dimensiju. |
| --- | --- |

(b)

būtiskākās infrastruktūras un investīciju vajadzības, lai nodrošinātu energoapgādi Savienībā kopumā, tostarp pārrobežu un daudzvalstu dimensiju.

3.
     
  Dalībvalstis dod ieguldījumu 1. punktā minētā ziņojuma izstrādē, sniedzot informāciju par valsts enerģētiskās drošības vajadzībām un projektiem, kā to pieprasa Komisija.

21.d pants

REPowerEU nodaļas īstenošanas uzraudzība

(1)   Komisija uzrauga REPowerEU nodaļā izklāstīto pasākumu īstenošanu un to devumu REPowerEU mērķu sasniegšanā.
  Šajā sakarībā līdz ... [divi mēneši pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisija groza 29. panta 4. punkta a) apakšpunktā un 30. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus, lai iekļautu papildu rādītājus un informāciju, kas attiecas uz REPowerEU mērķiem. Ierosinātie papildu rādītāji attiecas tikai uz 21.c panta 1. punktā nosauktajiem mērķiem. Deleģēto aktu grozījumu pieņemšanai un spēkā stāšanās dienas noteikšanai piemēro 33. pantā izklāstīto procedūru.

(2)   Par REPowerEU nodaļas īstenošanas sekmēm Komisija saskaņā ar 31. pantu informē savā gada ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei
  , iekļaujot tajā īpašu šai nodaļai veltītu sadaļu, tostarp izmantojot pieredzi, kas gūta pēc pieejamo datu par galasaņēmējiem un paraugprakses piemēru novērtēšanas, kā arī izmantojot regulāru un pārredzamu informācijas apmaiņu atveseļošanas un noturības dialogā
  .

(2a)
     
  Līdz ... [divi gadi pēc šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai neatkarīgu izvērtējuma ziņojumu par REPowerEU nodaļu īstenošanu un to ieguldījumu REPowerEU un mehānisma mērķu īstenošanā.

(2b)
     
  Katra dalībvalsts izveido viegli lietojamu un publisku portālu, kurā ir pieejami reāllaika dati par REPowerEU nodaļās iekļauto pasākumu īstenošanu, tostarp par galasaņēmējiem un labuma guvējiem.”

| (7) | regulas V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu. |
| --- | --- |

(7)

regulas V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu.

2. pants

Regulu (ES) 2021/1060 groza šādi:

| (1) | regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:






  “(e) | vajadzības gadījumā finanšu resursu sadalījums pa reģiona kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 108. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts
  pieprasīt ievērojot 26.a punktu, vai
  pārvietot,
  ievērojot 26. pantu vai ievērojot 111. pantu
  , kopā ar šādu pārvietojumu pamatojumu;” |
| --- | --- | --- |

(1)

regulas 11. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“(e)

vajadzības gadījumā finanšu resursu sadalījums pa reģiona kategorijām, kas noteiktas saskaņā ar 108. panta 2. punktu, un piešķīrumu summas, ko ierosināts
  pieprasīt ievērojot 26.a punktu, vai
  pārvietot,
  ievērojot 26. pantu vai ievērojot 111. pantu
  , kopā ar šādu pārvietojumu pamatojumu;”

| (2) | regulas 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:






  “i) | tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katram fondam un attiecīgā gadījumā arī katrai reģionu kategorijai attiecībā uz visu plānošanas periodu un pa gadiem, tostarp summas, kas tiek
  pieprasītas, ievērojot 26.a punktu, vai
  pārvietotas, ievērojot 26. pantu
  vai 27. pantu
  ;” |
| --- | --- | --- |

(2)

regulas 22. panta 3. punkta g) apakšpunkta i) punktu aizstāj ar šādu:

“i)

tabula, kurā norādīts kopējais finanšu piešķīrums katram fondam un attiecīgā gadījumā arī katrai reģionu kategorijai attiecībā uz visu plānošanas periodu un pa gadiem, tostarp summas, kas tiek
  pieprasītas, ievērojot 26.a punktu, vai
  pārvietotas, ievērojot 26. pantu
  vai 27. pantu
  ;”

| (2a) | regulas 24. pantam pievieno šādu punktu:










  “7.a | Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF, Kohēzijas fonda vai ESF+, dalībvalsts vai vadošā iestāde līdz 2025. gada 31. decembrim var pieprasīt summu līdz 7,5 % apmērā no sākotnējā valsts piešķīruma, kas jāiemaksā tādu pasākumu finansēšanai, ar kuriem atbalsta REPowerEU mērķus, kā minēts Regulas (ES) 2021/241 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, Regulas (ES) 2021/241 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot iekārtas, kas paredzētas fosilā kurināmā transportam, un Regulas (ES) 2021/241 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā. Attiecībā uz programmām, ko atbalsta no ERAF, Kohēzijas fonda vai ESF+, šādas iemaksas veic tikai tās pašas programmas ietvaros, un tām ir vajadzīgs Komisijas lēmums, ar ko groza minēto programmu. Tie atbilst visām regulatīvajām prasībām, un tos iepriekš apstiprina uzraudzības komiteja. Dalībvalsts vai vadošā iestāde dara Komisijai zināmas pārskatītās finanšu tabulas un pārskatīto programmu.” |
| --- | --- | --- |

(2a)

regulas 24. pantam pievieno šādu punktu:

“7.a

| (3) | regulas 26. panta 1. punkta pirmās daļas beigās pievieno šādu tekstu:
  “Ja partnerības nolīgums ir apstiprināts, bet viena vai vairākas programmas vēl nav pieņemtas, pārvietošanu uz Atveseļošanas un noturības mehānismu saskaņā ar
  šo pantu
  var pieprasīt, paziņojot par 11. panta 1. punkta c), e) un h) apakšpunktā minētās informācijas pārskatīšanu.” |
| --- | --- |

(3)

regulas 26. panta 1. punkta pirmās daļas beigās pievieno šādu tekstu:

“Ja partnerības nolīgums ir apstiprināts, bet viena vai vairākas programmas vēl nav pieņemtas, pārvietošanu uz Atveseļošanas un noturības mehānismu saskaņā ar
  šo pantu
  var pieprasīt, paziņojot par 11. panta 1. punkta c), e) un h) apakšpunktā minētās informācijas pārskatīšanu.”

| (4) | regulas 26. panta 1. punktā pievieno šādu jaunu daļu:
  ▌






  “3. | 3. Ja partnerības nolīgums ir apstiprināts un pārvietošanas pieprasījums ir iesniegtās programmas daļa, no šīs situācijas izrietošo nekonsekvenci programmas novērtēšanā, ko veic saskaņā ar 23. panta 1. punktu, neņem vērā.” |
| --- | --- | --- |

(4)

regulas 26. panta 1. punktā pievieno šādu jaunu daļu:

▌

“3.

| (5) | iekļauj šādu pantu:

  “26.a pants


  Atbalsts REPowerEU mērķiem



  (1)   Dalībvalstis, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241 iesniedz Komisijai atveseļošanas un noturības plānu, kurā iekļauta REPowerEU nodaļa, var pieprasīt, lai ▌līdz 7,5 % no sava sākotnējā nacionālā piešķīruma katram fondam
  tiktu novirzīti REPowerEU mērķu sasniegšanai, kā noteikts Regulā (ES) 2021/241, izmantojot atbalsta pasākumus, kas minēti tās 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, tās 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot objektus, kas paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai, un 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā,
  ar nosacījumu, ka dalībvalsts saskaņā ar 26. panta 1. punkta pirmo un otro daļu jau ir pieprasījusi līdz 5 % līdzekļu pārvietošanu no konkrēta fonda. ▌
  Ja partnerības nolīgums vēl nav apstiprināts,
  pārvietošanas pieprasījumu
  atbalstīt REPowerEU mērķu īstenošanu
  izdara vai nu partnerības nolīguma satvarā, piemēram, 69. panta 9. punktā noteiktajā veidā paziņojot par 11. panta 1. punkta c), e) un h) apakšpunktā minētās informācijas pārskatīšanu, vai pieprasot programmas grozīšanu. Ja pieprasījums attiecas uz programmas grozījumu, var pieprasīt tikai turpmāko kalendāro gadu resursus.
  Šāda pieprasījuma iespēja
  ▌papildina resursu pārvietošanas iespēju, kas paredzēta šīs regulas 26. pantā.


  (2)   
  Saskaņā ar šīs regulas 26. pantu
  pārvietotos resursus īsteno saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 noteikumiem. ▌
  Saskaņā ar šīs regulas 26.a pantu pieprasītos resursus īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 un noteikumiem, kas izklāstīti konkrētu fondu regulā par attiecīgo dalītās pārvaldības fondu. Pārvietotos resursus vai REPowerEU mērķu īstenošanai pieprasītos resursus
  izmanto
  tikai
  attiecīgās dalībvalsts labā.


  (3)   Ja partnerības nolīgums ir apstiprināts un
  pieprasījums atbalstīt REPowerEU mērķu īstenošanu ir iesniegts
  pirms vienas vai vairāku programmu apstiprināšanas, no šīs situācijas izrietošo partnerības nolīguma un programmu nekonsekvenci programmas novērtēšanā, ko veic saskaņā ar 23. panta 1. punktu, neņem vērā. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts iesniedz pārskatītu 11. panta 1. punkta c), e) un h) apakšpunktā minēto informāciju
  , tostarp kopsavilkumu par obligāti paredzēto apspriešanos ar 8. panta 1. punktā minētajiem partneriem
  , un šajā pantā to uzskata par pieprasījumu
  atbalstam REPowerEU mērķu īstenošanai.






  (3a)
     
  Atkāpjoties no 13. panta, apstiprinātos partnerības nolīgumus negroza un programmu grozījumi neizraisa apstiprināto partnerības nolīgumu grozīšanu.




  (4)   Ja programma
  ir
  jāgroza, lai atbalstītu šajā pantā paredzēto
  pieprasījumu REPowerEU mērķu īstenošanu
  , Komisija, atkāpdamās no 24. panta 2. un 4. punkta, ar šo
  pieprasījumu
  saistīto programmas grozījumu un no tā izrietošās izmaiņas pieņem vai noraida viena mēneša laikā no dienas, kad dalībvalsts ir programmu iesniegusi. ▌Programmas grozīšanas pieprasījumos norāda kopējo summu
  , kas piešķirta REPowerEU mērķu īstenošanai,
  par katru gadu, attiecīgā gadījumā pa fondiem un reģionu kategorijām.


  (5)   Uz Atveseļošanas un noturības mehānismu saskaņā ar šo pantu nevar pārvietot TPF resursus, to vidū jebkurus resursus, kas no ERAF un ESF+ pārvietoti saskaņā ar 27. pantu
  , un tos nepieprasa REPowerEU mērķu īstenošana
  i.
  ▌




  (6a)
     
  Izdevumus, kas radušies un samaksāti par pasākumiem, kuri minēti Regulas (ES) 2021/241 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, tās 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot objektus, kas paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai, un 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā, ieskaita klimata mērķrādītāju un klimata korekcijas mehānisma daļā saskaņā ar šīs regulas 6. pantu.” |
| --- | --- |

(5)

iekļauj šādu pantu:

“26.a pants

Atbalsts REPowerEU mērķiem

(1)   Dalībvalstis, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241 iesniedz Komisijai atveseļošanas un noturības plānu, kurā iekļauta REPowerEU nodaļa, var pieprasīt, lai ▌līdz 7,5 % no sava sākotnējā nacionālā piešķīruma katram fondam
  tiktu novirzīti REPowerEU mērķu sasniegšanai, kā noteikts Regulā (ES) 2021/241, izmantojot atbalsta pasākumus, kas minēti tās 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, tās 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot objektus, kas paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai, un 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā,
  ar nosacījumu, ka dalībvalsts saskaņā ar 26. panta 1. punkta pirmo un otro daļu jau ir pieprasījusi līdz 5 % līdzekļu pārvietošanu no konkrēta fonda. ▌
  Ja partnerības nolīgums vēl nav apstiprināts,
  pārvietošanas pieprasījumu
  atbalstīt REPowerEU mērķu īstenošanu
  izdara vai nu partnerības nolīguma satvarā, piemēram, 69. panta 9. punktā noteiktajā veidā paziņojot par 11. panta 1. punkta c), e) un h) apakšpunktā minētās informācijas pārskatīšanu, vai pieprasot programmas grozīšanu. Ja pieprasījums attiecas uz programmas grozījumu, var pieprasīt tikai turpmāko kalendāro gadu resursus.
  Šāda pieprasījuma iespēja
  ▌papildina resursu pārvietošanas iespēju, kas paredzēta šīs regulas 26. pantā.

(2)   
  Saskaņā ar šīs regulas 26. pantu
  pārvietotos resursus īsteno saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 noteikumiem. ▌
  Saskaņā ar šīs regulas 26.a pantu pieprasītos resursus īsteno saskaņā ar Regulu (ES) 2021/1060 un noteikumiem, kas izklāstīti konkrētu fondu regulā par attiecīgo dalītās pārvaldības fondu. Pārvietotos resursus vai REPowerEU mērķu īstenošanai pieprasītos resursus
  izmanto
  tikai
  attiecīgās dalībvalsts labā.

(3)   Ja partnerības nolīgums ir apstiprināts un
  pieprasījums atbalstīt REPowerEU mērķu īstenošanu ir iesniegts
  pirms vienas vai vairāku programmu apstiprināšanas, no šīs situācijas izrietošo partnerības nolīguma un programmu nekonsekvenci programmas novērtēšanā, ko veic saskaņā ar 23. panta 1. punktu, neņem vērā. Šādos gadījumos attiecīgā dalībvalsts iesniedz pārskatītu 11. panta 1. punkta c), e) un h) apakšpunktā minēto informāciju
  , tostarp kopsavilkumu par obligāti paredzēto apspriešanos ar 8. panta 1. punktā minētajiem partneriem
  , un šajā pantā to uzskata par pieprasījumu
  atbalstam REPowerEU mērķu īstenošanai.

(3a)
     
  Atkāpjoties no 13. panta, apstiprinātos partnerības nolīgumus negroza un programmu grozījumi neizraisa apstiprināto partnerības nolīgumu grozīšanu.

(4)   Ja programma
  ir
  jāgroza, lai atbalstītu šajā pantā paredzēto
  pieprasījumu REPowerEU mērķu īstenošanu
  , Komisija, atkāpdamās no 24. panta 2. un 4. punkta, ar šo
  pieprasījumu
  saistīto programmas grozījumu un no tā izrietošās izmaiņas pieņem vai noraida viena mēneša laikā no dienas, kad dalībvalsts ir programmu iesniegusi. ▌Programmas grozīšanas pieprasījumos norāda kopējo summu
  , kas piešķirta REPowerEU mērķu īstenošanai,
  par katru gadu, attiecīgā gadījumā pa fondiem un reģionu kategorijām.

(5)   Uz Atveseļošanas un noturības mehānismu saskaņā ar šo pantu nevar pārvietot TPF resursus, to vidū jebkurus resursus, kas no ERAF un ESF+ pārvietoti saskaņā ar 27. pantu
  , un tos nepieprasa REPowerEU mērķu īstenošana
  i.

▌

(6a)
     
  Izdevumus, kas radušies un samaksāti par pasākumiem, kuri minēti Regulas (ES) 2021/241 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, tās 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot objektus, kas paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai, un 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā, ieskaita klimata mērķrādītāju un klimata korekcijas mehānisma daļā saskaņā ar šīs regulas 6. pantu.”

| (5a) | regulas 112. pantam pievieno šādu punktu:





  “6.a
     
  Ja dalībvalsts nolemj pieprasīt resursus saskaņā ar šīs regulas 26.a pantu, atkāpjoties no 112. panta 3. un 4. punkta, izdevumiem, kas deklarēti maksājuma pieteikumos grāmatvedības gados, kuri sākas 2022. gada 1. jūlijā un beidzas 2026. gada 30. jūnijā, attiecībā uz vienu vai vairākiem prioritārajiem virzieniem programmā, ko atbalsta ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonds, var piemērot līdzfinansējuma likmi līdz 100 % apmērā, lai finansētu pasākumus, ar kuriem atbalsta to REPowerEU mērķu īstenošanu, kas minēti Regulas (ES) 2021/241 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, regulas 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot objektus, kas paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai, un regulas 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā.




  Pieprasījumu grozīt līdzfinansējuma likmi atbilstīgi 24. panta noteikumiem iesniedz kā programmu grozījumu, un tam pievieno pārstrādāto programmu.” |
| --- | --- |

(5a)

(5a)

regulas 112. pantam pievieno šādu punktu:

regulas 112. pantam pievieno šādu punktu:

“6.a
     
  Ja dalībvalsts nolemj pieprasīt resursus saskaņā ar šīs regulas 26.a pantu, atkāpjoties no 112. panta 3. un 4. punkta, izdevumiem, kas deklarēti maksājuma pieteikumos grāmatvedības gados, kuri sākas 2022. gada 1. jūlijā un beidzas 2026. gada 30. jūnijā, attiecībā uz vienu vai vairākiem prioritārajiem virzieniem programmā, ko atbalsta ERAF, ESF+ vai Kohēzijas fonds, var piemērot līdzfinansējuma likmi līdz 100 % apmērā, lai finansētu pasākumus, ar kuriem atbalsta to REPowerEU mērķu īstenošanu, kas minēti Regulas (ES) 2021/241 21.c panta 1. punkta b) apakšpunktā, izņemot nefosilo ūdeņradi, regulas 21.c panta 1. punkta c) apakšpunktā, izņemot objektus, kas paredzēti fosilā kurināmā transportēšanai, un regulas 21.c panta 1. punkta d) apakšpunktā.

Pieprasījumu grozīt līdzfinansējuma likmi atbilstīgi 24. panta noteikumiem iesniedz kā programmu grozījumu, un tam pievieno pārstrādāto programmu.”

| (6) | regulas II un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. |
| --- | --- |

(6)

regulas II un V pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

2.a pants

Regulu (ES) Nr. 1303/2013 groza šādi:

| (1) | regulas 60. pantam pievieno šādus punktus:





  “2.a
     
  Atkāpjoties no 60. panta 1. punkta un 120. panta 3. punkta pirmās un ceturtās daļas, pēc dalībvalsts pieprasījuma izdevumiem, kas paredzēti, lai veicinātu spēju reaģēt uz enerģētikas krīzēm saskaņā ar “REPowerEU mērķiem” un no 2022. gada 1. februāra atbalstītu mazaizsargātas mājsaimniecības un mikrouzņēmumus, kā arī mazos un vidējos uzņēmumus attiecībā uz vienu vai vairākiem prioritārajiem virzieniem programmā, ko atbalsta ERAF, ESF vai Kohēzijas fonds, var piemērot 100 % līdzfinansējuma likmi.




  Pieprasījumus mainīt līdzfinansējuma likmi iesniedz saskaņā ar 30. pantā izklāstīto programmu grozīšanas procedūru, un tiem pievieno pārskatīto programmu vai programmas.




  100 % līdzfinansējuma likmi piemēro tikai tad, ja Komisija ir apstiprinājusi attiecīgo darbības programmas grozījumu pirms pēdējā starpposma maksājuma pieteikuma iesniegšanas saskaņā ar 135. panta 2. punktu.






  2.b
     
  Reaģējot uz Krievijas agresijas pret Ukrainu izraisīto enerģētisko krīzi, resursus, kas 2014.–2020. gada plānošanas periodā pieejami mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”, pēc dalībvalsts pieprasījuma var pārvietot starp ERAF, ESF un Kohēzijas fondu neatkarīgi no 92. panta 1. punkta a)–d) apakšpunktā minētajām procentuālajām daļām. Attiecībā uz minētajiem pārvietojumiem nepiemēro 92. panta 4. punktā noteiktās prasības.




  Resursus, kas saskaņā ar šo punktu pārvietoti starp ERAF, ESF un Kohēzijas fondu, īsteno saskaņā ar tā fonda noteikumiem, uz kuru tie ir pārvietoti.” |
| --- | --- |

(1)

regulas 60. pantam pievieno šādus punktus:

“2.a
     
  Atkāpjoties no 60. panta 1. punkta un 120. panta 3. punkta pirmās un ceturtās daļas, pēc dalībvalsts pieprasījuma izdevumiem, kas paredzēti, lai veicinātu spēju reaģēt uz enerģētikas krīzēm saskaņā ar “REPowerEU mērķiem” un no 2022. gada 1. februāra atbalstītu mazaizsargātas mājsaimniecības un mikrouzņēmumus, kā arī mazos un vidējos uzņēmumus attiecībā uz vienu vai vairākiem prioritārajiem virzieniem programmā, ko atbalsta ERAF, ESF vai Kohēzijas fonds, var piemērot 100 % līdzfinansējuma likmi.

Pieprasījumus mainīt līdzfinansējuma likmi iesniedz saskaņā ar 30. pantā izklāstīto programmu grozīšanas procedūru, un tiem pievieno pārskatīto programmu vai programmas.

100 % līdzfinansējuma likmi piemēro tikai tad, ja Komisija ir apstiprinājusi attiecīgo darbības programmas grozījumu pirms pēdējā starpposma maksājuma pieteikuma iesniegšanas saskaņā ar 135. panta 2. punktu.

2.b
     
  Reaģējot uz Krievijas agresijas pret Ukrainu izraisīto enerģētisko krīzi, resursus, kas 2014.–2020. gada plānošanas periodā pieejami mērķim “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai”, pēc dalībvalsts pieprasījuma var pārvietot starp ERAF, ESF un Kohēzijas fondu neatkarīgi no 92. panta 1. punkta a)–d) apakšpunktā minētajām procentuālajām daļām. Attiecībā uz minētajiem pārvietojumiem nepiemēro 92. panta 4. punktā noteiktās prasības.

Resursus, kas saskaņā ar šo punktu pārvietoti starp ERAF, ESF un Kohēzijas fondu, īsteno saskaņā ar tā fonda noteikumiem, uz kuru tie ir pārvietoti.”

▌

▌

4. pants

Direktīvu 2003/87/EK groza šādi:

| (-1) | regulas 10. panta 3. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:




  “Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas un ārkārtas vienreizēja pasākuma veidā līdz 2025. gada 31. decembrim no to kvotu apjoma, kas dalībvalstīm jāizsola laikposmā no 2027. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim saskaņā ar šā panta 2. punktu, atskaita un saskaņā ar 10.e pantu līdz 2025. gada 31. decembrim izsola tik daudz kvotu, līdz no šādām izsolēm gūtie ieņēmumi ir sasnieguši 20 miljardus EUR.” |
| --- | --- |

(-1)

regulas 10. panta 3. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas un ārkārtas vienreizēja pasākuma veidā līdz 2025. gada 31. decembrim no to kvotu apjoma, kas dalībvalstīm jāizsola laikposmā no 2027. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim saskaņā ar šā panta 2. punktu, atskaita un saskaņā ar 10.e pantu līdz 2025. gada 31. decembrim izsola tik daudz kvotu, līdz no šādām izsolēm gūtie ieņēmumi ir sasnieguši 20 miljardus EUR.”

| (1) | regulā iekļauj šādu pantu:

  “10.e pants


  Atveseļošanas un noturības mehānisms



  (1)   Laikposmā līdz
  2025.
   gada 31. decembrim 10. panta 3. punkta
  otrajā daļā minētās
  kvotas ▌izsola, līdz no šādām izsolēm gūtie ieņēmumi sasniedz 20 miljardus EUR.


  Šā punkta pirmajā daļā minētos
  ieņēmumus dara pieejamus ar Regulu (ES) 2021/241 izveidotajam Atveseļošanas un noturības mehānismam
  , lai veicinātu šīs regulas 21.c panta 1. punktā izklāstīto REPowerEU mērķu sasniegšanu,
  un izmanto saskaņā ar minētās regulas noteikumiem.


  (2)   Komisija nodrošina, ka Atveseļošanas un noturības mehānismam paredzētās kvotas tiek izsolītas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā noteiktajiem principiem un kārtību un saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 24. pantu.


  (3)   Kvotas, kas izsolāmas saskaņā ar šo pantu, izliek izsoles platformā, kura iecelta saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 26. panta 1. punktu, un kvotu izsolītāja ir Eiropas Investīciju banka (EIB), kura izsoles ieņēmumus nodod Komisijai.


  (4)   Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 21. panta 5. punkta vajadzībām ieņēmumi no minēto kvotu izsolēm ir ārējie piešķirtie ieņēmumi.” |
| --- | --- |

(1)

regulā iekļauj šādu pantu:

“10.e pants

Atveseļošanas un noturības mehānisms

(1)   Laikposmā līdz
  2025.
   gada 31. decembrim 10. panta 3. punkta
  otrajā daļā minētās
  kvotas ▌izsola, līdz no šādām izsolēm gūtie ieņēmumi sasniedz 20 miljardus EUR.

Šā punkta pirmajā daļā minētos
  ieņēmumus dara pieejamus ar Regulu (ES) 2021/241 izveidotajam Atveseļošanas un noturības mehānismam
  , lai veicinātu šīs regulas 21.c panta 1. punktā izklāstīto REPowerEU mērķu sasniegšanu,
  un izmanto saskaņā ar minētās regulas noteikumiem.

(2)   Komisija nodrošina, ka Atveseļošanas un noturības mehānismam paredzētās kvotas tiek izsolītas saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 4. punktā noteiktajiem principiem un kārtību un saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 24. pantu.

(3)   Kvotas, kas izsolāmas saskaņā ar šo pantu, izliek izsoles platformā, kura iecelta saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1031/2010 26. panta 1. punktu, un kvotu izsolītāja ir Eiropas Investīciju banka (EIB), kura izsoles ieņēmumus nodod Komisijai.

(4)   Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 21. panta 5. punkta vajadzībām ieņēmumi no minēto kvotu izsolēm ir ārējie piešķirtie ieņēmumi.”

5. pants

Grozījumi Lēmumā (ES) 2015/1814

Lēmuma (ES) 2015/1814 1. pantu groza šādi:

“Jebkurā konkrētā gadā, ja apritē esošo kvotu kopējais skaits ir no 700 miljoniem līdz 921 miljonam, kvotu skaitu, kas ir vienāds ar starpību starp šā panta 4. punktā minētajās visnesenākajās publikācijās izklāstīto apritē esošo kvotu kopējo skaitu un 700 miljoniem kvotu, atskaita no to kvotu apjoma, kas dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaita rezervē 12 mēnešu laikposmā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī. Ja apritē esošo kvotu kopējais skaits ir lielāks par 921 miljonu, to kvotu skaits, kas ir atskaitāms no kvotu apjoma, kuras dalībvalstīm jāizsola saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 10. panta 2. punktu, un ieskaitāms rezervē 12 mēnešu laikposmā, kas sākas attiecīgā gada 1. septembrī, ir vienāds ar 12 % no apritē esošo kvotu kopējā skaita.
  Atkāpjoties no
  pēdējā teikuma
  , līdz 2030. gada 31. decembrim minēto
  īpatsvaru divkāršo. No 2025. gada šajā daļā minētās robežvērtības samazina proporcionāli Direktīvas 2003/87/EK 9. pantā minētā Savienības mēroga
  kvotu
  daudzuma samazinājumam tajā pašā gadā.”

▌

5.a pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6. pants

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētāja

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

I PIELIKUMS

Regulas (ES) 2021/241 V pielikumu groza šādi:

| (a) | pielikuma 2. iedaļai pievieno šādus punktus:






  “2.12. | Gaidāms, ka 21.c panta 1. un 2. punktā minētie pasākumi efektīvi veicinās Savienības kopējo energoapgādes drošību, jo īpaši līdz 2030. gadam panākot energoapgādes dažādošanu
  , būtiski palielinot enerģijas uzglabāšanas jaudu
  vai samazinot atkarību no fosilā kurināmā
  , cenšoties sasniegt Savienības 2030. gada mērķrādītājus, tostarp energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas jomā, kā arī ES klimatneitralitātes mērķi
  .
  Attiecīgā gadījumā REPowerEU nodaļā ietvertajos pasākumos pienācīga prioritāte tiek piešķirta enerģētiskās nabadzības skarto personu vajadzībām, kā arī neaizsargātības mazināšanai tuvākajās ziemas sezonās.


  Lai novērtētu 21.c panta 1. punktā minēto pasākumu atbilstību šim kritērijam, Komisija ņem vērā šādus elementus:
  Darbības joma






  — | gaidāms, ka paredzēto pasākumu īstenošana būtiski veicinās enerģētikas infrastruktūras un objektu uzlabošanu, lai apmierinātu gāzes
  , tostarp LNG,
  piegādes drošības tūlītējās vajadzības, jo īpaši, lai ļautu dažādot piegādi visas Savienības interesēs,
  vienlaikus nodrošinot, ka attiecīgās infrastruktūras ir gatavas ūdeņradim
  ,
  vai |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

pielikuma 2. iedaļai pievieno šādus punktus:

“2.12.

Lai novērtētu 21.c panta 1. punktā minēto pasākumu atbilstību šim kritērijam, Komisija ņem vērā šādus elementus:

Darbības joma

—

gaidāms, ka paredzēto pasākumu īstenošana būtiski veicinās enerģētikas infrastruktūras un objektu uzlabošanu, lai apmierinātu gāzes
  , tostarp LNG,
  piegādes drošības tūlītējās vajadzības, jo īpaši, lai ļautu dažādot piegādi visas Savienības interesēs,
  vienlaikus nodrošinot, ka attiecīgās infrastruktūras ir gatavas ūdeņradim
  ,

vai

| — | gaidāms, ka paredzēto pasākumu īstenošana būtiski veicinās ēku energoefektivitātes palielināšanu
  un to energotaupību
  ,
  tostarp izmantojot investīciju shēmas, kas vērstas uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, MVU un mikrouzņēmumiem
  ,
  vai |
| --- | --- |

—

gaidāms, ka paredzēto pasākumu īstenošana būtiski veicinās ēku energoefektivitātes palielināšanu
  un to energotaupību
  ,
  tostarp izmantojot investīciju shēmas, kas vērstas uz mazaizsargātām mājsaimniecībām, MVU un mikrouzņēmumiem
  ,

vai

| — | rūpniecības dekarbonizāciju,
  enerģijas uzglabāšanas jaudas palielināšanu,
  ilgtspējīga biometāna,
  atjaunīgās enerģijas, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu (RFNBO),
  atjaunīgā vai fosilā ūdeņraža plašāku ražošanu un izmantošanu
  , paātrinot atļauju piešķiršanas procesus augiem, no kuriem ražo
  atjaunojamo energoresursu enerģiju
  , tostarp uzlabojot saistītās elektroenerģijas ražošanu un citas infrastruktūras, cita starpā paātrinot atļauju piešķiršanas procedūras,




  vai |
| --- | --- |

—

rūpniecības dekarbonizāciju,
  enerģijas uzglabāšanas jaudas palielināšanu,
  ilgtspējīga biometāna,
  atjaunīgās enerģijas, nebioloģiskas izcelsmes atjaunīgo degvielu (RFNBO),
  atjaunīgā vai fosilā ūdeņraža plašāku ražošanu un izmantošanu
  , paātrinot atļauju piešķiršanas procesus augiem, no kuriem ražo
  atjaunojamo energoresursu enerģiju
  , tostarp uzlabojot saistītās elektroenerģijas ražošanu un citas infrastruktūras, cita starpā paātrinot atļauju piešķiršanas procedūras,

vai

| — | enerģētiskās nabadzības novēršanu, jo īpaši izmantojot pasākumus, kas sniedz labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem,




  vai |
| --- | --- |

—

enerģētiskās nabadzības novēršanu, jo īpaši izmantojot pasākumus, kas sniedz labumu mazaizsargātām mājsaimniecībām un mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem,

vai

| — | stimulēs enerģijas pieprasījuma samazināšanu, tostarp paplašinot esošos enerģijas taupīšanas risinājumus,


  vai |
| --- | --- |

—

stimulēs enerģijas pieprasījuma samazināšanu, tostarp paplašinot esošos enerģijas taupīšanas risinājumus,

vai

| — | gaidāms, ka paredzēto pasākumu īstenošana ļaus novērst enerģētikas infrastruktūras nepietiekamo caurlaides spēju,
  tostarp savienojot tīklus ar jauniem atjaunojamiem energoresursiem,
  jo īpaši šajā nolūkā izbūvējot pārrobežu savienojumus ar citām dalībvalstīm, vai taisnīgā un iekļaujošā veidā stiprinās bezemisiju transportu un tā infrastruktūru, tostarp dzelzceļa transportu
  , tādējādi palīdzot Savienībā nodrošināt piekļuvi cenas ziņā pieejamai enerģijai un transportam
  ,
  vai |
| --- | --- |

—

gaidāms, ka paredzēto pasākumu īstenošana ļaus novērst enerģētikas infrastruktūras nepietiekamo caurlaides spēju,
  tostarp savienojot tīklus ar jauniem atjaunojamiem energoresursiem,
  jo īpaši šajā nolūkā izbūvējot pārrobežu savienojumus ar citām dalībvalstīm, vai taisnīgā un iekļaujošā veidā stiprinās bezemisiju transportu un tā infrastruktūru, tostarp dzelzceļa transportu
  , tādējādi palīdzot Savienībā nodrošināt piekļuvi cenas ziņā pieejamai enerģijai un transportam
  ,

vai

| — | gaidāms, ka paredzēto pasākumu īstenošana būtiski veicinās atbalstu darbaspēka pārkvalificēšanai uz zaļo
  un saistīto digitālo prasmju apguvi un enerģētikas pārkārtošanai, tostarp minēto mērķu administratīvo īstenošanai
  , kā arī atbalstīs vērtības ķēdes galvenajos materiālos un tehnoloģijās, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos
  , un ilgtspējīgu būvizstrādājumu un būvmateriālu izmantošanu, tādējādi samazinot atkarību no primārajām kritiski svarīgajām izejvielām, kas ir būtiskas enerģētikas pārkārtošanai,


  un |
| --- | --- |

—

gaidāms, ka paredzēto pasākumu īstenošana būtiski veicinās atbalstu darbaspēka pārkvalificēšanai uz zaļo
  un saistīto digitālo prasmju apguvi un enerģētikas pārkārtošanai, tostarp minēto mērķu administratīvo īstenošanai
  , kā arī atbalstīs vērtības ķēdes galvenajos materiālos un tehnoloģijās, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos
  , un ilgtspējīgu būvizstrādājumu un būvmateriālu izmantošanu, tādējādi samazinot atkarību no primārajām kritiski svarīgajām izejvielām, kas ir būtiskas enerģētikas pārkārtošanai,

un

| — | vai 21.c panta 1. punktā noteiktie pasākumi un skaidrojums cits citu papildina un kopā ar 21.c panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem pasākumiem būtiski sekmē to, ka līdz 2030. gadam tiek panākta
  enerģētiskā drošība,
  Savienības energoapgādes dažādošana, palielinātas enerģijas uzglabāšanas jaudas vai
  būtiski
  samazināta atkarība no fosilā kurināmā
  , cenšoties sasniegt Savienības 2030. gada mērķrādītājus, tostarp energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas jomā, kā arī ES klimatneitralitātes mērķi
  . |
| --- | --- |

—

vai 21.c panta 1. punktā noteiktie pasākumi un skaidrojums cits citu papildina un kopā ar 21.c panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteiktajiem pasākumiem būtiski sekmē to, ka līdz 2030. gadam tiek panākta
  enerģētiskā drošība,
  Savienības energoapgādes dažādošana, palielinātas enerģijas uzglabāšanas jaudas vai
  būtiski
  samazināta atkarība no fosilā kurināmā
  , cenšoties sasniegt Savienības 2030. gada mērķrādītājus, tostarp energoefektivitātes un atjaunīgās enerģijas jomā, kā arī ES klimatneitralitātes mērķi
  .

Reitings

A – lielā mērā

B – zināmā mērā

C – nelielā mērā

| 2.12.a | Regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunktā minētais apspriešanās process, kas saistīts ar 21.c panta 1. punktā minētajiem pasākumiem, ir adekvāts un attiecīgo ieinteresēto personu attiecīgais ieguldījums ir pienācīgi atspoguļots REPowerEU nodaļas saturā.




  Lai novērtētu atbilstību šim kritērijam, Komisija ņem vērā šādus elementus:




  Darbības joma:








  — | regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunktā minētais apspriešanās process, kas saistīts ar 21.c panta 1. punktā minētajiem pasākumiem, ir adekvāts




  un |
| --- | --- | --- |

2.12.a

Lai novērtētu atbilstību šim kritērijam, Komisija ņem vērā šādus elementus:

Darbības joma:

—

regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunktā minētais apspriešanās process, kas saistīts ar 21.c panta 1. punktā minētajiem pasākumiem, ir adekvāts

un

| — | sīki izstrādātajā apspriešanas ziņojumā ir norādīts apspriešanas grafiks un posmi, minētas ieinteresētās personas, ar kurām notikusi apspriešanās, un izskaidroti šo apspriežu rezultāti,




  un |
| --- | --- |

—

sīki izstrādātajā apspriešanas ziņojumā ir norādīts apspriešanas grafiks un posmi, minētas ieinteresētās personas, ar kurām notikusi apspriešanās, un izskaidroti šo apspriežu rezultāti,

un

| — | attiecīgo ieinteresēto personu atbilstīgais ieguldījums ir pienācīgi atspoguļots REPowerEU nodaļas saturā,




  un |
| --- | --- |

—

attiecīgo ieinteresēto personu atbilstīgais ieguldījums ir pienācīgi atspoguļots REPowerEU nodaļas saturā,

un

| — | dalībvalsts ir sniegusi informāciju par to, kura informācija netika atspoguļota un kāda iemesla dēļ,




  un |
| --- | --- |

—

dalībvalsts ir sniegusi informāciju par to, kura informācija netika atspoguļota un kāda iemesla dēļ,

un

| — | dalībvalsts ir sniegusi informāciju par to, kā vietējās un reģionālās pašvaldības un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un tās uzraudzībā. |
| --- | --- |

—

dalībvalsts ir sniegusi informāciju par to, kā vietējās un reģionālās pašvaldības un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiks iesaistītas REPowerEU nodaļas īstenošanā un tās uzraudzībā.

Reitings

A – lielā mērā

B – zināmā mērā

C – nelielā mērā

| 2.12.b | Ja vien dalībvalstij nav piešķirta atkāpe saskaņā ar 21.c panta 1.a punktu, vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem ar pārrobežu vai daudzvalstu dimensiju vai ietekmi, pat ja tos veic viena dalībvalsts, un tie veicina 21.c panta 1. punktā izklāstīto mērķu sasniegšanu.




  Reitings




  A — vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem, kuriem ir pārrobežu vai vairāku valstu dimensija vai ietekme, ja vien nav piešķirta atkāpe,




  C — mazāk nekā 35 % no dotācijām vai mazāk nekā 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem, kuriem ir pārrobežu vai vairāku valstu dimensija vai ietekme, bez atkāpes piešķiršanas. |
| --- | --- |

2.12.b

Reitings

A — vismaz 35 % no dotācijām un attiecīgā gadījumā vismaz 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem, kuriem ir pārrobežu vai vairāku valstu dimensija vai ietekme, ja vien nav piešķirta atkāpe,

C — mazāk nekā 35 % no dotācijām vai mazāk nekā 35 % no aizdevumiem, kas izmantojami saskaņā ar REPowerEU nodaļu, tiek piešķirti pasākumiem, kuriem ir pārrobežu vai vairāku valstu dimensija vai ietekme, bez atkāpes piešķiršanas.

| 2.12c. | Pasākumi saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu, kas atbilst 21.c panta 4. punktā izklāstītajiem kumulatīvajiem nosacījumiem, atbilst 21.c panta 4.a punkta prasībām.




  Lai novērtētu atbilstību šim kritērijam, Komisija ņem vērā šādus elementus:




  Darbības joma:








  — | nav pienācīgas tīro tehnoloģiju alternatīvas izmaksu vai īstenošanas grafika ziņā, lai sasniegtu REPowerEU mērķus saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu;




  un |
| --- | --- | --- |

2.12c.

Lai novērtētu atbilstību šim kritērijam, Komisija ņem vērā šādus elementus:

Darbības joma:

—

nav pienācīgas tīro tehnoloģiju alternatīvas izmaksu vai īstenošanas grafika ziņā, lai sasniegtu REPowerEU mērķus saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu;

un

| — | iespējamais kaitējums ES vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta izpratnē ir sašaurināts līdz pilnīgi nenovēršamajam apjomam;




  un |
| --- | --- |

—

iespējamais kaitējums ES vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta izpratnē ir sašaurināts līdz pilnīgi nenovēršamajam apjomam;

un

| — | iespējamais kaitējums ES vides mērķiem tiek mazināts ar papildinošiem pasākumiem vai citiem pasākumiem, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, un netiek apdraudēta ES 2030. un 2050. gada klimata mērķrādītāju integritāte;




  un |
| --- | --- |

—

iespējamais kaitējums ES vides mērķiem tiek mazināts ar papildinošiem pasākumiem vai citiem pasākumiem, kas veicina REPowerEU mērķu sasniegšanu, un netiek apdraudēta ES 2030. un 2050. gada klimata mērķrādītāju integritāte;

un

| — | pasākumam jāsāk darboties līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

—

pasākumam jāsāk darboties līdz 2024. gada 31. decembrim.

Reitings

A — visi 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktā minētie pasākumi, kas atbilst 21.c panta 4. punktā izklāstītajiem kumulatīvajiem nosacījumiem, atbilst 21.c panta 4.a punkta prasībām,

C — viens vai vairāki pasākumi saskaņā ar 21.c panta 1. punkta a) apakšpunktu, kas atbilst 21.c panta 4. punktā izklāstītajiem kumulatīvajiem nosacījumiem, neatbilst 21.c panta 4.a punkta prasībām.”

| (b) | pielikuma 3. iedaļā daļu, kas sākas ar vārdiem “Novērtējuma procesa rezultātā, ņemot vērā piešķirtos reitingus”, aizstāj ar šādu:
  “Novērtējuma procesa rezultātā, ņemot vērā piešķirtos reitingus:






  (a) | Atveseļošanas un noturības plāns apmierinoši atbilst novērtēšanas kritērijiem,
  ja starp reitingiem, kas attiecībā uz 2. punktā minētajiem kritērijiem, ir šādi reitingi:






  — | A attiecībā uz 2.2., 2.3., 2.5., 2.6. un 2.12
  , 2.12.a, 2.12.b un 2.12.c
   punktā minētajiem kritērijiem;
  un attiecībā uz pārējiem kritērijiem: |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

pielikuma 3. iedaļā daļu, kas sākas ar vārdiem “Novērtējuma procesa rezultātā, ņemot vērā piešķirtos reitingus”, aizstāj ar šādu:

“Novērtējuma procesa rezultātā, ņemot vērā piešķirtos reitingus:

(a)

Atveseļošanas un noturības plāns apmierinoši atbilst novērtēšanas kritērijiem,

ja starp reitingiem, kas attiecībā uz 2. punktā minētajiem kritērijiem, ir šādi reitingi:

—

A attiecībā uz 2.2., 2.3., 2.5., 2.6. un 2.12
  , 2.12.a, 2.12.b un 2.12.c
   punktā minētajiem kritērijiem;

un attiecībā uz pārējiem kritērijiem:

| — | visi A,
  vai |
| --- | --- |

—

visi A,

vai

| — | B nav vairāk par A, un C nav vispār. |
| --- | --- |

—

B nav vairāk par A, un C nav vispār.

| b) | Atveseļošanas un noturības plāns nav apmierinoši atbilstīgs novērtēšanas kritērijiem,
  ja starp reitingiem, kas attiecībā uz 2. punktā minētajiem kritērijiem, ir šādi reitingi:






  — | nav neviena reitinga A attiecībā uz 2.2., 2.3., 2.5., 2.6. un 2.12
  , 2.12.a, 2.12.b un 2.12.c
   punktā minētajiem kritērijiem;
  un attiecībā uz pārējiem kritērijiem: |
| --- | --- | --- |

b)

Atveseļošanas un noturības plāns nav apmierinoši atbilstīgs novērtēšanas kritērijiem,

ja starp reitingiem, kas attiecībā uz 2. punktā minētajiem kritērijiem, ir šādi reitingi:

—

nav neviena reitinga A attiecībā uz 2.2., 2.3., 2.5., 2.6. un 2.12
  , 2.12.a, 2.12.b un 2.12.c
   punktā minētajiem kritērijiem;

un attiecībā uz pārējiem kritērijiem:

| — | B ir vairāk par A;
  vai |
| --- | --- |

—

B ir vairāk par A;

vai

| — | ir vismaz viens reitings C.” |
| --- | --- |

—

ir vismaz viens reitings C.”

II PIELIKUMS

▌

(2)

| (a) | Regulā iekļauj šādu pantu:
  “Atsauce: KNR 14., 26.,
  26.a
   un 27. pants.” |
| --- | --- |

(a)

Regulā iekļauj šādu pantu:

“Atsauce: KNR 14., 26.,
  26.a
   un 27. pants.”

| (b) | pirmo tabulu groza šādi: | □ | iemaksām InvestEU |
| --- | --- | --- | --- |
| “Programmas grozījums saistīts ar | □ | pārvietojumu uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā |
| | □ | pārvietojumu starp ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem |
| | □ | atbalsts REPowerEU mērķiem” |

(b)

pirmo tabulu groza šādi:

□

iemaksām InvestEU

“Programmas grozījums saistīts ar

□

pārvietojumu uz instrumentiem tiešā vai netiešā pārvaldībā

□

pārvietojumu starp ERAF, ESF+, Kohēzijas fondu vai uz citu fondu vai fondiem

□

atbalsts REPowerEU mērķiem”

| (c) | 1. zemsvītras piezīmē iekļauj šādu tekstu:
  “Piemēro tikai programmas grozījumiem saskaņā ar 14., 26.
  un 26.a
   pantu, izņemot papildu atbalsta pārvietojumus uz TPF saskaņā ar KNR 27. pantu.▌” |
| --- | --- |

(c)

1. zemsvītras piezīmē iekļauj šādu tekstu:

“Piemēro tikai programmas grozījumiem saskaņā ar 14., 26.
  un 26.a
   pantu, izņemot papildu atbalsta pārvietojumus uz TPF saskaņā ar KNR 27. pantu.▌”

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A9-0260/2022).

1

(*1)  Grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌.

*1

(2)  OV C , ., . lpp.

2

(3)  OV C , ., . lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.).

4

(4 a)  
  Padomes Direktīva 92/43/EEK, Direktīva 2009/147/EK, Direktīva 2000/60/EK, Regula (EK) Nr. 1367/2006, Regula (ES) 2021/1767 un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dabas atjaunošanu (COM(2022)0304).

4 a

Padomes Direktīva 92/43/EEK, Direktīva 2009/147/EK, Direktīva 2000/60/EK, Regula (EK) Nr. 1367/2006, Regula (ES) 2021/1767 un priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dabas atjaunošanu (COM(2022)0304).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

5

(6a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814 (2015. gada 6. oktobris) par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (OV L 264, 9.10.2015., 1. lpp.).

6a

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814 (2015. gada 6. oktobris) par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (OV L 264, 9.10.2015., 1. lpp.).

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/1060 (2021. gada 24. jūnijs), ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Finansiāla atbalsta instrumentu robežu pārvaldībai un vīzu politikai (OV L 231, 30.6.2021., 159. lpp.).

6

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/53

---

P9_TA(2022)0385

Šengenas acquis noteikumu pilnīga piemērošana Horvātijā

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par Šengenas acquis noteikumu pilnīgu piemērošanu Horvātijas Republikā (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE))

(Apspriešanās)

(2023/C 161/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (10624/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (10624/2022),

| — | ņemot vērā 2012. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C9-0222/2022),

| — | ņemot vērā Komisijas 2019. gada 22. oktobra paziņojumu par pārbaudi, vai Horvātija pilnībā piemēro Šengenas acquis (COM(2019)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2019. gada 22. oktobra paziņojumu par pārbaudi, vai Horvātija pilnībā piemēro Šengenas acquis (COM(2019)0497),

| — | ņemot vērā Padomes 2021. gada 9. decembra secinājumus par to nosacījumu izpildi, kas vajadzīgi Šengenas acquis pilnīgai piemērošanai Horvātijā (14883/21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2021. gada 9. decembra secinājumus par to nosacījumu izpildi, kas vajadzīgi Šengenas acquis pilnīgai piemērošanai Horvātijā (14883/21),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. pantu, ar ko tiek izveidota brīvības, drošības un tiesiskuma telpa un kas paredz, ka Savienība nodrošina, ka netiek veikta personu kontrole pie iekšējām robežām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. pantu, ar ko tiek izveidota brīvības, drošības un tiesiskuma telpa un kas paredz, ka Savienība nodrošina, ka netiek veikta personu kontrole pie iekšējām robežām,

| — | ņemot vērā LESD 21. panta 1. punktu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 45. pantu, kas nodrošina Savienības pilsoņu tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 21. panta 1. punktu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 45. pantu, kas nodrošina Savienības pilsoņu tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā,

| — | ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija (1) un 2018. gada 30. maija (2) rezolūcijas par gada ziņojumiem par Šengenas zonas darbību, kā arī 2018. gada 11. decembra (3), 2011. gada 13. oktobra (4) un 2011. gada 8. jūnija (5) rezolūcijas par Šengenas paplašināšanās procesu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2021. gada 8. jūlija (1) un 2018. gada 30. maija (2) rezolūcijas par gada ziņojumiem par Šengenas zonas darbību, kā arī 2018. gada 11. decembra (3), 2011. gada 13. oktobra (4) un 2011. gada 8. jūnija (5) rezolūcijas par Šengenas paplašināšanās procesu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2021. gada 18. novembra spriedumu lietā M. H. un citi pret Horvātiju (15670/18 un 43115/18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2021. gada 18. novembra spriedumu lietā M. H. un citi pret Horvātiju (15670/18 un 43115/18),

| — | ņemot vērā Neatkarīgā mehānisma Horvātijas Republikas Iekšlietu ministrijas policijas ierēdņu darbības uzraudzībai nelegālās migrācijas un starptautiskās aizsardzības jomā gada ziņojumu 2022. gada jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Neatkarīgā mehānisma Horvātijas Republikas Iekšlietu ministrijas policijas ierēdņu darbības uzraudzībai nelegālās migrācijas un starptautiskās aizsardzības jomā gada ziņojumu 2022. gada jūlijā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 82. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 82. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0264/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A9-0264/2022),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt savu projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājai nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma projekts

4. apsvērums

| Padomes projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Eiropas Komisija 2019. gada 22. oktobrī publicēja Paziņojumu par pārbaudi, vai Horvātija pilnībā piemēro Šengenas acquis
   (5), kurā secināja, ka “Komisija uzskata, ka Horvātija ir īstenojusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka visu Šengenas acquis attiecīgo daļu piemērošanai nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti. Horvātijai būs jāturpina konsekventi strādāt, lai īstenotu visas nepabeigtās darbības, jo īpaši ārējo robežu pārvaldības jomā, ar mērķi nodrošināt, ka šie nosacījumi tiek izpildīti arī turpmāk. Komisija arī apstiprina, ka Horvātija turpina pildīt saistības, kas attiecas uz Šengenas acquis un kuras tā ir uzņēmusies pievienošanās sarunās”. |

Padomes projekts

Grozījums

(4)

Eiropas Komisija 2019. gada 22. oktobrī publicēja Paziņojumu par pārbaudi, vai Horvātija pilnībā piemēro Šengenas acquis
   (5), kurā secināja, ka “Komisija uzskata, ka Horvātija ir īstenojusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka visu Šengenas acquis attiecīgo daļu piemērošanai nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti. Horvātijai būs jāturpina konsekventi strādāt, lai īstenotu visas nepabeigtās darbības, jo īpaši ārējo robežu pārvaldības jomā, ar mērķi nodrošināt, ka šie nosacījumi tiek izpildīti arī turpmāk. Komisija arī apstiprina, ka Horvātija turpina pildīt saistības, kas attiecas uz Šengenas acquis un kuras tā ir uzņēmusies pievienošanās sarunās”.

| (4) | Eiropas Komisija 2019. gada 22. oktobrī publicēja Paziņojumu par pārbaudi, vai Horvātija pilnībā piemēro Šengenas acquis
   (5), kurā secināja, ka “Komisija uzskata, ka Horvātija ir īstenojusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka visu Šengenas acquis attiecīgo daļu piemērošanai nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti. Horvātijai būs jāturpina konsekventi strādāt, lai īstenotu visas nepabeigtās darbības, jo īpaši ārējo robežu pārvaldības jomā, ar mērķi nodrošināt, ka šie nosacījumi tiek izpildīti arī turpmāk. Komisija arī apstiprina, ka Horvātija turpina pildīt saistības, kas attiecas uz Šengenas acquis un kuras tā ir uzņēmusies pievienošanās sarunās”.
  Horvātijai līdz ... [seši mēneši pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas] būtu rakstiski jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par turpmākiem pasākumiem saistībā ar rīcības plānu ārējo robežu pārvaldības jomā un par jebkādu ar to saistītu darbību īstenošanu, tostarp par neatkarīgo mehānismu policijas ierēdņu darbības uzraudzībai. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Komisija 2019. gada 22. oktobrī publicēja Paziņojumu par pārbaudi, vai Horvātija pilnībā piemēro Šengenas acquis
   (5), kurā secināja, ka “Komisija uzskata, ka Horvātija ir īstenojusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka visu Šengenas acquis attiecīgo daļu piemērošanai nepieciešamie nosacījumi ir izpildīti. Horvātijai būs jāturpina konsekventi strādāt, lai īstenotu visas nepabeigtās darbības, jo īpaši ārējo robežu pārvaldības jomā, ar mērķi nodrošināt, ka šie nosacījumi tiek izpildīti arī turpmāk. Komisija arī apstiprina, ka Horvātija turpina pildīt saistības, kas attiecas uz Šengenas acquis un kuras tā ir uzņēmusies pievienošanās sarunās”.
  Horvātijai līdz ... [seši mēneši pēc šā lēmuma spēkā stāšanās dienas] būtu rakstiski jāinformē Eiropas Parlaments un Padome par turpmākiem pasākumiem saistībā ar rīcības plānu ārējo robežu pārvaldības jomā un par jebkādu ar to saistītu darbību īstenošanu, tostarp par neatkarīgo mehānismu policijas ierēdņu darbības uzraudzībai.

Grozījums Nr. 2

Lēmuma projekts

4.a apsvērums (jauns)

| Padomes projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Pēc šā lēmuma stāšanās spēkā saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2022/922 13. pantu Komisijai savā gada izvērtēšanas programmā būtu jāiekļauj vai nu periodisks, vai tematisks izvērtējums par to, kā Horvātija piemēro Šengenas acquis ārējo robežu pārvaldības jomā, tostarp attiecībā uz bažām par pamattiesību situāciju. Ņemot vērā ziņojumus un apgalvojumus par sliktu izturēšanos pret migrantiem un viņu promraidīšanu pie robežām, šajā novērtējumā būtu jāiekļauj Horvātijas apmeklējums, kā arī ikgadēji turpmāki pasākumi saistībā ar atjaunoto neatkarīgo uzraudzības mehānismu pie ārējām robežām. Komisijai būtu jāsniedz atbilstīgi ieteikumi par darbībām, kuru mērķis ir novērst visus konstatētos trūkumus, un jāsniedz skaidra un regulāra informācija par tiem
  . |

Padomes projekts

Grozījums

(4a)

Pēc šā lēmuma stāšanās spēkā saskaņā ar Padomes Regulas (ES) 2022/922 13. pantu Komisijai savā gada izvērtēšanas programmā būtu jāiekļauj vai nu periodisks, vai tematisks izvērtējums par to, kā Horvātija piemēro Šengenas acquis ārējo robežu pārvaldības jomā, tostarp attiecībā uz bažām par pamattiesību situāciju. Ņemot vērā ziņojumus un apgalvojumus par sliktu izturēšanos pret migrantiem un viņu promraidīšanu pie robežām, šajā novērtējumā būtu jāiekļauj Horvātijas apmeklējums, kā arī ikgadēji turpmāki pasākumi saistībā ar atjaunoto neatkarīgo uzraudzības mehānismu pie ārējām robežām. Komisijai būtu jāsniedz atbilstīgi ieteikumi par darbībām, kuru mērķis ir novērst visus konstatētos trūkumus, un jāsniedz skaidra un regulāra informācija par tiem
  .

Grozījums Nr. 3

Lēmuma projekts

5. apsvērums

| Padomes projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Padome 2021. gada 9. decembrī secināja, ka Horvātija ir izpildījusi nosacījumus visu attiecīgā acquis daļu piemērošanai (6). |

Padomes projekts

Grozījums

(5)

Padome 2021. gada 9. decembrī secināja, ka Horvātija ir izpildījusi nosacījumus visu attiecīgā acquis daļu piemērošanai (6).

| (5) | Padome 2021. gada 9. decembrī secināja, ka Horvātija ir izpildījusi nosacījumus visu attiecīgā acquis daļu piemērošanai (6)

  , un aicināja Horvātiju turpināt konsekventi strādāt pie Šengenas acquis īstenošanas un pie saistībām, kas attiecas uz Šengenas acquis
  . |
| --- | --- |

(5)

Padome 2021. gada 9. decembrī secināja, ka Horvātija ir izpildījusi nosacījumus visu attiecīgā acquis daļu piemērošanai (6)

  , un aicināja Horvātiju turpināt konsekventi strādāt pie Šengenas acquis īstenošanas un pie saistībām, kas attiecas uz Šengenas acquis
  .

---

(1)  OV C 99, 1.3.2022., 158. lpp.

(2)  OV C 76, 9.3.2020., 106. lpp.

(3)  OV C 388, 13.11.2020., 18. lpp.

(4)  OV C 94 E, 3.4.2013., 13. lpp.

(5)  OV C 380 E, 11.12.2012., 160. lpp.

(5)  COM(2019)0497, 22.10.2019.

(5)  COM(2019)0497, 22.10.2019.

(6)  ST 14883/21

(6)  ST 14883/21

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/56

---

P9_TA(2022)0386

Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja iecelšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra lēmums par priekšlikumu iecelt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju (N9-0068/2022 – C9-0352/2022 – 2022/0905(NLE))

(Apstiprināšana)

(2023/C 161/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 12. oktobra priekšlikumu iecelt Dominique Laboureix par Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju (C9-0352/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 12. oktobra priekšlikumu iecelt Dominique Laboureix par Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju (C9-0352/2022),

| — | ņemot vērā 56. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 56. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 131. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 131. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0259/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0259/2022),

| A. | tā kā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punkts paredz, ka minētās regulas 43. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju ieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām banku un finanšu jautājumos un pieredzi finanšu uzraudzības, regulējuma un banku noregulējuma jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punkts paredz, ka minētās regulas 43. panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju ieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām banku un finanšu jautājumos un pieredzi finanšu uzraudzības, regulējuma un banku noregulējuma jomā;

| B. | tā kā Parlaments ir apņēmies nodrošināt dzimumu līdzsvaru augstākajos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām Savienības un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments ir apņēmies nodrošināt dzimumu līdzsvaru augstākajos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām Savienības un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru;

| C. | tā kā Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu 2022. gada 28. septembrī pieņēma Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amata atlasīto kandidātu sarakstu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu 2022. gada 28. septembrī pieņēma Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amata atlasīto kandidātu sarakstu;

| D. | tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu Komisija sarakstu iesniedza Parlamentam; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu Komisija sarakstu iesniedza Parlamentam;

| E. | Tā kā Komisija 2022. gada 12. oktobrī pieņēma priekšlikumu iecelt Dominique Laboureix par Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju un iesniedza šo priekšlikumu Eiropas Parlamentam apstiprināšanai; |
| --- | --- |

E.

Tā kā Komisija 2022. gada 12. oktobrī pieņēma priekšlikumu iecelt Dominique Laboureix par Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju un iesniedza šo priekšlikumu Eiropas Parlamentam apstiprināšanai;

| F. | tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pēc tam izvērtēja ierosinātā kandidāta atbilstību Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amatam, jo īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pēc tam izvērtēja ierosinātā kandidāta atbilstību Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amatam, jo īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā noteiktās prasības;

| G. | tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2022. gada 24. oktobrī rīkoja Dominique Laboureix uzklausīšanu, kurā viņš vispirms uzrunāja komiteju un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2022. gada 24. oktobrī rīkoja Dominique Laboureix uzklausīšanu, kurā viņš vispirms uzrunāja komiteju un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | apstiprina Dominique Laboureix iecelšanu par Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāju uz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

(2)  OV C 23, 21.1.2021., 105. lpp.

(3)  OV C 270, 7.7.2021., 113. lpp.

---

| 5.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 161/58

---

P9_TA(2022)0387

Vienotās noregulējuma valdes locekļa iecelšana

Eiropas Parlamenta 2022. gada 10. novembra lēmums par priekšlikumu iecelt Vienotās noregulējuma valdes locekli (N9-0067/2022 – C9-0351/2022 – 2022/0904(NLE))

(Apstiprināšana)

(2023/C 161/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2022. gada 12. oktobra priekšlikumu iecelt Tuija Taos par Vienotās noregulējuma valdes locekli (C9-0351/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2022. gada 12. oktobra priekšlikumu iecelt Tuija Taos par Vienotās noregulējuma valdes locekli (C9-0351/2022),

| — | ņemot vērā 56. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 56. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1),

| — | ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2019. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdzsvaru, izvirzot kandidātus amatiem ES ekonomikas un monetāro lietu jomā (2),

| — | ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2020. gada 16. janvāra rezolūciju par ekonomiskās un monetārās savienības institūcijām un struktūrām: iespējamā interešu konflikta novēršana pēc nodarbinātības publiskajā sektorā (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 131. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 131. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0258/2022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A9-0258/2022),

| A. | tā kā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punkts paredz, ka minētās regulas 43. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos Vienotās noregulējuma valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām banku un finanšu jautājumos un pieredzi finanšu uzraudzības, regulējuma un banku noregulējuma jomā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punkts paredz, ka minētās regulas 43. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos Vienotās noregulējuma valdes locekļus ieceļ, pamatojoties uz nopelniem, prasmēm, zināšanām banku un finanšu jautājumos un pieredzi finanšu uzraudzības, regulējuma un banku noregulējuma jomā;

| B. | tā kā Parlaments ir apņēmies nodrošināt dzimumu līdzsvaru augstākajos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām Savienības un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments ir apņēmies nodrošināt dzimumu līdzsvaru augstākajos amatos banku un finanšu pakalpojumu jomā; tā kā visām Savienības un valstu iestādēm un struktūrām būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu dzimumu līdzsvaru;

| C. | tā kā Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu 2022. gada 28. septembrī pieņēma Vienotās noregulējuma valdes locekļa amatam atlasīto kandidātu sarakstu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu 2022. gada 28. septembrī pieņēma Vienotās noregulējuma valdes locekļa amatam atlasīto kandidātu sarakstu;

| D. | tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu Komisija sarakstu iesniedza Parlamentam; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 6. punktu Komisija sarakstu iesniedza Parlamentam;

| E. | tā kā 2022. gada 12. oktobrī Komisija pieņēma priekšlikumu iecelt Tuija Taos par Vienotās noregulējuma valdes locekli un šo priekšlikumu iesniedza Parlamentam; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2022. gada 12. oktobrī Komisija pieņēma priekšlikumu iecelt Tuija Taos par Vienotās noregulējuma valdes locekli un šo priekšlikumu iesniedza Parlamentam;

| F. | tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pēc tam izvērtēja ierosinātās kandidātes atbilstību Vienotās noregulējuma valdes locekles amatam, jo īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

F.

tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pēc tam izvērtēja ierosinātās kandidātes atbilstību Vienotās noregulējuma valdes locekles amatam, jo īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā noteiktās prasības;

| G. | tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2022. gada 24. oktobrī rīkoja Tuija Taos uzklausīšanu, kurā viņa vispirms uzrunāja komiteju un tad atbildēja uz komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

G.

tā kā Ekonomikas un monetārā komiteja 2022. gada 24. oktobrī rīkoja Tuija Taos uzklausīšanu, kurā viņa vispirms uzrunāja komiteju un tad atbildēja uz komitejas locekļu uzdotajiem jautājumiem,

| 1. | apstiprina Tuija Taos iecelšanu par Vienotās noregulējuma valdes locekli uz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājai šo lēmumu nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

(2)  OV C 23, 21.1.2021., 105. lpp.

(3)  OV C 270, 7.7.2021., 113. lpp.

---