# Europeiska unionens C 197/2023

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 197 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången5 juni 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 197

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången5 juni 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | IV   Upplysningar |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2023/C 197/01 | Rådets beslut av den 30 maj 2023 om utnämning av två företrädare för medlemsstaterna till ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet | 1 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 197/02 | Eurons växelkurs – 2 juni 2023 | 3 |

Innehållsförteckning

Sida

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2023/C 197/01

Rådets beslut av den 30 maj 2023 om utnämning av två företrädare för medlemsstaterna till ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

1

Europeiska kommissionen

2023/C 197/02

Eurons växelkurs – 2 juni 2023

3

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2023/C 197/03 | Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 | 4 |
| 2023/C 197/04 | Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 | 9 |

V   Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2023/C 197/03

Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

4

2023/C 197/04

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

9

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 5.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/1

---

RÅDETS BESLUT

av den 30 maj 2023

om utnämning av två företrädare för medlemsstaterna till ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet

(2023/C 197/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (1), särskilt artikel 25.1,

med beaktande av de nomineringar som Danmark och Sverige har lagt fram för rådet, och

av följande skäl:

| (1) | Det är mycket viktigt att säkerställa att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) är oberoende, följer höga vetenskapliga standarder och präglas av öppenhet och effektivitet. Det är dessutom absolut nödvändigt att säkerställa att Efsa samarbetar med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

Det är mycket viktigt att säkerställa att Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) är oberoende, följer höga vetenskapliga standarder och präglas av öppenhet och effektivitet. Det är dessutom absolut nödvändigt att säkerställa att Efsa samarbetar med medlemsstaterna.

| (2) | Enligt artikel 25.1 i förordning (EG) nr 178/2002 ska varje medlemsstat som sina företrädare nominera en ledamot och en suppleant till styrelsen. De sålunda nominerade ledamöterna och suppleanterna ska utses av rådet för en period på fyra år, som kan förnyas, och ha rösträtt. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 25.1 i förordning (EG) nr 178/2002 ska varje medlemsstat som sina företrädare nominera en ledamot och en suppleant till styrelsen. De sålunda nominerade ledamöterna och suppleanterna ska utses av rådet för en period på fyra år, som kan förnyas, och ha rösträtt.

| (3) | Genom sitt beslut av den 7 april 2022 (2) utsåg rådet företrädare för medlemsstaterna till ledamöter och suppleanter i Efsas styrelse för perioden 1 juli 2022–30 juni 2026. |
| --- | --- |

(3)

Genom sitt beslut av den 7 april 2022 (2) utsåg rådet företrädare för medlemsstaterna till ledamöter och suppleanter i Efsas styrelse för perioden 1 juli 2022–30 juni 2026.

| (4) | Genom en skrivelse av den 13 februari 2023 informerades Efsa om att Annelise FENGER, ledamot för Danmark, hade gått i pension. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 13 februari 2023 informerades Efsa om att Annelise FENGER, ledamot för Danmark, hade gått i pension.

| (5) | Genom en skrivelse av den 23 mars 2023 informerades Efsa om att Hanna DUFVA, suppleant för Sverige, hade gått i pension. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 23 mars 2023 informerades Efsa om att Hanna DUFVA, suppleant för Sverige, hade gått i pension.

| (6) | Två nya företrädare bör därför utses för återstoden av sina respektive föregångares mandatperiod. |
| --- | --- |

(6)

Två nya företrädare bör därför utses för återstoden av sina respektive föregångares mandatperiod.

| (7) | De företrädare som har nominerats av Danmark och Sverige har relevant och omfattande erfarenhet och expertis på områdena lagstiftning om livsmedelskedjan och politik för livsmedelskedjan, inklusive riskbedömning, och även i fråga om ledningsfrågor och administrativa, finansiella och rättsliga frågor. Deras utnämning säkerställer därför de högsta normerna för kompetens och bredast möjliga relevanta erfarenhet inom Efsas styrelse. |
| --- | --- |

(7)

De företrädare som har nominerats av Danmark och Sverige har relevant och omfattande erfarenhet och expertis på områdena lagstiftning om livsmedelskedjan och politik för livsmedelskedjan, inklusive riskbedömning, och även i fråga om ledningsfrågor och administrativa, finansiella och rättsliga frågor. Deras utnämning säkerställer därför de högsta normerna för kompetens och bredast möjliga relevanta erfarenhet inom Efsas styrelse.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande person utses härmed till ledamot i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet till och med den 30 juni 2026:

| — | Tejs BINDERUP (Danmark). |
| --- | --- |

—

Tejs BINDERUP (Danmark).

Artikel 2

Följande person utses härmed till suppleant i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet till och med den 30 juni 2026:

| — | Kristina GRANELLI (Sverige). |
| --- | --- |

—

Kristina GRANELLI (Sverige).

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 30 maj 2023.

På rådets vägnar

P. KULLGREN

Ordförande

---

(1)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

1

(2)  Rådets beslut av den 7 april 2022 om utnämning av företrädare för medlemsstaterna till ledamöter och suppleanter i styrelsen för Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (EUT C 159, 12.4.2022, s. 6).

2

---

Europeiska kommissionen

| 5.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/3

---

Eurons växelkurs (1)

2 juni 2023

(2023/C 197/02)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0763 |
| JPY | japansk yen | 149,46 |
| DKK | dansk krona | 7,4488 |
| GBP | pund sterling | 0,85930 |
| SEK | svensk krona | 11,5505 |
| CHF | schweizisk franc | 0,9758 |
| ISK | isländsk krona | 150,10 |
| NOK | norsk krona | 11,8450 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 23,657 |
| HUF | ungersk forint | 371,36 |
| PLN | polsk zloty | 4,4975 |
| RON | rumänsk leu | 4,9622 |
| TRY | turkisk lira | 22,4742 |
| AUD | australisk dollar | 1,6248 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4443 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,4346 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,7652 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,4474 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 401,66 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 20,9461 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,6065 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 975,82 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,9268 |
| PHP | filippinsk peso | 60,132 |
| RUB | rysk rubel | |
| THB | thailändsk baht | 37,251 |
| BRL | brasiliansk real | 5,3752 |
| MXN | mexikansk peso | 18,8527 |
| INR | indisk rupie | 88,6380 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0763

JPY

japansk yen

149,46

DKK

dansk krona

7,4488

GBP

pund sterling

0,85930

SEK

svensk krona

11,5505

CHF

schweizisk franc

0,9758

ISK

isländsk krona

150,10

NOK

norsk krona

11,8450

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

23,657

HUF

ungersk forint

371,36

PLN

polsk zloty

4,4975

RON

rumänsk leu

4,9622

TRY

turkisk lira

22,4742

AUD

australisk dollar

1,6248

CAD

kanadensisk dollar

1,4443

HKD

Hongkongdollar

8,4346

NZD

nyzeeländsk dollar

1,7652

SGD

singaporiansk dollar

1,4474

KRW

sydkoreansk won

1 401,66

ZAR

sydafrikansk rand

20,9461

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,6065

IDR

indonesisk rupiah

15 975,82

MYR

malaysisk ringgit

4,9268

PHP

filippinsk peso

60,132

RUB

rysk rubel

THB

thailändsk baht

37,251

BRL

brasiliansk real

5,3752

MXN

mexikansk peso

18,8527

INR

indisk rupie

88,6380

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 5.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/4 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/4

---

Offentliggörande av en godkänd standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller skyddad geografisk beteckning i sektorn för jordbruksprodukter och livsmedel enligt artikel 6b.2 och 6b.3 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014

(2023/C 197/03)

Detta meddelande offentliggörs i enlighet med artikel 6b.5 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Meddelande om godkännande av en standardändring av produktspecifikationen för en skyddad ursprungsbeteckning eller en skyddad geografisk beteckning med ursprung i en medlemsstat [Förordning (EU) nr 1151/2012]

”Maçã de Alcobaça”

EU-nr: PGI-PT-0261-AM01 – 15 mars 2023

SUB ( ) SGB (X)

1.   Produktens namn

”Maçã de Alcobaça”

2.   Medlemsstat till vilken det geografiska området hör

Portugal

3.   Myndighet i medlemsstaten som meddelar standardändringen

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

—

4.   Beskrivning av den eller de ändringar som godkänts

Ansökan om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för skyddade ursprungsbeteckningar eller skyddade geografiska beteckningar som inte är en mindre ändring

Beskrivning

Särskilda märkningsuppgifter avseende namnet på den skyddade geografiska beteckningen. Logotypen för ”Maçã de Alcobaça” har tagits bort för att

| | förhindra att bilden blir inaktuell, olämplig eller föråldrad från ett år till ett annat, |
| --- | --- |

förhindra att bilden blir inaktuell, olämplig eller föråldrad från ett år till ett annat,

| | göra det möjligt för enheter som inte tillhör förvaltningsgruppen att använda den skyddade geografiska beteckningen, |
| --- | --- |

göra det möjligt för enheter som inte tillhör förvaltningsgruppen att använda den skyddade geografiska beteckningen,

| | minska källorna till konflikt mellan olika marknadsföringsstrategier och marknadsföringsstrategier. |
| --- | --- |

minska källorna till konflikt mellan olika marknadsföringsstrategier och marknadsföringsstrategier.

Ändringen påverkar det sammanfattande dokumentet.

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”Maçã de Alcobaça”

EU-nr: PGI-PT-0261-AM01 – 15 mars 2022

SUB ( ) SGB (X)

1.   Namn [på SUB eller SGB]

”Maçã de Alcobaça”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Portugal

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp [se bilaga XI]

Klass 1.6 Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Frukterna av sorterna Casa Nova, Golden Delicious, Red Delicious, Gala, Fuji, Granny Smith, Jonagold, Reinette och Pink, som framställs i det avgränsade geografiska området, kännetecknas av ett fast och krispigt fruktkött. De har även hög sockerhalt och stark syrlighet, vilket ger dem en sötsur smak och intensiv arom.

Enligt en undersökning av ”Maçã de Alcobaça”-sorternas näringsmässiga och funktionella egenskaper (tabell 1 – Almeida och Pintado, 2008) visar genomsnittsvärdena en hög samlad syrlighetshalt. Det rör sig utan tvekan om en viktig faktor för balansen mellan socker och syra, vilket ger ”Maçã de Alcobaça” dess särskilda arom och sötsura smak som skiljer den från andra äppelsorter.

Tabell 1

Halten av lösliga substanser och titrerbar syra för de analyserade äppelsorterna

| Medelvärdesintervall för de olika äppelsorterna | Lösliga substanser (g/100 g) | Titrerbar syra
  (g malat/100 g) |
| --- | --- | --- |
| 10,2 –15,3 | 0,2 –0,76 |
| Källa: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008: Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937. |

Medelvärdesintervall för de olika äppelsorterna

Lösliga substanser (g/100 g)

Titrerbar syra

(g malat/100 g)

10,2 –15,3

0,2 –0,76

Källa: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008: Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937.

”Maçã de Alcobaça” har även andra kvalitativa och organoleptiska egenskaper som betraktas som specifika och som kan förknippas med de särskilda miljöförhållandena i produktionsområdet för ”Maçã de Alcobaça”. I detta hänseende kan man bland annat nämna det fasta och krispiga fruktköttet, den intensivt röda färgen i grupperna med röda och tvåfärgade frukter, den intensiva aromen, skalet med tydliga och väl spridda lenticeller och den mörka rostbildningen i skafthålan.

”Maçã de Alcobaça”-äpplet saluförs

| a) | helt (med eller utan skal), och |
| --- | --- |

a)

helt (med eller utan skal), och

| b) | i klyftor (med eller utan skal). |
| --- | --- |

b)

i klyftor (med eller utan skal).

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

—

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga produktionsled för ”Maçã de Alcobaça”, från planteringen i fruktträdgården till skörden av frukten, sker uteslutande i det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

Frukterna skördas när de har nått en mognadsgrad som gör att de kan fortsätta att utvecklas och förvaras svalt på ett lämpligt sätt. Förpackningen av äpplena kan ske under en lång period beroende på när de skördas och när de inkommer till fruktcentralen. Alla de moment och alla de register som gör det möjligt att spåra produktens ursprung kontrolleras.

Samtliga försäljningsformer ska underställas samma krav som färska äpplen, med undantag av de som gäller storlek och klass.

Rengöring, tillskärning och förpackning får inte ändra färska ”Maçã de Alcobaça”-äpplens egenskaper. Partier med skalade och/eller delade äpplen som inte motsvarar produktens kännetecknande egenskaper sorteras ut. Äpplena rengörs hela, innan de eventuellt skärs till, för att inte förändra den färska produktens egenskaper.

För att minska oxidation ska skalning och/eller tillskärning och förpackning utföras i kyld miljö. Äpplena ska förpackas i en förpackning med barriärfunktion, dvs. med en speciell film som förhindrar luftutväxling med utsidan och skapar en modifierad atmosfär i förhållande till den omgivande atmosfären, dvs. med låg syrehalt. Efter detta bör övrig förpackning, lagring och transport också utföras i kyld miljö.

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

På etiketten för ”Maça de Alcobaça” ska produktens namn följas av orden ”Indicação Geográfica Protegida” eller förkortningen ”IGP”.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det avgränsade geografiska området omfattar följande administrativa enheter: kommunerna (concelhos) Alcobaça, Batalha, Bombarral, Cadaval, Caldas da Rainha, Leiria, Lourinhã, Marinha Grande, Nazaré, Óbidos, Peniche, Porto de Mós, Rio Maior och Torres Vedras.

5.   Samband med det geografiska området

Produktionsområdet för ”Maçã de Alcobaça” är beläget ungefär mellan havet och Serra dos Candeeiros och har ett i allra högsta grad speciellt mikroklimat, som är utmärkande för regionen. Detta – tillsammans med den goda jordmånen – skapar ideala förutsättningar för att odla äpplen av hög organoleptisk kvalitet och med särskilda egenskaper som skiljer dem från äpplen från andra regioner.

Det avgränsade geografiska områdets fysiografiska heterogenitet gör att de mikroklimatiska skillnaderna i jämförelse med de omgivande områdena är den avgörande faktorn för att förklara skillnaden i beteende hos de äppelträdsorter som det handlar om. Närheten till Atlanten gör att lufttemperaturerna (dygnsmedelvärde) ligger runt 15 °C. Den totala nederbörden varierar (årsmedelvärde) från 600 mm till 900 mm vid foten av bergsmassivet Serra dos Candeeiros i Alcobaçaområdet. Luftfuktigheten är förbunden med närheten till havet och de dominerande vindarna från nord och nordväst och ligger på omkring 80 % om året. Solbestrålningen påverkas av molnighet även om detta motverkas av påverkan från det närliggande Medelhavsområdet och varierar i genomsnitt mellan 2 400 till 2 500 soltimmar.

Detta geografiska områdes särskilda mikroklimat, som skiljer sig från omgivande områden, är den avgörande faktorn för att förstå varför dessa äppelträdsorter trivs så bra och uppför sig annorlunda här.

De beskrivna äppelsorterna, som framställs i det avgränsade geografiska området, kännetecknas huvudsakligen av sitt fasta och krispiga fruktkött. De har även hög sockerhalt och stark syrlighetsgrad, vilket ger dem deras speciella sötsura smak och en intensiv arom.

I jämförelse med referensvärden för äpplen som publicerats i näringstabeller från institutet Ricardo Jorge (tabell 2 – Insa, 2006) visar de medelvärden som erhållits inom ramen för den undersökning av ”Maçã de Alcobaça”-äpplets näringsmässiga och funktionella egenskaper (tabell 1 – Almeida och Pintado, 2008) en märkbar skillnad vad gäller den samlade syrligheten (som motsvarar nästan det dubbla).

Tabell 2

Äpplens näringsinnehåll

| Äpple | Energi (kcal/100 g) | Vatten (g/100 g) | Kostfiber (g/100 g) | Kolhydrater (g/100 g) | Organiska syror (g/100g) | Proteiner (g/100 g) | Fett (g/100 g) | Mineraler (g/100 g) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 57 | 82,9 | 2,1 | 13,6 | 0,20 | 0,2 | 0,5 | 0,32 |
| Källa: Insa (2006). |

Äpple

Energi (kcal/100 g)

Vatten (g/100 g)

Kostfiber (g/100 g)

Kolhydrater (g/100 g)

Organiska syror (g/100g)

Proteiner (g/100 g)

Fett (g/100 g)

Mineraler (g/100 g)

57

82,9

2,1

13,6

0,20

0,2

0,5

0,32

Källa: Insa (2006).

Undersökningen av ”Maçã de Alcobaça”-äpplets näringsmässiga och funktionella egenskaper redovisar, bland de andra analyserade egenskaperna, ”Maçã de Alcobaça”-äpplets näringsinnehåll (tabell 3). Det framgår av analysen av de uppgifter som anges i tabell 3 att halterna av kolhydrater och proteiner för genomsnittet av sorterna av ”Maçã de Alcobaça” är högre än de medelvärden som anges för äpplen i allmänhet i tabellen över livsmedels sammansättning som publicerats av Instituto Nacional de Saúde Dr. Ricardo Jorge (tabell 2 – Insa, 2006).

Tabell 3

Näringsinnehåll för vissa sorter av ”Maçã de Alcobaça”. De värden som anges avser färskvikten för fruktens ätbara delar (skal och fruktkött)

| Medelvärde för olika sorter | Energi (kcal/100 g) | Vatten (g/100 g) | Kostfiber (g/100 g) | Kolhydrater (g/100 g) | Proteiner (g/100 g) | Fett (g/100 g) | Mineraler (g/100 g) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 52,7 | 84,5 | 2,1 | 14,9 | 0,37 | 0,10 | 0,22 |
| Källa: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008: Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937 |

Medelvärde för olika sorter

Energi (kcal/100 g)

Vatten (g/100 g)

Kostfiber (g/100 g)

Kolhydrater (g/100 g)

Proteiner (g/100 g)

Fett (g/100 g)

Mineraler (g/100 g)

52,7

84,5

2,1

14,9

0,37

0,10

0,22

Källa: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008: Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937

| 5.3 | Orsakssamband mellan det geografiska området och produktens kvalitet eller egenskaper (för SUB) eller en viss kvalitet, ett visst anseende eller en viss annan egenskap som kan hänföras till produkten (för SGB).
  Oberoende av genetiska (Iglesias et al., 2008, 2012) och miljöfysiologiska faktorer (Gonzalez-Talice et al., 2013) går det inte att blunda för miljöförhållandenas inverkan, i synnerhet temperaturen och fuktigheten, på utvecklingen av de kvalitativa och organoleptiska egenskaperna hos ”Maçã de Alcobaça”, bland annat vad gäller aromen och färgen.
  De särskilda temperatur- och fuktighetsförhållanden som kommer sig av närheten till havet och bergssystemet Aire–Candeeiros–Montejunto, som sträcker sig från norr till söder parallellt med havet, har en avgörande inverkan på näringsinnehållet i ”Maçã de Alcobaça” och gör äpplet friskare och saftigare och åtskiljer det från andra äpplen.
  Erkännandet och det därav följande skyddet av den geografiska beteckningen ”Alcobaça” för dessa äpplen beror inte enbart på att det för äpplen från detta geografiska område har kunnat påvisas en kvalitetsmässig skillnad, utan också på det mycket goda rykte som denna beteckning har på marknaden sedan flera århundraden tillbaka.
  Produktionsområdet för ”Maçã de Alcobaça” omfattar det område som sedan flera århundraden tillbaka är känt som Coutos de Alcobaça. Den ursprungliga avgränsningen av Coutos de Alcobaça var huvudsakligen resultatet av den tidens (1100-talet och 1200-talet) politiska faktorer, men vissa historiska uppgifter pekar på att området faktiskt sträckte sig längre söderut.
  Munkarna valde sålunda dessa områden som var lämpade för odling, och som motsvarar de områden som nu används för äppelodling.
  Odlingen av fruktträd, i synnerhet äppelträd, blev sedermera en omfattande verksamhet i området. I en tid då det inte fanns många sötsaker fungerade äpplena som efterrätt vid överdådiga måltider. Enligt M. Vieira Natividade vårdade munkarna alltid sina fruktträd med stor omsorg.
  De organoleptiska egenskaperna hos äpplen i regionen Alcobaça började visa sig tidigt. ”De hade särskilda egenskaper som åtskilde dem från andra äpplen: övergången från sötma till syrlighet var genomgående för det stora sortsortimentet, den fantastiska doften, vackra färgen...”. (Natividade, M. V. 1912 – Frutas d’Alcobaça).
  M. Vieira Natividade uttryckte sig vidare på följande sätt: ”Det fanns så många äppelodlingar att man i Alcobaçatrakterna än i dag med frukt menar äpple och med fruktträdgård menar äppelodling.” |
| --- | --- |

5.3

Oberoende av genetiska (Iglesias et al., 2008, 2012) och miljöfysiologiska faktorer (Gonzalez-Talice et al., 2013) går det inte att blunda för miljöförhållandenas inverkan, i synnerhet temperaturen och fuktigheten, på utvecklingen av de kvalitativa och organoleptiska egenskaperna hos ”Maçã de Alcobaça”, bland annat vad gäller aromen och färgen.

De särskilda temperatur- och fuktighetsförhållanden som kommer sig av närheten till havet och bergssystemet Aire–Candeeiros–Montejunto, som sträcker sig från norr till söder parallellt med havet, har en avgörande inverkan på näringsinnehållet i ”Maçã de Alcobaça” och gör äpplet friskare och saftigare och åtskiljer det från andra äpplen.

Erkännandet och det därav följande skyddet av den geografiska beteckningen ”Alcobaça” för dessa äpplen beror inte enbart på att det för äpplen från detta geografiska område har kunnat påvisas en kvalitetsmässig skillnad, utan också på det mycket goda rykte som denna beteckning har på marknaden sedan flera århundraden tillbaka.

Produktionsområdet för ”Maçã de Alcobaça” omfattar det område som sedan flera århundraden tillbaka är känt som Coutos de Alcobaça. Den ursprungliga avgränsningen av Coutos de Alcobaça var huvudsakligen resultatet av den tidens (1100-talet och 1200-talet) politiska faktorer, men vissa historiska uppgifter pekar på att området faktiskt sträckte sig längre söderut.

Munkarna valde sålunda dessa områden som var lämpade för odling, och som motsvarar de områden som nu används för äppelodling.

Odlingen av fruktträd, i synnerhet äppelträd, blev sedermera en omfattande verksamhet i området. I en tid då det inte fanns många sötsaker fungerade äpplena som efterrätt vid överdådiga måltider. Enligt M. Vieira Natividade vårdade munkarna alltid sina fruktträd med stor omsorg.

De organoleptiska egenskaperna hos äpplen i regionen Alcobaça började visa sig tidigt. ”De hade särskilda egenskaper som åtskilde dem från andra äpplen: övergången från sötma till syrlighet var genomgående för det stora sortsortimentet, den fantastiska doften, vackra färgen...”. (Natividade, M. V. 1912 – Frutas d’Alcobaça).

M. Vieira Natividade uttryckte sig vidare på följande sätt: ”Det fanns så många äppelodlingar att man i Alcobaçatrakterna än i dag med frukt menar äpple och med fruktträdgård menar äppelodling.”

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/frescos/docs/CE_maca_alcoba%C3%A7a_2021.pdf

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---

| 5.6.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 197/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.6.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 197/9

---

Offentliggörande av det ändrade sammanfattande dokumentet efter godkännande av en mindre ändring i enlighet med artikel 53.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1151/2012

(2023/C 197/04)

Europeiska kommissionen har godkänt denna mindre ändring i enlighet med artikel 6.2 tredje stycket i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 664/2014 (1).

Ansökan om godkännande av den mindre ändringen finns i kommissionens databas eAmbrosia

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”HUILE D’OLIVE DE CORSE / HUILE D’OLIVE DE CORSE – OLIU DI CORSICA”

EU-nr: PDO-FR-0428-AM02 – 29.11.2021

SUB (X) SGB ( )

1.   Namn

”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1.   Produkttyp

Klass 1.5 – Oljor och fetter (smör, margarin, olja etc.)

3.2.   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica” kännetecknas av aromer som påminner om mandel, kronärtskocka, hö, nötter eller äpple. Den är halmgul till ljusgul i färgen och kan ha stråk av grönt.

Vid första saluföringen ska styrkan (som i detta sammanfattande dokument betecknas ”skarphet”) och bitterheten vara högst 3 på Internationella olivrådets organoleptiska skala.

De fria fettsyrorna, uttryckt i oljesyra, ska uppgå till högst 1,5 gram per 100 gram olivolja.

Vid den första saluföringen ska peroxidtalet vara högst 16 milliekvivalenter peroxidsyra per 1 kg olivolja.

”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica” med beteckningen ”récolte à l’ancienne” (gammaldags skördemetod) kännetecknas ytterligare av följande egenskaper: Den är rund och rik i smaken, och de karaktäristiska och dominerande aromerna är svarta oliver, torrt hö, nötter (mandel, valnöt, hasselnöt), blommande macchiavegetation, svamp och undervegetation.

Vid första saluföringen ska skarphet och bitterhet vara högst 1 på Internationella olivrådets organoleptiska skala.

3.3.   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Följande olivsorter ska huvudsakligen användas vid produktion av oljan:

Sabine (också kallad sabina, aliva bianca, biancaghja), ghjermana (också kallad ghjermana di balagna, di casinca, nieladja), capanace (också kallad raspulada/raspuluta), zinzala (också kallad pinzarole), aliva néra (också kallad ghjermana du sud, d’alta rocca) och curtinese (också kallad pendola).

3.4.   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga moment i samband med produktion av råvara och framställning av olivoljan ska äga rum inom det avgränsade geografiska området.

3.5.   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

3.6.   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Utöver de uppgifter som krävs enligt reglerna om märkning och presentation av livsmedel ska oljor med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica” märkas med följande:

| — | Ursprungsbeteckningen ”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica”. |
| --- | --- |

—

Ursprungsbeteckningen ”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica”.

| — | Beteckningen ”récolte à l’ancienne” omedelbart efter ursprungsbeteckningen, för oljor som framställts av oliver som skördats genom naturligt nedfall. |
| --- | --- |

—

Beteckningen ”récolte à l’ancienne” omedelbart efter ursprungsbeteckningen, för oljor som framställts av oliver som skördats genom naturligt nedfall.

| — | Uppgiften ”Skyddad ursprungsbeteckning”. |
| --- | --- |

—

Uppgiften ”Skyddad ursprungsbeteckning”.

| — | EU:s symbol för skyddade ursprungsbeteckningar. |
| --- | --- |

—

EU:s symbol för skyddade ursprungsbeteckningar.

Dessa uppgifter ska placeras så att de är synliga på samma gång.

Uppgifterna ska anges med tydlig, läsbar, outplånlig och tillräckligt stor text som kontrasterar väl mot bakgrunden, så att de är klart urskiljbara från övriga uppgifter i ord och bild.

Märkningen av oljor med beteckningen ”récolte à l’ancienne” ska även innehålla information om att oljan framställts av oliver som skördats genom naturligt nedfall.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området för ursprungsbeteckningen ”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica” omfattar hela Korsika utom följande kommuner: Aiti, Albertacce, Alzi, Asco, Aullène, Bastelica, Bocognano, Bustanico, Calacuccia, Cambia, Campana, Carcheto-Brustico, Carpineto, Carticasi, Casamaccioli, Casanova, Ciamanacce, Corscia, Cozzano, Cristinacce, Erone, Evisa, Felce, Ghisoni, Guagno, Guitera-les-Bains, Lano, Lozzi, Mausoléo, Mazzola, Muracciole, Novale, Olmi-Cappella, Ortale, Orto, Palneca, Pastricciola, Perelli, Pianello, Piazzali, Piedipartino, Pie-d’Orezza, Pietricaggio, Piobetta, Pioggiola, Poggiolo, Quasquara, Quenza, Renno, Rezza, Rusio, Saliceto, Sampolo, San-Lorenzo, Soccia, Tarrano, Tasso, Tavera, Tolla, Valle-d’Alesani, Vallica, Vivario och Zicavo.

5.   Samband med det geografiska området

Korsika ligger mellan breddgraderna 41 och 43°N, 16 mil utanför den provencalska kusten. Ön är avlång i nordsydlig riktning, terrängen är bergig och mycket kuperad, och den genomsnittliga höjden över havet är 568 meter.

Ur geologisk synvinkel har de jordar där olivträd planterats huvudsakligen uppstått genom nedbrytning på plats av två huvudbergarter (granit och skiffer, samt enstaka kalkstensfickor på öns sydspets). De jordmåner som uppstått på det sättet är magra, på grund av den relativt tunna jordskorpan och den låga halten av lera. Jordarna är också torra, med låga vattenreserver. Trädens vattenförsörjning är därför helt beroende av nederbörden, som varierar mycket mellan olika år och mellan de olika mikroregionerna. Dessutom har Korsika ett Medelhavsklimat, med en lång sommartorka som varar omkring fem månader.

Jordens egenskaper präglas också av erosion, som förstärks av markens lutning.

Utöver sommartorkan kännetecknas klimatet av temperaturer som gynnar olivodling, med milda vintrar, varma somrar, mycket sol och påverkan från havet, som tillför mycket fuktighet.

Olivträdens utveckling påverkas också av temperaturen – de höga höjderna innebär att frost kan förekomma över en viss genomsnittlig höjd, som dock varierar beroende på i vilket väderstreck sluttningarna ligger.

I de områden som kan vara utsatta för frost har inga olivodlingar utvecklats.

Det huvudsakliga området för olivodling ligger i växtzonen mellan 0 och 400 meter över havet på skuggsidorna och upp till 600 meter över havet på solsidan. Växtzonen kännetecknas av lundar med korkek och stenek, pinjeträd, ljung, smultronträd, myrten, mastixbuske, calicotome och smalbladig stenlind.

Olivträdets historia på Korsika är gammal och ligger till grund för odlingen av oliver på ön. Historien förklarar också till stor del de planterade sorternas ursprung – sorten sabine, som är den vanligaste på Korsika, men som framför allt finns i regionen Balagne, är en sort som valts ut lokalt enbart på grundval av vilda olivträd. Sorten Capanace, som dominerar i regionen Cap Corse, är också ett lokalt urval. Just den sorten verkar vara särskilt väl anpassad till relativt stränga förhållanden. De Capanace-träd som växer i Cap Corse utsätts regelbundet för hårda vindar och dimma från havet.

Studier som nyligen gjorts har visat att en del sorter har toskanskt ursprung (ghjermana och ghjermana di balagna) medan andra, exempelvis zinzala, är hybrider av lokala olivsorter och införda sorter.

Dessa huvudsakliga sorter har alltså etablerats och förökats, vanligtvis tillsammans, i de områden där klimat- och markförhållandena bäst gynnat dem. Trädens ålder vittnar i dag om sorternas lämplighet för den geografiska miljö där de växer och om ett obestridligt samband med området.

Produktionen av ”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica” vilar på gamla sedvänjor som är särskilt anpassade till omgivningen:

| — | Odlingsmetoderna har varit och förblir i nära samklang med naturen – glest mellan träden i olivodlingarna och sen skörd. Det faktum att oliverna får sitta kvar länge på träden förstärker ytterligare fenomenet med produktionsfluktuationen. |
| --- | --- |

—

Odlingsmetoderna har varit och förblir i nära samklang med naturen – glest mellan träden i olivodlingarna och sen skörd. Det faktum att oliverna får sitta kvar länge på träden förstärker ytterligare fenomenet med produktionsfluktuationen.

| — | Traditionellt har oliverna skördats med hjälp av käppar, plockning direkt från träden eller uppsamling av nedfallna frukter på marken, beroende på sektor, skördevolymer, olivsorter och olika väderförhållanden. Uppsamling av fallfrukt på marken var tidigare den vanligaste skördemetoden. Nu använder producenterna i stället hängande nät eller andra uppsamlingsredskap under träden.
  Skördeperioden för oliver är utsträckt i tiden beroende på de olika sorternas blomningstid. |
| --- | --- |

—

Traditionellt har oliverna skördats med hjälp av käppar, plockning direkt från träden eller uppsamling av nedfallna frukter på marken, beroende på sektor, skördevolymer, olivsorter och olika väderförhållanden. Uppsamling av fallfrukt på marken var tidigare den vanligaste skördemetoden. Nu använder producenterna i stället hängande nät eller andra uppsamlingsredskap under träden.

Skördeperioden för oliver är utsträckt i tiden beroende på de olika sorternas blomningstid.

| — | Sorteringen görs nu mycket snabbare efter skörden än tidigare. De dröjsmål som var en stor del av orsaken till att oljan fick för hög syrahalt har i dag minskat betydligt tack vare modernisering av pressanläggningarna och ökning av deras kapacitet. Dröjsmålen är dock fortfarande längre än vad som är vanligt på fastlandet, på grund av de avsides belägna olivodlingarna och producenternas sedvänjor. |
| --- | --- |

—

Sorteringen görs nu mycket snabbare efter skörden än tidigare. De dröjsmål som var en stor del av orsaken till att oljan fick för hög syrahalt har i dag minskat betydligt tack vare modernisering av pressanläggningarna och ökning av deras kapacitet. Dröjsmålen är dock fortfarande längre än vad som är vanligt på fastlandet, på grund av de avsides belägna olivodlingarna och producenternas sedvänjor.

Den allmänna förbättringen av såväl skördemetoder som pressanläggningar har bidragit till att öka oljans kvalitet.

”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica” kännetecknas av en begränsad skarphet och styrka. Det gör att aromerna kan komma till uttryck med finess och skapa en god komplexitet.

Den vilda växtligheten kring olivodlingarna gör att man i slutprodukten kan ana aromer från mandel och hö, liksom sammansatta aromer från macchiavegetationen i den olja som utöver ”Huile d’olive de Corse / Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica” även har beteckningen ”récolte à l’ancienne”.

Oljan används för matlagning, egenvård och många religiösa och profana riter, och den är en integrerad del av öbornas liv. Den är vida känd för sin kvalitet.

Det specifika i den korsikanska olivodlingen ligger också i mångfalden av gamla och endemiska sorter.

Användningen av småfruktiga sorter – som alltså lämpar sig mindre bra som bordsoliver – och traditionen med oljeframställning snarare än produktion av matoliver, är förklaringen till varför alla odlingar i det geografiska områdets mikroregioner endast används för produktion av olivolja.

Särdragen i olivolja med beteckningen ”Huile d'olive de Corse / Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” är resultatet av att man bibehållit vissa traditioner och samtidigt genomfört moderna produktionsmetoder, allt i kombination med en specifik naturmiljö.

Olivträdet har spontant koloniserat olika områden, vilket genom urval och hybridisering har lett till att det finns många olika sorter på ett relativt begränsat område. Det är ett särdrag i förhållande till andra olivodlingsområden kring Medelhavet, som oftare bara innehåller en sort, eller flera sorter men då med en dominerande sort.

Oberoende av trädens egna särdrag sköts de på liknande sätt och delar de klimatförhållanden som leder till att råvaran utvecklas långsamt i en specifik miljö.

Tack vare avsaknaden av frost i odlingsområdena får oliverna sitta kvar länge på träden, vilket är en nyckelfaktor för det typiska hos ”Huile d'olive de Corse / Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica”, eftersom oliverna fångar upp dofterna från den omgivande växtligheten, bland annat macchiavegetationen vars aromer man särskilt återfinner i den olja som utöver ”Huile d’olive de Corse”/”Huile d’olive de Corse – Oliu di Corsica” även har beteckningen ”récolte à l’ancienne”.

Samspelet mellan naturliga och mänskliga faktorer samt lokala och specifika särdrag bidrar till att utjämna de variationer som kan komma av skillnader mellan sorter, jordmån och solbelysning, och ger ”Huile d'olive de Corse / Huile d'olive de Corse – Oliu di Corsica” en originell karaktär, som är gemensam för olivoljeproduktionen på hela ön.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-321d4041-7315-4b9a-b481-75a9f3b43222

---

(1)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 17.

---