# Euroopa Liidu C 224/2023

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 224 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 66. aastakäik27. juuni 2023 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 224

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

66. aastakäik27. juuni 2023

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 224/01 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohaselt avaldatav komisjoni teatis juhtumi AT.40735 kohta – Rongipiletite internetimüük Hispaanias | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2023/C 224/01

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohaselt avaldatav komisjoni teatis juhtumi AT.40735 kohta – Rongipiletite internetimüük Hispaanias

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2023/C 224/02 | Alljärgnev teave tehakse teatavaks isikule ASSADI Assadollah, kes on kantud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4 ning nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) – vt 24. veebruari 2023. aasta nõukogu otsuse (ÜVJP) 2023/422 lisa ja nõukogu rakendusmääruse (EL) 2023/420 lisa | 4 |
| 2023/C 224/03 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/1299, ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1298 ning mis käsitlevad teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis | 6 |
| 2023/C 224/04 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis | 7 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 224/05 | Euro vahetuskurss — 26. juuni 2023 | 9 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2023/C 224/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/784 (mis käsitleb võitlemist terroristliku veebisisu levitamise vastu) artikli 12 lõike 1 kohane liikmesriikide ja nende pädevate asutuste loetelu | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2023/C 224/02

Alljärgnev teave tehakse teatavaks isikule ASSADI Assadollah, kes on kantud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4 ning nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) – vt 24. veebruari 2023. aasta nõukogu otsuse (ÜVJP) 2023/422 lisa ja nõukogu rakendusmääruse (EL) 2023/420 lisa

4

2023/C 224/03

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/1299, ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1298 ning mis käsitlevad teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

6

2023/C 224/04

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

7

Euroopa Komisjon

2023/C 224/05

Euro vahetuskurss — 26. juuni 2023

9

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2023/C 224/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/784 (mis käsitleb võitlemist terroristliku veebisisu levitamise vastu) artikli 12 lõike 1 kohane liikmesriikide ja nende pädevate asutuste loetelu

10

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 224/07 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11151 – BDT / LGP / PROMACH) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 13 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2023/C 224/08 | Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3 | 15 |
| 2023/C 224/09 | Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105 | 26 |
| 2023/C 224/10 | Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105. | 36 |
| 2023/C 224/11 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine | 43 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2023/C 224/07

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum M.11151 – BDT / LGP / PROMACH) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

13

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2023/C 224/08

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

15

2023/C 224/09

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105

26

2023/C 224/10

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105.

36

2023/C 224/11

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/1

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohaselt avaldatav komisjoni teatis juhtumi AT.40735 kohta – Rongipiletite internetimüük Hispaanias

(2023/C 224/01)

1.   Sissejuhatus

| (1) | Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade rakendamise kohta) (1) artiklis 9 on sätestatud, et kui komisjon kavatseb vastu võtta rikkumise lõpetamist nõudva otsuse ning asjaomased ettevõtjad teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks seoses komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud küsimuste lahendamisega, võib komisjon muuta need kohustused asjaomastele ettevõtjatele siduvaks. Sellise otsuse võib vastu võtta kindlaksmääratud ajavahemikuks ja selles sätestatakse, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Sama määruse artikli 27 lõike 4 kohaselt peab komisjon avaldama juhtumi lühikokkuvõtte ja kohustuste põhilise sisu. Komisjoni määratud tähtaja jooksul võivad huvitatud isikud esitada märkusi. |
| --- | --- |

(1)

2.   Juhtumi kokkuvõte

| (2) | 28. aprillil 2023 algatas komisjon 7. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 2 lõike 1 alusel menetluse Renfe-Operadora, E.P.E ja Renfe Viajeros, S.M.E., S.A. (edaspidi koos „Renfe“) vastu seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 väidetava rikkumisega. Samal päeval võttis komisjon vastu nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase esialgse hinnangu. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Esialgses hinnangus esitas komisjon kahtluse, et Renfe võis kuritarvitada oma turgu valitsevat seisundit, hoidudes edastamast Hispaanias tegutsevatele kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele (2) kogu oma sisu ja kõiki reaalaja andmeid. „Sisu“ – igat liiki piletid, allahindlused ja lisafunktsioonid (nt võimalus hallata klientide hüvitamistaotlusi). „Reaalaja andmed“ – teave, mis on seotud Renfe osutatavate raudtee-reisijateveo teenustega. See võib käsitleda reisile eelnevaid asjaolusid (nt platvormi number), reisi ajal aset leidvaid asjaolusid (nt liiklushäired) või reisile järgnevaid asjaolusid (nt teave hilinemiste kohta, mis on vajalik hüvitisnõude esitamiseks). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Esialgse hinnangu kohaselt on Renfe turgu valitsev ettevõtja i) Hispaania raudtee-reisijateveo teenuste turul (eelnev turg), kus Renfe tegutseb raudtee-reisijaveo ettevõtjana, ja ii) Hispaania rongipiletite internetimüügi turul (järgnev turg), kus Renfe tegutseb Renfe veebisaidi, Renfe rakenduste ja Renfe liikuvusplatvormi dōcō kaudu. Järgneval turul konkureerib Renfe kolmandate isikute piletimüügiplatvormidega (st internetis tegutsevate reisibüroode ja reisikorraldajatega). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Esialgses hinnangus leidis komisjon, et Renfe võis kuritarvitada oma turgu valitsevat seisundit, rikkudes aluslepingu artiklit 102, kui ta keeldus andmast kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele küsitud juurdepääsu kogu sisule ja kõigile reaalaja andmetele, mis on kättesaadavad Renfe enda internetipõhistes turustuskanalites, takistades neil sel viisil arendada oma toodet, teha uuendusi ja teostada tõhusat konkurentsi Hispaania rongipiletite internetimüügi turul (järgneval turul). |
| --- | --- |

(5)

3.   Võetavate kohustuste peamine sisu

| (6) | Renfe ei tunnista konkurentsiõiguse rikkumist ega nõustu komisjoni esialgses hinnangus esitatud esialgsete kahtlustega, kuid on siiski teinud ettepaneku võtta määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohaselt kohustusi komisjoni osutatud konkurentsiprobleemide lahendamiseks. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Renfe ette pandud kohustuste põhipunktid on järgmised.






  a) | Renfe kohustub tegema kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele kättesaadavaks kogu sisu ja kõik reaalaja andmed, (3) mis on tema internetikanalites, sealhulgas liikuvusplatvormil dōcō, jõustumiskuupäeval (4) kättesaadavad või mis võivad muutuda kättesaadavaks pärast jõustumiskuupäeva. Renfe kohustused oleksid seega dünaamilised ega piirduks sisu ja reaalaja andmetega, mille Renfe on juba oma internetikanalite kaudu kättesaadavaks teinud. |
| --- | --- | --- |

(7)

a)

Renfe kohustub tegema kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele kättesaadavaks kogu sisu ja kõik reaalaja andmed, (3) mis on tema internetikanalites, sealhulgas liikuvusplatvormil dōcō, jõustumiskuupäeval (4) kättesaadavad või mis võivad muutuda kättesaadavaks pärast jõustumiskuupäeva. Renfe kohustused oleksid seega dünaamilised ega piirduks sisu ja reaalaja andmetega, mille Renfe on juba oma internetikanalite kaudu kättesaadavaks teinud.

| b) | Võetud kohustuste täitmisel kohustub Renfe seega tegema kõige hiljemalt 29. veebruariks 2024 kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele kättesaadavaks sisu ja reaalaja andmed, mis on jõustumiskuupäeval kättesaadavad tema internetikanalites ja/või liikuvusplatvormil (nt dōcō). Erandina kohustub Renfe andma sellisele sisule ja sellistele reaalaja andmetele, mis nõuavad kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele juurdepääsu andmiseks hankemenetluse korraldamist, juurdepääsu hiljemalt 30. juuniks 2024; kuid i) reaalaja andmed juba müüdud pileteid mõjutavate kavandatud asjaolude kohta tehakse kättesaadavaks 30. novembriks 2024 ning ii) luksusreisirongide ja vabaajarongide piletid tehakse kättesaadavaks 31. detsembriks 2024. |
| --- | --- |

b)

Võetud kohustuste täitmisel kohustub Renfe seega tegema kõige hiljemalt 29. veebruariks 2024 kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele kättesaadavaks sisu ja reaalaja andmed, mis on jõustumiskuupäeval kättesaadavad tema internetikanalites ja/või liikuvusplatvormil (nt dōcō). Erandina kohustub Renfe andma sellisele sisule ja sellistele reaalaja andmetele, mis nõuavad kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele juurdepääsu andmiseks hankemenetluse korraldamist, juurdepääsu hiljemalt 30. juuniks 2024; kuid i) reaalaja andmed juba müüdud pileteid mõjutavate kavandatud asjaolude kohta tehakse kättesaadavaks 30. novembriks 2024 ning ii) luksusreisirongide ja vabaajarongide piletid tehakse kättesaadavaks 31. detsembriks 2024.

| c) | Renfe sisu ja reaalaja andmete puhul, mida võib kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele kättesaadavaks teha pärast jõustumiskuupäeva, kohustub Renfe selleks, et võimaldada kolmandate isikute piletimüügiplatvormidel oma IT-süsteeme ette valmistada, teatama kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele samaaegselt sellise teabe avaldamisega dōcōs neli kuud ette mis tahes Renfe uue sisu või reaalaja andmete lisamisest ning edastama ühtlasi mõlemale süsteemile samal ajal ka tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud süsteemide kohandamiseks, tehes seda enne 31. detsembrit 2024 üks kuu ette ja pärast 31. detsembrit 2024 kaks kuud ette. Ühekuulise etteteatamistähtajaga saab tagada vastavuse kohustustele, mida on kirjeldatud punktis b ja mis on seotud juurdepääsuga sisule ja reaalaja andmetele, mis on Renfe enda internetikanalites kättesaadavad, kuid mis ei ole jõustumiskuupäeval veel kättesaadavad kolmandate isikute piletimüügiplatvormides. Kahekuulist tähtaega tuleks kohaldada tulevase sisu ja tulevaste reaalaja andmete suhtes (sisu ja reaalaja andmed, mis ei ole jõustumiskuupäeval Renfe enda internetikanalites kättesaadavad). |
| --- | --- |

c)

Renfe sisu ja reaalaja andmete puhul, mida võib kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele kättesaadavaks teha pärast jõustumiskuupäeva, kohustub Renfe selleks, et võimaldada kolmandate isikute piletimüügiplatvormidel oma IT-süsteeme ette valmistada, teatama kolmandate isikute piletimüügiplatvormidele samaaegselt sellise teabe avaldamisega dōcōs neli kuud ette mis tahes Renfe uue sisu või reaalaja andmete lisamisest ning edastama ühtlasi mõlemale süsteemile samal ajal ka tehnilised kirjeldused, mis on vajalikud süsteemide kohandamiseks, tehes seda enne 31. detsembrit 2024 üks kuu ette ja pärast 31. detsembrit 2024 kaks kuud ette. Ühekuulise etteteatamistähtajaga saab tagada vastavuse kohustustele, mida on kirjeldatud punktis b ja mis on seotud juurdepääsuga sisule ja reaalaja andmetele, mis on Renfe enda internetikanalites kättesaadavad, kuid mis ei ole jõustumiskuupäeval veel kättesaadavad kolmandate isikute piletimüügiplatvormides. Kahekuulist tähtaega tuleks kohaldada tulevase sisu ja tulevaste reaalaja andmete suhtes (sisu ja reaalaja andmed, mis ei ole jõustumiskuupäeval Renfe enda internetikanalites kättesaadavad).

| d) | Renfe kohustub mitte kohaldama kolmandate isikute piletimüügiplatvormide reisivõimaluste otsijate ja reisi broneerijate kuu keskmise suhtarvu (L2B) piirmäära, (5) mis on väiksem kui 140. Reisivõimaluste otsijate ja reisi broneerijate kuu keskmise suhtarvu piirmäär vaadatakse korrapäraselt läbi ja komisjon võib seda Renfe taotlusel muuta. Kui kolmanda isiku piletimüügiplatvormi reisivõimaluste otsijate ja reisi broneerijate suhtarv ületab piirmäära, võib Renfe põhjendatud juhtudel peatada platvormi juurdepääsu oma IT-süsteemile. |
| --- | --- |

d)

Renfe kohustub mitte kohaldama kolmandate isikute piletimüügiplatvormide reisivõimaluste otsijate ja reisi broneerijate kuu keskmise suhtarvu (L2B) piirmäära, (5) mis on väiksem kui 140. Reisivõimaluste otsijate ja reisi broneerijate kuu keskmise suhtarvu piirmäär vaadatakse korrapäraselt läbi ja komisjon võib seda Renfe taotlusel muuta. Kui kolmanda isiku piletimüügiplatvormi reisivõimaluste otsijate ja reisi broneerijate suhtarv ületab piirmäära, võib Renfe põhjendatud juhtudel peatada platvormi juurdepääsu oma IT-süsteemile.

| e) | Renfe kohustub järgima maksimaalset veamäära (6) 14,23 %. Veamäär vaadatakse korrapäraselt läbi ja komisjon võib seda Renfe taotlusel muuta. Kui Renfe ei suuda maksimaalsest veamäärast kinni pidada, kohustub ta tegema vajalikke jõupingutusi põhjuste analüüsimiseks ja rakendama vajalikke tehnilisi meetmeid, et sellised põhjused võimalikult kiiresti kõrvaldada. |
| --- | --- |

e)

Renfe kohustub järgima maksimaalset veamäära (6) 14,23 %. Veamäär vaadatakse korrapäraselt läbi ja komisjon võib seda Renfe taotlusel muuta. Kui Renfe ei suuda maksimaalsest veamäärast kinni pidada, kohustub ta tegema vajalikke jõupingutusi põhjuste analüüsimiseks ja rakendama vajalikke tehnilisi meetmeid, et sellised põhjused võimalikult kiiresti kõrvaldada.

| f) | Renfe kohustub määrama järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes jälgib kümne aasta jooksul kohustuste täitmist ja annab selle kohta komisjonile aru. |
| --- | --- |

f)

Renfe kohustub määrama järelevalve eest vastutava usaldusisiku, kes jälgib kümne aasta jooksul kohustuste täitmist ja annab selle kohta komisjonile aru.

| g) | Renfe lubab, et ei hoia võetud kohustustest mitte mingil viisil ühegi tegevuse ega tegevusetuse kaudu otseselt ega kaudselt kõrvale ega ürita neist kõrvale hoida. |
| --- | --- |

g)

Renfe lubab, et ei hoia võetud kohustustest mitte mingil viisil ühegi tegevuse ega tegevusetuse kaudu otseselt ega kaudselt kõrvale ega ürita neist kõrvale hoida.

| h) | Kohustused jäävad kehtima määramata ajaks alates jõustumiskuupäevast. |
| --- | --- |

h)

Kohustused jäävad kehtima määramata ajaks alates jõustumiskuupäevast.

| (8) | Kohustused on täielikult avaldatud inglise keeles konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil: | https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en |
| --- | --- | --- |

(8)

https://ec.europa.eu/competition-policy/index_en

4.   Kutse märkuste esitamiseks

| (9) | Komisjon kavatseb turukontrollist lähtudes võtta vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega kuulutatakse eespool kokkuvõtvalt esitatud ja konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil avaldatud kohustused siduvaks. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Komisjon kutsub vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõikele 4 huvitatud kolmandaid isikuid esitama kavandatud kohustuste kohta märkusi. Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kuue nädala jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Huvitatud kolmandatel isikutel palutakse esitada ka märkuste mittekonfidentsiaalne versioon, millest igasugune teave, mida nad peavad ärisaladuseks, ja muu konfidentsiaalne teave on välja jäetud ning vajaduse korral asendatud vastavalt kas mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte või sõnaga „ärisaladus“ või „konfidentsiaalne“. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Vastuseid ja märkuseid tuleks põhjendada ning esitada asjaomased faktid. Kui leiate, et kavandatud kohustuste mõni osa on probleemne, siis pakkuge välja võimalik lahendus. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Märkusi võib komisjonile saata elektronpostiga (COMP-GREFFE-ANTITRUST@ec.europa.eu) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber AT.40735 – AT.40735 Online rail ticket distribution in Spain):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

(12)

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1. 1. detsembri 2009. aasta seisuga sai EÜ asutamislepingu artiklist 81 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101 ja EÜ asutamislepingu artiklist 82 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 102. Vastavad artiklid on mõlemas lepingus sisult identsed. Käesolevas teatises tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 81 ja 82.

(2)  Kolmanda isiku piletimüügiplatvorm on võetavate kohustuste puhul määratletud kui ettevõtja, kes turustab Euroopa Liidus üksikisikutele ja/või äriklientidele rongipileteid tarkvararakenduste poe (nt Apple App Store või Google Play Store) või veebisaidi kaudu. Ettevõtjaid, kes ei paku klientidele broneerimis- ja maksevõimalust (st metaotsing, mis suunab kliente Renfe veebisaidile), ei käsitata kolmanda isiku piletimüügiplatvormina, mistõttu neid võetavad kohustused ei hõlma.

(3)  Renfe sisu ja reaalaja andmed on määratletud kohustuste A jaos.

(4)  Jõustumiskuupäev on kuupäev, mil Renfe saab ametliku teatise kohustusi käsitleva otsuse kohta.

(5)  Reisivõimaluste otsijate ja reisi broneerijate suhtarv on kindla ajavahemiku jooksul Renfe piletimüügisüsteemis piletite müügi asjus tehtud päringute arvu ja tegelikult müüdud piletite arvu jagatis.

(6)  Veamäär on Renfe piletimüügisüsteemis kindla ajavahemiku jooksul esitatud ebaõnnestunud broneerimistaotluste arvu ja broneerimistaotluste koguarvu suhe.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/4

---

Alljärgnev teave tehakse teatavaks isikule ASSADI Assadollah, kes on kantud nende isikute, rühmituste ja üksuste loetellu, kelle suhtes kohaldatakse nõukogu 27. detsembri 2001. aasta ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP (terrorismivastaste erimeetmete rakendamise kohta) artikleid 2, 3 ja 4 ning nõukogu määrust (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) –

vt 24. veebruari 2023. aasta nõukogu otsuse (ÜVJP) 2023/422 lisa ja nõukogu rakendusmääruse (EL) 2023/420 lisa

(2023/C 224/02)

Eespool nimetatud isikule, kes on kantud 24. veebruari 2023. aasta nõukogu otsuses (ÜVJP) 2023/422 ning nõukogu rakendusmääruses (EL) 2023/420 (1) esitatud loetellu, teatatakse järgmist.

Nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 2580/2001 on ette nähtud, et kõik asjaomastele isikutele ja rühmitustele kuuluvad rahalised vahendid, muud finantsvarad ja majandusressursid külmutatakse ning et nende käsutusse ei tohi anda otseselt ega kaudselt rahalisi vahendeid, muid finantsvarasid ega majandusressursse.

Nõukogule on esitatud uut teavet, mis on seotud eespool nimetatud isiku loetellu kuulumisega. Seda uut teavet arvesse võttes kavatseb nõukogu asjaomase isiku loetellu kandmise põhjendusi vastavalt muuta.

Asjaomane isik võib enda eespool nimetatud loetellu jätmist käsitlevate kavandatud põhjenduste saamiseks esitada taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union (Attn: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union (Attn: COMET designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Selline taotlus tuleks esitada 4. juuliks 2023.

Asjaomane isik võib eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus, mis käsitleb tema kandmist ja jätmist eespool nimetatud loetellu, läbi vaadataks. Taotlus vaadatakse pärast kättesaamist läbi. Sellega seoses juhitakse asjaomase isiku tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu korrapäraselt läbi kooskõlas ühise seisukoha 2001/931/ÜVJP artikli 1 lõikega 6.

Asjaomase isiku tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud eespool nimetatud määruse lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või erimakseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikli 5 lõikega 2.

---

(1)  ELT L 61, 27.2.2023, lk 58 ja 37.

---

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/6

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP, mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/1299, ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1298 ning mis käsitlevad teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

(2023/C 224/03)

Teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis käsitleva nõukogu otsuse 2011/235/ÜVJP (1) (mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/1299 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) nr 359/2011 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1298 (4)) I lisas loetletud isikutele tehakse teatavaks järgmine teave.

Euroopa Liidu Nõukogu on otsustanud, et need isikud tuleks lisada selliste isikute ja üksuste nimekirja, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, kelle veebisaitide aadressid on toodud nõukogu määruse (EL) nr 359/2011 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajaduste rahuldamiseks või erimaksete tegemiseks (vt määruse artikkel 4).

Asjaomased isikud võivad esitada nõukogule enne 1. jaanuari 2024 koos täiendavate dokumentidega taotluse, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu uuesti läbi vaadataks, saates taotluse järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse samuti võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 51.

(2)  ELT L 160 I, 26.6.2023, lk 5.

(3)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 1.

(4)  ELT L 160 I, 26.6.2023, lk 1.

---

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/7

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses 2011/235/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Iraanis ja nõukogu määruses (EL) nr 359/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Iraanis

(2023/C 224/04)

Andmesubjektide tähelepanu juhitakse järgmisele teabele vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2018/1725 (1) artiklile 16.

Töötlemistoimingu õigusliku aluse moodustavad nõukogu otsus 2011/235/ÜVJP (2), mida rakendatakse nõukogu rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/1299 (3), ning nõukogu määrus (EL) nr 359/2011 (4), mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2023/1298 (5).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi välissuhete peadirektoraadi (RELEX) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Nõukogu andmekaitseametnikuga saab ühendust võtta järgmisel aadressil:

| | Andmekaitseametnik |
| --- | --- |

Andmekaitseametnik

| | data.protection@consilium.europa.eu |
| --- | --- |

data.protection@consilium.europa.eu

Töötlemistoimingu eesmärk on koostada ja ajakohastada loetelu isikutest, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt otsusele 2011/235/ÜVJP, mida rakendatakse rakendusotsusega (ÜVJP) 2023/1299, ning määrusele (EL) nr 359/2011, mida rakendatakse rakendusmäärusega (EL) 2023/1298.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad otsuses 2011/235/ÜVJP ja määruses (EL) nr 359/2011 kehtestatud kriteeriumidele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid loetellu kandmise põhjustega seotud andmeid.

Isikuandmete töötlemise õiguslikud alused on ELi lepingu artikli 29 alusel vastu võetud nõukogu otsused ning ELi toimimise lepingu artikli 215 alusel vastu võetud nõukogu määrused, millega kantakse loetellu füüsilised isikud (andmesubjektid) ning kehtestatakse varade külmutamine ja reisipiirangud.

Töötlemine on vajalik avalikes huvides oleva ülesande täitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 5 lõike 1 punktiga a ning eespool nimetatud õigusaktides sätestatud vastutava töötleja õiguslikult siduvate kohustuste täitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 5 lõike 1 punktiga b.

Töötlemine on vajalik olulise avaliku huviga seotud põhjustel kooskõlas määruse (EL) 2018/1725 artikli 10 lõike 2 punktiga g.

Nõukogu võib saada andmesubjektide isikuandmeid liikmesriikidelt ja/või Euroopa välisteenistuselt. Isikuandmete vastuvõtjad on liikmesriigid, Euroopa Komisjon ja Euroopa välisteenistus.

Kõiki isikuandmeid, mida nõukogu töötleb seoses ELi autonoomsete piiravate meetmetega, säilitatakse 5 aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või, kui Euroopa Kohtule on esitatud hagi, siis kuni lõpliku kohtuotsuse tegemiseni. Nõukogu registreeritud dokumentides sisalduvaid isikuandmeid säilitab nõukogu avalikes huvides toimuva arhiveerimise eesmärgil määruse (EL) 2018/1725 artikli 4 lõike 1 punkti e tähenduses.

Nõukogul võib olla vaja vahetada andmesubjekti puudutavaid isikuandmeid kolmanda riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga seoses ÜRO kannete ülevõtmisega nõukogu poolt või seoses ELi piiravate meetmete poliitikat puudutava rahvusvahelise koostööga.

Kui kaitse piisavuse otsust ei ole tehtud või kui asjakohased kaitsemeetmed puuduvad, on isikuandmete kolmandale riigile või rahvusvahelisele organisatsioonile edastamise aluseks vastavalt määruse (EL) 2018/1725 artiklile 50 järgmised tingimused: edastamine on vajalik avalikust huvist tulenevatel kaalukatel põhjustel; edastamine on vajalik õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.

Andmesubjekti isikuandmete töötlemine ei hõlma automatiseeritud otsuste tegemist.

Andmesubjektidel on õigus saada teavet ja tutvuda oma isikuandmetega. Neil on ka õigus lasta oma andmeid parandada ja täiendada. Teatud tingimustel on neil õigus paluda oma isikuandmed kustutada, õigus olla vastu nende töötlemisele või paluda töötlemise piiramist.

Andmesubjektid saavad neid õigusi kasutada, saates vastutavale töötlejale e-kirja koos koopiaga andmekaitseametnikule, nagu on osutatud eespool.

Andmesubjektid peavad oma taotlusele lisama isikusamasuse kinnitamiseks isikut tõendava dokumendi (ID-kaart või pass) koopia. Selles dokumendis peavad olema esitatud isikukood, väljaandjariik, kehtivusaeg, nimi, aadress ja sünnikuupäev. Kõik muud isikut tõendava dokumendi koopial esitatud andmed, näiteks foto või mis tahes isikutunnused, võib hägustada.

Andmesubjektidel on õigus esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile kooskõlas määrusega (EL) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Enne kaebuse esitamist Euroopa Andmekaitseinspektorile on soovitav, et andmesubjektid võtaks kõigepealt lahenduse leidmiseks ühendust vastutava töötleja ja/või nõukogu andmekaitseametnikuga.

---

(1)  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

(2)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 51.

(3)  ELT L 160 I, 26.6.2023, lk 5.

(4)  ELT L 100, 14.4.2011, lk 1.

(5)  ELT L 160 I, 26.6.2023, lk 1.

---

Euroopa Komisjon

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/9 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/9

---

Euro vahetuskurss (1)

26. juuni 2023

(2023/C 224/05)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0918 |
| JPY | Jaapani jeen | 156,41 |
| DKK | Taani kroon | 7,4458 |
| GBP | Inglise nael | 0,85878 |
| SEK | Rootsi kroon | 11,6825 |
| CHF | Šveitsi frank | 0,9737 |
| ISK | Islandi kroon | 148,90 |
| NOK | Norra kroon | 11,7080 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 23,649 |
| HUF | Ungari forint | 369,10 |
| PLN | Poola zlott | 4,4363 |
| RON | Rumeenia leu | 4,9561 |
| TRY | Türgi liir | 28,2813 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6346 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4354 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,5481 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7690 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4765 |
| KRW | Korea vonn | 1 425,57 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 20,3145 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8972 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 438,22 |
| MYR | Malaisia ringit | 5,1025 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,863 |
| RUB | Vene rubla | |
| THB | Tai baat | 38,399 |
| BRL | Brasiilia reaal | 5,2177 |
| MXN | Mehhiko peeso | 18,6863 |
| INR | India ruupia | 89,5565 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0918

JPY

Jaapani jeen

156,41

DKK

Taani kroon

7,4458

GBP

Inglise nael

0,85878

SEK

Rootsi kroon

11,6825

CHF

Šveitsi frank

0,9737

ISK

Islandi kroon

148,90

NOK

Norra kroon

11,7080

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

23,649

HUF

Ungari forint

369,10

PLN

Poola zlott

4,4363

RON

Rumeenia leu

4,9561

TRY

Türgi liir

28,2813

AUD

Austraalia dollar

1,6346

CAD

Kanada dollar

1,4354

HKD

Hongkongi dollar

8,5481

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7690

SGD

Singapuri dollar

1,4765

KRW

Korea vonn

1 425,57

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

20,3145

CNY

Hiina jüaan

7,8972

IDR

Indoneesia ruupia

16 438,22

MYR

Malaisia ringit

5,1025

PHP

Filipiini peeso

60,863

RUB

Vene rubla

THB

Tai baat

38,399

BRL

Brasiilia reaal

5,2177

MXN

Mehhiko peeso

18,6863

INR

India ruupia

89,5565

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/10 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/10

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/784 (mis käsitleb võitlemist terroristliku veebisisu levitamise vastu) artikli 12 lõike 1 kohane liikmesriikide ja nende pädevate asutuste loetelu

(2023/C 224/06)

Käesoleva loetelu avaldamine on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määruse (EL) 2021/784 (1) (mis käsitleb võitlemist terroristliku veebisisu levitamise vastu) artikli 12 lõikega 3. Pädevaid asutusi on teavitatud kooskõlas kõnealuse määruse järgmiste artiklitega.

IV JAGU

PÄDEVAD ASUTUSED JA KOOSTÖÖ

Artikkel 12 (2)

Pädevate asutuste määramine

1.   Iga liikmesriik määrab asutuse või asutused, kelle pädevusse kuulub:

| a. | eemaldamiskorralduste tegemine vastavalt artiklile 3; |
| --- | --- |

a.

eemaldamiskorralduste tegemine vastavalt artiklile 3;

| b. | eemaldamiskorralduste kontrollimine vastavalt artiklile 4; |
| --- | --- |

b.

eemaldamiskorralduste kontrollimine vastavalt artiklile 4;

| c. | erimeetmete rakendamise jälgimine vastavalt artiklile 5; |
| --- | --- |

c.

erimeetmete rakendamise jälgimine vastavalt artiklile 5;

| d. | karistuste kehtestamine vastavalt artiklile 18. |
| --- | --- |

d.

karistuste kehtestamine vastavalt artiklile 18.

3.   Hiljemalt 7. juuniks 2022 teatavad liikmesriigid komisjonile lõikes 1 osutatud pädeva asutuse või pädevate asutuste nimed ja kõigist nende muudatustest. Komisjon avaldab saadud teate ja selle muudatused Euroopa Liidu Teatajas.

| Liikmesriik | Pädevad asutused |
| --- | --- |
| Austria | |
| Belgia | Föderaalne prokuratuur (Federaal parket/parquet federal) (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b),
  kiireloomulistes küsimustes raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise direktoraadi (DJSOC) üksus I2-IRU (artikli 12 lõike 1 punkt a) |
| Bulgaaria | Siseministeerium – organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse peadirektoraat (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d) |
| Horvaatia | Siseministeerium (Ministarstvo unutarnjih poslova) (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)
  Horvaatia võrgusektorit reguleeriv asutus (Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti) (artikli 12 lõike 1 punkt c)
  Zagrebi väärteomenetluste kohus (Općinski prekršajni sud u Zagrebu) (artikli 12 lõike 1 punkt d) |
| Küpros | Küprose politsei (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d) |
| Tšehhi | Riiklik terrorismi, ekstremismi ja küberkuritegevuse vastase võitluse amet, kriminaalpolitsei ja uurimisteenistus, Tšehhi Vabariigi politsei (artikli 12 lõike 1 punkt a)
  Tšehhi Vabariigi siseministeerium (artikli 12 lõike 1 punkt b)
  Tšehhi telekommunikatsiooniamet (artikli 12 lõike 1 punktid c ja d) |
| Taani | Taani riiklik politsei ja Taani kohtud (artikli 12 lõike 1 punkt a)
  Taani riiklik politsei (artikli 12 lõike 1 punktid b ja c)
  Taani prokuratuur ja Taani kohtud (artikli 12 lõike 1 punkt d) |
| Eesti | Eesti Kaitsepolitseiamet (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)
  Eesti Tehnilise Järelevalve Amet (artikli 12 lõike 1 punktid c ja d) |
| Soome | Riiklik uurimisbüroo (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)
  Soome transpordi- ja sideamet Traficom (artikli 12 lõike 1 punkt c)
  Soome riikliku politseiameti sanktsioonide komisjon (artikli 12 lõike 1 punkt d) |
| Prantsusmaa | Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud kuritegevuse vastase võitluse keskasutus (L'Office central de lutte contre la criminalité liée aux technologies de l'information et de la communication) (OCLCTIC) (artikli 12 lõike 1 punkt a)
  Audiovisuaal- ja digitaalset kommunikatsiooni reguleeriv asutus (L'Autorité de régulation de la communication audiovisuelle et numérique) (ARCOM), personnalite-qualifiee@arcom.fr (artikli 12 lõike 1 punktid b ja c)
  Üldkohus (Le juge judiciaire) kriminaalkaristuste määramiseks ning audiovisuaal- ja digitaalset kommunikatsiooni reguleeriv asutus (l’Autorité de régulation de la communication audiovisuelle et numérique) (ARCOM) halduskaristuste määramiseks (artikli 12 lõike 1 punkt d) |
| Saksamaa | Föderaalne kriminaalpolitseiamet (Bundeskriminalamt) (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)
  Föderaalne võrguamet (Bundesnetzagentur) (artikli 12 lõike 1 punktid c ja d) |
| Kreeka | |
| Ungari | Riiklik meedia- ja infokommunikatsiooniamet (Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság) (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d) |
| Iirimaa | Iirimaa politsei (An Garda Síochána) (artikli 12 lõike 1 punkt a) |
| Itaalia | |
| Läti | Riiklik julgeolekuteenistus (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d) |
| Leedu | |
| Luksemburg | Suurhertsogiriigi politsei – Sisejulgeolekuministeerium (Police grand-ducale - Ministère de la Sécurité intérieure) (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)
  Riigikaitse kõrgem komissariaat – Riiklik küberturbe amet (Haut-Commissariat à la Protection nationale - Agence nationale de la sécurité des systèmes d'information) (artikli 12 lõike 1 punkt c) |
| Malta | Kohus kriminaalkohtuna (artikli 12 lõike 1 punktid a, b ja d)
  Politsei, kes tegutseb elutähtsa infoinfrastruktuuri kaitse üksuse nõuandel (artikli 12 lõike 1 punkt c) |
| Madalmaad | |
| Poola | |
| Portugal | |
| Rumeenia | Autoritatea Națională pentru Administrare și Reglementare în Comunicații (ANCOM) (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d)

  Serviciul Român de Informații (artikli 12 punkt c, toetab ANCOMi erimeetmete rakendamise jälgimises vastavalt määruse artiklile 5)

  Ministerul Afacerilor Interne - Inspectoratul General al Poliției Române (ANCOMi taotlusel osaleb ta selle kontrollimises, kas veebimajutusteenuse pakkujad täidavad määruse artikli 3 lõikest 3, artikli 4 lõikest 2 ja artiklist 6 tulenevaid kohustusi) |
| Slovakkia | Slovaki Vabariigi politseijõud (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)
  Meediateenuste nõukogu (artikli 12 lõike 1 punktid c ja d) |
| Sloveenia | |
| Hispaania | Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise luurekeskus (CITCO), Siseministeeriumi riiklik julgeolekuamet (artikli 12 lõike 1 punktid a, b ja c)
  Julgeolekuküsimuste riigisekretär, kes on pädev määrama karistusi väiksemate ja tõsiste rikkumiste eest, ning siseminister, kes on pädev määrama karistusi väga raskete kuritegude eest (artikli 12 lõike 1 punkt d) |
| Rootsi | Rootsi politseiamet (Polismyndigheten) (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d) |

Liikmesriik

Pädevad asutused

Austria

Belgia

Föderaalne prokuratuur (Federaal parket/parquet federal) (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b),

kiireloomulistes küsimustes raske ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise direktoraadi (DJSOC) üksus I2-IRU (artikli 12 lõike 1 punkt a)

Bulgaaria

Siseministeerium – organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse peadirektoraat (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d)

Horvaatia

Siseministeerium (Ministarstvo unutarnjih poslova) (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)

Horvaatia võrgusektorit reguleeriv asutus (Hrvatska regulatorna agencija za mrežne djelatnosti) (artikli 12 lõike 1 punkt c)

Zagrebi väärteomenetluste kohus (Općinski prekršajni sud u Zagrebu) (artikli 12 lõike 1 punkt d)

Küpros

Küprose politsei (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d)

Tšehhi

Riiklik terrorismi, ekstremismi ja küberkuritegevuse vastase võitluse amet, kriminaalpolitsei ja uurimisteenistus, Tšehhi Vabariigi politsei (artikli 12 lõike 1 punkt a)

Tšehhi Vabariigi siseministeerium (artikli 12 lõike 1 punkt b)

Tšehhi telekommunikatsiooniamet (artikli 12 lõike 1 punktid c ja d)

Taani

Taani riiklik politsei ja Taani kohtud (artikli 12 lõike 1 punkt a)

Taani riiklik politsei (artikli 12 lõike 1 punktid b ja c)

Taani prokuratuur ja Taani kohtud (artikli 12 lõike 1 punkt d)

Eesti

Eesti Kaitsepolitseiamet (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)

Eesti Tehnilise Järelevalve Amet (artikli 12 lõike 1 punktid c ja d)

Soome

Riiklik uurimisbüroo (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)

Soome transpordi- ja sideamet Traficom (artikli 12 lõike 1 punkt c)

Soome riikliku politseiameti sanktsioonide komisjon (artikli 12 lõike 1 punkt d)

Prantsusmaa

Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud kuritegevuse vastase võitluse keskasutus (L'Office central de lutte contre la criminalité liée aux technologies de l'information et de la communication) (OCLCTIC) (artikli 12 lõike 1 punkt a)

Audiovisuaal- ja digitaalset kommunikatsiooni reguleeriv asutus (L'Autorité de régulation de la communication audiovisuelle et numérique) (ARCOM), personnalite-qualifiee@arcom.fr (artikli 12 lõike 1 punktid b ja c)

Üldkohus (Le juge judiciaire) kriminaalkaristuste määramiseks ning audiovisuaal- ja digitaalset kommunikatsiooni reguleeriv asutus (l’Autorité de régulation de la communication audiovisuelle et numérique) (ARCOM) halduskaristuste määramiseks (artikli 12 lõike 1 punkt d)

Saksamaa

Föderaalne kriminaalpolitseiamet (Bundeskriminalamt) (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)

Föderaalne võrguamet (Bundesnetzagentur) (artikli 12 lõike 1 punktid c ja d)

Kreeka

Ungari

Riiklik meedia- ja infokommunikatsiooniamet (Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság) (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d)

Iirimaa

Iirimaa politsei (An Garda Síochána) (artikli 12 lõike 1 punkt a)

Itaalia

Läti

Riiklik julgeolekuteenistus (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d)

Leedu

Luksemburg

Suurhertsogiriigi politsei – Sisejulgeolekuministeerium (Police grand-ducale - Ministère de la Sécurité intérieure) (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)

Riigikaitse kõrgem komissariaat – Riiklik küberturbe amet (Haut-Commissariat à la Protection nationale - Agence nationale de la sécurité des systèmes d'information) (artikli 12 lõike 1 punkt c)

Malta

Kohus kriminaalkohtuna (artikli 12 lõike 1 punktid a, b ja d)

Politsei, kes tegutseb elutähtsa infoinfrastruktuuri kaitse üksuse nõuandel (artikli 12 lõike 1 punkt c)

Madalmaad

Poola

Portugal

Rumeenia

Autoritatea Națională pentru Administrare și Reglementare în Comunicații (ANCOM) (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d)

Serviciul Român de Informații (artikli 12 punkt c, toetab ANCOMi erimeetmete rakendamise jälgimises vastavalt määruse artiklile 5)

Ministerul Afacerilor Interne - Inspectoratul General al Poliției Române (ANCOMi taotlusel osaleb ta selle kontrollimises, kas veebimajutusteenuse pakkujad täidavad määruse artikli 3 lõikest 3, artikli 4 lõikest 2 ja artiklist 6 tulenevaid kohustusi)

Slovakkia

Slovaki Vabariigi politseijõud (artikli 12 lõike 1 punktid a ja b)

Meediateenuste nõukogu (artikli 12 lõike 1 punktid c ja d)

Sloveenia

Hispaania

Terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise luurekeskus (CITCO), Siseministeeriumi riiklik julgeolekuamet (artikli 12 lõike 1 punktid a, b ja c)

Julgeolekuküsimuste riigisekretär, kes on pädev määrama karistusi väiksemate ja tõsiste rikkumiste eest, ning siseminister, kes on pädev määrama karistusi väga raskete kuritegude eest (artikli 12 lõike 1 punkt d)

Rootsi

Rootsi politseiamet (Polismyndigheten) (artikli 12 lõike 1 punktid a, b, c ja d)

---

(1)  ELT L 172, 17.5.2021, lk 79.

1

(2)  Määruse (EL) 2021/784 artikli 12 tervikteksti kohta vt ELT L 172, 17.5.2021, lk 79.

2

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum M.11151 – BDT / LGP / PROMACH)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2023/C 224/07)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | BDT Capital Partners, LLC („BDT“, Ameerika Ühendriigid), mis on füüsilise isiku Byron D. Trotti valitseva mõju all, |
| --- | --- |

—

BDT Capital Partners, LLC („BDT“, Ameerika Ühendriigid), mis on füüsilise isiku Byron D. Trotti valitseva mõju all,

| — | Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, Ameerika Ühendriigid), |
| --- | --- |

—

Leonard Green & Partners, L.P. („LGP“, Ameerika Ühendriigid),

| — | Pro Mach, Inc. („ProMach“, Ameerika Ühendriigid), mis on praegu LGP valitseva ainumõju all. |
| --- | --- |

—

Pro Mach, Inc. („ProMach“, Ameerika Ühendriigid), mis on praegu LGP valitseva ainumõju all.

BDT ja LGP omandavad ettevõtja ProMach üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b ja artikli 3 lõike 4 tähenduses.

Koondumine toimub väärtpaberite ostu teel.

2.

| — | BDT on Ameerika Ühendriikide kaubanduspank, mis on spetsialiseerunud investeeringutele asutajate juhitavatesse ja pereettevõtetesse, |
| --- | --- |

—

BDT on Ameerika Ühendriikide kaubanduspank, mis on spetsialiseerunud investeeringutele asutajate juhitavatesse ja pereettevõtetesse,

| — | LGP on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv Ameerika Ühendriikide ettevõtja, kes on peamiselt keskendunud investeerimisele äriühingutesse, mis pakuvad teenuseid, sh tarbija-, ettevõtlus- ja tervishoiuteenuseid, ning jaemüügi-, turustamis- ja tööstusettevõtetesse, |
| --- | --- |

—

LGP on börsivälistesse ettevõtetesse investeeriv Ameerika Ühendriikide ettevõtja, kes on peamiselt keskendunud investeerimisele äriühingutesse, mis pakuvad teenuseid, sh tarbija-, ettevõtlus- ja tervishoiuteenuseid, ning jaemüügi-, turustamis- ja tööstusettevõtetesse,

| — | ProMach on pakkemasinate ning nendega seotud järelturutoodete ja -teenuste (sealhulgas inseneri- ja integratsiooniteenuste) pakkuja. Ta teenindab igas suuruses toiduainete, jookide ja farmaatsiatoodete ning isikliku hügieeni, majapidamis- ja tööstuskaupade tootjaid paljudes eri paikades. ProMach tegutseb praegu peamiselt Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, kuid pakub oma teenuseid ka EMPs ja mujal maailmas. |
| --- | --- |

—

ProMach on pakkemasinate ning nendega seotud järelturutoodete ja -teenuste (sealhulgas inseneri- ja integratsiooniteenuste) pakkuja. Ta teenindab igas suuruses toiduainete, jookide ja farmaatsiatoodete ning isikliku hügieeni, majapidamis- ja tööstuskaupade tootjaid paljudes eri paikades. ProMach tegutseb praegu peamiselt Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, kuid pakub oma teenuseid ka EMPs ja mujal maailmas.

3.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.11151 – BDT / LGP / PROMACH

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti või postiga. Kontaktandmed:

E-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

2

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/15 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/15

---

Teate avaldamine veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi standardmuudatuse heakskiitmise kohta vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 17 lõigetele 2 ja 3

(2023/C 224/08)

Käesolev teade avaldatakse vastavalt komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (1) artikli 17 lõikele 5.

STANDARDMUUDATUSE HEAKSKIITMISE TEATIS

„Valencia“

PDO-ES-A0872-AM04

Teate esitamise kuupäev: 3.4.2023

HEAKSKIIDETUD MUUDATUSE KIRJELDUS JA PÕHJUSED

1.   Viinamarjasaaduste kategooriad. Sõnastuse parandamine

Kirjeldus

Kategooriad „valge vein“, „punane vein“, „roosa vein“ asendatakse sõnaga „vein“. Kategooria „vein“ hõlmab valgeid, roosasid ja punaseid veine, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas „Viinamarjasaaduste kategooriad“.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 2 ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 4 lõikes 1 on sätestatud: „Viinamarjasaaduse kirjelduses tuleb esitada viinamarjasaaduste kategooria või kategooriad vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osas esitatud kategooriatele.“

Kõnealune muudatus on vaja teha, et viia sõnastus vastavusse õigusnormidega.

2.   Kehtestatakse maksimaalne tegelik alkoholisisaldus valgete, roosade ja punaste veinide puhul, millel on tähis „Petit Valencia“.

Kirjeldus

Nimetusega „Petit Valencia“ tähistatud veinide puhul on tegeliku alkoholisisalduse ülempiiriks (mahuprotsentides) määratud 9 mahuprotsenti, st lubatud vahemik on 4,5–9 mahuprotsenti.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti a ja muudetakse koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Et mitte tarbijaid ülejäänud valgete, punaste või roosade veinide suhtes eksitada, on peetud vajalikuks kindlaks määrata nimetusega „Petit Valencia“ tähistatud valgete, punaste ja roosade veinide puhul tegeliku alkoholisisalduse vahemik 4,5–9 mahuprotsenti.

3.   Muudatused selliste punaste, valgete ja roosade veinide lenduvate hapete sisalduses, mille tegelik alkoholisisaldus on üle 12,5 mahuprotsendi

Kirjeldus

12,5 mahuprotsenti ületava tegeliku alkoholisisaldusega punaste veinide ning valgete ja roosade veinide puhul on kindlaks määratud lenduvate hapete sisalduse piirmäär, mis on punaste veinide puhul alla 1,2 g/l ja teiste puhul alla 1,08 g/l.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti a ja muudetakse koonddokumendi punkti 4.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Kooskõlas komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/934 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013) I lisa C osaga.

4.   Suhkrusisaldust puudutava info parandamine

Kirjeldus

Viiteid aromaatsete kvaliteetvahuveinide suhkrusisaldusele on parandatud, sest need olid valesti sõnastatud: sõna „Bruto“ asendatakse sõnaga „Brut“ ja sõna „Natural“ asendatakse sõnaga „Nature“.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti a ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus:

vigade parandamine.

5.   Laagerdunud roosade veinide organoleptilise kirjelduse parandamine

Kirjeldus

Täpsustatud on puidus laagerdunud roosade veinide organoleptilist kirjeldust, mis ekslikult puudus.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 2 alapunkti b ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Leitakse, et organoleptiliste omaduste all tuleks arvestada asjaoluga, et roosat veini võib laagerdada puidus, ning seetõttu tuleks seda kirjeldada.

6.   Aromaatsete kvaliteetvahuveinide valmistamiseks kasutatavad sordid

Kirjeldus

Veinivalmistustavasid käsitlevas osas on täpsustatud tootespetsifikaadi punktis 6 nimetatud sorte, mida võib kasutada aromaatse kvaliteetvahuveini tootmiseks.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 3 ja muudetakse koonddokumendi punkti 5.1.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Kooskõlas komisjoni 12. märtsi 2019. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/934 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013) II lisaga, mille kohaselt ei või seda tüüpi vahuveinide valmistamiseks kasutada kõiki sorte.

7.   Viinamarjasordi „Moscatel de Alejandría“ saagikus

Kirjeldus

Viinamarjasordi „Moscatel de Alejandría“ maksimaalne lubatud saagikus hektari kohta on 16 000 kg ja 121,60 hektoliitrit.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 5 ja muudetakse koonddokumendi punkti 5.2.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Sort „Moscatel de Alejandría“ on Valencia vahemerelise kliimaga hästi kohanenud sort, millel on suur saagikus.

Tänu viljelustehnikate ajakohastamisele on selle sordi kasvualade saagikus suurenenud, ilma et see mõjutaks saadud toodete kvaliteeti ja iseloomulikke omadusi.

Sellise olukorra reguleerimiseks on vaja eristada sordi „Moscatel de Alejandría“ maksimaalset saagikust teiste valgete sortide omast ning suurendada seda 16 000 kilogrammini hektari kohta kooskõlas päritolunimetuse andmete ja teabega.

8.   Seost geograafilise piirkonnaga kirjeldava sõnastuse parandamine

Kirjeldus

Muudetud on kogu seost geograafilise piirkonnaga kirjeldava punkti 7 sõnastust.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 7 ja muudetakse koonddokumendi punkti 8.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühtne ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse ja tegemist on üksnes seose sõnastuse parandamisega. Seos ise jääb samaks.

Põhjendus

Pärast ülemkohtu halduskolleegiumi otsuseid nr 958/2021 ja nr 959/2021 sõnastati 2011. aasta tootespetsifikaat tervenisti ümber. Nüüd tuleb siiski kohendada seose sõnastust vastavalt komisjoni sellekohastele märkustele, eelkõige iga tootekategooria kirjelduse osas.

9.   Lisatud on võimalus toota määratletud piirkonna vahetus läheduses.

Kirjeldus

Määratletud piirkonnas tootmise kohta on kehtestatud delegeeritud määruse (EL) 2019/33 artikli 5 lõike 1 kohane erand nendes Valencia autonoomse piirkonna omavalitsusüksustes, mis külgnevad geograafilise piirkonna omavalitsusüksustega.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8 punkti b alapunkti iii ja muudetakse koonddokumendi punkti 9.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Kasutatakse ära erandeid, mis on määratletud komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määruse (EL) 2019/33 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas) artiklis 5.

10.   Veinide samaaegse tootmise kontrolli käsitleva osa sõnastuse parandamine

Kirjeldus

Välja on jäetud lause „Selleks kehtestab reguleeriv asutus oma kontrolliasutuse kaudu kontrollimeetmed, mida ta peab vajalikuks“, sest see ei lisa tekstile midagi.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8 punkti b alapunkti iv ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

On loomulik, et olemasolev kontrolliasutus vastutab iga juhtumi puhul vajaliku kontrolliprotseduuri kehtestamise eest mitte ainult eri veinide samaaegse tootmise kontrollimiseks, vaid ka kõigi muude tootespetsifikaadi aspektide kontrollimiseks.

11.   Õigusnormide viidete ajakohastamine

Kirjeldus

Viited eelmisele ühisele turukorraldusele asendatakse viidetega praegu kehtivale ühisele turukorraldusele.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8 punkti b alapunkti v ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Tootespetsifikaadi teiste aspektide muutmise käigus on ajakohastatud ka viiteid õigusaktidele.

12.   Kohaldatavad nõuded – märgistamisandmed: „Moscatel de Valencia“ või „Vino de licor Moscatel de Valencia“

Kirjeldus

Muudatuse eesmärk on eristada kahte muskaatliköörveini valmistamise viisi. Kui liköörveini valmistamisel kasutatakse käärimissette ja kestadega virret, tuleb kasutada märget „Tradicional“ ning kui mitte, siis jääb see märge välja. Täpsustatakse, et mõlemal juhul on kasutatavad viinamarjad 100 % sordist „Moscatel de Alejandría“.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 8 punkti b alapunkte v ja vi ning muudetakse koonddokumendi punkti 9.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Seda liiki veinid on olnud traditsioonilised käesoleva päritolunimetuse puhul alates selle loomisest ja neid nimetati juba esimeses päritolunimetust käsitlevas 1957. aasta määruses.

On vaja eristada Valencia päritolunimetusega muskaatliköörveinide tootmise viise, mis seisnevad kas puhta või kestadega virde kasutamisel.

13.   Pädeva asutuse andmete ajakohastamine

Kirjeldus

Pädeva asutuse kontaktandmeid on ajakohastatud.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 9 ja muudatus mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Tootespetsifikaadi teiste aspektide muutmise käigus on ajakohastatud ka seda infot.

14.   Kontrolliga hõlmatuse täpsustamine

Kirjeldus

Tootespetsifikaadi täitmise kontrolli alla on lisatud tootmisprotsess ja toode ise.

Muudetud on tootespetsifikaadi punkti 9 punkti b alapunkti i ja muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Tegemist on standardmuudatusega, kuna see ei kuulu ühtegi määruse (EL) nr 1308/2013 (ühine turukorraldus) artikli 105 lõikes 2 osutatud kategooriasse.

Põhjendus

Tootespetsifikaadi teiste aspektide muutmise käigus on kõrvaldatud ka see lünk, sest loomulikult hõlmavad kontrollid ka tootmisprotsessi ja toodet ennast.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Valencia

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

| 6. | Aromaatne kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

6.

Aromaatne kvaliteetvahuvein

| 8. | Poolvahuvein |
| --- | --- |

8.

Poolvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Valge vein

LÜHIKIRJELDUS

Ülekaalus on kollased toonid, mis varieeruvad kahvatukollasest kuldkollaseni. Neid võib laagerdada puitvaadis. Puhta ja mõnusalt intensiivse puuviljase lõhnaga. Maitselt hea happesusega, värsked, puuviljased ja püsiva järelmaitsega.

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 200 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l, ja 300 mg/l, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus, kui tegelik alkoholisisaldus on > 12,5 mahuprotsenti: 18 meq/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9

Minimaalne üldhappesus

3,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Roosad ja punased veinid

LÜHIKIRJELDUS

Roosades veinides varieeruvad vaarika-, maasika-, sõstra- või lõheroosad toonid. Puhta ja tugeva valdavalt puuviljalõhnaga. Hea happesusega, puhta ja tasakaalus maitsega. Püsiva järelmaitsega. Punased veinid on pigem tumedamat tooni, valdavalt lillakas-, purpur-, granaat-, kirsi- või rubiinpunase varjundiga. Intensiivse puuviljalõhnaga.

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: roosades veinides 200 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l kohta, ja 250 mg/l, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l; punastes veinides 150 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l, ja 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus, kui tegelik alkoholisisaldus on > 12,5 mahuprotsenti: 18 meq/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 9,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

9,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

3.   Veinid „Crianza“, „Reserva“ ja „Gran Reserva“

LÜHIKIRJELDUS

Värvilt rõhutavad baasveini toone. Valge vein on erksamat kollast tooni. Punane vein võib olla isegi tellisepunane. Lõhnas on tunda heas tasakaalus puuviljasust ja puidusust. Mõnusa järelmaitsega.

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: valgetes ja roosades veinides 200 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l; kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l, siis valgete veinide puhul 300 mg/l ja roosade puhul 250 mg/l; punastes veinides 150 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l, ja 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus, kui tegelik alkoholisisaldus on > 12,5 mahuprotsenti: 18 meq/l.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 12 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

12

Minimaalne üldhappesus

3,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

4.   Valge, roosa ja punane liköörvein

LÜHIKIRJELDUS

Valge liköörveini puhul on ülekaalus kollased toonid, mis varieeruvad kahvatukollasest kuldkollaseni. Roosa liköörveini puhul varieeruvad vaarika-, maasika-, sõstra- või lõheroosad toonid. Punase liköörveini puhul varieeruvad lillakas-, purpur-, granaat-, kirsi- või rubiinpunased toonid. Intensiivse lõhnaga, eelkõige kui vein on valmistatud sordi „Moscatel“ viinamarjadest. Magusa ja hõrgu, heas tasakaalus maitsega, jõulise järelmaitsega.

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: 150 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l, ja 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 15 |
| Minimaalne üldhappesus | 1,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 20 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

15

Minimaalne üldhappesus

1,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

20

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Valge, roosa ja punane aromaatne kvaliteetvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Kui baasvein on valge, on ülekaalus toonid, mis varieeruvad kahvatukollasest kuldkollaseni. Kui baasvein on roosa, annavad tooni vaarika-, maasika-, sõstra- ja lõheroosa. Kui baasvein on punane, annavad tooni lillakas-, purpur-, granaat-, kirsi- või rubiinpunased varjundid. Lõhn on puhas ja intensiivne, sordile omaste nootidega. Hea happesuse ja jõulise maitsega. Tegemist on meeldiva mulliga värskete veinidega.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 6 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | 185 |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

6

Minimaalne üldhappesus

3,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

185

6.   Valge, roosa ja punane poolvahuvein

LÜHIKIRJELDUS

Kui baasvein on valge, on ülekaalus toonid, mis varieeruvad kahvatukollasest kuldkollaseni. Kui baasvein on roosa, annavad tooni vaarika-, maasika-, sõstra- ja lõheroosa. Kui baasvein on punane, annavad tooni lillakas-, purpur-, granaat-, kirsi- või rubiinpunased varjundid. Lõhn on puhas ja intensiivne, sordile omaste nootidega. Värske, puuviljase ja jõulise maitsega, milles on tunda süsinikdioksiidisisaldust.

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: valgetes ja roosades veinides 200 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l, ning mõlema puhul 250 mg/l, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l; punastes veinides 150 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l, ja 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on suurem või sama.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 7 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

7

Minimaalne üldhappesus

3,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

7.   Valge, roosa ja punane vein „Petit Valencia“

LÜHIKIRJELDUS

Omadustelt sarnaneb valgete, roosade ja punaste veinidega.

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus: valgetes ja roosades veinides 200 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l; kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l, siis valgete veinide puhul 300 mg/l ja roosade puhul 250 mg/l; punastes veinides 150 mg/l, kui suhkrusisaldus jääb alla 5 g/l, ja 200 mg/l, kui suhkrusisaldus on vähemalt 5 g/l

Tegelik alkoholisisaldus mahuprotsentides 9 mahuprotsenti

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 4,5 |
| Minimaalne üldhappesus | 3,5 viinhappe grammi liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | 13,33 |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

4,5

Minimaalne üldhappesus

3,5 viinhappe grammi liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

13,33

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

5.1.   Veinivalmistuse eritavad

Veinivalmistuse eritava

Viinamarjavirde või veini ekstraheerimiseks ja pressimisjääkidest eraldamiseks tuleb rakendada sobivat survet, nii et 100 kilogrammist viinamarjadest saaks kuni 82 liitrit virret või 76 liitrit veini. Kaitstud veinide valmistamiseks ei tohi mingil juhul kasutada sobimatu survega saadud virde või veini partiisid.

Laagerdamisel kasutatavad puitanumad peavad olema tammevaadid, mille maht vastab mahupiirangutele, mis on sätestatud teatavate traditsiooniliste nimetuste kasutamise kohta kehtivate õigusaktidega.

Aromaatsete kvaliteetvahuveinide tootmiseks kasutatakse järgmisi sorte: „Albariño“, „Gewürztraminer“, „Macabeo“, „Alarije“ („Malvasía Riojana“, „Subirat Parent“), „Moscatel de Alejandría“, „Moscatel de Grano Menudo“ ja „Verdejo“.

5.2.   Maksimaalne saagikus

1.   Punased sordid

9 100 kg viinamarju hektari kohta

2.   Valged sordid

12 000 kg viinamarju hektari kohta

3.   Punased sordid

69,16 hektoliitrit hektari kohta

4.   Valged sordid

91,20 hektoliitrit hektari kohta

5.   Sort „Moscatel de Alejandría“

16 000 kg viinamarju hektari kohta

121,60 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Kaitstud päritolunimetusega „Valencia“ veinide tootmispiirkonda kuuluvad Valencia provintsi maatükid, mis asuvad kaitstud päritolunimetusega hõlmatud piirkonna väiksemates geograafilistes üksustes, mida nimetatakse alapiirkondadeks ja mille moodustavad järgmised omavalitsusüksused:

| a) | ALTO TURIA alapiirkond: Alpuente, Aras de los Olmos, Benagéber, Calles, Chelva, La Yesa, Titaguas ja Tuéjar. |
| --- | --- |

a)

ALTO TURIA alapiirkond: Alpuente, Aras de los Olmos, Benagéber, Calles, Chelva, La Yesa, Titaguas ja Tuéjar.

| b) | VALENTINO alapiirkond: Alborache, Alcublas, Andilla, Bétera, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Estivella, Gestalgar, Godella, Godelleta, Higueruelas, Llíria, Losa del Obispo, Macastre, Montserrat, Montroy, Náquera, Paterna, Pedralba, Picaña, Real, Riba-roja de Túria, Torrent, Turís, Vilamarxant, Villar del Arzobispo ja Yátova. |
| --- | --- |

b)

VALENTINO alapiirkond: Alborache, Alcublas, Andilla, Bétera, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Estivella, Gestalgar, Godella, Godelleta, Higueruelas, Llíria, Losa del Obispo, Macastre, Montserrat, Montroy, Náquera, Paterna, Pedralba, Picaña, Real, Riba-roja de Túria, Torrent, Turís, Vilamarxant, Villar del Arzobispo ja Yátova.

| c) | MOSCATEL DE VALENCIA alapiirkond: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, Llombai, Montroy, Montserrat, Real, Torrent, Turís ja Yátova. |
| --- | --- |

c)

MOSCATEL DE VALENCIA alapiirkond: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, Llombai, Montroy, Montserrat, Real, Torrent, Turís ja Yátova.

| d) | CLARIANO alapiirkond: Atzeneta d’Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Anna, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Ayora, Barx, Bèlgida, Bellreguard, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Benisuera, Bicorp, Bocairent, Bolbaite, Bufali, Castelló de Rugat, Carrícola, Chella, Enguera, Fontanars dels Alforins, Guardamar de la Safor, La Font de la Figuera, Guadasequies, La Llosa de Ranes, Llutxent, Mogente, Montaverner, Montesa, Montichelvo, L’Olleria, Ontinyent, Otos, El Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Ráfol de Salem, Rugat, Salem, Sempere, Terrateig, Vallada ja Xàtiva. |
| --- | --- |

d)

CLARIANO alapiirkond: Atzeneta d’Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Anna, Aielo de Malferit, Aielo de Rugat, Ayora, Barx, Bèlgida, Bellreguard, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Benissoda, Benisuera, Bicorp, Bocairent, Bolbaite, Bufali, Castelló de Rugat, Carrícola, Chella, Enguera, Fontanars dels Alforins, Guardamar de la Safor, La Font de la Figuera, Guadasequies, La Llosa de Ranes, Llutxent, Mogente, Montaverner, Montesa, Montichelvo, L’Olleria, Ontinyent, Otos, El Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Ráfol de Salem, Rugat, Salem, Sempere, Terrateig, Vallada ja Xàtiva.

Tootmispiirkonda kuuluvad ka maatükid, mis on kantud viinamarjaistanduste registrisse ja mida käitavad reguleeriva asutuse registritesse kantud ühistute liikmed või veinikeldrite omanikud, kes on traditsiooniliselt eraldanud need maatükid kaitstud päritolunimetusega „Valencia“ hõlmatud veinide tootmiseks, ning mis asuvad Albacete provintsi Almansa ja Caudete omavalitsusüksuses järgmistes kohtades: Campillo, Estación, Casa Pino, Casa Pina, Mojón Blanco, Moleta, Molino Balsa, Prisioneros, Canto Blanco, La Venta, Derramador, Montalbana, Casa Alberto, Escribanos, Escorredores, Capitanes, Pandos, Venta del Puerto, Torre Chica, Torre Grande, Casa Blanca, El Pleito, Herrasti ja Casa Hondo Almansa omavalitsusüksuses ning Vega de Bogarra, Derramador ja El Angosto Caudete omavalitsusüksus.

Tootmispiirkonda kuuluvad ka need ühistu Cooperativa Vinícola La Viña Coop V liikmete maatükid, mis paiknevad Villena asulas ja on kantud viinamarjaistanduste registrisse ning mis on traditsiooniliselt eraldatud kaitstud päritolunimetusega „Valencia“ hõlmatud veinide tootmiseks.

7.   Veiniviinamarjasordid

„GARNACHA TINTORERA“

„MACABEO“ – „VIURA“

„MERSEGUERA“

„MONASTRELL“

„MOSCATEL DE ALEJANDRÍA“

„VERDIL“

8.   Seos(t)e kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Valencia“ veinidele on iseloomulik nende suur aromaatsus, mis on tingitud viinapuude veepuudusest kevadel ja suvel, kuna selle aja jooksul on temperatuur kõrge ja koguaurumine märkimisväärne.

Neid veine iseloomustab suure temperatuurikõikumise tõttu ka intensiivne värvus. Kaitstud päritolunimetusega „Valencia“ liköörveinid eristuvad oma intensiivse aroomi poolest, mis on tingitud aastaringsest keskmiselt mõõdukast temperatuurist ning kevadel ja suvel kogetud veepuudusest.

Samas on kaitstud päritolunimetusega „Valencia“ aromaatsetele kvaliteetvahuveinidele iseloomulik puuviljasus, kergus ja tasakaalustatus. Need omadused tulenevad vahemerelisest kliimast, kus on aasta ringi mõõdukas temperatuur.

Kaitstud päritolunimetusega „Valencia“ poolvahuveinid on keskmiselt mõõduka temperatuuri tõttu puuviljased, kerged ja tasakaalustatud.

9.   Muud olulised tingimused (pakendamine, märgistamine, muud nõuded)

Õigusraamistik:

| | siseriiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | täiendavad märgistusnõuded |
| --- | --- |

täiendavad märgistusnõuded

Tingimuse kirjeldus:

| | nimetus „VALENCIA“ peab olema selgesti näha. Alapiirkonna võib märkida, kui kõik viinamarjad pärinevad sellest piirkonnast. Ühe sordi nime võib kasutada veinide puhul, mis on valmistatud eranditult vähemalt 85 % ulatuses selle sordi viinamarjadest, välja arvatud liköörvein „Moscatel de Valencia“, mida tuleb valmistada üksnes sordist „Moscatel de Alejandría“. |
| --- | --- |

nimetus „VALENCIA“ peab olema selgesti näha. Alapiirkonna võib märkida, kui kõik viinamarjad pärinevad sellest piirkonnast. Ühe sordi nime võib kasutada veinide puhul, mis on valmistatud eranditult vähemalt 85 % ulatuses selle sordi viinamarjadest, välja arvatud liköörvein „Moscatel de Valencia“, mida tuleb valmistada üksnes sordist „Moscatel de Alejandría“.

Võimalikud märgistamistingimused

| | Nimetuse „VINO PETIT VALENCIA“ võib märkida looduslikult toodetud noorele veinile, mille tegelik alkoholisisaldus on üle 4,5 mahuprotsendi ja üldalkoholisisaldus üle 9 mahuprotsendi. |
| --- | --- |

Nimetuse „VINO PETIT VALENCIA“ võib märkida looduslikult toodetud noorele veinile, mille tegelik alkoholisisaldus on üle 4,5 mahuprotsendi ja üldalkoholisisaldus üle 9 mahuprotsendi.

| | Nimetust „MOSCATEL DE VALENCIA“ või „VINO DE LICOR MOSCATEL DE VALENCIA“ võib kasutada 100 % sordi „Moscatel de Alejandría“ viinamarjadest valmistatud veini puhul, mis on toodetud vastavalt 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti c neljandale taandele. Kui valmistamisel kasutatakse käärimissette ja kestadega virret, on kohustuslik kasutada märget „Tradicional“. |
| --- | --- |

Nimetust „MOSCATEL DE VALENCIA“ või „VINO DE LICOR MOSCATEL DE VALENCIA“ võib kasutada 100 % sordi „Moscatel de Alejandría“ viinamarjadest valmistatud veini puhul, mis on toodetud vastavalt 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti c neljandale taandele. Kui valmistamisel kasutatakse käärimissette ja kestadega virret, on kohustuslik kasutada märget „Tradicional“.

| | Nimetust „VINO DULCE“ võib kasutada liköörveinide puhul, mis on toodetud vastavalt 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti c neljandale taandele. |
| --- | --- |

Nimetust „VINO DULCE“ võib kasutada liköörveinide puhul, mis on toodetud vastavalt 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1308/2013 VII lisa II osa punkti 3 alapunkti c neljandale taandele.

| | Traditsioonilist nimetust „Primero de cosecha“ võib kasutada punaste, valgete ja roosade veinide puhul, mis on valmistatud saagikoristusperioodi esimese kümne päeva jooksul korjatud viinamarjadest ning mis villitakse 30 päeva jooksul pärast saagikoristuse lõppu, seejuures tuleb sildile märkida aastakäik. |
| --- | --- |

Traditsioonilist nimetust „Primero de cosecha“ võib kasutada punaste, valgete ja roosade veinide puhul, mis on valmistatud saagikoristusperioodi esimese kümne päeva jooksul korjatud viinamarjadest ning mis villitakse 30 päeva jooksul pärast saagikoristuse lõppu, seejuures tuleb sildile märkida aastakäik.

Õigusraamistik:

| | siseriiklikud õigusaktid |
| --- | --- |

siseriiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

| | erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest |
| --- | --- |

erand määratletud geograafilises piirkonnas valmistamise nõudest

Tingimuse kirjeldus:

| | veinivalmistus- ja laagerdamistehased peavad asuma tootmispiirkonnas või Valencia autonoomse piirkonna omavalitsusüksustes, mis külgnevad geograafilise piirkonna omavalitsusüksustega. |
| --- | --- |

veinivalmistus- ja laagerdamistehased peavad asuma tootmispiirkonnas või Valencia autonoomse piirkonna omavalitsusüksustes, mis külgnevad geograafilise piirkonna omavalitsusüksustega.

Link tootespetsifikaadile

https://agroambient.gva.es/documents/163228750/0/DOPVLC-P2022.pdf/

---

(1)  ELT L 9, 11.1.2019, lk 2.

---

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/26

---

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105

(2023/C 224/09)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Côtes du Roussillon“

PDO-FR-A0919-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 20.4.2018

1.   Muutmise suhtes kohaldatavad õigusnormid

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1.   Täiendava geograafilise nimetuse „Les Aspres“ väljajätmine

Muudetud on kaitstud päritolunimetustega (KPN) „Côtes du Roussillon“ ja „Côtes du Roussillon villages“ hõlmatud toodete spetsifikaate. Nimetusele „Côtes du Roussillon“ oli siiani lubatud lisada täiendav geograafiline nimetus „Les Aspres“, mis on kaitstud päritolunimetusega hõlmatud tootmispiirkonnast väiksemat geograafilist üksust tähistav märge määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 120 lõike 1 punkti g tähenduses. Kahe kaitstud päritolunimetuse „Côtes du Roussillon“ ja „Côtes du Roussillon villages“ taotlejate rühmad soovisid, et see täiendav nimetus oleks edaspidi seostatud kaitstud päritolunimetusega „Côtes du Roussillon villages“, tagamaks tarbijatele järjepidevuse ja pakkumise parema arusaadavuse. Nimetuse „Côtes du Roussillon villages“ tootespetsifikaadis on juba ette nähtud mitu märgistusel kasutatavat täiendavat märgistust, mis viitavad väiksematele geograafilistele üksustele, millele lisatakse seega märge „Les Aspres“.

Tootespetsifikaadi punktid, mida selle viite väljajätmine mõjutab, on järgmised:

1. peatükk:

| — | II osa „Geograafiline nimetus ja täiendavad märked“ punkt 2; koonddokumendi punkti „Märgistust hõlmavad täiendavad sätted“ muudetakse vastavalt; |
| --- | --- |

—

II osa „Geograafiline nimetus ja täiendavad märked“ punkt 2; koonddokumendi punkti „Märgistust hõlmavad täiendavad sätted“ muudetakse vastavalt;

| — | III osa „Toote värvus ja liigid“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti; |
| --- | --- |

—

III osa „Toote värvus ja liigid“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti;

| — | IV osa „Geograafiline piirkond ja eri toimingutega hõlmatud alad“ punkti 2 alapunkt b on välja jäetud. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti. Samuti on muudetud IV osa, vt eespool; |
| --- | --- |

—

IV osa „Geograafiline piirkond ja eri toimingutega hõlmatud alad“ punkti 2 alapunkt b on välja jäetud. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti. Samuti on muudetud IV osa, vt eespool;

| — | V osa „Viinamarjasordid“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti; |
| --- | --- |

—

V osa „Viinamarjasordid“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti;

| — | VI osa „Viinamarjaistanduse pidamine“ punkti 1 „Kasvatusviisid“ alapunkt b „Lõikamiseeskirjad“ ja alapunkt d „Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti; |
| --- | --- |

—

VI osa „Viinamarjaistanduse pidamine“ punkti 1 „Kasvatusviisid“ alapunkt b „Lõikamiseeskirjad“ ja alapunkt d „Kasvatusala maksimaalne keskmine koormus“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti;

| — | VII osa „Viinamarjade koristamine, transport ja küpsusaste“ punkt 2 „Viinamarjade küpsusaste“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti; |
| --- | --- |

—

VII osa „Viinamarjade koristamine, transport ja küpsusaste“ punkt 2 „Viinamarjade küpsusaste“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti;

| — | VIII osa „Saagikus – tootmisse andmine“ punkti 1 „Saagikus“ alapunkt b ja punkt 2 „ Maksimaalne kogusaagikus“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti; |
| --- | --- |

—

VIII osa „Saagikus – tootmisse andmine“ punkti 1 „Saagikus“ alapunkt b ja punkt 2 „ Maksimaalne kogusaagikus“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti;

| — | IX osa „Töötlemine, veini valmistamine, laagerdamine, pakendamine, ladustamine“ punkti 1 „Üldsätted“ alapunkt a „Viinamarjasortide segamine“, alapunkt b „Õun- ja piimhappeline fermentatsioon“ ning alapunkt c „Analüütilised standardid“ ning punkt 5 „Toodete ringlust ja tarbijale turustamist hõlmavad sätted“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti; |
| --- | --- |

—

IX osa „Töötlemine, veini valmistamine, laagerdamine, pakendamine, ladustamine“ punkti 1 „Üldsätted“ alapunkt a „Viinamarjasortide segamine“, alapunkt b „Õun- ja piimhappeline fermentatsioon“ ning alapunkt c „Analüütilised standardid“ ning punkt 5 „Toodete ringlust ja tarbijale turustamist hõlmavad sätted“. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti;

| — | X osa „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja koonddokumendis sisalduv kokkuvõte päritolu kohta; |
| --- | --- |

—

X osa „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja koonddokumendis sisalduv kokkuvõte päritolu kohta;

| — | XII osa „Turustamise ja märgistamise eeskirjad“ punkti 2 „Erisätted“ alapunkt c, millest on jäetud välja viide märgistusele „Les Aspres“, nagu eespool märgitud. Järgnev alapunkt d on nummerdatud muutmata kujul ümber alapunktiks c. |
| --- | --- |

—

XII osa „Turustamise ja märgistamise eeskirjad“ punkti 2 „Erisätted“ alapunkt c, millest on jäetud välja viide märgistusele „Les Aspres“, nagu eespool märgitud. Järgnev alapunkt d on nummerdatud muutmata kujul ümber alapunktiks c.

Koonddokumenti muudetakse, et võtta arvesse märke „Les Aspres“ väljajätmist.

II peatükist on välja jäetud kõik I osas „Deklareerimiskohustused“ toodud geograafilise nimetusega seotud sätted. See muudatus ei mõjuta koonddokumenti.

Kaitstud päritolunimetusega veini „Côtes du Roussillon“ tootespetsifikaadist on välja jäetud geograafilise üksusega „Les Aspres“ seotud jaotis, kuid see säte ei mõjuta kaitstud päritolunimetusega veini „Côtes du Roussillon“ geograafilist piirkonda ega määratletud piirkonda. Seetõttu ei ole vajadust esitada see muudatus punktis „Geograafilise tootmispiirkonna ja piiritletud kasvatusala muutmine“.

2.2.   Geograafilise tootmispiirkonna ja piiritletud kasvatusala muutmine

IV osa „Geograafiline piirkond ja eri toimingutega hõlmatud alad“

| — | Punktide 1 ja 3 esimest lauset on lihtsustatud ning sõnad „élaboration et élevage“ (veini valmistamine ja laagerdamine) on välja jäetud. |
| --- | --- |

—

Punktide 1 ja 3 esimest lauset on lihtsustatud ning sõnad „élaboration et élevage“ (veini valmistamine ja laagerdamine) on välja jäetud.

Riikliku avaliku arutelu etapis märgiti, et geograafilises piirkonnas laagerdamise nõue ei ole põhjendatud. Taotlejate rühm leidis, et laagerdamise piiramine geograafilise piirkonnaga ei anna tootele mingit eripära ja et selle nõude säilitamiseks ei ole ühtegi argumenti: seepärast tehti ettepanek jätta see geograafilises piirkonnas toimuvate kohustuslike etappide hulgast välja. Sellega seoses on koonddokumenti täiendatud.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Määratletud geograafiline piirkond“.

| — | Geograafiline tootmispiirkond on osaliselt läbi vaadatud ja mõned kommuunid on geograafilisest tootmispiirkonnast välja jäetud. Tegemist on kommuunidega, kus kaitstud päritolunimetusega veini „Côtes du Roussillon“ valmistamiseks kasutatavaid viinamarju enam ei toodeta. Need kommuunid on järgmised: Ausse-les-Bains-Palalda, Bouleternère, Caixas, L’Ecluse, Fosse, Joch, Latour-Bas-Elne, Marquixanes, Pézilla-de-Conflent, Prats-de-Sournia, Reynès, Riunoguès, Saint-Cyprien, Saint-Michel-de-Llotes, Sournia, Taillet. Avaliku arutelu käigus selle kohta vastuväiteid ei esitatud. Need kommuunid on lisatud vahetus läheduses asuva piirkonna hulka, kuna neis toimub endiselt veini valmistamine. Koonddokumenti on täiendatud, et seda punkti täpsustada. |
| --- | --- |

—

Geograafiline tootmispiirkond on osaliselt läbi vaadatud ja mõned kommuunid on geograafilisest tootmispiirkonnast välja jäetud. Tegemist on kommuunidega, kus kaitstud päritolunimetusega veini „Côtes du Roussillon“ valmistamiseks kasutatavaid viinamarju enam ei toodeta. Need kommuunid on järgmised: Ausse-les-Bains-Palalda, Bouleternère, Caixas, L’Ecluse, Fosse, Joch, Latour-Bas-Elne, Marquixanes, Pézilla-de-Conflent, Prats-de-Sournia, Reynès, Riunoguès, Saint-Cyprien, Saint-Michel-de-Llotes, Sournia, Taillet. Avaliku arutelu käigus selle kohta vastuväiteid ei esitatud. Need kommuunid on lisatud vahetus läheduses asuva piirkonna hulka, kuna neis toimub endiselt veini valmistamine. Koonddokumenti on täiendatud, et seda punkti täpsustada.

Koonddokumendi punkti „Geograafiline piirkond“ on ajakohastatud.

| — | Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 2 on lisatud kuupäev „6. september 2016“. Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, mil pädev riiklik asutus kiitis heaks geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata geograafilises tootmispiirkonnas kindlaks kasvatusalad, mis sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks. |
| --- | --- |

—

Tootespetsifikaadi I peatüki IV osa punkti 2 on lisatud kuupäev „6. september 2016“. Selle muudatuse eesmärk on lisada kuupäev, mil pädev riiklik asutus kiitis heaks geograafilise tootmispiirkonna piiritletud kasvatusala muudatuse. Kasvatusala piiritlemise eesmärk on määrata geograafilises tootmispiirkonnas kindlaks kasvatusalad, mis sobivad asjaomase kaitstud päritolunimetusega toote tootmiseks.

See muudatus ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.3.   Veinide tarbijale kättesaadavaks tegemine

IX osas „Töötlemine, veini valmistamine, laagerdamine, pakendamine, ladustamine“ on välja jäetud kaks punast veini käsitlevat sätet, laagerdumisaeg (varem saagikoristuse aasta 31. detsember) ja tarbijale turustamise kuupäev (varem saagikoristusele järgneva aasta 15. jaanuar). Punaste veinide puhul on kuupäev, mil veinid lastakse volitatud laopidajate vahel ringlusse, muudetud saagikoristuse aasta 15. detsembrist 1. detsembriks.

Valgete ja roosade veinide puhul on kuupäev, mil veinid lastakse volitatud laopidajate vahel ringlusse, muudetud saagikoristuse aasta 1. detsembrist 15. novembriks.

Seoses sellega, et veinide geograafilises piirkonnas laagerdumise nõue on välja jäetud, on välja jäetud ka punaste veinide spetsiifiline turustamise kuupäev. See kuupäev muutub identseks roosade ja valgete veinide omaga ning vastab kehtivatele liikmesriigi eeskirjadele (saagikoristusele järgnev 15. detsember). Koonddokumenti on parandatud ja toodud on järgmine lause: „Kõikide veinide turustamise kuupäevaks on määratud saagikoristuse aasta 15. detsember.“

See muudatus on tehtud ka koonddokumendi punktis „Veinivalmistuse eritavad“.

2.4.   Viinamarjasorte ja nende segamist käsitlevad eeskirjad

Muudetud on valgete ja roosade veinide viinamarjasorte ning nende segamist käsitlevaid eeskirju, mis on sätestatud tootespetsifikaadi V osas „Viinamarjasordid“ ja IX osa „Töötlemine, veini valmistamine, laagerdamine, pakendamine, ladustamine“ punkti 1 „Üldsätted“ alapunktis a „Viinamarjasortide segamine“:

| — | roosade veinide puhul on lisatud varasem täiendav viinamarjasort 'Grenache gris' peamiste viinamarjasortide hulka ning vastupidi, viinamarjasordid 'Carignan' ja 'Mourvèdre' on viidud peamiste viinamarjasortide hulgast täiendavate viinamarjasortide hulka. Täiendavate viinamarjasortide maksimaalset osakaalu viinamarjasortide segus on suurendatud 20 %-lt 30 %-le; |
| --- | --- |

—

roosade veinide puhul on lisatud varasem täiendav viinamarjasort 'Grenache gris' peamiste viinamarjasortide hulka ning vastupidi, viinamarjasordid 'Carignan' ja 'Mourvèdre' on viidud peamiste viinamarjasortide hulgast täiendavate viinamarjasortide hulka. Täiendavate viinamarjasortide maksimaalset osakaalu viinamarjasortide segus on suurendatud 20 %-lt 30 %-le;

| — | valgete veinide puhul on lubatud täiendavate viinamarjasortidena kasutada kahte sorti: 'Viognier B' ja 'Carignan B'. Viinamarjasort 'Carignan B' on hajusalt levinud vanades viinamarjaistandustes ja see annab veinidele tuntava happesuse. 'Viognier B' on piirkondlik viinamarjasort ja sellest toodetakse omapärase aromaatse potentsiaaliga KGT veine. Neil põhjustel otsustati lisada need sordid lubatud viinamarjasortide loetellu. Samuti on kehtestatud piirnorm, mille järgi ei või täiendavate viinamarjasortide osakaal viinamarjasortide segus olla suurem kui 10 %; |
| --- | --- |

—

valgete veinide puhul on lubatud täiendavate viinamarjasortidena kasutada kahte sorti: 'Viognier B' ja 'Carignan B'. Viinamarjasort 'Carignan B' on hajusalt levinud vanades viinamarjaistandustes ja see annab veinidele tuntava happesuse. 'Viognier B' on piirkondlik viinamarjasort ja sellest toodetakse omapärase aromaatse potentsiaaliga KGT veine. Neil põhjustel otsustati lisada need sordid lubatud viinamarjasortide loetellu. Samuti on kehtestatud piirnorm, mille järgi ei või täiendavate viinamarjasortide osakaal viinamarjasortide segus olla suurem kui 10 %;

| — | punaste veinide puhul on suurendatud täiendavate viinamarjasortide maksimaalset osakaalu viinamarjasortide segus 20 %-lt 30 %-le. |
| --- | --- |

—

punaste veinide puhul on suurendatud täiendavate viinamarjasortide maksimaalset osakaalu viinamarjasortide segus 20 %-lt 30 %-le.

Need täiendavate viinamarjasortide osakaalu käsitlevad muudatused tagavad soovitud arengu, mis on kooskõlas tegelikult toodetava tootega. Lisaks on peamiste viinamarjasortide osakaalu vähendamine roosade veinide puhul 80 %-lt 70 %-le kooskõlas sooviga toota veinidele „Côtes du Roussillon“ iseloomulikke segatud viinamarjasortidest pärinevaid veine ja mitte ühe viinamarjasordi põhiseid veine. Koonddokumenti on vastavalt täiendatud.

Seoses V osa „Viinamarjasordid“ punktis 2 sätestatud eeskirjadega, mis käsitlevad eri viinamarjasortide osakaalu viinamarjaistanduses kasvatatavate viinamarjasortide hulgas, on tehtud kaks muudatust.

| — | Roosade veinide puhul on kahe peamise viinamarjasordi minimaalset osakaalu vähendatud 80 %-lt 70 %-le. Viinamarjasorte 'Carignan N', 'Mourvèdre N' ja 'Syrah N' käsitlevad erieeskirjad on välja jäetud. |
| --- | --- |

—

Roosade veinide puhul on kahe peamise viinamarjasordi minimaalset osakaalu vähendatud 80 %-lt 70 %-le. Viinamarjasorte 'Carignan N', 'Mourvèdre N' ja 'Syrah N' käsitlevad erieeskirjad on välja jäetud.

| — | Viinamarjaistanduses kasvatatavaid viinamarjasorte käsitlevatest eeskirjadest on tehtud erand väikeste viinamarjaistanduste puhul, samalaadselt teiste KPNi veinidega. |
| --- | --- |

—

Viinamarjaistanduses kasvatatavaid viinamarjasorte käsitlevatest eeskirjadest on tehtud erand väikeste viinamarjaistanduste puhul, samalaadselt teiste KPNi veinidega.

Seoses erandiga, mis on tehtud viinamarjaistanduses kasvatatavaid viinamarjasorte käsitlevatest eeskirjadest ja mis kehtib väikeste viinamarjaistanduste kohta: see säte kehtib väikese pindalaga kooperatiivide kohta, kellel on lubatud deklareerida KPNi veini tootmist, ilma et järgitaks kõiki viinamarjasortide osakaalu käsitlevaid eeskirju. Veinide valmistamiseks kasutatavate viinamarjasortide segamise eeskirju peavad järgima kõik veinivalmistajad (veinivalmistusühistud), kes kuuluvad nimetust „Côtes du Roussillon“ kandvate tootjate (tootmisühistute) hulka. See on ühine säte kõikide piirkonna nimetuste jaoks. Koonddokumenti on vastavalt täiendatud.

Need täiendavate viinamarjasortide osakaalu käsitlevad muudatused tagavad soovitud arengu, mis on kooskõlas tegelikult toodetava tootega. Lisaks on peamiste viinamarjasortide osakaalu vähendamine roosade veinide puhul 80 %-lt 70 %-le kooskõlas sooviga toota veinidele „Côtes du Roussillon“ iseloomulikke segatud viinamarjasortidest pärinevaid veine ja mitte ühe viinamarjasordi põhiseid veine. Koonddokumenti on vastavalt täiendatud.

Need täpsustused on tehtud ka koonddokumendi punktis „Veinivalmistuse eritavad“.

2.5.   Lõikamise eeskirjad

VI osa „Viinamarjaistanduse pidamine“ punkti 1 „Kasvatusviisid“ alapunkti b „Lõikamise eeskirjad“ järgmisi punkte on muudetud:

| — | viinamarjasortide 'Roussanne', 'Marsanne' ja 'Vermentino' puhul on üheõlaline Guyot' vormi meetodil lõikamine, mis varem oli lubatud ainult 19 kommuuni territooriumil, lubatud edaspidi kogu nimetuse geograafilise piirkonna territooriumil; |
| --- | --- |

—

viinamarjasortide 'Roussanne', 'Marsanne' ja 'Vermentino' puhul on üheõlaline Guyot' vormi meetodil lõikamine, mis varem oli lubatud ainult 19 kommuuni territooriumil, lubatud edaspidi kogu nimetuse geograafilise piirkonna territooriumil;

| — | keeld kasutada Royat’ nöörpuu vormi viinapuude noorendamise eesmärgil enam kui 10 % viinapuude puhul aastas on välja jäetud. Seevastu on kehtestatud deklareerimiskohustus, et tugevdada kontrollimeetmeid ja nõustamist, võttes arvesse selle meetodi eripära, mis võib ebapiisava kontrolli korral avaldada viinapuudele negatiivset mõju. |
| --- | --- |

—

keeld kasutada Royat’ nöörpuu vormi viinapuude noorendamise eesmärgil enam kui 10 % viinapuude puhul aastas on välja jäetud. Seevastu on kehtestatud deklareerimiskohustus, et tugevdada kontrollimeetmeid ja nõustamist, võttes arvesse selle meetodi eripära, mis võib ebapiisava kontrolli korral avaldada viinapuudele negatiivset mõju.

Selle muudatusega lubatakse kogu geograafilises piirkonnas kasutada viinamarjasortide 'Marsanne B', 'Russanne B' ja 'Vermentino B' puhul teatavat lõikamismeetodit (üheõlaline Guyot' vorm), mis oli algse tootespetsifikaadi alusel lubatud ainult nimetuse „Côtes du Roussillon“ geograafilise piirkonna teatavates läänepoolsetes kommuunides. See lõikamismeetod on levinud kogu piirkonnas, kuna see võimaldab neil sortidel selles piirkonnas ühtlasemalt viljuda ja vähendab uute võrsete tuulekahjustusi. Viinamarjasorte 'Marsanne B', 'Roussanne B' ja 'Vermentino B' võib lõigata üheõlalise Guyot’ vormi meetodil nii, et jäetakse kuni kaheksa punga tüve kohta, millest kuni kuus punga jäetakse pikale võrsele ja kuni kaks punga kõrvalvõrsele.

Need muudatused on toodud koonddokumendi punktis „Viljelustavad“.

2.6.   Lõikamisega seotud deklareerimiskohustused

Tootespetsifikaadi II peatükis, mis käsitleb lõikamisega seotud eelneva deklareerimise nõudeid, on sätestatud kohustus esitada kaitse- ja haldusasutusele (ODG) eeldeklaratsioon koos kohapealse kontrollkäiguga, kui viinapuude noorendamist Royat' nöörpuu vormi abil on kasutatud enam kui 10 % viinapuude puhul aastas.

See kohustus on seotud kontrollimeetmetega. Deklareerimiskohustus seondub viinapuude lõikamisega seotud tootmisega kasvatusala noorendamise korral Royat' nöörpuu vormi abil, nagu on osutatud VI osa punkti 1 alapunkti b erisätete lõigus.

Muudetakse koonddokumendi punkti „Veinivalmistustavad – viljelustavad“.

2.7.   Veini(de) kirjeldus

Vastusena Euroopa Komisjoni talituste teadetele on muudetud tootespetsifikaatide I peatüki X osa „Seos geograafilise piirkonnaga“.

| — | 2. osa „Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta“ on muudetud, täiendades kõikide värvustega veinide organoleptilist kirjeldust. Need täiendused on toodud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.* |
| --- | --- |

—

2. osa „Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta“ on muudetud, täiendades kõikide värvustega veinide organoleptilist kirjeldust. Need täiendused on toodud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.*

| — | 3. osa „Põhjuslik seos“ on muudetud, täpsustades põhjuslikku seost KPNiga veinide omaduste ja geograafilise piirkonna omaduste vahel. Need täpsustused on toodud koonddokumendi punktis „Seos geograafilise piirkonnaga“. |
| --- | --- |

—

3. osa „Põhjuslik seos“ on muudetud, täpsustades põhjuslikku seost KPNiga veinide omaduste ja geograafilise piirkonna omaduste vahel. Need täpsustused on toodud koonddokumendi punktis „Seos geograafilise piirkonnaga“.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Côtes du Roussillon

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

Analüütilised omadused

Nimetust kasutatakse vaiksete kuivade valgete, roosade ja punaste veinide puhul.

Veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides on punaste ja roosade veinide puhul 12 % ning valgete veinide puhul 11,5 %.

Turustusvalmis pakendamata või pakendatud veinide õunhappe sisaldus võib olla kuni 0,4 grammi liitri kohta.

Turustusvalmis pakendamata või pakendatud veinide fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus ei või ületada järgmisi väärtusi:

| — | Punaste veinide puhul (naturaalne alkoholisisaldus kuni 14 mahuprotsenti): 3 grammi liitri kohta – punaste veinide puhul (naturaalne alkoholisisaldus üle 14 mahuprotsendi): 4 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

Punaste veinide puhul (naturaalne alkoholisisaldus kuni 14 mahuprotsenti): 3 grammi liitri kohta – punaste veinide puhul (naturaalne alkoholisisaldus üle 14 mahuprotsendi): 4 grammi liitri kohta;

| — | Roosad ja valged veinid: 4 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

Roosad ja valged veinid: 4 grammi liitri kohta;

| — | Turustusvalmis pakendamata veinipartiide – mille puhul võib kasutada märget „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) – lenduvate hapete sisaldus ei või ületada 10,2 milliekvivalenti liitri kohta; |
| --- | --- |

—

Turustusvalmis pakendamata veinipartiide – mille puhul võib kasutada märget „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) – lenduvate hapete sisaldus ei või ületada 10,2 milliekvivalenti liitri kohta;

| — | Punaste veinide – mille puhul võib kasutada märget „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) – fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pakendamisetapis võib olla kuni 2 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

—

Punaste veinide – mille puhul võib kasutada märget „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) – fermenteeritavate suhkrute (glükoos ja fruktoos) sisaldus pakendamisetapis võib olla kuni 2 grammi liitri kohta;

| — | Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja minimaalse tegeliku alkoholisisalduse väärtused vastavad liidu õigusaktides sätestatud piirnormidele. Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus vastavad liidu õigusaktides sätestatud piirnormidele. |
| --- | --- |

—

Maksimaalse üldalkoholisisalduse ja minimaalse tegeliku alkoholisisalduse väärtused vastavad liidu õigusaktides sätestatud piirnormidele. Lenduvate hapete sisaldus, üldhappesus ja vääveldioksiidi üldsisaldus vastavad liidu õigusaktides sätestatud piirnormidele.

Organoleptilised omadused

Punased veinid on alati valmistatud vähemalt kahe viinamarjasordi segust. Veinid on tavaliselt intensiivse sügavpunase värvusega. Veini lõhnale on iseloomulikud punaste puuviljade ja vürtside nüansid ning veinid on tugeva ja iseloomuliku struktuuriga ning väljakujunenud ja sametiste parkainetega.

Roosad veinid, mis on valmistatud vähemalt kahest viinamarjasordist koosnevast segust, on üldiselt väljapeetud roosa värvusega. Maitses väljendub meeldiv aromaatne terviklikkus, milles on tunda värskete puuviljade ja punaste puuviljade nüansse. Need veinid on hea struktuuriga, täidlased ja suurepärase aromaatse püsivusega.

Valged veinid on valmistatud segust, mis koosneb vähemalt kahest viinamarjasordist. Nende värvus on kuldne, hele ja sädelev ning neile on iseloomulik valgete õistaimede, eksootiliste puuviljade või tsitrusviljade aroom. Need veinid on tasakaalustatud, värsked, hea mineraalsusega või täidlasemad, mitmekesised ja rikkalikud.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 viinapuud hektari kohta. Viinapuude ridade maksimaalne vahekaugus on 2,50 meetrit. Iga tüve kasvuala maksimaalne pindala on 2,5 ruutmeetrit. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus sama rea viinapuude vahekaugusega.

Ruudukujuliselt või vahelduvalt istutatud viinapuude puhul on iga tüve maksimaalne kasvuala 3 ruutmeetrit. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus sama rea viinapuude vahekaugusega. Viinapuude ridade vahekaugus ja samas reas olevate viinapuude vahekaugus võib olla kuni 1,70 meetrit.

Eeldusel et järgitakse minimaalset istutustihedust 4 000 tüve hektari kohta, võib olemasolevasse ühtsesse plokki istutatud viinapuude ridadevaheline kaugus olla suurem kui 2,50 meetrit.

Viinapuud lõigatakse lühikeseks, jäetakse kuni kaheksa võrset tüve kohta. Igal võrsel võib olla kuni kaks punga.

Viinamarjasorti 'Syrah N' võib lõigata üheõlalise Guyot' vormi meetodil, jättes igale tüvele kuni kaheksa punga, seejuures pikale võrsele kuni kuus punga ja kõrvalvõrsele kuni kaks punga.

Viinamarjasorte 'Marsanne B', 'Roussanne B' ja 'Vermentino B' võib lõigata üheõlalise Guyot’ vormi meetodil nii, et jäetakse kuni kaheksa punga tüve kohta, seejuures pikale võrsele kuni kuus punga ja kõrvalvõrsele kuni kaks punga, järgmistes kommuunides: Ansignan, Arboussols, Caramany, Caudiès-de-Fenouillèdes, Felluns, Fosse, Lansac, Montalba-le-Château, Pézilla-de-Conflent, Prats-de-Sournia, Prugnanes, Rodès, Saint-Arnac, Saint-Martin, Sournia, Tarerach, Trévillach ja Trilla, Le Vivier.

Kui viinapuude noorendamist Royat' nöörpuu vormi abil kasutatakse enam kui 10 % olemasolevate viinapuude puhul aastas, tuleb selle toimingu kohta esitada eeldeklaratsioon.

Kastmine võib olla lubatud.

Roosade veinide valmistamisel on aktiivsöe kasutamine nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

Veini valmistamiseks peavad KPNiga veinid „Côtes du Roussillon“ vastama järgmistele viinamarjasortide segamise eeskirjadele:

| — | Punased veinid: |
| --- | --- |

—

Punased veinid:

| — | Veinid peavad olema valmistatud vähemalt kahe viinamarjasordi segust. |
| --- | --- |

—

Veinid peavad olema valmistatud vähemalt kahe viinamarjasordi segust.

| — | Kõige suurema osakaaluga sordi osakaal viinamarjasortide segus on kuni 80 %, tegemist peab olema peamise viinamarjasordiga. |
| --- | --- |

—

Kõige suurema osakaaluga sordi osakaal viinamarjasortide segus on kuni 80 %, tegemist peab olema peamise viinamarjasordiga.

| — | Täiendavate viinamarjasortide osakaal segus võib nii koos kui ka eraldi võetuna olla kuni 30 %. |
| --- | --- |

—

Täiendavate viinamarjasortide osakaal segus võib nii koos kui ka eraldi võetuna olla kuni 30 %.

| — | Roosad veinid: |
| --- | --- |

—

Roosad veinid:

| — | Veinid on valmistatud segust, mis koosneb vähemalt kahest viinamarjasordist, välja arvatud valgetest viinamarjasortidest valmistatud veinid, kui neid valmistatakse eraldi. |
| --- | --- |

—

Veinid on valmistatud segust, mis koosneb vähemalt kahest viinamarjasordist, välja arvatud valgetest viinamarjasortidest valmistatud veinid, kui neid valmistatakse eraldi.

| — | Kõige suurema osakaaluga sordi osakaal viinamarjasortide segus on kuni 80 %, tegemist peab olema peamise viinamarjasordiga. |
| --- | --- |

—

Kõige suurema osakaaluga sordi osakaal viinamarjasortide segus on kuni 80 %, tegemist peab olema peamise viinamarjasordiga.

| — | Täiendavate viinamarjasortide osakaal segus võib nii koos kui ka eraldi võetuna olla kuni 30 %. |
| --- | --- |

—

Täiendavate viinamarjasortide osakaal segus võib nii koos kui ka eraldi võetuna olla kuni 30 %.

| — | Valged veinid: |
| --- | --- |

—

Valged veinid:

| — | Veinid peavad olema valmistatud vähemalt kahe viinamarjasordi segust. |
| --- | --- |

—

Veinid peavad olema valmistatud vähemalt kahe viinamarjasordi segust.

| — | Kõige suurema osakaaluga sordi osakaal viinamarjasortide segus on kuni 80 %. |
| --- | --- |

—

Kõige suurema osakaaluga sordi osakaal viinamarjasortide segus on kuni 80 %.

| — | Sortide 'Grenache blanc B', 'Macabeu B' ja 'Tourbat B' (kohalik nimetus „Malvoisie du Roussillon“) osakaal koos või eraldi võetuna on vähemalt 50 %. |
| --- | --- |

—

Sortide 'Grenache blanc B', 'Macabeu B' ja 'Tourbat B' (kohalik nimetus „Malvoisie du Roussillon“) osakaal koos või eraldi võetuna on vähemalt 50 %.

– Täiendavate viinamarjasortide osakaal segus võib olla kuni 10 %.

Veinid võivad liikuda volitatud laopidajate vahel kõige varem:

| — | saagikoristuse aasta 1. novembril veinide puhul, millel on märge „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus); |
| --- | --- |

—

saagikoristuse aasta 1. novembril veinide puhul, millel on märge „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus);

| — | saagikoristuse aasta 15. novembril valgete ja roosade veinide puhul; |
| --- | --- |

—

saagikoristuse aasta 15. novembril valgete ja roosade veinide puhul;

| — | saagikoristuse aasta 1. detsembril punaste veinide puhul. |
| --- | --- |

—

saagikoristuse aasta 1. detsembril punaste veinide puhul.

Kõikide veinide tarbijale turustamise kuupäevaks on määratud saagikoristuse aasta 15. detsember.

Lisaks eespool nimetatud sättele või sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul võtta arvesse kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasemel ja maaeluseadustikus (code rural).

b.   Maksimaalne saagikus

58 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade koristamine ja töötlemine ning veini valmistamine toimuvad Pyrénées-Orientales'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil:

Ansignan, Arboussols (osaliselt), Argelès-sur-Mer, Bages, Baho, Baixas, Banyuls-dels-Aspres, Bélesta, Le Boulou, Brouilla, Cabestany, Calce, Camélas, Canet-en-Roussillon, Canohès, Caramany, Cases-de-Pène, Cassagnes, Castelnou, Caudiès-de-Fenouillèdes, Céret, Claira, Corbère, Corbère-les-Cabanes, Corneilla-la-Rivière, Corneilla-del-Vercol, Elne, Espira-de-l’Agly, Espira-de-Conflent, Estagel, Estoher (osaliselt), Felluns, Finestret (osaliselt), Fourques, Ille-sur-Têt (osaliselt), Lansac, Laroque-des-Albères, Latour-de-France, Lesquerde, Llauro, Llupia, Maureillas-las-Illas, Maury, Millas, Montalba-le-Château, Montauriol, Montescot, Montesquieu-des-Albères, Montner, Néfiach, Oms, Opoul-Périllos, Ortaffa, Palau-del-Vidre, Passa, Perpignan, Peyrestortes, Pézilla-la-Rivière, Pia, Planèzes, Pollestres, Ponteilla, Prugnanes, Rasiguères, Rigarda, Rivesaltes, Rodès, Saint-André, Saint-Arnac, Saint-Estève, Saint-Féliu-d’Amont, Saint-Féliu-d’Avall, Saint-Génis-des-Fontaines, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-Lasseille, Saint-Jean-Pla-de-Corts, Saint-Martin, Saint-Nazaire, Saint-Paul-de-Fenouillet, Sainte-Colombe-de-la-Commanderie, Saleilles, Salses-le-Château, Le Soler, Sorède, Tarerach, Tautavel, Terrats, Thuir, Tordères, Toulouges, Tresserre, Trévillach, Trilla, Trouillas, Villelongue-dels-Monts, Villemolaque, Villeneuve-de-la-Raho, Villeneuve-la-Rivière, Vinça, Vingrau, Vivès, Le Vivier (osaliselt).

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

–

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Seost väljendavate loodustegurite kirjeldus

Geograafiline piirkond asub Pyrénées-Orientales'i departemangus suures Vahemere poole avanevas orus, mis on piiratud järgmiste mäestikega:

| — | läänes Canigou mäemassiiv (Pic du Canigou, kõrgus 2 780 meetrit); |
| --- | --- |

—

läänes Canigou mäemassiiv (Pic du Canigou, kõrgus 2 780 meetrit);

| — | lõunas Albères'i mäemassiiv (Roc de France, kõrgus 1 450 meetrit); |
| --- | --- |

—

lõunas Albères'i mäemassiiv (Roc de France, kõrgus 1 450 meetrit);

| — | põhjas Corbières'i mäemassiiv (Mont Tauch, kõrgus 878 meetrit). |
| --- | --- |

—

põhjas Corbières'i mäemassiiv (Mont Tauch, kõrgus 878 meetrit).

Geograafilist piirkonda läbib lääne-idasuunaliselt kolm lühikest Vahemerre suubuvat sageli kuivaks jäävat jõge, mis on aegade jooksul endaga kaasa toonud mäestikest murenenud pinnast, mis on moodustanud hulga terrasse.

Maastikku on kujundanud erosioon, merest üleujutatud alade järjestikused settekihid ning vanad pinnamoodustised, mis on liikunud maapinnale Pürenee mägede kerkimise järel.

Esindatud on kõik geoloogilised ajastud. Aluspinnal paiknevatest kivimikihtidest pärinev, kohale kandunud või mere- või järvesetetest pärinev mullastik on mitmekesine.

Konkreetselt piiritletud kasvatusalad, mis on mõeldud päritolunimetusega veini valmistamiseks ettenähtud viinamarjade tootmiseks, paiknevad:

| — | järskudel kilt- või lubjakivinõlvadel ja geograafilise piirkonna põhjaosas ka nende jalamitel; |
| --- | --- |

—

järskudel kilt- või lubjakivinõlvadel ja geograafilise piirkonna põhjaosas ka nende jalamitel;

| — | savi-liivapõhise molassi küngastel lõunapoolses osas; |
| --- | --- |

—

savi-liivapõhise molassi küngastel lõunapoolses osas;

| — | veeristikurikastel terrassidel piki geograafilist piirkonda läbivaid orge. |
| --- | --- |

—

veeristikurikastel terrassidel piki geograafilist piirkonda läbivaid orge.

Nende kasvatusalade pinnast iseloomustab kuivus, väike orgaaniliste ainete sisaldus, kiviklibu esinemine ja hea veeläbivus.

Geograafilises piirkonnas valitseb vahemereline kliima, mida iseloomustavad soojad suved ja pehmed talved. Päikesepaistet on üle 2 500 tunni aastas. Aastane sademete hulk jääb vahemikku 500–650 millimeetrit, sageli esineb äikest. Sademeid esineb kevadel ja sügisel, suvele on iseloomulik selgepiiriline põuaperiood. Aasta keskmine temperatuur on 13–14 °C, seejuures suureneb jahedus lääne suunas või kõrgemale tõustes. Kliimat mõjutab samuti sage (ühel päeval kolmest) ja tugev loodetuul (tramontana), mis talvel puhub üle Püreneede lumiste tippude ja on väga külm ning suvel on küll leebem, kuid soodustab põuaperioodi.

8.2.   Seost väljendavate inimtegurite kirjeldus

Roussillonis, mille nimi tuleneb juba alates kuuendast sajandist eKr jõudsalt arenenud Ibeeria-Liguuria linna Ruscino nimest, algas viinamarjakasvatus samal ajal Vahemere piirkonna tsivilisatsiooniga, kui umbes 600. aasta paiku eKr saabusid Massilia (Marseille) asutajad, Phokaia asunikud, kes õpetasid kohalikke elanikke viinapuid lõikama ja veini valmistama. Soojas ja tuulises kliimas hakati varakult tootma erilisi, väga suure loodusliku suhkrusisaldusega viinamarjadest valmistatud nn liköörveine ning suure alkoholisisaldusega kuivi veine.

Magusad veinid said esimesena suure tunnustuse osaliseks, kuna nende omadused võimaldavad neid väga kaua oksüdeerivas keskkonnas laagerdada ja säilitada, mille käigus nad omandavad väga meeldivad lõhna- ja maitseomadused. Suvine kõrge temperatuur, maasse kaevatud keldrite puudumine ebasoodsate geoloogiliste tingimuste tõttu ja tehniliste vahendite nappus ei võimaldanud säilitada kuivi veine, mida tuli tarbida kiiresti ning peamiselt kohapeal.

Sadamate, näiteks Collioure'i ja Port-Vendres'i tegevuse arendamine võimaldas ka neid veine aastate jooksul paremini tutvustada. XVIII sajandil kasutasid Sète'i ettevõtjad neid veine segatuna, et tugevdada „Languedoci“ veine.

Alates XIX sajandist võimaldas kuivade veinide valmistamise ja säilitamise tehnoloogia täiustamine väärtustada veini „Roussillon“ laagerdamise ja säilitamise potentsiaali ning neid veine hakati turustama nende oma nimetuse all.

1816. aastal märkis veinispetsialist A. JULLIEN oma teoses „Topographie de tous les vignobles“ („Kõikide teadaolevate viinamarjaistanduste topograafia“), kui tähtis on kuivade punaste veinide „Roussillon“ tootmise päritolu, ja esitas liigituse, mis hõlmas kolme eraldi viinamarjakasvatusala.

Sajand hiljem, 1930. aastal, asutasid tootjad ühenduse „Association professionnelle des vignerons du Haut-Roussillon pour la délimitation et la défense du cru“ (Haut-Roussilloni viinamarjakasvatajate kutseühing kohalike veinide piiritlemiseks ja kaitsmiseks). Perpignani tsiviilkohus andis 11. juulil 1932 Aspres'i kommuunidele (Têti jõe lõunaosa) õiguse kasutada seda nimetust ning laiendas seda õigust 27. mail 1937 Albères'i kommuunidele (Pürenee mäestiku jalami piirkond).

1936. aastal anti õigus kasutada kontrollitud päritolunimetust naturaalsete magusate veinide puhul, ühele neist anti nimetus „Côtes du Haut-Roussillon“.

Seejuures, et vältida kuivade ja naturaalsete magusate veinide segiajamist, anti Pyrénées-Orientales'i departemangu lõunaosas toodetud kuivadele veinidele 1951. aasta detsembris piiritletud kvaliteetveini päritolunimetus „Roussillon-dels-Aspres“. Põhjapoolses osas, Corbières'i mäestiku lõunapoolsel jalamil toodetud veinidele anti 22. jaanuaril 1952 piiritletud kvaliteetveini päritolunimetused „Corbières-du-Roussillon“ ja „Corbières-supérieures-du-Roussillon“.

Need kolm päritolunimetust ühendati pärast 1960. aastatel alustatud pikka menetlust 3. oktoobril 1972 nimetuse „Côtes du Roussillon“ alla, enne seda, kui 28. märtsil 1977 anti neile sama nimega kontrollitud päritolunimetus, millest sai Languedoc-Roussilloni piirkonna esimene suurem kontrollitud päritolunimetus.

8.3.   Põhjuslikud seosed

Suur Hispaania piiri ääres asuv Vahemerele avanev Roussilloni org, mis ulatub kuni Pürenee mägedeni, on endine Kataloonia territoorium, mis ühendati Prantsusmaaga 1659. aasta Püreneede lepinguga. Selle oru nõlvadel on juurdunud pikaajaline viinamarjakasvatuse tava, mida iseloomustavad kuiv, väheviljakas ja vett hästi läbilaskev pinnas ning tüüpiline valgusküllane ja soe vahemereline kliima, mida iseloomustavad suvine põuaperiood ja tuulerohkus.

Tänu looduskeskkonna tundmisele oskavad tootjad viinapuid ja nende tootmispotentsiaali optimaalselt ära kasutada. See väljendub viinamarjakasvatajate oskusteabes, mis on seotud viinamarjasortide otstarbeka kasutamisega ning viinamarjade parimat küpsust soodustavate viljelustavade ja -meetodite kohandamisega eri olukordades.

Nimelt valisid tootjad välja ja hoidsid aegade jooksul alal geograafilise piirkonna mulla- ja kliimatingimustega kõige paremini kohandunud viinamarjasordid, mis vastavad täpselt nendel nõlvadel, küngastel või terrassidel asuvatele piiritletud kasvatusaladele.

Punaste ja roosade veinide jaoks sobivad kõige paremini väheviljakatel ja kuivadel mäekülgedel kasvavad põuakindlad viinamarjasordid 'Grenache N ja G' koos sordiga 'Carignan N'. Hiljem valmivat viinamarjasorti 'Mourvèdre N' kasutatakse kõige soojemates ja varjulisemates oludes. Sorti 'Syrah N', mis on tavaliselt tuulekahjustuste ohu tõttu toestatud, istutatakse jahedama mullatikuga aladele, see kehtib ka valgete veinide peamiste viinamarjasortide, nagu 'Grenache B', 'Maccabeu' ja 'Tourbat', kohta.

Samal ajal õppisid tootjad haldama kõikide nende viinamarjasortide kasutamist veini valmistamisel ja nende segamist, pidades silmas, et kõikide värvuste puhul peab segu sisaldama vähemalt kahte viinamarjasorti.

Nende sortide sobivus eri geograafiliste ja klimaatiliste tingimustega ning nende vastastikune täiendavus võimaldavad tootjatel väljendada alati viinamarjasortide segamise teel saadud päritolunimetusega veinide omadusi: nii iseloomustab punaseid veine puuviljasus, iseloomulik struktuur ja küpsete parkainete esinemine; värsketel ja puuviljastel roosadel veinidel on hea struktuur, täidlus ning suurepärane aromaatne püsivus. Valged veinid on seevastu mitmekesised, aromaatsed ja rikkalikud.

Selles mägises piirkonnas on viinapuud osa Vahemere rikkalikust kultuuri- ja ajaloopärandiga maastikust, mida iseloomustavad gariigid, makja ja kiviklibu. Iidne Ruscino piirkond, arvukad Rooma ajastu kunstiteosed, kloostrid, templirüütlite aegadest pärinevad või uuemad mõisad annavad tunnistust pikast traditsioonist, mis on tihedalt seotud viinamarjakasvatuse ja veiniga.

Aastate jooksul on tootjad neis nõudlikes piirkondades omandatud ja edasiarendatud oskusteabe abil üha suurendanud Côtes du Roussilloni veinide tuntust.

9.   Muud olulised tingimused

Vahetus läheduses asuv piirkond

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mille suhtes kohaldatakse erandit kontrollitud päritolunimetusega „Côtes du Roussillon“ kaitstud veinide valmistamiseks, hõlmab Pyrénées-Orientales'i departemangu järgmiste kommuunide territooriume: Alenya, Amélie-les-Bains-Palalda, Arboussols, Bompas, Bouleternère, Caixas, Collioure, Les Cluses, Estoher, Finestret, Fosse, Ille-sur-Têt, Joch, Latour-Bas-Elne, Marquixanes, Pézilla-de-Conflent, Prats-de-Sournia, Reynès, Saint-Cyprien, Saint Laurent-de-la-Salanque, Sainte-Marie, Saint-Michel-de-Llotes, Sournia, Taillet, Théza, Torreilles, Villelongue-de-la-Salanque, Le Vivier.

Märgistus

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

märgistusega seotud lisasätted

Tingimuse kirjeldus:

Kontrollitud päritolunimetusele võib lisada märke „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus) eeldusel, et veinid vastavad käesolevas tootespetsifikaadis selle märke jaoks kehtestatud tootmistingimustele.

Veinidele, millel on märge „primeur“ (värske) või „nouveau“ (uus), on kohustuslik märkida aastakäik.

Kontrollitud päritolunimetusega veinide märgistusel võib osutada suuremale geograafilisele piirkonnale „Vin du Roussillon“.

Selle suurema geograafilise piirkonna märgistuse tähemärkide kõrgus või laius ei tohi olla suurem kui kaks kolmandikku kontrollitud päritolunimetuse tähemärkide kõrgusest või laiusest.

Link tootespetsifikaadile

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-071709f8-4d5f-4e7f-8e32-c7cab39f4cac

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/36 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/36

---

Veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklile 105.

(2023/C 224/10)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artiklile 98 annab käesoleva dokumendi avaldamine õiguse esitada muutmistaotluse kohta vastuväiteid kahe kuu jooksul alates dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Duché d'Uzès“

PDO-FR-A1165-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 12.11.2013

1.   Muutmise suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1.   Kaitstud geograafilise tähise (KGT) muutmine kaitstud päritolunimetuseks (KPN)

Alates 1989. aastast, mil alustati veini „Vin de Pays Duché d’Uzès“ tunnustamiseks vajalikke menetlusi, millega jõuti lõpule 1992. aastal, on tootjad tegutsenud selle nimel, et tõsta esile seda määratletud piirkonnaga seotud veini ja taotleda kaitstud päritolunimetust. Sellest ajast on nimetus „Vin de Pays“ (kohalik vein) ja sellele järgnev kaitstud geograafiline tähis (KGT) olnud kvaliteedi garantii, mis osutas, et tootmiskriteeriumid vastavad päritolunimetuse nõuetele (saak, viinamarjasortide loetelu) ning veini toodetakse piiritletud kasvatusalal. Nüüd tegeleb tootjate ühing nende kriteeriumide lisamisega tootespetsifikaati, et määratleda toodete tüüpilised omadused ja tootmiskriteeriumid, mis vastavad määratletud kasvatusalale.

Muudatused, mis on tehtud tootespetsifikaadis seoses kaitstud geograafilise tähise muutmisega kaitstud päritolunimetuseks, puudutavad järgmisi punkte ja neid on üksikasjalikult kirjeldatud punktide kaupa:

| — | geograafilise tootmispiirkonna piiritlemine, et teha kindlaks maatükid, kus saab kasvatada sobivaid viinamarju, millest võib toota kaitstud nimetusega veine; |
| --- | --- |

—

geograafilise tootmispiirkonna piiritlemine, et teha kindlaks maatükid, kus saab kasvatada sobivaid viinamarju, millest võib toota kaitstud nimetusega veine;

| — | sordivalikuga seotud eeskirjad ilma viinamarjasortide loetelu muutmata; |
| --- | --- |

—

sordivalikuga seotud eeskirjad ilma viinamarjasortide loetelu muutmata;

| — | viinamarjaistanduste pidamine, saagikoristus, transport ja viinamarjade küpsus; |
| --- | --- |

—

viinamarjaistanduste pidamine, saagikoristus, transport ja viinamarjade küpsus;

| — | veinide töötlemine, valmistamine, laagerdamine, pakendamine, ladustamine; |
| --- | --- |

—

veinide töötlemine, valmistamine, laagerdamine, pakendamine, ladustamine;

| — | veinide märgistamine. |
| --- | --- |

—

veinide märgistamine.

2.2.   Piiritletud kasvatusalade kogupindala

Kaitstud geograafilise tähise KPNiks muutmise raames on kaitstud päritolunimetuse „Duché d'Uzès“ tootespetsifikaadi 1. peatükki täiendatud IV punkti alapunktiga 2 „Piiritletud kasvatusalade kogupindala“.

See punkt on lisatud päritolunimetuse tootespetsifikaati, et määratleda täpselt geograafilise piirkonna viinamarjaistandused, mille viinamarjadest võib valmistada veine päritolunimetusega „Duché d'Uzès“.

Seda maatükkide piiritlemist ei ole kaitstud geograafilise tähise puhul ette nähtud ja seetõttu on see lisatud kaitstud geograafilise tähise KPNiks muutmise raames.

Selle punkti lisamine tootespetsifikaati ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.3.   Viinamarjasordid

Kaitstud geograafilise tähise KPNiks muutmise raames on kaitstud päritolunimetuse „Duché d'Uzès“ tootespetsifikaadi 1. peatükki täiendatud punktiga 5 „Viinamarjasordid“.

Selles on määratud kindlaks sortide minimaalne osakaal põllumajandusettevõttes kasvatatavate viinamarjasortide seas, muutmata lubatud viinamarjasortide loetelu.

Kaitstud päritolunimetusega veinide „Duché d'Uzès“ tootmiseks valitud sortide loetelu on esitatud koonddokumendi osas „Peamised veiniviinamarjasordid“.

Eri sortide osakaal ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.4.   Viinamarjaistanduse pidamine

Kaitstud geograafilise tähise KPNiks muutmise raames on kaitstud päritolunimetuse „Duché d'Uzès“ tootespetsifikaadi 1. peatükki täiendatud punktiga 6 „Viinamarjaistanduse pidamine“.

Selle punkti lisamine vastab tootespetsifikaadi kohandamisele päritolunimetust käsitlevate riiklike eeskirjadega. Sellega sätestatakse veinivalmistustavad, mis on seotud istutustiheduse, lõikamise, toestamise ja niisutuse lubamisega.

Need muudatused tehakse ka koonddokumendi veinivalmistustavade punktis.

2.5.   Saagikoristus, transport ja viinamarjade küpsus

Kaitstud geograafilise tähise KPNiks muutmise raames on kaitstud päritolunimetuse „Duché d'Uzès“ tootespetsifikaadi 1. peatükki täiendatud punktiga 7 „Saagikoristus, transport ja viinamarjade küpsus“.

Selle punkti lisamine vastab tootespetsifikaadi kohandamisele päritolunimetust käsitlevate riiklike eeskirjadega. Selles on sätestatud viinamarjade küpsuse ja saagi transpordiga seonduv, mis ei mõjuta koonddokumenti. Samuti on selles sätestatud veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus 12 mahuprotsenti, millele on osutatud koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

2.6.   Töötlemine, valmistamine, laagerdamine, pakendamine, ladustamine

Kaitstud geograafilise tähise KPNiks muutmise raames on kaitstud päritolunimetuse „Duché d'Uzès“ tootespetsifikaadi 1. peatükki täiendatud punktiga 9 „Töötlemine, valmistamine, laagerdamine, pakendamine, ladustamine“.

Selle punkti lisamine vastab tootespetsifikaadi kohandamisele päritolunimetust käsitlevate rangemate riiklike eeskirjadega.

Selles on sätestatud segatud viinamarjasortide osakaal veinides kooskõlas viinamarjasortidele kehtestatud eeskirjadega. Need sätted ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

Selles punktis on sätestatud malolaktilise kääritamise kohustus punaste veinide puhul, mille fermenteeritavate suhkrute sisaldus on maksimaalne. Need sätted esitatakse koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

See punkt sisaldab ka rangemaid sätteid veinivalmistustavade ja veinide turuleviimise kohta, millele viidatakse koonddokumendi punktis „Veinivalmistamise eritavad“.

Selles punktis on toodud ka ladustamise ja veinikeldrite hoolduse soovitused, mis ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.7.   Üleminekusätted

Kaitstud geograafilise tähise KPNiks muutmise raames on kaitstud päritolunimetuse „Duché d'Uzès“ tootespetsifikaadi 1. peatükki täiendatud punktiga 11 „Üleminekusätted“.

See punkt võimaldab ettevõtjatel kohaneda KPNi tootespetsifikaadi rangemate eeskirjadega järgmistes valdkondades:

| — | eri viinamarjasortide osakaal põllumajanduslikus majapidamises; |
| --- | --- |

—

eri viinamarjasortide osakaal põllumajanduslikus majapidamises;

| — | istutustihedus; |
| --- | --- |

—

istutustihedus;

| — | eeskirjad viinapuude toestamise ja lehestiku kõrguse kohta. |
| --- | --- |

—

eeskirjad viinapuude toestamise ja lehestiku kõrguse kohta.

Need tootespetsifikaadi sätted ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.8.   Esitlemise ja märgistamise eeskirjad

Kaitstud geograafilise tähise KPNiks muutmise raames on kaitstud päritolunimetuse „Duché d'Uzès“ tootespetsifikaadi 1. peatükki täiendatud punktiga 12 „Turustamise ja märgistamise eeskirjad“. See vastab üldsättele, mis on ühine kõikidele riiklikku KPNi kandvatele päritolunimetustele. Veine, millele taotletakse käesoleva tootespetsifikaadi alusel kontrollitud päritolunimetust „Duché d'Uzès“ ja mida selle nimetuse all esitletakse, ei tohi pärast saagikoristust deklareerida, avalikult pakkuda, välja saata, müüki panna ega müüa, ilma et saagideklaratsioonil, kuulutustel, prospektides, etikettidel, arvetel või mis tahes pakenditel poleks selgelt väljapaistvate tähtedega kirjas eespool nimetatud kontrollitud päritolunimetust.

See säte ei mõjuta koonddokumendis esitatud teavet.

2.9.   Veinide organoleptiline kirjeldus

Tootespetsifikaati on muudetud I peatüki punktis 10 „Teave toodete kvaliteedi ja omaduste kohta“, et selgitada veinide visuaalset ja organoleptilist kirjeldust.

Need täiendused on esitatud ka koonddokumendi punktis „Veini(de) kirjeldus“.

2.10.   Seos geograafilise piirkonnaga

Tootespetsifikaati on muudetud I peatüki punkti 10 alapunktis 3 „Põhjuslikud seosed“, selgitamaks, et põhjusseos tuleneb piirkondliku kliima ja

mullatüüpide mõjust ning värskete ja puuviljaste veinide tootmisest. Kaitstud geograafiliselt tähiselt KPNile üleminekul määratleti sobivad kasvatusalad, arvestades piirkonna kliimat ja mullaomadusi. See võimaldas tootjatel tuua esile viinamarjakasvatuse olukorra ja sortide parima vastavuse, mis toetab veinide ehtsust.

Lisaüksikasjad põhjusliku seose tõendamise kohta on esitatud koonddokumendi punktis „Seos geograafilise piirkonnaga – põhjuslikud seosed“.

KOONDDOKUMENT

1.   Nimetus(ed)

Duché d'Uzès

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

4.   Veini(de) kirjeldus

1.   Analüütilised omadused

Kontrollitud päritolunimetusega „Duché d'Uzès“ tähistatakse vaikseid, punaseid, roosasid ja valgeid veine.

Vaiksete veinide minimaalne naturaalne alkoholisisaldus on 12 mahuprotsenti. Turustamisvalmis pakendatud või pakendamata veini fermenteeritava suhkru (glükoosi ja fruktoosi) maksimaalne sisaldus on:

| — | kuni 3 g/l punaste veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus ei ületa 14 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

kuni 3 g/l punaste veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus ei ületa 14 mahuprotsenti;

| — | kuni 4 g/l punaste veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi; kuni 4 g/l roosade veinide puhul; |
| --- | --- |

—

kuni 4 g/l punaste veinide puhul, mille naturaalne alkoholisisaldus on üle 14 mahuprotsendi; kuni 4 g/l roosade veinide puhul;

| — | kuni 4 g/l valgete veinide puhul. |
| --- | --- |

—

kuni 4 g/l valgete veinide puhul.

Turustamisvalmis pakendamata või pakendatud veinide õunhappesisaldus võib olla kuni 0,4 g/l.

Üldalkoholisisaldus (minimaalne või maksimaalne), minimaalne tegelik alkoholisisaldus, üldhappesus, lenduvate hapete sisaldus ja vääveldioksiidi kogusisaldus on sätestatud Euroopa Liidu õigusaktides.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalentides liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammides liitri kohta)

2.   Organoleptilised omadused

Kontrollitud päritolunimetusega veine „Duché d'Uzès“ on kolme värvi.

Punased veinid on valmistatud segust, milles sordid 'Syrah N' ja 'Grenache N' moodustavad vähemalt 60 % ning millele võib lisada sorte 'Carignan N', 'Cinsault N' ja 'Mourvèdre N'. Veinide värvus varieerub rubiinpunasest granaatpunaseni ja laagerdumisel võib lisanduda kahkjaspruune nüansse. Veinide värvus varieerub sügavpunasest intensiivse punaseni. Tegemist on selgete veinidega. Aromaatsed väljendused meenutavad küpseid või siirupisi puuvilju, millele võivad lisanduda selle piirkonna sordi 'Syrah' eripära kajastusena lagritsanüansid. Nende tanniinine, ümar ja tasakaalustatud struktuur annab neile suurepärase laagerdumisvõime.

Roosad veinid on segatud veinid, milles domineerib 'Grenache N'. Värvus varieerub litširoosast korallroosani. Need on heledad, kerged ja selged veinid. Nende lõhnapalett meenutab punaseid puuvilju. Need on harmoonilised, värsked ja võimsad. Värskus tuleneb geograafilise piirkonna asukohast Sevennide eelmäestiku jalamil.

Valged veinid, mis on valmistatud peamiselt sortide 'Grenache B' ja 'Viognier B' segust, on roheliste varjunditega kahvatukollast värvi. Tegu on erakordselt värskete veinidega, mille puhul on suus tunda intensiivseid värskete puuviljade, näiteks virsiku või aprikoosi, nüansse. Neid mõjutab soodsalt ka Vahemere piirkonna üleminekukliima, mis aeglustab laagerdumist ning säilitab veinide happesuse ja tasakaalu.

5.   Veinivalmistustavad

a.   Peamised veinivalmistustavad

Viljelustava

| — | Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridadevaheline laius ei tohi olla üle 2,5 meetri. |
| --- | --- |

—

Viinapuude minimaalne istutustihedus on 4 000 puud hektari kohta. Ridadevaheline laius ei tohi olla üle 2,5 meetri.

| — | Iga viinapuu kasvuala maksimaalne pindala on 2,5 ruutmeetrit. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus sama rea tüvede vahekaugusega. – Viinapuid lõigatakse enne saagikoristusaasta 30. aprilli. – Viinapuud lõigatakse lühikeseks, võrseid kärbitakse nii, et igal viinapuul oleks kõige rohkem 12 punga. – Igal võrsel on kõige rohkem kaks punga. – Sordil 'Syrah' võib kasutada pikka lõikust kuni kümne pungaga taime kohta, millest kõige rohkem kuus punga on põhivõrsel ja kahel lisavõrsel on mõlemal kuni kaks punga. Niisutamine on lubatud. |
| --- | --- |

—

Iga viinapuu kasvuala maksimaalne pindala on 2,5 ruutmeetrit. Pindala saamiseks korrutatakse ridade vahekaugus sama rea tüvede vahekaugusega. – Viinapuid lõigatakse enne saagikoristusaasta 30. aprilli. – Viinapuud lõigatakse lühikeseks, võrseid kärbitakse nii, et igal viinapuul oleks kõige rohkem 12 punga. – Igal võrsel on kõige rohkem kaks punga. – Sordil 'Syrah' võib kasutada pikka lõikust kuni kümne pungaga taime kohta, millest kõige rohkem kuus punga on põhivõrsel ja kahel lisavõrsel on mõlemal kuni kaks punga. Niisutamine on lubatud.

Veinivalmistuse eritavad

| — | Saagi termiline töötlemine üle 40 °C on keelatud. |
| --- | --- |

—

Saagi termiline töötlemine üle 40 °C on keelatud.

| — | Roosade ja valgete veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamiseks nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud. |
| --- | --- |

—

Roosade ja valgete veinide puhul on aktiivsöe kasutamine veini valmistamiseks nii puhtal kujul kui ka seguna keelatud.

| — | Puutükkide kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Puutükkide kasutamine on keelatud.

| — | Roosad veinid valmistatakse otsepressimise teel. |
| --- | --- |

—

Roosad veinid valmistatakse otsepressimise teel.

| — | Pidevpresside kasutamine on keelatud. |
| --- | --- |

—

Pidevpresside kasutamine on keelatud.

| — | Punaseid veine laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. veebruarini. Need veinid lastakse tarbija jaoks turule laagerdumisperioodi lõpus, st alates saagikoristusele järgneva aasta 15. veebruarist. |
| --- | --- |

—

Punaseid veine laagerdatakse vähemalt saagikoristusele järgneva aasta 1. veebruarini. Need veinid lastakse tarbija jaoks turule laagerdumisperioodi lõpus, st alates saagikoristusele järgneva aasta 15. veebruarist.

Lisaks eespool esitatud sätetele tuleb veinivalmistustavade puhul järgida kohustusi, mis on kehtestatud liidu tasandil ning maaelu ja merekalapüügi seadustikuga (code rural et de la pêche maritime).

b.   Maksimaalne saagikus

| 1. | punased veinid:
  53 hektoliitrit hektari kohta; |
| --- | --- |

1.

punased veinid:

53 hektoliitrit hektari kohta;

| 2. | roosad ja valged veinid:
  60 hektoliitrit hektari kohta. |
| --- | --- |

2.

roosad ja valged veinid:

60 hektoliitrit hektari kohta.

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Viinamarjade korjamine ja pressimine ning veini valmistamine ja laagerdamine toimuvad Gard'i departemangu järgmiste kommuunide territooriumil: Aigaliers, Aigremont, Arpaillargues-et-Aureillac, Aubussargues, Bagard, Baron, Belvézet, Blauzac, Bourdic, Bragassargues, Brignon, Canaules-et-Argentières, Cardet, Cassagnoles, Castelnau-Valence, Collorgues, Cruviers-Lascours, Dions, Durfort-et-Saint-Martin-de-Sossenac, Flaux, Foissac, Fons, Fontarèches, Fressac, Gajan, Garrigues-Sainte-Eulalie, Goudargues, La Bastide-d'Engras, La Bruguière, La Calmette, La Capelle-et-Masmolène, La Rouvière, Lédignan, Lézan, Logrian-Florian, Martignargues, Maruéjols-lès-Gardon, Massanes, MassillarguesAttuech, Monoblet, Montaren-et-Saint-Médiers, Moussac, Ners, Puechredon, Ribaute-les-Tavernes, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-Bauzély, Saint-Bénézet, Saint-Césaire-de-Gauzignan, Saint-Chaptes, Saint-Christol-lès-Alès, Saint-Dézéry, Sainte-Anastasie, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, SaintJean-de-Ceyrargues, Saint-Jean-de-Crieulon, Saint-Jean-de-Serres, Saint-Jean-duPin, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Maurice-de-Cazevieille, Saint-Maximin, Saint-Nazaire-des-Gardies, Saint-Quentin-la-Poterie, Saint-Siffret, Saint-Théodorit, Saint-Victor-des-Oules, Sanilhac-Sagriès, Sauve, Savignargues, Serviers-et-Labaume, Seynes, Tornac, Uzès, Vallabrix, Verfeuil, Vézénobres.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | ’Carignan N' (tume) |
| --- | --- |

’Carignan N' (tume)

| | ’Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault' |
| --- | --- |

’Cinsaut N' (tume) – 'Cinsault'

| | ’Clairette B' (hele) |
| --- | --- |

’Clairette B' (hele)

| | ’Grenache N' (tume) |
| --- | --- |

’Grenache N' (tume)

| | ’Marsanne B' (hele) |
| --- | --- |

’Marsanne B' (hele)

| | ’Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell' |
| --- | --- |

’Mourvèdre N' (tume) – 'Monastrell'

| | ’Roussanne B' (hele) |
| --- | --- |

’Roussanne B' (hele)

| | ’Syrah N' (tume) – 'Shiraz' |
| --- | --- |

’Syrah N' (tume) – 'Shiraz'

| | ’Ugni blanc B' (hele) |
| --- | --- |

’Ugni blanc B' (hele)

| | ’Vermentino B' (hele) – 'Rolle' |
| --- | --- |

’Vermentino B' (hele) – 'Rolle'

| | ’Viognier B' (hele) |
| --- | --- |

’Viognier B' (hele)

8.   Seos(t)e kirjeldus

8.1.   Seost väljendavate loodus- ja inimtegurite kirjeldus

Kaitstud päritolunimetusega „Duché d'Uzès“ tootmispiirkond asub Nîmes'i ja Alèsi linnade vahel, hõlmates Gardi departemangu 77 kommuuni territooriumi. Selle piirkonna idaosas asub Uzèsi linn. Piirkonnas on kaks teineteisega külgnevat jõgikonda:

| — | läänes paiknev Lédignani jõgikond on moodustunud ümber kriidiajastu antiklinaalse kupliala (Valanginien), mille merglist keset on õõnestanud erosioon; |
| --- | --- |

—

läänes paiknev Lédignani jõgikond on moodustunud ümber kriidiajastu antiklinaalse kupliala (Valanginien), mille merglist keset on õõnestanud erosioon;

| — | idas paiknev Uzèsi jõgikond on ida-läänesuunaline ning selle aluspõhja moodustavad tertsiaari (eotseen) kivimid, mis asenduvad järk-järgult miotseeni ajastiku meresetetega. |
| --- | --- |

—

idas paiknev Uzèsi jõgikond on ida-läänesuunaline ning selle aluspõhja moodustavad tertsiaari (eotseen) kivimid, mis asenduvad järk-järgult miotseeni ajastiku meresetetega.

Ala on piiratud läänes Sevennide eelmäestikuga; põhjas Lussani lubjakivimassiiviga, mille kõrgeim tipp on Bouquet' mägi (630 m); idas ja lõunas suurte, sageli metsaste lubjakiviplatoodega, mis eraldavad seda piirkonda Nîmes'i, Sommières'i ja Rhône'i orust. Kohaliku veekoguvõrgu suurim jõgi – Gardoni jõgi – voolab läbi piirkonna loodest kagusse. Geograafiline piirkond paikneb valdavalt lubjakivisel aluspinnal ning viinamarjaistandused asuvad tavaliselt kiviklibustel nõlvadel, kus pinnas on õhuke. Kliima on vahemereline, kuid seda mõjutab ranniku kaugus ja meremõjusid vähendav mägine ala. Selle tulemusena on temperatuurikontrastid märkimisväärsemad kui rannikul ning aasta keskmine temperatuur piirkonna loode- ja kaguosas erineb ühe-kahe kraadi võrra. Selline üleminekukliima kajastub eelkõige leebemas suvises kuivaperioodis; sademete hulk on 700 mm aastas ja see võib aastati märgatavalt varieeruda, kuna mõnel sügisel võib sademeid olla erakordselt palju (Sevennidele iseloomulik nähtus).

Geograafilise piirkonna taimestik on mitmekesine – mäenõlvadel kasvavad viinapuud ning looduslikult leidub siin üleminekuvööndile omaselt eelkõige iilekstamme ja karvast tamme.

Viinapuud on Uzèsi piirkonna ajaloo ja põllumajanduseluga sajandeid kaasas käinud ning viinamarjakasvatuse kohta on arvukalt tõendeid juba Rooma ajast.

Hiljem, keskajal, polnud viinapuud kuhugi kadunud ja need omandasid kristliku vaimulikkonna silmis sügava sümboolse tähenduse, mistõttu tegelesid esimesed piiskopid viinamarjakasvatusega.

Alates 15. sajandist on Uzèsi hertsogkonna territooriumilt ülestähendusi kvaliteetsete viinamarjaistanduste ja nooblite veinide kohta. Sellest ajast on mäenõlvade viinamarjaistandused püsinud järjestikustest kriisidest hoolimata muutumatuna, vaheldudes maastikul oliivipuudega ning laiudes kõrvuti viljakamate teraviljatasandikega. Maakasutuse struktuur, kus domineerisid väikesed segakultuuride kasvatamisega tegelevad põllumajandusettevõtted, soodustas mäenõlvadele viinamarjaistanduste rajamist. Sellele andis 18. sajandil hoogu juurde tava, et tekstiilitööstuse töölised harisid enda tarbeks ka väikeseid viinapuuistandusi.

Alates 1981. aastast kandsid veinid kohaliku veini tunnustusmärgist „Vin de Pays de l’Uzège“. Sellest sai 1992. aastal „Vin de Pays Duché d’Uzès“, millega kaasnesid rangemad tootmistingimused ning määratleti Vahemere viinamarjasort.

Piirkonna kliimat ja mullaomadusi arvestades määratles tootjate ühing sobivad kasvatusalad ning see võimaldas tootjatel tuua esile veinide eripära, mis tugineb viinamarjakasvatajate oskusteabele ja sortide valikule.

Viinamarjaistandused korraldati ümber, eelistades kõige väärikamaid Vahemere sorte: punaste ja roosade veinide jaoks 'Syrah N' ja 'Grenache N', valgete jaoks 'Grenache blanc B' ja 'Viognier B'.

2010. aastal tootsid 32 eraveinikeldrit ja 11 veiniühistut kokku peaaegu 9 000 hektoliitrit veini, millest punased veinid moodustasid 60 %, roosad 25 % ja valged 15 %.

8.2.   Põhjuslikud seosed

Kaitstud päritolunimetusega „Duché d'Uzès“ hõlmatud piirkonna geograafiline asend Sevennide, Languedoci ja Provence'i kokkupuutepunktis, Vahemere piirkonna üleminekukliimas, võimaldab Vahemere viinamarjasortidel aeglaselt küpseda ning see väljendub veinides algupärase elegantsi, puuviljasuse ja värskusena.

Viinamarjakasvatajate oskusteave, ainult Vahemere piirkonna viinamarjasortide valik ja kasvatusalade uuringud on võimaldanud kasvatada eri sorte tingimustes, mis tagavad nende parimate omaduste esile tuleku. Alati eelistatakse päikesele avatud maatükke, millel on õhuke, kivine ja hästi dreenitud mullakiht. Lisaks on tänu Sevennide eelmäestikule päeva- ja öötemperatuur märkimisväärselt erinevad. Just see temperatuurierinevus (eelkõige jahe öine temperatuur) võimaldab viinamarjadel aeglaselt küpseda, saavutada õige värvi ning säilitab marjade happesuse ja aromaatsuse. Need on kaitstud päritolunimetusega „Duché d'Uzès“ värskete ja puuviljaste veinide olulised omadused.

Sort 'Grenache N' annab siidja, sügava ja elegantse puuviljase intensiivsuse.

Sort 'Syrah N' lisab peensust ja struktuuri ning tagab tervikliku lõhnabuketi.

Nende kahe sordi segamine on nii punaste kui ka roosade veinide puhul kohustuslik ja tagab veinide „Duché d'Uzès“ algupära. Tootjate oskusteave väljendub viinapuude hooldamises ning nende kasvujõu ja tootmispotentsiaali kontrollis: täpsed nõuded lehestiku ja kõrguse piiramise kohta tagavad parajalt mõõduka saagikuse. See oskusteave kajastub ka veinivalmistusmeetodite kohandamises ja eelkõige punaste veinide laagerdumisaja kindlaksmääramises.

Et nimetus selgemalt määratleda, kujundati 2003. aastal tootjate ühingu jaoks d'Uzèsi hertsogkonna vapiga kaunistatud pudel. Tootjad, üksikisikud ja ühistud võtsid selle kiiresti kasutusele ning praegu villitakse sellesse pudelisse peaaegu 70 % Duché d'Uzèsi veinidest. Et tagada toote täiuslik kontroll, villitakse 95 % toodangu kogumahust selle tootmispiirkonnas.

Uzèsi piirkonna viinamarjakasvatajad hoiavad nõnda põllumajanduslikku tasakaalu, mis põhineb Vahemere piirkonna tüüpi segakultuurikasvatusel: viljakamatel aladel kasvatatakse tera- ja puuvilja ning Vahemere piirkonnale omased viinamarjaistandused on rajatud kõige sobivamatele mäenõlvadele, mida ei ole kommuunide territooriumil liiga palju.

Kuigi mõningaid viiteid leidub juba 15. sajandist, sai veinide maine paranemine hoo sisse 1970.–1980. aastatel. Sellele aitas kaasa asjaolu, et peaaegu kogu vein villiti tootmispiirkonnas, ning see suurendas ka selliste turistide huvi, kes käivad uudistamas Uzèsi linna, selle ajaloolist hertsogkonda ja keskaegsete hoonetega keskust.

9.   Muud olulised tingimused

Õigusraamistik:

riiklikud õigusaktid

Lisatingimuse liik:

määratletud geograafilises piirkonnas tootmisega seonduv erand

Tingimuse kirjeldus:

Vahetus läheduses asuv piirkond, mis on määratletud veini valmistamise ja tootmise erandina, koosneb järgmistest Gardi departemangu kommuunide territooriumidest: Cornillon, Orsan, Pougnadoresse, Pouzilhac, Vabres.

Link tootespetsifikaadile

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-455370ad-04ad-4e6e-be9a-6e7d88987e94

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---

| 27.6.2023 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 224/43 |
| --- | --- | --- | --- |

27.6.2023

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 224/43

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 artiklis 105 osutatud veinisektoris kasutatava nimetuse tootespetsifikaadi muutmise taotluse avaldamine

(2023/C 224/11)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1308/2013 (1) artikli 98 kohaselt kahe kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

TOOTESPETSIFIKAADI MUUTMISE TAOTLUS

„Bairrada“

PDO-PT-A1537-AM01

Taotluse esitamise kuupäev: 2.3.2017

1.   Muudatuse suhtes kohaldatavad eeskirjad

Määruse (EL) nr 1308/2013 artikkel 105 – oluline muudatus

2.   Muudatuse kirjeldus ja põhjendused

2.1.   Viinamarjasaaduste kategooriad – ajakohastamine

Kirjeldus

Tootekategooria „vahuvein“ asendatakse kategooriaga „kvaliteetvahuvein“.

Põhjused

Tootekategooriat kohandatakse vastavalt õigusaktides sätestatud ajavahemikule.

Muudatused koonddokumendi osades: kõik varasemad viited tootekategooriale „vahuvein“ kehtivad nüüd kategooria „kvaliteetvahuvein“ kohta.

Muudatused spetsifikaadi osades: kõik varasemad viited tootekategooriale „vahuvein“ kehtivad nüüd kategooria „kvaliteetvahuvein“ kohta.

2.2.   Viinamarjasaaduste kategooriad – uus viinamarjasaaduste kategooria

Kirjeldus

Lisatakse kategooria „liköörvein“.

Põhjused

Aidata suurendada piirkonnas juba valmistatava toote majanduslikku väärtust, tunnustades seda päritolunimetuse andmisega.

Seda liiki toodet valmistavad tootjad juba vastavalt piirkonna traditsioonilistele tavadele ning sellel on eristuv kvaliteet ja iseloomulikud omadused. Selle uue toote lisamisega kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ toodete nimistusse tunnustatakse selle tähtsust ja kvaliteeti ning luuakse selle tootjate jaoks lisaväärtust.

Muudatused mõjutavad koonddokumendi järgmisi osi: „Viinamarjasaaduste kategooriad“, „Veini(de) kirjeldus“, „Veinivalmistamise eritavad“, „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja „Lisatingimused“.

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi järgmisi osi: „Viinamarjasaaduste kategooriad“, „Veini(de) kirjeldus“, „Veinivalmistamise eritavad“, „Seos geograafilise piirkonnaga“ ja „Lisatingimused“.

2.3.   Veini(de) kirjeldus – veinide ja kvaliteetvahuveinide kategooria

Kirjeldus

Veinide ja kvaliteetvahuveinide kategooria kirjeldust on parandatud ja kohandatud.

Põhjused

Leiti, et eelmine kirjeldus oli üldistav ega andnud piisavalt üksikasjalikku teavet, mistõttu seda kohandati, lisades kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ hõlmatud toodetega seostatavaid omadusi. Kohandamine on vajalik, et tagada koonddokumendi ja spetsifikaadi vastavus kohaldatavatele õigusaktidele.

Muudatused mõjutavad koonddokumendi osa pealkirjaga „Veini(de) kirjeldus – veinide ja kvaliteetvahuveinide kategooria“.

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi osa pealkirjaga „Veini(de) kirjeldus – veinide ja kvaliteetvahuveinide kategooria“.

2.4.   Maksimaalne saagikus – vein ja kvaliteetvahuvein

Kirjeldus

| | Maksimaalse saagikusega seotud muudatus |
| --- | --- |

Maksimaalse saagikusega seotud muudatus

| | Valge ja roosa vein: 100 hl |
| --- | --- |

Valge ja roosa vein: 100 hl

| | Punane vein: 80 hl |
| --- | --- |

Punane vein: 80 hl

| | Kvaliteetvahuvein: 120 hl |
| --- | --- |

Kvaliteetvahuvein: 120 hl

Põhjused

Maksimaalse saagikuse näitaja väärtusi on suurendatud, et viia need vastavusse piirkonna tegelike tootmismahtudega, ilma et nende eriomadused seetõttu kannataks.

Muudatused mõjutavad koonddokumendi osa pealkirjaga „Veinivalmistuse eritavad“.

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi osa pealkirjaga „Veinivalmistuse eritavad“.

2.5.   Peamised viinamarjasordid – uued sordid

Kirjeldus

Sortide loetelu muutmine/ajakohastamine. Lisandunud on sort „Viognier“.

Põhjused

Vajadus kohandada ja ajakohastada piirkonna veinide tootmiseks kindlaks määratud sortide loetelu, et see oleks kooskõlas uue riikliku õigusraamistikuga, mis käsitleb Portugali veinide tootmiseks sobilike sortide riiklikku loetelu, lisades loetellu piirkonna veinide omaduste tagamiseks sobiva sordi. See sort kuulub geograafilise piirkonna traditsioonilisse sordivalikusse, mistõttu selle loetellu lisamisega pigem optimeeritakse kui muudetakse kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ veinide eriomadusi.

Muudatused mõjutavad koonddokumendi osa pealkirjaga „Peamised viinamarjasordid“.

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi osa pealkirjaga „Peamised viinamarjasordid“.

2.6.   Seos geograafilise piirkonnaga

Kirjeldus

Kirjeldust selle kohta, milline on seos geograafilise piirkonnaga, on kohandatud ja parandatud. Teave geograafilise piirkonna, tootega seotud üksikasjade ja põhjusliku seose kohta on läbi vaadatud (juba varem lisatud tootekategooriad) või lisatud (uued tootekategooriad).

Põhjused

Kuna ühelt poolt leiti, et seost käsitlev varasem kirjeldus on liiga üldistav ega anna piisavalt üksikasjalikku teavet, ning teiselt poolt tekkis vajadus lisada seose kirjeldus uue tootekategooria (liköörvein) kohta, tehti kõnealuse osa sisus muudatusi ja hõlmati kõik tootekategooriad. Sellega muudetakse sisu objektiivsemaks, kuna määratletud seos geograafilise piirkonnaga kehtib kõigi kategooriate puhul.

Muudatused mõjutavad koonddokumendi osa pealkirjaga „Seos geograafilise piirkonnaga“

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi osa pealkirjaga „Seos geograafilise piirkonnaga“.

2.7.   Veinid – nimetus „Clássico“

Kirjeldus

Märgistusel nimetuse „Clássico“ kasutamisega seotud nõuete sätestamine.

Põhjused

Vajadus sätestada veinide etiketil nimetuse „Clássico“ märkimise tingimused ja seotud nõuded.

Muudatused mõjutavad koonddokumendi osa pealkirjaga „Lisatingimused – märgistamisega seotud lisasätted“.

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi osa pealkirjaga „Lisatingimused – märgistamisega seotud lisasätted“.

2.8.   Teave taotleja kohta

Kirjeldus

Taotlejaga seotud andmete ajakohastamine

Põhjused

Teave on aegunud, mistõttu tuleb seda ajakohastada. Ajakohastus on vajalik, et tagada spetsifikaadi vastavus kohaldatavatele õigusaktidele ja lisada selgitusi varasemale kirjeldusele.

Muudatuste mõju koonddokumendi osadele: see muudatus ei too kaasa muudatusi koonddokumendis.

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi osa pealkirjaga „Muu teave – taotleja andmed“.

2.9.   Teave sidusrühmade kohta

Kirjeldus

Sidusrühmade kohta esitatud teabe väljajätmine.

Põhjused

Arusaamatuse tõttu olid asjaomasele väljale sisestatud taotleja andmed. See teave on nüüd kustutatud. Muudatus on vajalik, et tagada spetsifikaadi vastavus kohaldatavatele õigusaktidele ja lisada selgitusi varasemale kirjeldusele.

Muudatuste mõju koonddokumendi osadele: see muudatus ei too kaasa muudatusi koonddokumendis.

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi osa pealkirjaga „Muu teave – sidusrühmade andmed“.

2.10.   Teave kontrollorganite kohta

Kirjeldus

Kontrollorganeid käsitleva teabe ajakohastamine.

Põhjused

Teave on aegunud, mistõttu tuleb seda ajakohastada. Ajakohastus on vajalik, et tagada spetsifikaadi vastavus kohaldatavatele õigusaktidele ja lisada selgitusi varasemale kirjeldusele.

Muudatuste mõju koonddokumendi osadele: see muudatus ei too kaasa muudatusi koonddokumendis.

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi osa pealkirjaga „Muu teave – teave kontrollorganite kohta“.

2.11.   Teave pädevate järelevalveasutuste kohta

Kirjeldus

Pädevaid järelevalveasutusi käsitleva teabe ajakohastamine.

Põhjused

Teave on aegunud, mistõttu tuleb seda ajakohastada. See on vajalik, et tagada spetsifikaadi vastavus kohaldatavatele õigusaktidele ja lisada selgitusi varasemale kirjeldusele.

Muudatuste mõju koonddokumendi osadele: see muudatus ei too kaasa muudatusi koonddokumendis.

Muudatused mõjutavad spetsifikaadi osa pealkirjaga „Muu teave – teave pädevate järelevalveasutuste kohta“.

KOONDDOKUMENT

1.   Toote nimetus

Bairrada

2.   Geograafilise tähise tüüp

KPN – kaitstud päritolunimetus

3.   Viinamarjasaaduste kategooriad

| 1. | Vein |
| --- | --- |

1.

Vein

| 3. | Liköörvein |
| --- | --- |

3.

Liköörvein

| 5. | Kvaliteetvahuvein |
| --- | --- |

5.

Kvaliteetvahuvein

4.   Veini(de) kirjeldus

4.1.   Vein (valge, punane ja roosa)

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid. Need on maitselt värsked ja värvilt tsitriinkollased, mõnikord roheka või kergelt kuldse varjundiga, kui neid on kääritatud uutes puidust vaatides. Neil on õrn lille- ja/või puuviljaaroom, milles on mõnikord tunda ka intensiivsemaid troopilisi ja võiseid nüansse. Need on struktuursed veinid, mille happesus ja alkoholisisaldus on heas loomulikus tasakaalus ning mida iseloomustab täiuslik värskus.

Punased veinid. Need on intensiivset punast värvi ja mõnikord ka sinaka varjundiga, nende aroomis on tunda põldmarjade, bergamoti ja vürtside hõngu ning neile on iseloomulik tugev tanniinine struktuur ja happesus. Laagerdumise tulemusena pääsevad esile kolmanda taseme aroomid, näiteks metsamarjade, vaigu, vürtside, mee ja suitsulõhn, ning kujuneb välja meeldiv struktuur, mille tagab alkoholi, happe ja tanniinide vaheline hea tasakaal ning mis on tõenduseks veini pikaealisusest.

Roosad veinid. Need on oranži kuni punase värvusega ning punaste puuviljade aroomiga. Maitseomadustelt on need mõõdukalt suure happesusega ja väga värsked.

Muude analüütiliste parameetrite puhul kehtivad õigusaktides sätestatud väärtused.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | milliekvivalenti liitri kohta |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

milliekvivalenti liitri kohta

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta)

4.2.   Kvaliteetvahuveinid (valged, punased ja roosad)

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid. Need on kahvatut tsitriinkollast värvi ja kergelt kuldse varjundiga. Aroomis valitsevad lille- ja puuviljalõhnad ning on tunda valge viljalihaga puuviljade hõngu. Pikemalt laagerdunud valgetel veinidel on intensiivne ja röstimise lõhna meenutav aroom. Maitseomadustelt on need intensiivsed, harmooniliselt täidlased, väga värsked ning meeldivalt vahused.

Punased veinid. Need on punakat värvi, kohati intensiivsed, väga värske ja meeldivalt vahuse maitsega. Aroomis on tunda lille- ja puuviljalõhnad. Pikemalt laagerdunud valgetel veinidel on intensiivne ja röstimislõhna meenutav aroom. Need veinid on maitseomadustelt tanniinide tõttu täidlased ja tasakaalustatud, nende mullid on pisikesed ja püsivad.

Roosad veinid. Nende värvus varieerub oranžist roosani. Aroomis valitsevad lille- ja puuviljalõhnad ning tunda on punaste puuviljade (nt kirss, mustikas ja maasikas) nooti, pikema laagerdumise järel tulevad esile röstimise hõng ja intensiivsemad lõhnad. Need on maitse poolest kerged ja tasakaalus happesusega, suurepäraselt värsked ja meeldivalt vahused.

Muude analüütiliste parameetrite puhul kehtivad õigusaktides sätestatud väärtused.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 11 |
| Minimaalne üldhappesus | |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

11

Minimaalne üldhappesus

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta)

4.3.   Liköörvein (valge ja punane)

LÜHIKIRJELDUS

Valged veinid. Need on kergelt kuldkollased ja mõnikord ka kastanitooni, mis tuleneb puidust vaatides laagerdumisest. Mõnikord on neil tsitruseviljale omane aroom, millele lisanduvad pähklised noodid ja kerge oksüdatsiooni lõhn. Maitse on mõõdukalt magus ja selles on tunda alkoholi. Seda iseloomustab struktuursus ja tugev happesus ning sellest tulenev värskus, mis on üldmuljes domineeriv.

Punased veinid. Värvus võib varieeruda mõõdukast punakast kuni tumedama punaseni ning selles võib aimata ka kollase, oranži ja kastanipruuni toone, mis tekivad puidust vaatides laagerdumisest. Aroomis on tunda kuivatatud puuviljade ja väga värskete punaste puuviljade lõhna, näiteks hapukirsside oma, ning ka oksüdeerumise lõhna. Aimata võib ka kerget mee- ja/või viigimarjanooti. Punased liköörveinid on maitselt struktuursed ja tugeva happesusega, millest tuleneb üldmuljes domineeriv värskus, kuid neid iseloomustab ka mõõdukas magusus. Kui vein on laagerdunud tammevaadis, võib tunda maitses viskoosset nüanssi.

Muude analüütiliste parameetrite puhul kehtivad õigusaktides sätestatud väärtused.

| Üldised analüütilised omadused |
| --- |
| Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides) | |
| Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides) | 16 |
| Minimaalne üldhappesus | grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena |
| Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta) | |
| Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta) | |

Üldised analüütilised omadused

Maksimaalne üldalkoholisisaldus (mahuprotsentides)

Minimaalne tegelik alkoholisisaldus (mahuprotsentides)

16

Minimaalne üldhappesus

grammi liitri kohta, väljendatud viinhappena

Maksimaalne lenduvate hapete sisaldus (milliekvivalenti liitri kohta)

Maksimaalne vääveldioksiidi üldsisaldus (milligrammi liitri kohta)

5.   Veinivalmistustavad

Veinivalmistuse eritavad

5.1.   Kvaliteetvahuvein – tootmismeetod

Veinivalmistamise eritavad

Kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ kvaliteetvahuveinide valmistamiseks tuleb kasutada klassikalist pudelis kääritamise meetodit, mis on kooskõlas kehtivate õigusaktidega.

5.2.   Vein, kvaliteetvahuvein ja liköörvein – loomulik alkoholisisaldus mahuprotsentides

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud piirangud

Kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ veinitoodete valmistamiseks kasutatava viinamarjavirde loomulik alkoholisisaldus peab olema vähemalt:

| — | valge, punane ja roosa vein – 11 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

valge, punane ja roosa vein – 11 mahuprotsenti;

| — | kvaliteetvahuvein – 9,5 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

—

kvaliteetvahuvein – 9,5 mahuprotsenti;

| — | liköörvein – 12 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

—

liköörvein – 12 mahuprotsenti.

5.3.   Kvaliteetvahuvein – laagerdumine

Veinivalmistamise eritavad

Kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ hõlmatud kvaliteetvahuvein peab pärast villimist jääma villija ruumidesse vähemalt üheksaks kuuks, enne kui selle võib turule viia.

5.4.   Liköörvein – tootmine

Veinivalmistamise suhtes kehtestatud piirangud

Kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ liköörveini valmistatakse viinamarjadest, mis on sobilikud kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ toodete valmistamiseks ja millele lisatakse kääritamise varajases etapis veinidestillaati, mille tegelik alkoholisisaldus on vähemalt 52 mahuprotsenti ja mitte üle 86 mahuprotsendi, järgides kohaldatavates õigusaktides sätestatud omadustele esitatavaid nõudeid.

5.5.   Veinid, kvaliteetvahuveinid ja liköörveinid – viljelustavad, viinapuude kujundamine ja mullastik

Viljelustavad

Kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ veinide tootmiseks mõeldud viinamarjaistandustes tuleb rakendada piirkonna traditsioonilisi viljelustavasid või sertifitseerimisasutuse soovitatud viljelustavasid.

Viinapuude võra tuleb kujundada nn poolvabal meetodil või nöörpuumeetodil ning viinapuude istutustihedus peab olema suurem kui 3 000 taime hektari kohta.

Kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ veinitoodete valmistamiseks mõeldud viinapuud tuleb istutada järgmiste omadustega mulda (või peavad olema kasvanud järgmiste omadustega mullas):

| a) | lubjarikas pruun- või punamuld; |
| --- | --- |

a)

lubjarikas pruun- või punamuld;

| b) | huumuserikas või huumusevaene kiltkivimuld; |
| --- | --- |

b)

huumuserikas või huumusevaene kiltkivimuld;

| c) | kivinemata liivasest materjalist leetmuld. |
| --- | --- |

c)

kivinemata liivasest materjalist leetmuld.

Maksimaalne saagikus

| 1. | Vein (valge ja roosa)
  100 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

1.

Vein (valge ja roosa)

100 hektoliitrit hektari kohta

| 2. | Vein (punane)
  80 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

2.

Vein (punane)

80 hektoliitrit hektari kohta

| 3. | Kvaliteetvahuvein
  120 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

3.

Kvaliteetvahuvein

120 hektoliitrit hektari kohta

| 4. | Liköörvein
  100 hektoliitrit hektari kohta |
| --- | --- |

4.

Liköörvein

100 hektoliitrit hektari kohta

6.   Määratletud geograafiline piirkond

Geograafiline piirkond langeb kokku päritolunimetuse „Bairrada“ omaga. Selle moodustavad:

| a) | omavalitsusüksused Anadia, Mealhada ja Oliveira do Bairro; |
| --- | --- |

a)

omavalitsusüksused Anadia, Mealhada ja Oliveira do Bairro;

| b) | omavalitsusüksus Águeda: haldusüksused União das freguesias de Recardães e Espinhel, União das freguesias de Águeda e Borralha ja União das freguesias de Barrô e Aguada de Baixo; haldusüksuses União das freguesias de Travassô e Óis da Ribeira üksnes vald Óis da Ribeira; haldusüksuses União das freguesias de Belazaima do Chão, Castanheira do Vouga e Agadão üksnes vald Belazaima do Chão; vallad Aguada de Cima, Fermentelos ja Valongo do Vouga; |
| --- | --- |

b)

omavalitsusüksus Águeda: haldusüksused União das freguesias de Recardães e Espinhel, União das freguesias de Águeda e Borralha ja União das freguesias de Barrô e Aguada de Baixo; haldusüksuses União das freguesias de Travassô e Óis da Ribeira üksnes vald Óis da Ribeira; haldusüksuses União das freguesias de Belazaima do Chão, Castanheira do Vouga e Agadão üksnes vald Belazaima do Chão; vallad Aguada de Cima, Fermentelos ja Valongo do Vouga;

| c) | omavalitsusüksus Aveiro: haldusüksuses União das freguesias de Requeixo, Nossa Senhora de Fátima e Nariz üksnes vald Nariz; |
| --- | --- |

c)

omavalitsusüksus Aveiro: haldusüksuses União das freguesias de Requeixo, Nossa Senhora de Fátima e Nariz üksnes vald Nariz;

| d) | omavalitsusüksus Cantanhede: haldusüksused União das freguesias de Sepins e Bolhoa, União das freguesias de Vilamar e Corticeiro de Cima, União das freguesias de Covões e Camarneira, União das freguesias de Portunhos e Outil ja União das freguesias de Cantanhede e Pocariça ning vallad Ançã, Cadima, Cordinhã, Febres, Murtede, Ourentã, Sanguinheira ja São Caetano; |
| --- | --- |

d)

omavalitsusüksus Cantanhede: haldusüksused União das freguesias de Sepins e Bolhoa, União das freguesias de Vilamar e Corticeiro de Cima, União das freguesias de Covões e Camarneira, União das freguesias de Portunhos e Outil ja União das freguesias de Cantanhede e Pocariça ning vallad Ançã, Cadima, Cordinhã, Febres, Murtede, Ourentã, Sanguinheira ja São Caetano;

| e) | omavalitsusüksus Coimbra: haldusüksused União das freguesias de Souselas e Botão ja União das freguesias de Trouxemil e Torre de Vilela; haldusüksuses União das freguesias de Antuzede e Vil de Matos üksnes vald Vil de Matos; |
| --- | --- |

e)

omavalitsusüksus Coimbra: haldusüksused União das freguesias de Souselas e Botão ja União das freguesias de Trouxemil e Torre de Vilela; haldusüksuses União das freguesias de Antuzede e Vil de Matos üksnes vald Vil de Matos;

| f) | omavalitsusüksus Vagos: haldusüksuses União das freguesias de Fonte de Angeão e Covão do Lobo üksnes vald Covão do Lobo; haldusüksuses União das freguesias de Ponte de Vagos e Santa Catarinas üksnes vald Santa Catarina; vallad Ouca ja Sosa. |
| --- | --- |

f)

omavalitsusüksus Vagos: haldusüksuses União das freguesias de Fonte de Angeão e Covão do Lobo üksnes vald Covão do Lobo; haldusüksuses União das freguesias de Ponte de Vagos e Santa Catarinas üksnes vald Santa Catarina; vallad Ouca ja Sosa.

7.   Peamised veiniviinamarjasordid

| | Alfrocheiro – Tinta-Bastardinha |
| --- | --- |

Alfrocheiro – Tinta-Bastardinha

| | Aragonez – Tinta-Roriz; Tempranillo |
| --- | --- |

Aragonez – Tinta-Roriz; Tempranillo

| | Arinto – Pedernã |
| --- | --- |

Arinto – Pedernã

| | Baga |
| --- | --- |

Baga

| | Bastardo – Graciosa |
| --- | --- |

Bastardo – Graciosa

| | Bical – Borrado-das-Moscas |
| --- | --- |

Bical – Borrado-das-Moscas

| | Cabernet Sauvignon |
| --- | --- |

Cabernet Sauvignon

| | Camarate |
| --- | --- |

Camarate

| | Castelão – João-de-Santarém (1); Periquita |
| --- | --- |

Castelão – João-de-Santarém (1); Periquita

| | Cercial – Cercial-da-Bairrada |
| --- | --- |

Cercial – Cercial-da-Bairrada

| | Chardonnay |
| --- | --- |

Chardonnay

| | Fernão-Pires – Maria-Gomes |
| --- | --- |

Fernão-Pires – Maria-Gomes

| | Jaen – Mencía |
| --- | --- |

Jaen – Mencía

| | Merlot |
| --- | --- |

Merlot

| | Petit-Verdot |
| --- | --- |

Petit-Verdot

| | Pinot-Blanc |
| --- | --- |

Pinot-Blanc

| | Pinot-Noir |
| --- | --- |

Pinot-Noir

| | Rabo-de-Ovelha |
| --- | --- |

Rabo-de-Ovelha

| | Rufete – Tinta-Pinheira |
| --- | --- |

Rufete – Tinta-Pinheira

| | Sauvignon – Sauvignon-Blanc |
| --- | --- |

Sauvignon – Sauvignon-Blanc

| | Sercialinho |
| --- | --- |

Sercialinho

| | Syrah – Shiraz |
| --- | --- |

Syrah – Shiraz

| | Tinta – Barroca |
| --- | --- |

Tinta – Barroca

| | Tinto-Cão |
| --- | --- |

Tinto-Cão

| | Touriga-Franca |
| --- | --- |

Touriga-Franca

| | Touriga-Nacional |
| --- | --- |

Touriga-Nacional

| | Verdelho |
| --- | --- |

Verdelho

| | Viognier |
| --- | --- |

Viognier

8.   Seos(t)e kirjeldus

Vein, kvaliteetvahuvein ja liköörvein

Seose suhtes olulised geograafilise piirkonna üksikasjad

Looduslikud tegurid Geograafiline piirkond piirneb põhja suunast Vouga jõe, lõuna suunast Mondego jõe, ida suunast Bussaco ja Caramulo mäeaheliku ning lääne suunast Atlandi ookeaniga.

See on enamasti tasane piirkond, kus on väikese kallakuga mäekünkad, mille kõrgus merepinnast ulatub harva üle 250 m.

Kaitstud päritolunimetuse „Bairrada“ määratletud piirkond paikneb tasandikul või platool, mis on tervenisti Atlandi ookeani lähedal ning viimane mõjutab oluliselt piirkonna kliimat.

Atlandi ookeanist tugevalt mõjutatud vahemerelisele kliimale on iseloomulikud suhteliselt madala keskmise temperatuuriga, kuid suure sademete hulgaga pikad ja jahedad talved. Suved on soojad ja mõjutatud Atlandi ookeanilt puhuvatest tuultest. Päevad on kuumad ja ööd jahedad ning temperatuuri kõikumine märkimisväärne.

Mullad on mineraalirikkad ja moodustunud erinevatel geoloogilistel ajastutel. Maa on üldiselt vilets, koosnedes liiv- või savimuldadest, samuti liivsavimuldadest. Viinapuid kasvatatakse peamiselt savimuldadel ja savistel lubjakivimuldadel.

Inimtegurid Bairrada piirkonna viinamarjakasvatus on alates keskajast aidanud kaasa piirkonna majandusarengule.

Piirkonna veinid olid tuntud ja nende kvaliteeti hinnati juba 19. sajandil, mil hakati nägema piirkonnas vahuveinide tootmise potentsiaali. Just selles piirkonnas toodeti 1890. aastal esimesed Portugali vahuveinid kaubanduslikul eesmärgil.

Toote eriomadused, mida seostatakse geograafilise piirkonnaga.

Kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ hõlmatud veinidel, kvaliteetvahuveinidel ja liköörveinidel on ühised iseloomulikud omadused. Nendele on omane rikkalik aroom ja eriline värskus, meeldiv struktuursus ning tasakaalus tugev happesus (mis tuleneb mittelenduvate hapete sisaldusest).

Seos geograafilise piirkonnaga.

Piirkond on tuntud oma suure sademete hulga poolest, mis tuleneb peamiselt maastiku mõõdukast kõrgusest ja Atlandi ookeani tugevast mõjust. Need omadused aitavad saada sobiva küpsusastmega viinamarjad, millest saab valmistada tugeva happesusega ja rohkelt aroomikomponente sisaldavad veinid.

Atlandi ookeani mõju, mis avaldub terves geograafilises piirkonnas, ja suur sademete hulk aitavad saavutada piirkonna veinidele iseloomuliku erilise värskuse. See tuleneb peamiselt niisugustes tingimustes kasvatatud viinamarjade loomulikust happesusest.

Geograafilise piirkonna mullad on tekkinud settekivimist. Viinapuid kasvatatakse aladel, mida katab juuraajastu lubjarikas muld, triiase ajastu liivakivi või kriidiajastu konglomeraat.

Seega loob geograafiline piirkond viinamarjakasvatuseks suurepärased tingimused, eelkõige tänu sellele, et sealses pinnases on vesi hästi kättesaadav ning muld on sademerikastel kuudel hea läbilaskvuse ja suure veesiduvusega. See aitab märkimisväärselt kaasa piirkonnas kasvatatavatest viinamarjadest valmistatud veinide omaduste kujunemisele, eelkõige nende tugevate mittelenduvate hapete tekkele, mis on oluline veinide värskuse saavutamiseks.

Inimtegur, mis aitab säilitada tavasid ja traditsioone ning kajastub geograafilise piirkonna tingimustega kõige paremini sobivate sortide valikus, on otsustava tähtsusega, kuna võimaldab kasvatada selliseid viinamarju, mis tagavad kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ hõlmatud veinide, kvaliteetvahuveinide ja liköörveinide eripära.

Piirkonna traditsioonidega seotud inimtegurist tulenevad kasvatustavad ja tehnilised lahendused (mida kasutatakse saagikoristusel, kääritamisel, leotamisel ja laagerdamisel) mõjutavad samuti kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ hõlmatud veinitoodete üldisi omadusi.

Tänu piirkonna mullastikule ja kliimatingimustele, selle viinamarjasortidele ning traditsioonidel põhinevale oskusteabele saab valmistada kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ hõlmatud veinitoodetele eriomase mineraalsuse, happesuse ja värskusega veine.

9.   Muud olulised tingimused

Vein, kvaliteetvahuvein ja liköörvein

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted.

Tingimuse kirjeldus

Märgistuse hindamine enne toote turule laskmist.

Märgistuse lisamine etiketile on kohustuslik.

Vein – nimetuse „Clássico“ kasutamine

Õigusraamistik:

liikmesriigi õigusaktid.

Lisatingimuse liik:

märgistamisega seotud lisasätted.

Tingimuse kirjeldus

Nimetust „Clássico“ võib kaitstud päritolunimetusega „Bairrada“ veinide etiketil kasutada järgmistel tingimustel:

| a) | nimetust „Clássico“ kandvate veinide tootmiseks võib piirkonna sordiloetelust kasutada järgmisi veinisorte: | Arinto (Pedernã); |
| --- | --- | --- |

a)

nimetust „Clássico“ kandvate veinide tootmiseks võib piirkonna sordiloetelust kasutada järgmisi veinisorte:

Arinto (Pedernã);

| | Bical (Borrado-das-Moscas); |
| --- | --- |

Bical (Borrado-das-Moscas);

| | Cercial (Cercial-da-Bairrada); |
| --- | --- |

Cercial (Cercial-da-Bairrada);

| | Fernão-Pires (Maria-Gomes); |
| --- | --- |

Fernão-Pires (Maria-Gomes);

| | Rabo-de-Ovelha; |
| --- | --- |

Rabo-de-Ovelha;

| | Alfrocheiro (Tinta-Bastardinha); |
| --- | --- |

Alfrocheiro (Tinta-Bastardinha);

| | Baga; |
| --- | --- |

Baga;

| | Camarate; |
| --- | --- |

Camarate;

| | Castelão; |
| --- | --- |

Castelão;

| | Jaen (Mencía); |
| --- | --- |

Jaen (Mencía);

| | Touriga-Nacional; |
| --- | --- |

Touriga-Nacional;

| b) | nimetust „Clássico“ kandvate veinide tootmiseks mõeldud viinamarjaistanduste maksimaalne saagikus peab olema 55 hektoliitrit hektari kohta; |
| --- | --- |

b)

nimetust „Clássico“ kandvate veinide tootmiseks mõeldud viinamarjaistanduste maksimaalne saagikus peab olema 55 hektoliitrit hektari kohta;

| c) | nimetust „Clássico“ kandvate veinide tegelik alkoholisisaldus peab olema vähemalt: | valge vein – 12 mahuprotsenti; |
| --- | --- | --- |

c)

nimetust „Clássico“ kandvate veinide tegelik alkoholisisaldus peab olema vähemalt:

valge vein – 12 mahuprotsenti;

| | punane vein – 12,5 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

punane vein – 12,5 mahuprotsenti;

| d) | nimetust „Clássico“ kandvate veinide tootmiseks kasutatava viinamarjavirde loomulik alkoholisisaldus peab olema vähemalt: | valge vein – 12 mahuprotsenti; |
| --- | --- | --- |

d)

nimetust „Clássico“ kandvate veinide tootmiseks kasutatava viinamarjavirde loomulik alkoholisisaldus peab olema vähemalt:

valge vein – 12 mahuprotsenti;

| | punane vein – 12,5 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

punane vein – 12,5 mahuprotsenti;

| e) | nimetust „Clássico“ kandvate veinide minimaalne laagerdumisaeg on järgmine: | punane vein – võib villida pärast vähemalt 30-kuulist laagerdumist, millest 12 kuud peab toimuma pudelis; |
| --- | --- | --- |

e)

nimetust „Clássico“ kandvate veinide minimaalne laagerdumisaeg on järgmine:

punane vein – võib villida pärast vähemalt 30-kuulist laagerdumist, millest 12 kuud peab toimuma pudelis;

| | valge vein – võib villida pärast vähemalt 12-kuulist laagerdumist, millest 6 kuud peab toimuma pudelis. |
| --- | --- |

valge vein – võib villida pärast vähemalt 12-kuulist laagerdumist, millest 6 kuud peab toimuma pudelis.

Link tootespetsifikaadile

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

---