# Eiropas Savienības C 157/2023

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 157 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 66. gadagājums2023. gada 3. maijs |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 157

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

66. gadagājums2023. gada 3. maijs

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 153. plenārā sesija, 8.2.2023.–9.2.2023. |
| 2023/C 157/01 | Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par tematu Pilsētu un reģionu atbilde uz enerģētikas krīzi: ceļā uz īstu Eiropas enerģētikas savienību | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 153. plenārā sesija, 8.2.2023.–9.2.2023. |
| 2023/C 157/02 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu IAM īstenošanā panāktais progress | 6 |
| 2023/C 157/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Pārskata ziņojums par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu | 12 |
| 2023/C 157/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Cilvēki pirmajā vietā, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšana, ES tālāko reģionu potenciāla atraisīšana | 18 |
| 2023/C 157/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Sociālajai ekonomikai labvēlīgas vides radīšana – vietējā un reģionālā perspektīva | 23 |
| 2023/C 157/06 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Eiropas Aprūpes stratēģija | 28 |
| 2023/C 157/07 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Adekvāts minimālā ienākuma atbalsts, kas nodrošina aktīvu iekļaušanu: vietējā un reģionālā perspektīva | 33 |
| 2023/C 157/08 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu ES Dabas atjaunošanas tiesību akts | 38 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

RK 153. plenārā sesija, 8.2.2023.–9.2.2023.

2023/C 157/01

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par tematu Pilsētu un reģionu atbilde uz enerģētikas krīzi: ceļā uz īstu Eiropas enerģētikas savienību

1

ATZINUMI

Reģionu komiteja

RK 153. plenārā sesija, 8.2.2023.–9.2.2023.

2023/C 157/02

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu IAM īstenošanā panāktais progress

6

2023/C 157/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Pārskata ziņojums par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu

12

2023/C 157/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Cilvēki pirmajā vietā, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšana, ES tālāko reģionu potenciāla atraisīšana

18

2023/C 157/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Sociālajai ekonomikai labvēlīgas vides radīšana – vietējā un reģionālā perspektīva

23

2023/C 157/06

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Eiropas Aprūpes stratēģija

28

2023/C 157/07

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Adekvāts minimālā ienākuma atbalsts, kas nodrošina aktīvu iekļaušanu: vietējā un reģionālā perspektīva

33

2023/C 157/08

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu ES Dabas atjaunošanas tiesību akts

38

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Reģionu komiteja |
| | RK 153. plenārā sesija, 8.2.2023.–9.2.2023. |
| 2023/C 157/09 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Reģionālas pielāgošanās stratēģijas, kuru mērķis ir panākt mazoglekļa lauksaimniecību | 58 |
| 2023/C 157/10 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Eiropas veselības datu telpa | 64 |
| 2023/C 157/11 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Vienotā tirgus ārkārtas instruments | 82 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

RK 153. plenārā sesija, 8.2.2023.–9.2.2023.

2023/C 157/09

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Reģionālas pielāgošanās stratēģijas, kuru mērķis ir panākt mazoglekļa lauksaimniecību

58

2023/C 157/10

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Eiropas veselības datu telpa

64

2023/C 157/11

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu Vienotā tirgus ārkārtas instruments

82

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

RK 153. plenārā sesija, 8.2.2023.–9.2.2023.

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/1

---

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par tematu “Pilsētu un reģionu atbilde uz enerģētikas krīzi: ceļā uz īstu Eiropas enerģētikas savienību”

(2023/C 157/01)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK),

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2022. gada 18. maija plānu REPowerEU (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2022. gada 18. maija plānu REPowerEU (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/1032 (2022. gada 29. jūnijs), ar ko groza Regulas (ES) 2017/1938 un (EK) Nr. 715/2009 attiecībā uz gāzes uzglabāšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2022/1032 (2022. gada 29. jūnijs), ar ko groza Regulas (ES) 2017/1938 un (EK) Nr. 715/2009 attiecībā uz gāzes uzglabāšanu (2),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/1369 (2022. gada 5. augusts) par koordinētiem gāzes pieprasījuma samazināšanas pasākumiem (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu jautājuma risināšanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai par ārkārtas intervenci augsto enerģijas cenu jautājuma risināšanai (4),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai “Solidaritātes veicināšana ar labāk koordinētiem gāzes iepirkumiem, gāzes plūsmu pāri robežām un uzticamiem cenu etaloniem” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes regulai “Solidaritātes veicināšana ar labāk koordinētiem gāzes iepirkumiem, gāzes plūsmu pāri robežām un uzticamiem cenu etaloniem” (5),

| — | ņemot vērā 2022. gada 15. decembrī Eiropadomes pieņemtos secinājumus (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2022. gada 15. decembrī Eiropadomes pieņemtos secinājumus (6),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/2577 (2022. gada 22. decembris), ar ko nosaka satvaru atjaunīgās enerģijas apguves paātrināšanai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/2577 (2022. gada 22. decembris), ar ko nosaka satvaru atjaunīgās enerģijas apguves paātrināšanai (7),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/2578 (2022. gada 22. decembris), ar ko izveido tirgus korekcijas mehānismu iedzīvotāju un ekonomikas aizsardzībai pret pārmērīgi augstām cenām (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) 2022/2578 (2022. gada 22. decembris), ar ko izveido tirgus korekcijas mehānismu iedzīvotāju un ekonomikas aizsardzībai pret pārmērīgi augstām cenām (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūciju par ES reakciju uz enerģijas cenu pieaugumu Eiropā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. oktobra rezolūciju par ES reakciju uz enerģijas cenu pieaugumu Eiropā (9),

ES pilsētu un reģionu būtiskā loma enerģētikas krīzes laikā

| 1. | uzsver juridisko atbildību un lomu, kādu enerģētikas krīzes risināšanā ir uzņēmušies 1,2 miljoni ES vietējo un reģionālo vadītāju no 90 000 pilsētām un ciematiem, 900 lielpilsētām un 280 reģioniem, jo viņi sniedz ekonomisku un sociālu palīdzību neaizsargātām mājsaimniecībām un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); neraugoties uz enerģijas cenu straujo pieaugumu un augsto inflāciju, vietējās un reģionālās pašvaldības ir turpinājušas sniegt pamatpakalpojumus un veikušas pasākumus, lai nodrošinātu enerģijas taupīšanu, energouzņēmumu darbības nepārtrauktību un ārkārtas rīcības plānus, kuru mērķis ir stiprināt energoapgādes noturību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka Eiropas Komisija un Eiropas Parlaments (EP) vēl nekad tā nav centušies izstrādāt steidzamus pasākumus, tomēr norāda, ka pašreizējās iniciatīvas nesniedz vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzīgo tūlītējo atbalstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņemot vērā attiecīgos RK atzinumus (10), aicina Zviedrijas prezidentūru balstīties uz Čehijas prezidentūras ieguldīto priekšzīmīgo darbu un paātrināt atlikušo paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” tiesību aktu priekšlikumu pieņemšanu, kā arī nodrošināt ES tiesību aktu piemērotību enerģētikas krīzes risināšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka daudzas pilsētas un reģioni savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos (NEKP) ir izvirzījuši tālejošākus mērķus nekā attiecīgo valstu valdības; pamatojoties uz Pārvaldības regulas 11. pantu (11), aicina visas dalībvalstis aktīvi iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības NEKP pārskatīšanā un atjaunināšanā 2023. gadā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina labāk saskaņot un vienkāršot dažādās ES iniciatīvas enerģētikas un klimata jomā (12) un sniegt vietējām un reģionālajām pašvaldībām nepieciešamo finansiālo un tehnisko atbalstu; |
| --- | --- |

5.

Paātrināt pāreju uz tīru enerģiju pilsētās un reģionos, lai izveidotu īstenu Eiropas enerģētikas savienību

| 6. | pauž dziļas bažas par to, ka UNFCCC COP27 noslēgumā nav izdevies panākt ne vienošanos veicināt un paātrināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju samazināšanu visā pasaulē, ne pieņemt aicinājumu pakāpeniski samazināt visu fosilo kurināmo izmantošanu; uzsver: lai gan ir svarīgi paātrināt pāreju uz tīru enerģiju un izbeigt mūsu atkarību no fosilā kurināmā, mazoglekļa enerģijas avoti joprojām palīdz nodrošināt stabilu un cenas ziņā pieņemamu enerģiju atbilstīgi pašu dalībvalstu energoresursu struktūrai; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina izveidot īstenu Eiropas enerģētikas savienību ar pilnībā integrētu un savstarpēji labi savienotu tirgu visā ES, un tās pamatā jābūt labi funkcionējošai pārvaldības sistēmai. Lai varētu nodrošināt pilnīgu integrāciju, dalībvalstīm ir jāpilda savs pienākums nodrošināt pietiekamu un stabilu energoapgādi, lai nepieļautu, ka ražošanas jaudas nepietiekamība un augstas cenas ietekmē arī citas dalībvalstis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkārtoti uzsver, cik ārkārtīgi svarīgs ir princips “energoefektivitāte pirmajā vietā”, un atzinīgi vērtē centienus, kas ieguldīti, lai veicinātu energotaupības pasākumus visos ES līmeņos. Komiteja norāda: lai gan dažas dalībvalstis vēl nav ieviesušas nekādus pasākumus, lai samazinātu gāzes un elektroenerģijas patēriņu mājsaimniecībās, uzņēmumos un publiskās iestādēs (13), daudzas pilsētas visā ES ir pievienojušās kampaņai Cities’ Energy Saving Sprint (“Enerģijas taupīšana pilsētās”), ar ko citstarp ievieš energotaupības pasākumus saistībā ar apkuri, apgaismojumu, mobilitāti un veicina izpratni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka šādi pasākumi būtu jāveic ne tikai pašreizējā krīzē, un aicina Eiropas Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par energopietiekamību, lai racionalizētu enerģijas ietaupījumus visās politikas jomās; aicina veicināt būtiskas izmaiņas uzvedībā un pienācīgi atalgot par to; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis atbalstīt vienas pieturas aģentūru izveidi reģionālajā un vietējā līmenī, lai, ņemot vērā jaunos Eiropas Bauhaus principus, paātrinātu investīcijas energoefektīvā būvniecībā, ēku modernizācijā un energotaupības projektos; aicina dalībvalstis šim mērķim atvēlēt plāna REPowerEU līdzekļus un tos izmantot sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē vienošanos par ātrākām atļauju piešķiršanas procedūrām saistībā ar atjaunīgās enerģijas projektiem un aicina dalībvalstis pilnībā sadarboties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un vietējām kopienām, lai nodrošinātu vides aizsardzību, kā arī veicinātu sabiedrības atbalstu. Komiteja norāda, ka steidzami jāizstrādā ātras administratīvās procedūras un jānovērš birokrātiskie šķēršļi, kas kavē atjaunīgo energoresursu ieguves iekārtu uzstādīšanu lauku mājokļos. uzsver, ka lauku apvidos ir liels atjaunīgās enerģijas ražošanas potenciāls, tostarp iespēja ilgtspējīgi izmantot meža biomasu kā atjaunīgās enerģijas avotu, un tie var gūt labumu no lielākas savienojamības ar tīklu un no jaunām nodarbinātības iespējām, it īpaši jauniešiem un sievietēm; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē vienošanos, kas paredz no 2035. gada aizliegt fosilās degvielas iekšdedzes dzinējus jauniem vieglajiem automobiļiem un furgoniem; uzsver, ka visos ES reģionos ir vajadzīgas alternatīvas, cenas ziņā pieņemamas un pieejamas degvielas, kā arī attiecīgās uzpildes un uzlādes stacijas; vērš uzmanību uz RK izveidotas Autobūves reģionu alianses lūgumu radīt taisnīgas pārkārtošanās mehānismu, lai atbalstītu tādu reģionu sociālekonomisko struktūru, kuros ir spēcīgi attīstīta autobūves nozare un autobūves piegādes nozare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis veicināt starptautiskas un starpreģionālas elektroenerģijas pārvades infrastruktūras attīstību, kas ļautu dalīties ar elektroenerģiju, kura ražota no dažādiem atjaunīgajiem resursiem, kuri atkarībā no klimata un īpatnībām ir koncentrēti dažādos reģionos un kuru pieejamība attālās teritorijās, transportējot no vienas teritorijas uz citu, saīsina enerģijas padeves pārtraukumu laiku un atvieglo elektroenerģijas sistēmu pārvaldību, paverot ceļu 100 % atjaunīgās elektroenerģijas ražošanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka steidzami jāattīsta un jādekarbonizē mobilitāte pilsētās un laukos, un aicina veikt stingrus pasākumus, lai veicinātu drošu infrastruktūru un publiskās telpas pārdali pilsētu teritorijās; uzsver, ka reģioniem un pilsētām ir vajadzīgs elastīgs satvars, it īpaši attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību pamatnostādņu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šajā sakarībā aicina Eiropas Komisiju sākt kopīgu publiskā iepirkuma izmēģinājuma projektu, lai vairākām ES pilsētām un to apkārtnei nodrošinātu ūdeņraža autobusus, un otrajā posmā šo projektu attiecināt arī uz citām pilsētām un reģioniem visā ES; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka tīras enerģijas risinājumi bieži vien joprojām ir dārgi un ka procedūras, kas paredzētas investīcijām tīras enerģijas projektos, bieži vien ir laikietilpīgas un ļoti birokrātiskas. Komiteja aicina iesniegt tālejošākus priekšlikumus, lai atjaunīgās enerģijas risinājumus padarītu par vienkāršākajiem un lētākajiem risinājumiem tirgū un tādējādi tie kļūtu pieejami arī mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis daļu no REPowerEU līdzekļiem atvēlēt tam, lai attīstītu atbalsta mehānismus pēc Eiropas pilsētu mehānisma (European City Facility jeb EUCF) (14) parauga, vietējām un reģionālajām pašvaldībām nodrošinātu tiešu finansējumu, lai it īpaši mazās, vidējās un tādas pašvaldības, kuras saskaras ar strukturāliem šķēršļiem enerģētikas pārkārtošanā, varētu izstrādāt tirgus prasībām atbilstošus investīciju plānus; mudina piešķirt arī dāsnas dotācijas neaizsargātām mājsaimniecībām, kas nevar segt avansa izmaksas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | brīdina par to, ka turpmāk plāna REPowerEU finansēšanas nolūkā nebūtu jāierosina ESI fondu līdzekļu pārvietošana uz Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM), un iebilst pret jebkādiem mēģinājumiem atņemt resursus reģioniem, jo tas ir pretrunā ES principiem, it īpaši aktīvas subsidiaritātes principam, un spēkā esošajiem nolīgumiem par dalīto pārvaldību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | laikā, kad ANM plānu ietvaros tiks izstrādātas jaunās plāna REPowerEU nodaļas, aicina iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai nodrošinātu, ka no šīm jaunajām nodaļām tiek finansēti vietējo un reģionālo pašvaldību sagatavoti un kopā ar tām izstrādāti stratēģiskie projekti, kā arī jaunas pārrobežu infrastruktūras; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīst, ka solidaritātes pasākumiem enerģētikas jomā ir bijusi pirmā tūlītējā pozitīvā ietekme uz enerģijas cenām, un pauž atbalstu ES Enerģētikas platformas stiprināšanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sagaida, ka tiks pārskatīta direktīva par elektroenerģijas tirgus modeli, un cer, ka tajā tiks iekļauti pasākumi, ar kuriem samazina gāzes un elektroenerģijas cenu savstarpējo sasaisti līdz līmenim, kas ir proporcionāls šā kurināmā īpatsvaram elektroenerģijas galīgajā ražošanā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Eiropas Komisiju atzīt energokopienu, ražojošo patērētāju un vietējo pašvaldību tiesības iesaistīties vietējā atjaunīgās elektroenerģijas piegādē, taču tajā pašā laikā nekļūt par pilnībā regulētu mazumtirdzniecības piegādātāju, un mudina nodrošināt, ka šiem neprofesionālajiem tirgus dalībniekiem ir vienlīdzīgas tiesības piekļūt tīklam; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka jebkādām īstermiņa darbībām, piemēram, lielākam sašķidrinātas dabasgāzes (LNG) importam, jābūt pagaidu rakstura un tās nedrīkst radīt vēl lielākas iesīkstes situācijas; uzsver, ka infrastruktūrai paredzētām investīcijām vajadzētu būt vērstām uz “gatavību zaļajai gāzei”, lai sagatavotos klimatneitralitātei ar atjaunīgo ūdeņradi un citām atjaunīgo energoresursu degvielām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkārtoti aicina Eiropas Komisiju un likumdevējiestādes gaidāmajā daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanā palielināt investīcijas, kas paredzētas pētniecībai un inovācijai, tostarp klimatneitrāliem risinājumiem, piemēram, ES uzdevumiem “Klimatneitrālas un viedas pilsētas” un “Pielāgošanās klimata pārmaiņām” un reģionālajām inovācijas partnerībām, un izstrādāt jaunas finansējuma pozīcijas, lai veicinātu publiskā un privātā sektora konsorciju izveidi saistībā ar ēkām un dzīvojamo rajonu līmeņa klimatneitrāliem risinājumiem atbilstīgi jaunajiem Eiropas Bauhaus principiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka pašreizējā enerģētikas krīze ir uzskatāma arī par iespēju būtiski izvērst elektrifikāciju un atjaunīgā ūdeņraža ražošanu, kā arī turpināt atbalstīt to, ka tiek izstrādātas inovatīvas tehnoloģijas, piemēram, oglekļa uztveršana, izmantošana un uzglabāšana (CCUS), kā tīrs risinājums mūsu ekonomikas dekarbonizācijai; aicina Eiropas Komisiju ar topošās ūdeņraža bankas starpniecību atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību investīcijas atjaunīgā ūdeņraža infrastruktūrā, kā arī izmantot pašreizējo reģionālā un vietējā līmeņa paraugpraksi un veicināt tās pārņemšanu visā ES; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka investīcijas vietējo un reģionālo pašvaldību darbinieku prasmju attīstīšanā un pilnveidē ir būtiskas, lai paātrinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos; aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis saistībā ar Eiropas Prasmju gadu (2023) sākt īpašu iniciatīvu šajā ziņā; |
| --- | --- |

26.

Enerģētiskās nabadzības un mobilitātes iespēju nabadzības novēršana: neatstāt novārtā nevienu reģionu, pilsētu un iedzīvotāju

| 27. | ir nobažījusies par enerģētikas un pārtikas krīzes sociālo ietekmi uz iedzīvotājiem un MVU; aicina visas dalībvalstis savos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos izvirzīt skaidru mērķi mazināt enerģētisko nabadzību; mudina dalībvalstis izstrādāt integrētus pasākumus visās enerģētikas un sociālās politikas jomās, lai enerģētisko nabadzību novērstu un izskaustu, pamatojoties arī uz ES Enerģētiskās nabadzības observatorijas un Enerģētiskās nabadzības konsultāciju centra pieredzi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Eiropas Komisiju un likumdevējiestādes nodrošināt, ka jaunie un esošie politikas instrumenti tiek papildināti ar stabilu sociālo paketi un taisnīgiem pārdales pasākumiem, kas liktu pamatus taisnīgai enerģētikas pārkārtošanai, it īpaši neaizsargātu mājsaimniecību un jauniešu gadījumā. Papildus enerģētikas pārkārtošanas politikas pasākumiem, piemēram, renovācijai energoefektivitātes uzlabošanas nolūkā vai atjaunīgo energoresursu ieviešanai, ir nepieciešama atbilstoši mērķēta finansiāla, tehniska un sociāla palīdzība, kas būtu vērsta uz to, lai šie pasākumi būtu iekļaujoši; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka enerģētikas krīzei ir proporcionāli lielāka ietekme uz sievietēm, un aicina Eiropas Komisiju pārbaudīt, vai tās atbalsta instrumentos ir ievērota dzimumu līdztiesība, un nodrošināt, ka šādi instrumenti vēl vairāk nesaasina dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē pagaidu solidaritātes iemaksu ieviešanu, kuras mērķis ir galapatērētājiem pārdalīt enerģētikas nozares ieņēmumu pārpalikumu, un aicina dalībvalstis piešķirt vietējām un reģionālajām pašvaldībām mērķorientētus līdzekļus enerģētiskās nabadzības un mobilitātes iespēju nabadzības novēršanai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka enerģētikas krīze salīdzinoši spēcīgāk ietekmē tās mājsaimniecības ar maziem ienākumiem lauku apvidos, kurām nepieciešams izmantot savas automašīnas, lai piekļūtu pamatpakalpojumiem; uzsver, ka, pilnveidojot sabiedrisko transportu, būtu jāsamazina teritoriālā nevienlīdzība un mobilitātes iespēju nabadzība; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Eiropas Komisiju piedāvāt vietējām un reģionālajām pašvaldībām steidzamus risinājumus, ja valstu valdības nesniegtu pietiekamu atbalstu, un mudina deficīta aprēķināšanā, kas notiek saskaņā ar fiskālajiem noteikumiem, neņemt vērā ar enerģētikas krīzi saistītas mērķorientētas investīcijas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Eiropas Komisiju vājināt saikni starp enerģētikas un lauksaimniecības tirgiem, lai samazinātu lauksaimnieciskās ražošanas energointensitāti; prasa Eiropas Komisijai veikt padziļinātu un strukturālu pārtikas sistēmas reformu, kas apturētu spekulācijas starptautiskajos tirgos, nostiprinātu regulējumu un vēl vairāk aizsargātu lauksaimnieku ieņēmumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | lai ražotu organisko mēslojumu un tādējādi samazinātu atkarību no sintētiskajiem mēslošanas līdzekļiem, ko iegūst no dabasgāzes un naftas, aicina Eiropas Komisiju gādāt par to, ka kompostēšanai pirmām kārtām izmanto biomasu, ja vien izvēlētajai tehnoloģijai nav negatīvas ietekmes uz gaisa kvalitāti; mudina Eiropas Komisiju veicināt enerģijas ziņā efektīvākus ražošanas modeļus, piemēram, ilgtspējīgu saglabājošu lauksaimniecību, un vienlaikus norāda uz biomasas ražotāju arī kā potenciālo biomasas lietotāju divējādo lomu, ko tie īsteno, apmierinot paši savas vajadzības pēc enerģijas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka lielāks pieprasījums pēc biodegvielām var saasināt pārtikas krīzi; tādēļ mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis par prioritāti noteikt lauksaimniecības produktu izmantošanu pārtikā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka ir jāturpina attīstīt pašreizējos ES finanšu instrumentus un procedūras un tie jāpielāgo dažādām situācijām, lai varētu rast sinerģiju starp dažādajām programmām (15). Šajā sakarībā Komiteja vērš uzmanību uz īpašajām problēmām, ar kurām saskaras lauku reģioni un reģioni ar nelabvēlīgiem ģeogrāfiskiem apstākļiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu, kas pausts zaļā kursa rūpniecības plāna kontekstā: valsts atbalsta krīzes pagaidu regulējumu pārveidot par krīzes un pārejas pagaidu regulējumu, kura mērķis būs stimulēt investīcijas ātrākai atjaunīgās enerģijas ieviešanai; priekšlikums ietver arī tādu investīciju veicināšanu, kuras palīdzēs būtiski samazināt emisijas. Šajā nolūkā paredzēts noteikt augstāku maksimālā atbalsta apjomu un vienkāršot atbalsta aprēķinus, kā arī atbalstīt rūpniecības dekarbonizāciju un tādu iekārtu ražošanu, kuras vajadzīgas, lai līdz 2050. gadam sasniegtu klimatneitralitāti. Visumā RK atbalsta pieeju, kuras ietvaros paredzēts dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām ļaut elastīgāk atbalstīt pasākumus pārejai uz dekarbonizētu ekonomiku tādās svarīgās nozarēs kā atjaunīgais ūdeņradis, ēku energoefektivitāte, oglekļa uztveršana un uzglabāšana, kā arī bezemisiju transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tomēr uzsver, ka maksimāli būtu jāvairās no kropļojošas ietekmes, kuru varētu radīt atviegloti valsts atbalsta noteikumi, un Eiropas Komisijai ir jārūpējas par līdzsvara nodrošināšanu starp dažādām dalībvalstu prasībām. Pretējā gadījumā vienotajā tirgū varētu turpināties sadrumstalošanās, jo dalībvalstu iespējas finansiāli atbalstīt savus uzņēmumus nav vienādas, un tas vēl vairāk palielinātu teritoriālās atšķirības; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž gatavību arī turpmāk atbalstīt paraugprakses izplatīšanu un pārņemšanu un enerģētikas pasākumu īstenošanu, izmantojot RK iniciatīvu “Zaļais kurss vietējā līmenī” un it īpaši pastāvīgi pilnveidojot rokasgrāmatas “Zaļais kurss vietējā līmenī”; |
| --- | --- |

39.

| 40. | energoapgādes drošības un cenu pieņemamības jomā apņemas pastiprināt sadarbību ar kaimiņvalstīm vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkārtoti aicina Komisiju iekļaut Reģionu komiteju kā institucionālo partneri Enerģētiskās nabadzības un mazaizsargāto patērētāju koordinācijas grupā; ir gatava, izmantojot savu darba grupu “Zaļais kurss vietējā līmenī”, sniegt ieguldījumu šajā iestāžu sadarbībā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzdod Komitejas priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, ES Padomes prezidentvalstīm Zviedrijai un Spānijai un Eiropadomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

42.

Briselē, 2023. gada 9. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 230 final.

1

(2)  OV L 173, 30.6.2022., 17. lpp.

2

(3)  OV L 206, 8.8.2022., 1. lpp.

3

(4)  COM (2022) 473 final.

4

(5)  COM (2022) 549 final.

5

(6)  https://www.consilium.europa.eu/media/60872/2022-12-15-euco-conclusions-en.pdf

6

(7)  OV L 335, 29.12.2022., 36. lpp.

7

(8)  OV L 335, 29.12.2022., 45. lpp.

8

(9)  https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-9-2022-0347_LV.html

9

(10)  Sk. RK atzinumus par Energoefektivitātes direktīvas, Atjaunojamo energoresursu direktīvas, Ēku energoefektivitātes direktīvas un ES gāzes tirgus dekarbonizācijas regulējuma pārskatīšanu.

10

(11)  Pārvaldības regulas 11. pantā noteikts, ka katra dalībvalsts izveido klimata un enerģētikas daudzlīmeņu dialogu, kurā vietējās pašvaldības un citas attiecīgās ieinteresētās puses var aktīvi iesaistīties un apspriest to, ciktāl ir sasniegts regulas 2. pantā izvirzītais Savienības klimatneitralitātes mērķis.

11

(12)  Piemēram, Pilsētas mēru pakts klimata un enerģētikas jomā, Eiropas uzdevumi “Klimatneitrālas un viedas pilsētas” un “Pielāgošanās klimata pārmaiņām”, Eiropas Klimata pakts, “Tīra enerģija ES salām” u. c.

12

(13)  Saving-Energy-for-Europe-Ex.Summary.pdf (eeb.org).

13

Saving-Energy-for-Europe-Ex.Summary.pdf

(14)  EUCF – Home (eucityfacility.eu).

14

EUCF – Home

(15)  Sk. RK atzinumu “Taisnīga un ilgtspējīga pārkārtošanās ogļu ieguves un energoietilpīgo reģionu kontekstā” (OV C 498, 30.12.2022., 36. lpp.).

15

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

RK 153. plenārā sesija, 8.2.2023.–9.2.2023.

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/6 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/6

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “IAM īstenošanā panāktais progress”

(2023/C 157/02)

| Ziņotājs: | Ricardo RIO (PT/PPE), Bragas municipālās izpildpadomes priekšsēdētājs |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Ricardo RIO (PT/PPE), Bragas municipālās izpildpadomes priekšsēdētājs

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

1.

uzsver reģionu un pilsētu apņemšanos sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) – universālu koncepciju, kā panākt godīgāku, taisnīgāku, iekļaujošāku, ilgtspējīgāku un noturīgāku pasauli, – un norāda uz to nozīmi ilgtspējīgā Eiropas atveseļošanā un ilgtspējīgā ilgtermiņa izaugsmē;

2.

norāda uz savu aktīvo Eiropas līmeņa lomu IAM sasniegšanā. RK atzinuma “Ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana līdz 2030. gadam” pieņemšana pagājušajā gadā bija svarīgs solis, kas saskaņots ar Padomes 2021. gada jūnijā pieņemtajiem secinājumiem, un šis darbs ir jāturpina, veicot arī citus pasākumus;

3.

uzsver, ka Programma 2030. gadam tuvojas sava īstenošanas posma vidum, un pauž pārliecību par IAM lietderību, it īpaši politikas saskaņotības un iekļautības veicināšanā visos pārvaldības līmeņos;

4.

pauž nožēlu par to, ka pandēmija, karš Ukrainā, inflācijas pieaugums, enerģētikas krīze Eiropā un citas nesenās tendences ir kavējušas progresu IAM sasniegšanā; pauž bažas par klimatrīcības centienu palēnināšanos un pieaugošo nabadzības risku, it īpaši neaizsargātu grupu, migrantu izcelsmes cilvēku un bēgļu vidū; taču atkārtoti pauž atbalstu orientācijai uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem ES, valstu, reģionālā un vietējā līmenī saskaņā ar attiecīgajām to pilnvarām;

5.

uzskata, ka visus krīžu risināšanas centienus un iniciatīvas var uzskatīt arī par iespēju veicināt IAM īstenošanu un tai piešķirt jaunu impulsu;

6.

apliecina, ka ilgtspējīgas attīstības mērķi, iespējams, ir vienīgais holistiskais nākotnes plāns, kas var līdzsvarot daudzos visu līmeņu satvarus: Parīzes nolīgumu, nacionālos atveseļošanas un noturības plānus saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM), Biodaudzveidības konvenciju, ES zaļo kursu, Jauno pilsētattīstības programmu utt.; turklāt uzsver IAM visaptverošo un universālo raksturu, kas ir pamatā nepieciešamībai iesaistīt zinātni, ekonomiku, politikas veidotājus, pilsonisko sabiedrību un visus iedzīvotājus visos pārvaldības līmeņos;

7.

aicina stiprināt ES apņēmību un izstrādāt vispārēju stratēģiju IAM īstenošanai; vērš uzmanību uz vietējo un reģionālo pašvaldību lomu un resursiem, kā arī uz to, ka nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos diemžēl trūkst atsauču uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem un uz teritoriālo dimensiju;

8.

uzsver, ka arvien vairāk pilsētu un reģionu Eiropā izmanto ilgtspējīgas attīstības mērķus, lai atbalstītu savu vispārējo izaugsmes/atveseļošanas stratēģiju, un ka šī teritoriālā dimensija ir jāiekļauj ES ieguldījumā ANO IAM samitā, kas notiks 2023. gada septembrī; uzskata, ka jaunas ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanas stratēģijas būtu jābalsta uz augšupēju pieeju, jo vietējais un reģionālais līmenis var izmantot iekļaujošāku pieeju, tostarp dažādu ieinteresēto personu iesaistīšanai uz vietas;

9.

uzsver, ka IAM samits ir precīzāk jākoordinē ar citiem radniecīgiem procesiem, piemēram, “Mūsu kopīgo programmu”, Izglītības pārveides samitu, Nākotnes samitu, Sendai ietvarprogrammas vidusposma pārskatu un augsta līmeņa dialogu par attīstības finansēšanu, kas arī plānots 2023. gada septembrī;

10.

uzskata, ka būtu ieteicams vietējām un reģionālajām pašvaldībām sagatavot brīvprātīgus vietējos pārskatus / brīvprātīgus pašvaldību pārskatus, kas tiktu iestrādāti brīvprātīgos nacionālos pārskatos: ir nepieciešama patiesa daudzlīmeņu pārvaldības koordinācijas pieeja, spēju veidošana un paraugprakses apmaiņa, kā tas jau notiek URBACT projektā “Globāli mērķi pilsētām” un kur tiek piemērota ilgtspējīgu pilsētu ietvarstruktūra;

11.

norāda, ka ir jāizmanto iespēja iesaistīties spēcīgākā ES iestāžu dialogā labu laiku pirms samita, lai Eiropas Savienībā veicinātu interesi par ilgtspējīgas attīstības mērķiem, efektīvāk integrējot tos Eiropas pusgadā un ANM un strādājot ar tādiem jautājumiem kā iekļautība, daudzlīmeņu pārvaldība, mērķrādītāji un politikas saskaņotība; tāpēc aicina pārējās ES iestādes attiecīgi sadarboties ar RK un šajā kontekstā atzinīgi vērtē izveidoto IAM aliansi – starpparlamentāru, neformālu grupu Eiropas Parlamentā;

12.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija apņēmusies ilgtspējīgas attīstības mērķus uzskatīt par vadošu virzienu un kopīgu kompasu visām Komisijas darbībām, tostarp tās 2023. gada darba programmā un pirmā ES brīvprātīgā pārskata izstrādē, par kuru šogad ziņot Apvienoto Nāciju Organizācijai;

13.

pauž atzinību par Eiropas Komisijas darbu, kura mērķis ir integrēt ilgtspējīgas attīstības mērķus Eiropas pusgadā un labāka regulējuma instrumentos;

14.

tomēr norāda, ka šie ir nepārtraukti procesi, un aicina turpināt centienus, kā arī nodrošināt lielāku IAM pamanāmību visos ES instrumentos, tostarp ANM īstenošanā;

15.

pauž dziļas bažas par IAM integrācijas trūkumu nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos. Lielākā daļa dalībvalstu ilgtspējīgas attīstības mērķus piemin tikai netieši. RK pētījumā (1) ir atklāts, ka tikai dažas dalībvalstis nacionālo atveseļošanas un noturības plānu komponentus skaidri saista ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Turklāt vispārējais IAM integrācijas līmenis nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir diezgan zems: augstākais rādītājs (un pat tas ir zem 50 %) ir sasniegts ekonomikas IAM jomā (2);

16.

norāda, ka ilgtspējīgas attīstības mērķi būtu jāintegrē Eiropas pusgada dokumentos, un aicina uzņemties vadošo lomu Eiropas Komisijas un Padomes augstākajā līmenī, lai racionalizētu un vienkāršotu atjaunoto Eiropas pusgadu, atzītu vietējo un reģionālo pašvaldību lomu Eiropas pusgadā un galveno uzmanību pievērstu “konkurētspējīgai ilgtspējai”;

17.

iesaka palielināt IAM pamanāmību gada ilgtspējīgas izaugsmes pētījumā un nepārprotami atsaukties uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem arī konkrētām valstīm adresēto ieteikumu apsvērumos, tādējādi skaidri norādot, ka ieteikumu mērķis ir īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus;

18.

atkārtoti pauž aicinājumu bez kavēšanās pieņemt Eiropas rīcības kodeksu par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu Eiropas pusgada pārvaldībā, un uzsver, ka Eiropas Komisijai būtu jārāda paraugs, veidojot strukturētu dialogu ar ieinteresētajām personām par Eiropas pusgadu, īpaši ņemot vērā vakuumu, ko radījis fakts, ka augsta līmeņa daudzpusēja ES ieinteresēto personu platforma IAM jomā nav atjaunota;

Vietējais un reģionālais ieguldījums

Vietējais un reģionālais ieguldījums

| 19. | atkārtoti apliecina, ka zaļā kursa īstenošana var būt sekmīga tikai tad, ja to veic saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un ka tālab ir vajadzīga saikne starp IAM lokalizāciju un vietējiem zaļajiem kursiem; šādā kontekstā uzsver nozīmīgo ieguldījumu, kādu devusi RK darba grupa “Zaļais kurss vietējā līmenī”, piemēram, nodrošinot paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti apliecina, ka zaļā kursa īstenošana var būt sekmīga tikai tad, ja to veic saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, un ka tālab ir vajadzīga saikne starp IAM lokalizāciju un vietējiem zaļajiem kursiem; šādā kontekstā uzsver nozīmīgo ieguldījumu, kādu devusi RK darba grupa “Zaļais kurss vietējā līmenī”, piemēram, nodrošinot paraugprakses apmaiņu;

| 20. | norāda: pieejamie dati liecina, ka kopš 2015. gada, kad ANO pieņēma ilgtspējīgas attīstības mērķus, vietējās un reģionālās pašvaldības ir lielākā vai mazākā mērā iesaistījušās to īstenošanā. Jaunākais RK un ESAO apsekojums “Ilgtspējīgas attīstības mērķi kā satvars pilsētu un reģionu atveseļošanai no Covid-19” (3) apliecina šo līdzdalību laikā, kad dažas valstis pārvērtē savu iesaistīšanos, atveseļošanos pretnostatot ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Vietējās un reģionālās pašvaldības – tieši pretēji – uzskata IAM par ideālu satvaru ilgtermiņa atveseļošanai no pandēmijas; |
| --- | --- |

20.

norāda: pieejamie dati liecina, ka kopš 2015. gada, kad ANO pieņēma ilgtspējīgas attīstības mērķus, vietējās un reģionālās pašvaldības ir lielākā vai mazākā mērā iesaistījušās to īstenošanā. Jaunākais RK un ESAO apsekojums “Ilgtspējīgas attīstības mērķi kā satvars pilsētu un reģionu atveseļošanai no Covid-19” (3

| 21. | uzsver, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir viena no IAM pamatvērtībām, un norāda uz reģionu un pilsētu būtisko nozīmi, jo ESAO lēš, ka 65 % no IAM uzdevumiem nav izpildāmi bez vietējo un reģionālo pašvaldību koordinācijas vai iesaistes; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir viena no IAM pamatvērtībām, un norāda uz reģionu un pilsētu būtisko nozīmi, jo ESAO lēš, ka 65 % no IAM uzdevumiem nav izpildāmi bez vietējo un reģionālo pašvaldību koordinācijas vai iesaistes;

| 22. | augstu vērtē vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko ieguldījumu IAM īstenošanā un aicina citas ES iestādes to atzīt, lai stiprinātu koordināciju ES iekšienē, tostarp decentralizētā līmenī starp reģioniem un pilsētām. Saskaņā ar ESAO ziņojumu, kura pamatā ir kopīgi ar RK veikta aptauja, 40 % no 145 vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas sniegušas atbildi, jau pirms pandēmijas izmantoja ilgtspējīgas attīstības mērķus un tagad ir sākušas tos izmantot atveseļošanas posma pilnveidošanā. Citas (44 % no atbildējušajām) vēl nav sākušas izmantot ilgtspējīgas attīstības mērķus ekonomikas atveseļošanā, taču plāno to darīt nākotnē. Savukārt 68 % atbildējušo reģionu un pilsētu izmanto IAM, lai izstrādātu jaunus plānus, politiku un stratēģijas vai pielāgotu esošos plānus, politiku un stratēģijas tā, lai tie atbilstu Programmai 2030. gadam (4); |
| --- | --- |

22.

augstu vērtē vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko ieguldījumu IAM īstenošanā un aicina citas ES iestādes to atzīt, lai stiprinātu koordināciju ES iekšienē, tostarp decentralizētā līmenī starp reģioniem un pilsētām. Saskaņā ar ESAO ziņojumu, kura pamatā ir kopīgi ar RK veikta aptauja, 40 % no 145 vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas sniegušas atbildi, jau pirms pandēmijas izmantoja ilgtspējīgas attīstības mērķus un tagad ir sākušas tos izmantot atveseļošanas posma pilnveidošanā. Citas (44 % no atbildējušajām) vēl nav sākušas izmantot ilgtspējīgas attīstības mērķus ekonomikas atveseļošanā, taču plāno to darīt nākotnē. Savukārt 68 % atbildējušo reģionu un pilsētu izmanto IAM, lai izstrādātu jaunus plānus, politiku un stratēģijas vai pielāgotu esošos plānus, politiku un stratēģijas tā, lai tie atbilstu Programmai 2030. gadam (4

| 23. | atzinīgi vērtē darbu, ko vietējo un reģionālo pašvaldību apvienības veic gan valsts, gan Eiropas līmenī, atbalstot reģionus un pilsētas IAM lokalizēšanā; šādas apvienības ir, piemēram, CEMR un Platforma ar savām publikācijām, rokasgrāmatām un norādēm, kā arī daudziem ziņojumiem, apmācībām, instrumentiem un darbsemināriem par IAM lokalizāciju, Eurocities ar tās IAM darba grupu, Regions4, kā arī tās prakses kopienu IAM jomā; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē darbu, ko vietējo un reģionālo pašvaldību apvienības veic gan valsts, gan Eiropas līmenī, atbalstot reģionus un pilsētas IAM lokalizēšanā; šādas apvienības ir, piemēram, CEMR

Eurocities

Regions4

| 24. | atzinīgi vērtē ES Kopīgā pētniecības centra (JRC) darbu, kura mērķis ir palīdzēt pilsētām ziņot par IAM, izmantojot savus brīvprātīgos vietējos pārskatus, kā arī jauno projektu REGIONS2030, ko atbalsta Eiropas Parlaments (5); |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē ES Kopīgā pētniecības centra (JRC

REGIONS2030

5

| 25. | stingri atbalsta ļoti svarīgo pastāvīgo ieguldījumu, ko dod ESAO ar savu izmēģinājuma projektu un savu instrumentu kopumu, kas palīdz īstenot teritoriālu pieeju ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ar apaļā galda dialogiem par politiku, ar aptaujām un ziņojumiem, kurus RK ir atbalstījusi un kuru mērķis ir palīdzēt reģioniem un pilsētām sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

25.

stingri atbalsta ļoti svarīgo pastāvīgo ieguldījumu, ko dod ESAO ar savu izmēģinājuma projektu un savu instrumentu kopumu, kas palīdz īstenot teritoriālu pieeju ilgtspējīgas attīstības mērķiem, ar apaļā galda dialogiem par politiku, ar aptaujām un ziņojumiem, kurus RK ir atbalstījusi un kuru mērķis ir palīdzēt reģioniem un pilsētām sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| 26. | uzskata, ka ANO iestāžu, piemēram, ANO EEK, UN-HABITAT un ANO DESA, centieni veicināt un atbalstīt IAM lokalizāciju visā pasaulē ir ļoti svarīgi un būtu precīzāk jāsaskaņo ar ES politiku un iniciatīvām; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ANO iestāžu, piemēram, ANO EEK, UN-HABITAT

DESA

| 27. | uzskata, ka šie centieni nes augļus un ka tie būtu jāatspoguļo konsekventākā un strukturētākā IAM īstenošanā Eiropas Savienībā, iespējams, ar vispārēju stratēģiju un ieinteresēto personu platformu, lai kopīgi izstrādātu un veicinātu visu ieinteresēto personu darbības; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka šie centieni nes augļus un ka tie būtu jāatspoguļo konsekventākā un strukturētākā IAM īstenošanā Eiropas Savienībā, iespējams, ar vispārēju stratēģiju un ieinteresēto personu platformu, lai kopīgi izstrādātu un veicinātu visu ieinteresēto personu darbības;

| 28. | ir gatava koordinēt to, kā veido tādu ES platformu dialogam un apmaiņai, kas dotu iespēju pilsētām un reģioniem mācīties citam no cita un gūt labumu no papildu spēju veidošanas, un mācīties no līdzbiedriem gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, mijiedarbojoties ar organizācijām un iniciatīvām, kā arī ārējiem tīkliem; |
| --- | --- |

28.

ir gatava koordinēt to, kā veido tādu ES platformu dialogam un apmaiņai, kas dotu iespēju pilsētām un reģioniem mācīties citam no cita un gūt labumu no papildu spēju veidošanas, un mācīties no līdzbiedriem gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, mijiedarbojoties ar organizācijām un iniciatīvām, kā arī ārējiem tīkliem;

Uzraudzība, ziņošana un labāka politikas saskaņošana

Uzraudzība, ziņošana un labāka politikas saskaņošana

| 29. | atzinīgi vērtē Eurostat gadskārtējā IAM uzraudzības ziņojuma iekļaušanu Eiropas pusgada pavasara paketē, kā arī ES brīvprātīgo pārskatu; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Eurostat

| 30. | pauž bažas par to, ka uzraudzības ziņojums nav balstīts uz izmērāmiem, laikā ierobežotiem mērķrādītājiem, tāpēc nedod reālistisku priekšstatu par IAM īstenošanu Eiropas Savienībā. Lai noteiktu mērķrādītājus un izmērītu progresu, būtu bijusi nepieciešama kāda stratēģija vai rīcības plāns. Regulāri ES brīvprātīgie pārskati būtu vēl viena iespēja, kā attiecīgā gadījumā un atbilstīgi dažādiem juridisko kompetenču līmeņiem varētu vērtēt progresu attiecīgo mērķu sasniegšanā un apzināt trūkumus; |
| --- | --- |

30.

pauž bažas par to, ka uzraudzības ziņojums nav balstīts uz izmērāmiem, laikā ierobežotiem mērķrādītājiem, tāpēc nedod reālistisku priekšstatu par IAM īstenošanu Eiropas Savienībā. Lai noteiktu mērķrādītājus un izmērītu progresu, būtu bijusi nepieciešama kāda stratēģija vai rīcības plāns. Regulāri ES brīvprātīgie pārskati būtu vēl viena iespēja, kā attiecīgā gadījumā un atbilstīgi dažādiem juridisko kompetenču līmeņiem varētu vērtēt progresu attiecīgo mērķu sasniegšanā un apzināt trūkumus;

| 31. | uzsver, ka jāievieš ekonomiskās/sociālās ietekmes analīzes instrumenti, ko regulāri izmantotu gan centrālās, gan vietējās/ reģionālās publiskās pārvaldes iestādes, arī lai atvieglotu saziņu ar ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka jāievieš ekonomiskās/sociālās ietekmes analīzes instrumenti, ko regulāri izmantotu gan centrālās, gan vietējās/ reģionālās publiskās pārvaldes iestādes, arī lai atvieglotu saziņu ar ieinteresētajām personām un iedzīvotājiem;

| 32. | pauž bažas arī par to, ka šā ziņojuma rezultāti tiek izmantoti, lai ziņojumos par valstīm novērtētu IAM īstenošanu katrā dalībvalstī. Ņemot vērā iepriekš minētos trūkumus, rezultāts ir balstīts uz ES vidējo rādītāju un nereti ir maldinošs. Tāpēc, salīdzinot rezultātus ar ES vidējo rādītāju, nav iespējams izmērīt progresu IAM sasniegšanā; |
| --- | --- |

32.

pauž bažas arī par to, ka šā ziņojuma rezultāti tiek izmantoti, lai ziņojumos par valstīm novērtētu IAM īstenošanu katrā dalībvalstī. Ņemot vērā iepriekš minētos trūkumus, rezultāts ir balstīts uz ES vidējo rādītāju un nereti ir maldinošs. Tāpēc, salīdzinot rezultātus ar ES vidējo rādītāju, nav iespējams izmērīt progresu IAM sasniegšanā;

| 33. | pauž bažas arī par to, ka visi IAM novērtēšanai izmantotie rādītāji ir valsts līmeņa rādītāji. Lielās un vidēji lielās valstīs šie novērtējumi neatspoguļo reālo situāciju uz vietas, jo valstīs pastāv lielas atšķirības. Eurostat apņemšanās nodrošināt kvalitatīvus datus ir atzinīgi vērtējama un lielā mērā ir atkarīga no datiem, ko sniegušas valstu statistikas iestādes, tomēr ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eurostat gadskārtējā IAM uzraudzības ziņojumā būtu iekļauti NUTS-2 līmeņa dati, kā arī ilustratīva laba prakse reģionālā un vietējā līmenī, un būtu uzsvērts, kurās jomās vēl ir vajadzīgi uzlabojumi; |
| --- | --- |

33.

pauž bažas arī par to, ka visi IAM novērtēšanai izmantotie rādītāji ir valsts līmeņa rādītāji. Lielās un vidēji lielās valstīs šie novērtējumi neatspoguļo reālo situāciju uz vietas, jo valstīs pastāv lielas atšķirības. Eurostat

Eurostat

| 34. | uzsver, ka reģionālie un vietējie dati ir arī priekšnosacījums tādai politikai, kas balstīta uz pierādījumiem. Mazāk nekā puse vietējo un reģionālo pašvaldību izmanto rādītājus un mērīšanas sistēmas, lai sekotu līdzi progresam IAM sasniegšanā. Lai uzraudzītu ilgtspējīgas attīstības mērķus, vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgs augstāka pārvaldības līmeņa atbalsts. ESAO vietējo rādītāju sistēma, pēc kuras noteikt laika posmu līdz IAM sasniegšanai pilsētās un reģionos, varētu būt sākumpunkts, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu izmantot vietēju IAM rādītāju sistēmu (6); |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka reģionālie un vietējie dati ir arī priekšnosacījums tādai politikai, kas balstīta uz pierādījumiem. Mazāk nekā puse vietējo un reģionālo pašvaldību izmanto rādītājus un mērīšanas sistēmas, lai sekotu līdzi progresam IAM sasniegšanā. Lai uzraudzītu ilgtspējīgas attīstības mērķus, vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgs augstāka pārvaldības līmeņa atbalsts. ESAO vietējo rādītāju sistēma, pēc kuras noteikt laika posmu līdz IAM sasniegšanai pilsētās un reģionos, varētu būt sākumpunkts, lai vietējās un reģionālās pašvaldības varētu izmantot vietēju IAM rādītāju sistēmu (6

| 35. | uzsver, ka RK, vietējās un reģionālās pašvaldības un to apvienības ir nozīmīgas datu vākšanas struktūras un var dot praktisku ieguldījumu ES IAM uzraudzības ziņojuma bagātināšanā; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka RK, vietējās un reģionālās pašvaldības un to apvienības ir nozīmīgas datu vākšanas struktūras un var dot praktisku ieguldījumu ES IAM uzraudzības ziņojuma bagātināšanā;

| 36. | atzinīgi vērtē darbu, ko veic JRC, lai noteiktu piemērotus rādītājus IAM uzraudzībai reģionālā līmenī, un aicina šo darbu bez kavēšanās integrēt ES IAM uzraudzības ziņojumā; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē darbu, ko veic JRC

| 37. | mudina ES un visas dalībvalstis atbalstīt šo tendenci – it īpaši tās, kuras šogad iesniegs brīvprātīgu nacionālo pārskatu; |
| --- | --- |

37.

mudina ES un visas dalībvalstis atbalstīt šo tendenci – it īpaši tās, kuras šogad iesniegs brīvprātīgu nacionālo pārskatu;

| 38. | mudina Eiropas Komisiju un Padomes darba grupu “Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” gādāt, ka šie centieni tiek atspoguļoti ES BP un attiecīgajos BVP, palīdzot labāk saskaņot politiku visos līmeņos un pilnībā demonstrēt Eiropas Savienības centienus [kopumā] sasniegt IAM. Uzlabojumu iespējas ir plašas, jo puse ES pilsētu un reģionu ziņo, ka tie nav bijuši iesaistīti BVP izstrādē; |
| --- | --- |

38.

mudina Eiropas Komisiju un Padomes darba grupu “Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” gādāt, ka šie centieni tiek atspoguļoti ES BP un attiecīgajos BVP, palīdzot labāk saskaņot politiku visos līmeņos un pilnībā demonstrēt Eiropas Savienības centienus [kopumā] sasniegt IAM. Uzlabojumu iespējas ir plašas, jo puse ES pilsētu un reģionu ziņo, ka tie nav bijuši iesaistīti BVP izstrādē;

| 39. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus sadarboties ar reģioniem un pilsētām, kā arī pilsonisko sabiedrību saistībā ar ES BP un aicina RK ieguldījumu iekļaut BP dokumentā, paredzot pietiekamas iespējas daudzlīmeņu pārvaldībai; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus sadarboties ar reģioniem un pilsētām, kā arī pilsonisko sabiedrību saistībā ar ES BP un aicina RK ieguldījumu iekļaut BP dokumentā, paredzot pietiekamas iespējas daudzlīmeņu pārvaldībai;

| 40. | aicina oficiāli iepazīstināt ANO ar ES BP – visiem ES iestāžu pārstāvjiem klātesot –, lai atspoguļotu daudzlīmeņu pārvaldības pieeju IAM sasniegšanā; |
| --- | --- |

40.

aicina oficiāli iepazīstināt ANO ar ES BP – visiem ES iestāžu pārstāvjiem klātesot –, lai atspoguļotu daudzlīmeņu pārvaldības pieeju IAM sasniegšanā;

| 41. | mudina Padomes vadību nodrošināt, ka ES nemazina savus centienus attiecībā uz IAM; |
| --- | --- |

41.

mudina Padomes vadību nodrošināt, ka ES nemazina savus centienus attiecībā uz IAM;

| 42. | mudina nākamo prezidentvalsti Spāniju rīkot augsta līmeņa debates par to, kāds impulss ir vajadzīgs ES līmenī, lai savlaicīgi īstenotu IAM. Šīm debatēm Vispārējo lietu padomē būtu jānotiek ministru līmenī un jādod skaidrs signāls Eiropas Komisijai par IAM nozīmīgumu; |
| --- | --- |

42.

mudina nākamo prezidentvalsti Spāniju rīkot augsta līmeņa debates par to, kāds impulss ir vajadzīgs ES līmenī, lai savlaicīgi īstenotu IAM. Šīm debatēm Vispārējo lietu padomē būtu jānotiek ministru līmenī un jādod skaidrs signāls Eiropas Komisijai par IAM nozīmīgumu;

Problemātika un turpmākā virzība

Problemātika un turpmākā virzība

| 43. | uzsver, ka ir vajadzīga ciešāka saikne starp IAM un nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem, jo galvenais šķērslis IAM īstenošanā 47 procentiem pilsētu un reģionu ir finansējums (7), un dalībvalstīm joprojām ir pieejami 225 miljardi EUR no ANM; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka ir vajadzīga ciešāka saikne starp IAM un nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem, jo galvenais šķērslis IAM īstenošanā 47 procentiem pilsētu un reģionu ir finansējums (7

| 44. | mudina arī visus pārvaldības līmeņus integrēt ilgtspējīgas attīstības mērķus savā budžetā un finanšu instrumentos, lai novērstu finansējuma trūkumu; |
| --- | --- |

44.

mudina arī visus pārvaldības līmeņus integrēt ilgtspējīgas attīstības mērķus savā budžetā un finanšu instrumentos, lai novērstu finansējuma trūkumu;

| 45. | uzsver ES atbalsta nozīmi apmācības un spēju veidošanas pasākumu izstrādē, jo gan prasmes, gan personāla spējas ir problēma 44 % pilsētu un reģionu (8); |
| --- | --- |

45.

uzsver ES atbalsta nozīmi apmācības un spēju veidošanas pasākumu izstrādē, jo gan prasmes, gan personāla spējas ir problēma 44 % pilsētu un reģionu (8

| 46. | aicina mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) izstrādāt un īstenot ilgtspējas stratēģijas savos uzņēmumos, jo tikai 24 % uzņēmumu pašlaik ir konkrēti plāni samazināt savu oglekļa pēdu (9); uzsver nepieciešamību atbalstīt MVU šajā procesā un pastiprināt attiecīgos pasākumus Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

46.

aicina mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) izstrādāt un īstenot ilgtspējas stratēģijas savos uzņēmumos, jo tikai 24 % uzņēmumu pašlaik ir konkrēti plāni samazināt savu oglekļa pēdu (9

| 47. | aicina nodrošināt labāku un strukturētāku koordināciju starp pārvaldības līmeņiem un ES rādīt piemēru, izmantojot arī iekļaujošāku Eiropas pusgada pārvaldību un strukturētu dialogu ar ieinteresētajām personām par IAM; |
| --- | --- |

47.

aicina nodrošināt labāku un strukturētāku koordināciju starp pārvaldības līmeņiem un ES rādīt piemēru, izmantojot arī iekļaujošāku Eiropas pusgada pārvaldību un strukturētu dialogu ar ieinteresētajām personām par IAM;

| 48. | aicina ES iestādes uzņemties lielāku līderību komunikācijā par IAM. Ne visas ieinteresētās personas pārzina satvaru, un IAM noteikšana par prioritāti gan Eiropas Savienības, gan valstu līmenī varētu palīdzēt stiprināt visu līmeņu politisko apņemšanos un vēl vairāk palielināt informētību par IAM; |
| --- | --- |

48.

aicina ES iestādes uzņemties lielāku līderību komunikācijā par IAM. Ne visas ieinteresētās personas pārzina satvaru, un IAM noteikšana par prioritāti gan Eiropas Savienības, gan valstu līmenī varētu palīdzēt stiprināt visu līmeņu politisko apņemšanos un vēl vairāk palielināt informētību par IAM;

| 49. | pamatojoties uz ESAO ieteikumiem, ierosina izmantot ilgtspējīgas attīstības mērķus, lai par prioritāti noteiktu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, sociālo un sabiedrisko pakalpojumu uzlabošanu sociāli nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, stimulētu ēku dekarbonizāciju, paplašinātu riteņbraucēju, gājēju un elektrotransportlīdzekļu ilgtspējīgu infrastruktūru un veicinātu ieinteresēto personu līdzdalību IAM lokalizācijā atveseļošanas labad; |
| --- | --- |

49.

pamatojoties uz ESAO ieteikumiem, ierosina izmantot ilgtspējīgas attīstības mērķus, lai par prioritāti noteiktu Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu, sociālo un sabiedrisko pakalpojumu uzlabošanu sociāli nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, stimulētu ēku dekarbonizāciju, paplašinātu riteņbraucēju, gājēju un elektrotransportlīdzekļu ilgtspējīgu infrastruktūru un veicinātu ieinteresēto personu līdzdalību IAM lokalizācijā atveseļošanas labad;

| 50. | uzskata, ka papildus zaļajai taksonomijai un lai palīdzētu īstenot zaļo kursu, Komisijai būtu steidzami jānāk klajā ar priekšlikumu par sociālās taksonomijas izveidi. Bez sociālās taksonomijas ieguldītājiem un uzņēmumiem nav skaidru norādījumu par to, kādi ieguldījumi sniedz pievienoto vērtību sociālajā ziņā. Tas apgrūtina centienus finansēt sociāli motivētas darbības veselības aprūpes, sociālo mājokļu, sociālo pakalpojumu un citās jomās; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka papildus zaļajai taksonomijai un lai palīdzētu īstenot zaļo kursu, Komisijai būtu steidzami jānāk klajā ar priekšlikumu par sociālās taksonomijas izveidi. Bez sociālās taksonomijas ieguldītājiem un uzņēmumiem nav skaidru norādījumu par to, kādi ieguldījumi sniedz pievienoto vērtību sociālajā ziņā. Tas apgrūtina centienus finansēt sociāli motivētas darbības veselības aprūpes, sociālo mājokļu, sociālo pakalpojumu un citās jomās;

| 51. | ierosina, ka ES iestādēm un dalībvalstīm būtu jāatbalsta un jāfinansē apmācības un izglītības iniciatīvu uzsākšana, lai veicinātu publisko struktūru un privāto organizāciju spēju veidošanu IAM ziņojumu un stratēģisko plānu izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

51.

ierosina, ka ES iestādēm un dalībvalstīm būtu jāatbalsta un jāfinansē apmācības un izglītības iniciatīvu uzsākšana, lai veicinātu publisko struktūru un privāto organizāciju spēju veidošanu IAM ziņojumu un stratēģisko plānu izstrādē un īstenošanā;

| 52. | uzsver, ka izglītība ir pamattiesības neatkarīgi no finansiālajām iespējām, un turklāt par izglītības nodrošināšanu atbildīgajiem valdības līmeņiem ierosina izglītības programmās ieviest ilgtspējīgākas attīstības koncepcijas, sākot ar pirmsskolas izglītības iestādēm un beidzot ar universitātes līmeni; |
| --- | --- |

52.

uzsver, ka izglītība ir pamattiesības neatkarīgi no finansiālajām iespējām, un turklāt par izglītības nodrošināšanu atbildīgajiem valdības līmeņiem ierosina izglītības programmās ieviest ilgtspējīgākas attīstības koncepcijas, sākot ar pirmsskolas izglītības iestādēm un beidzot ar universitātes līmeni;

| 53. | ierosina sākt ES iestāžu komunikācijas kampaņu, kas IAM sasniegšanu skaidri sasaistītu ar iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanu visās teritorijās; |
| --- | --- |

53.

ierosina sākt ES iestāžu komunikācijas kampaņu, kas IAM sasniegšanu skaidri sasaistītu ar iedzīvotāju dzīves kvalitātes uzlabošanu visās teritorijās;

| 54. | ierosina izveidot starpkontinentālu platformu, kurā Eiropas pilsētas un citu reģionu pilsētas varētu apmainīties ar paraugpraksi brīvprātīgu vietējo pārskatu vai brīvprātīgu pašvaldību pārskatu izstrādē un kas Eiropu popularizētu kā spēcīgu šīs jomas partneri; RK labprāt uzņemtos šādas platformas koordinēšanu; |
| --- | --- |

54.

ierosina izveidot starpkontinentālu platformu, kurā Eiropas pilsētas un citu reģionu pilsētas varētu apmainīties ar paraugpraksi brīvprātīgu vietējo pārskatu vai brīvprātīgu pašvaldību pārskatu izstrādē un kas Eiropu popularizētu kā spēcīgu šīs jomas partneri; RK labprāt uzņemtos šādas platformas koordinēšanu;

| 55. | aicina daudz efektīvāk izplatīt informāciju par finansēšanas iespējām, ko var piedāvāt tādas iestādes kā Eiropas Investīciju banka, lai atbalstītu IAM stratēģisko plānu īstenošanu vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

55.

aicina daudz efektīvāk izplatīt informāciju par finansēšanas iespējām, ko var piedāvāt tādas iestādes kā Eiropas Investīciju banka, lai atbalstītu IAM stratēģisko plānu īstenošanu vietējā un reģionālajā līmenī;

| 56. | ar šo atzinumu uzsāk kolektīvu diskusiju par to, cik svarīgi ir pat pēc 2030. gada visu politisko darbību centrā saglabāt ilgtspējīgu attīstību Eiropā, uzsverot iespēju izveidot patiesu labklājības ekonomiku, kas būtu vērsta uz cilvēkiem un uz planētu un kas darbotos tā, lai ilgtermiņā nodrošinātu ES ilgtspēju; |
| --- | --- |

56.

ar šo atzinumu uzsāk kolektīvu diskusiju par to, cik svarīgi ir pat pēc 2030. gada visu politisko darbību centrā saglabāt ilgtspējīgu attīstību Eiropā, uzsverot iespēju izveidot patiesu labklājības ekonomiku, kas būtu vērsta uz cilvēkiem un uz planētu un kas darbotos tā, lai ilgtermiņā nodrošinātu ES ilgtspēju;

| 57. | visbeidzot aicina ES iestādes, struktūras un aģentūras, kā arī valstu, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes apsvērt, kā tās pašas varētu kļūt ilgtspējīgākas; tas īpaši attiecas uz atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību, ēku energorenovāciju un ilgtspējīgākiem ēdnīcu pakalpojumiem, kā arī uz klimatam draudzīga transporta un izmitināšanas pakalpojumu veicināšanu un hibrīdpasākumu un hibrīdsanāksmju plašāku izmantošanu savās biroju ēkās, taču arī uz cīņu pret nabadzību un badu, uz apņemšanos panākt dzimumu līdztiesību un cīnīties pret nevienlīdzību, veicināt inovāciju un uzlabot infrastruktūru, līdzsvarot patēriņu, ražošanu un zemes izmantošanu un veicināt mieru, taisnīgumu un spēcīgas institūcijas gan Eiropā, gan pasaulē. |
| --- | --- |

57.

visbeidzot aicina ES iestādes, struktūras un aģentūras, kā arī valstu, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes apsvērt, kā tās pašas varētu kļūt ilgtspējīgākas; tas īpaši attiecas uz atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību, ēku energorenovāciju un ilgtspējīgākiem ēdnīcu pakalpojumiem, kā arī uz klimatam draudzīga transporta un izmitināšanas pakalpojumu veicināšanu un hibrīdpasākumu un hibrīdsanāksmju plašāku izmantošanu savās biroju ēkās, taču arī uz cīņu pret nabadzību un badu, uz apņemšanos panākt dzimumu līdztiesību un cīnīties pret nevienlīdzību, veicināt inovāciju un uzlabot infrastruktūru, līdzsvarot patēriņu, ražošanu un zemes izmantošanu un veicināt mieru, taisnīgumu un spēcīgas institūcijas gan Eiropā, gan pasaulē.

Briselē, 2023. gada 8. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  RK (2022) Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities (Sinerģija starp ilgtspējīgas attīstības mērķiem un nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem. Vietējo un reģionālo pašvaldību paraugprakse), 16. lpp.

1

Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities

(2)  RK (2022) Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities (Sinerģija starp ilgtspējīgas attīstības mērķiem un nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem. Vietējo un reģionālo pašvaldību paraugprakse), 17. lpp.

2

Synergies between the Sustainable Development Goals and the National Recovery and Resilience Plans – Best practices from local and regional authorities

(3)  Jaunākie apsekojuma rezultāti publicēti ESAO ziņojumā: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

3

(4)  Jaunākie apsekojuma rezultāti publicēti ESAO ziņojumā: https://doi.org/10.1787/6d25b59b-en.

4

(5)  Pateicoties IAM lokalizācijai dažādos pārvaldības līmeņos, ir pieaudzis brīvprātīgu vietējo pārskatu un brīvprātīgu pašvaldību pārskatu skaits: vienā pašā Ziemeļreinas-Vestfālenes federālajā zemē 11 pilsētas ir izstrādājušas vietējo ilgtspējas ziņojumu, savukārt Bonna un Diseldorfa ar saviem brīvprātīgajiem vietējiem pārskatiem ir iepazīstinājušas ANO. Brīvprātīgus vietējos pārskatus ir izstrādājušas arī Somijas lielākās pilsētas (Espo, Helsinki, Tampere, Turku un Vantā). Pasaulē kopumā ir 126 brīvprātīgie vietējie pārskati, no kuriem viena trešdaļa izstrādāti Eiropā.

5

(6)  ESAO (2022) “The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions” (“Ilgtspējīgas attīstības mērķi kā satvars pilsētu un reģionu atveseļošanai pēc Covid-19”), OECD Regional Development Papers, No 26, OECD Publishing, Paris.

6

The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions

OECD Regional Development Papers

No 26, OECD Publishing, Paris

(7)  ESAO (2022) “The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions” (“Ilgtspējīgas attīstības mērķi kā satvars pilsētu un reģionu atveseļošanai pēc Covid-19”), OECD Regional Development Papers, No 26, OECD Publishing, Paris.

7

The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions

OECD Regional Development Papers

No 26, OECD Publishing, Paris

(8)  ESAO (2022) “The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions” (“Ilgtspējīgas attīstības mērķi kā satvars pilsētu un reģionu atveseļošanai pēc Covid-19”), OECD Regional Development Papers, No 26, OECD Publishing, Paris.

8

The Sustainable Development Goals as a framework for COVID-19 recovery in cities and regions

OECD Regional Development Papers

No 26, OECD Publishing, Paris

(9)  Eiropas Komisija, 2022. g.: Eirobarometrs: “EU SMEs working towards sustainability”:

9

EU SMEs working towards sustainability

https://single-market-economy.ec.europa.eu/news/eurobarometer-eu-smes-working-towards-sustainability-2022-03-28_en.

---

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/12

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Pārskata ziņojums par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu”

(2023/C 157/03)

| Ziņotājs: | Rob JONKMAN (NL/PPE) Opsterlandes pašvaldības loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Eiropas Komisijas ziņojums “Pārskata ziņojums par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu”
  COM(2022) 383 final |

Ziņotājs:

Rob JONKMAN (NL/PPE) Opsterlandes pašvaldības loceklis

Atsauces dokuments:

Eiropas Komisijas ziņojums “Pārskata ziņojums par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu”

COM(2022) 383 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē pārskata ziņojumu, kurā sniegts noderīgs informācijas atjauninājums un vispārējs novērtējums par pašreizējo stāvokli Atveseļošanas un noturības mehānisma (ANM) īstenošanas un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/241 (1) noteikto pienākumu izpildes jomā, taču norāda, ka ziņojumā pietrūkst kritiskas un padziļinātas informācijas, kas vajadzīga, lai gūtu labāku priekšstatu par faktisko īstenošanu vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka, neskarot 16. panta prasības, ir palaista garām iespēja pārskata ziņojumā iekļaut kvalitatīvu analīzi. Tāpēc nav skaidrs, kā Eiropas Komisija (EK) uzraudzīs progresu, kas tiek panākts ANM ieguldījumu un valsts ilgtermiņa reformu kvalitātes līmenī, un kā šajā procesā tiks iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž arī nožēlu, ka pārskata ziņojumā nav analizēti vairāki punkti, kas ir būtiski pareizai ANM īstenošanai, piemēram:






  — | nacionālo atveseļošanas un noturības plānu (NANP) un ar tiem saistīto procesu pārvaldība, |
| --- | --- | --- |

3.

—

nacionālo atveseļošanas un noturības plānu (NANP) un ar tiem saistīto procesu pārvaldība,

| — | atbalstīto projektu reālā papildināmība, |
| --- | --- |

—

atbalstīto projektu reālā papildināmība,

| — | sinerģija un pārklāšanās risks ar citiem ES finansējuma avotiem, |
| --- | --- |

—

sinerģija un pārklāšanās risks ar citiem ES finansējuma avotiem,

| — | ANM faktiskais ieguldījums kohēzijā, neraugoties uz to, ka tā ir ANM juridiskais pamats; |
| --- | --- |

—

ANM faktiskais ieguldījums kohēzijā, neraugoties uz to, ka tā ir ANM juridiskais pamats;

| — | vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšana; |
| --- | --- |

—

vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšana;

| 4. | piekrīt Eiropas Komisijai, ka ANM panākumi ir atkarīgi no ciešas sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības, vietējo un reģionālo pašvaldību un nevalstisko organizāciju (NVO) iesaistes. Tikai ar to, ka tās tiek minētas kolektīvi, bieži vien ar kopīgu apzīmējumu “ieinteresētās personas”, nav pietiekami. Izmaksu ziņā efektīvai un demokrātiskai īstenošanai būtu jāiet roku rokā ar Līgumā par Eiropas Savienību nostiprināto subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa (2) pilnvērtīgu piemērošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | piekrīt pārskata ziņojumā minētajam, ka ANM var palīdzēt dalībvalstīm novērst vīriešu un sieviešu nevienlīdzību ar pasākumiem, kas īpaši vērsti uz dzimumu līdztiesību, un atbalstot dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanu visos sešos politikas pīlāros (3); |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Eiropas Komisiju novērtēt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti īstenošanas posmā un nodrošināt, ka dati par to tiek efektīvi apkopoti snieguma ziņošanas sistēmā jeb atveseļošanas un noturības rezultātu pārskatā, un izmantojot izpēti un pētījumus, ko līdz šim veikusi Eiropas Reģionu komiteja (RK), Eiropas Politikas centrs (EPC), politiskie fondi un Perifēro piejūras reģionu konference (CPMR); |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka uz ANM pilnībā attiecas vispārējais nosacītības režīms, un mudina Komisiju visās dalībvalstīs rūpīgi uzraudzīt gadījumus, kad pietiekami tiešā veidā, pārkāpjot tiesiskuma principu, tiek ietekmēta Savienības budžeta pareiza finanšu pārvaldība un ES finanšu interešu aizsardzība, un vajadzības gadījumā rīkoties; |
| --- | --- |

7.

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma ANM īstenošanā un izpildē

| 8. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības gan pašas ar saviem politikas pasākumiem daudzās jomās, gan īstenojot valstu valdību lēmumus, jau no paša sākuma ir bijušas pirmajās rindās cīņā pret Covid-19 pandēmiju un tās sociālekonomiskajām sekām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības sniedz lielāko daļu sabiedrisko pakalpojumu saviem iedzīvotājiem un uzņēmumiem un iegulda tajās politikas jomās, uz kurām attiecas NANP, it īpaši ekonomikas un sociālās atveseļošanas jomā, kā arī zaļajā un digitālajā pārkārtošanā. Ja vietējās un reģionālās pašvaldības – sabiedrībai vistuvākais politiskais līmenis – tiks atstātas ārpusē, pastāv risks, ka NANP ietvertie atskaites punkti un mērķrādītāji netiks sasniegti; norāda, ka tāda pati problemātika pastāv Eiropas pusgadā, jo netiek atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību loma; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības vislabāk pārzina iedzīvotāju un uzņēmumu konkrētās vajadzības un problēmas. Tā kā lielākā daļa nacionālo atveseļošanas un noturības plānu un mērķu tiek formulēti centralizēti, neapspriežoties ar vietējo un reģionālo līmeni, tie bieži vien neatbilst vietējām, reģionālām, konkrētai vietai pielāgotām vajadzībām un to unikālajiem aktīviem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka NANP izstrādes un vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanas veidi neveicina vietējā un reģionālā līmeņa līdzatbildību par atveseļošanas plāniem. Eiropas pusgada pieredze skaidri liecina, ka konkrētām valstīm adresēto ieteikumu (KVAI) nepietiekama īstenošana daļēji bija saistīta ar vietējā un reģionālā līmeņa līdzatbildības trūkumu un ar nespēju sniegt ieguldījumu KVAI īstenošanā; norāda, ka jāpārbauda, vai tā dēvētās strukturālās reformas, ko Eiropas Komisija pieprasa veikt Eiropas pusgada ietvaros, atbilst subsidiaritātes principam tā, lai tās attiektos tikai uz tiem jautājumiem, kuri ir ES kompetencē; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām daudzu ANM projektu un programmu izpildē ir likumdošanas pilnvaras, kas ir svarīgas sekmīgai ANM īstenošanai. Tāpēc ir būtiski, lai vietējās un reģionālās pašvaldības būtu tiešā veidā iesaistītas NANP īstenošanā atbilstīgi ekonomiskās, fiskālās un finansiālās autonomijas pakāpei, kas izriet no attiecīgās valsts tiesiskā regulējuma un subsidiaritātes principa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības atbild par vienu trešdaļu visu publisko izdevumu un par vairāk nekā pusi publisko ieguldījumu Eiropas Savienībā, no kuriem liela daļa tiek veikta Atveseļošanas un noturības mehānismam svarīgās politikas jomās. Lai nodrošinātu sekmīgu īstenošanu, vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir aktīvi jāiesaistās visā procesā; šajā saistībā norāda uz tādām kompetences jomām kā ēku renovācija, ilgtspējīga mobilitāte pilsētās, veselības aprūpes sistēmu noturība, tīras enerģijas ražošana, izglītība un efektīvāka publiskās pārvaldes reforma; |
| --- | --- |

13.

Teritoriālā dimensija ANM īstenošanas uzraudzībā nav ņemta vērā

| 14. | RK un CEMR 2021. gadā (4) un 2022. gadā (5) rīkotās apspriešanās un 2022. gada salīdzinošais pētījums (6) parādīja, ka vietējo un reģionālo pašvaldību iesaiste NANP izstrādē, sagatavošanā un īstenošanā ir ļoti ierobežota. Lai gan ir arī vairāki labi piemēri, tie drīzāk ir izņēmums, nevis norma, un lielākā daļa respondentu uzskata, ka nav ievēroti daudzlīmeņu pārvaldības un subsidiaritātes principi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka tikai viena no desmit vietējām vai reģionālajām pašvaldībām vai nu bija pilnvērtīgi (1 %), vai daļēji (9 %) iesaistīta nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē, kā liecina RK veiktās ES vietējo un reģionālo politiķu aptaujas (7) rezultāti; tā ir skumja atziņa, kas izriet arī no citām RK, EPK, politisko fondu un CPMR veiktām analīzēm un apspriedēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu par to, ka ANM regulas 34. apsvērumā izklāstītais priekšlikums, kurā norādīts, cik svarīgi ir iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lielākajā daļā ES valstu ir ignorēts, lai gan vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par 53 % publisko ieguldījumu Eiropas Savienībā un to pamatuzdevumu jomā ietilpst īstenot politiku, kas saistīta ar visiem sešiem NANP pīlāriem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina – kā norādīts pārskata ziņojumā –, ka ANM regulā (34. apsvērums) ir atzīts, ka vietējās un reģionālās pašvaldības “var uzskatīt par svarīgiem partneriem reformu un investīciju īstenošanā”, tāpēc “saskaņā ar valsts tiesisko regulējumu ar tām būtu pienācīgi jāapspriežas un tās būtu jāiesaista”, un ka 18. pantā ir noteikts, ka nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos jāiekļauj kopsavilkums par apspriešanās procesu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām (cita starpā) un par to, kā to ieguldījums tiek atspoguļots plānā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka NANP izstrāde lielākajā daļā dalībvalstu ir bijis lejupējs process, kas ietver būtisku publisko ieguldījumu centralizācijas risku un iespaido Atveseļošanas un noturības mehānisma vispārējos rezultātus. Tas ir pretrunā daudzlīmeņu pārvaldības nozīmīgumam, subsidiaritātes principam un decentralizācijas procesam, kas pēdējos gadu desmitos ir norisinājies vairākās dalībvalstīs, īpaši saistībā ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) programmām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka, piemērojot centralizēto pieeju, pārskata ziņojumā ir ignorētas teritoriālās atšķirības gan problēmu, gan iespēju aspektā. Tādēļ NANP efektivitāte un ietekme varētu būt vājāka, nekā vēlams. Reģioniem, kuru attīstība bija iekavēta jau pirms pandēmijas uzliesmojuma, tas rada vēl lielāku atpalicības risku gan nodarbinātības, iegūtā izglītības līmeņa, uzņēmumiem sniegta atbalsta, digitalizācijas un mobilitātes jomā, gan citās būtiskās politikas jomās; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver arī, ka, it īpaši ņemot vērā Eiropas programmu lielo skaitu un finanšu subsīdiju iespējas, daudzās vietējās un reģionālajās pašvaldībās būtu jāstiprina administratīvās spējas; šajā saistībā aicina Eiropas Komisiju aktīvi atbalstīt tās vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras jau agrāk ir saskārušās ar problēmām ES līdzekļu apgūšanā, lai uzlabotu to apguves spēju, tādējādi uzlabojot visu turpmāko ES finansēšanas programmu īstenošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | brīdina, ka ir izveidojusies negaidīta dihotomija, novedot pie divām dažādām iesaistīto vietējo un reģionālo pašvaldību kategorijām. Pirmā ir neliela vietējo un reģionālo pašvaldību grupa, ko centrālā valdība gan no paša sākuma, gan šobrīd ir iesaistījusi īstenošanas posmā un tādējādi pievēršas teritoriālajām īpatnībām un vajadzībām, un otrā ir lielāka tādu vietējo un reģionālo pašvaldību grupa, kuras nebija pienācīgi iesaistītas nedz kopš ANM izstrādes sākuma, nedz vēlāk tā īstenošanā. Tādējādi pašreizējās problēmas, ko radījusi to atstumtība, ir saasinājušās (8); tas nevar būt ANM mērķis, un tas apdraud ES teritoriālo dimensiju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Eiropas pusgads ir pārmērīgi centralizēts, lejupējs pasākums, kurā vietējās un reģionālās pašvaldības lielākoties nav iesaistītas. Tāpēc tas būtu jāreformē un jāattīsta, kad to izmanto, lai noteiktu prioritātes attiecībā uz turpmākajiem (reģionālajiem) fondiem, ieguldījumiem vai programmām, jo pašlaik tajā nav ņemti vērā labas pārvaldības un daudzlīmeņu partnerības principi un nav atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību loma; |
| --- | --- |

22.

Sinerģija ar citiem ES fondiem un programmām

| 23. | aicina Eiropas Komisiju pareizas uzraudzības nolūkā precizēt, kā tiek pildītas ANM regulas 28. pantā minētās prasības, lai valstu līmenī nodrošinātu komplementaritāti un sinerģiju starp fondiem un finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar pārskata ziņojumu dalībvalstis ievērojamu skaitu pasākumu ir paredzējušas sociālās un teritoriālās kohēzijas (9) atbalstam. Lielākajā daļā dalībvalstu vietējās un reģionālās pašvaldības ir kohēzijas politikas galvenās izpildītājas un atbildīgas par to, taču vairumā gadījumu tās nav pienācīgi iesaistītas ANM sagatavošanā, tāpēc Komiteja ir nobažījusies par to, ka teritoriālās kohēzijas mērķi (4. pīlārā) netiks sasniegti, |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka ir svarīgi izvairīties no zaļmaldināšanas, un uzsver, ka princips “nenodarīt būtisku kaitējumu” būtiski vairo ES iedzīvotāju uzticēšanos ANM īstenošanai. Dalībvalstīm būtu jāievēro ANM regulā noteiktās detalizētās prasības, kas saistītas ar principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu un zaļo investīciju iedalīšanu kategorijās, lai nepieļautu prasības, proti, 37 % izdevumu novirzīt zaļajām investīcijām, iespējamu pārkāpumu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž nožēlu, ka pārskata ziņojumā nav skaidri parādīts, kā ANM ir efektīvi saskaņots ar reģionālajiem/vietējiem plāniem un darbības programmām kohēzijas jomā. RK pauž nožēlu par ANM centralizēto raksturu, reģionālās dimensijas trūkumu un to, ka par tā īstenošanu un pārvaldību nenotiek apspriešanās ar reģionālajām un vietējām struktūrām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka attiecībā uz sinerģiju starp ANM un citiem ES finansējuma avotiem, ņemot vērā to atšķirīgo darbību, grafiku un pārvaldību, galvenais problēmjautājums ir pārklāšanās risks. Tāpēc stratēģiskās orientācijas un īstenošanas labad kohēzijas politikas, citu ES finansējuma avotu un ANM starpā ir vajadzīga pastāvīga mijiedarbība un koordinācija; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu par to, ka REPowerEU iekļaušana ANM ļauj pārvietot kohēzijas politikai piešķirtos līdzekļus, neraugoties uz nepieciešamību vietējā un reģionālā līmenī tos izmantot ekonomikas atveseļošanai, zaļajai pārkārtošanai un atšķirību mazināšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina Eiropas Komisiju sniegt dalībvalstīm papildu informāciju un norādījumus par to, kā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības; šajā saistībā iesaka Eiropas Komisijai, lai tā mudina dalībvalstis tieši komunicēt ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām par ANM īstenošanu un uzraudzību. Reģioni un pilsētas ir iedzīvotājiem vistuvākais administratīvais līmenis, tiem ir lielākā daļa pilnvaru, kas vajadzīgas, lai sasniegtu teritoriālos mērķus, un tie ir Eiropas kohēzijas politikas galvenie dalībnieki; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka saskaņā ar ANM regulas 22. pantu ir jāizveido spēcīga uzraudzības sistēma, kas nerada papildu administratīvo slogu vietējā un reģionālajā līmenī, jo vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgi skaidrāki noteikumi par fondu izmantošanu. Turklāt pastāv pieprasījums pēc kopīgām pamatnostādnēm un rīkiem, jo dalībvalstīm ir jānodrošina datu vākšana un Eiropas Komisijas piekļuve oficiālajai saņēmēju datubāzei, lai nepieļautu dubultu finansējumu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka konsekventi tiek ievēroti un īstenoti tādi pamatprincipi kā daudzlīmeņu pārvaldība un subsidiaritāte. Šajā saistībā kohēzijas politiku nedrīkstētu īstenot izolēti, tai jābūt mijiedarbībā un koordinācijā ar jaunajiem instrumentiem, tostarp ANM; |
| --- | --- |

31.

Kas būtu jādara?

| 32. | norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību būtiskā loma neaprobežojas tikai ar NANP īstenošanu, bet attiecas arī uz to turpmāku plānošanu un izpildes novērtēšanu, un šajā saistībā ir vajadzīgi ekonomiskās un sociālās ietekmes analīzes instrumenti vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tādēļ aicina regulas 31. pantā minētos Komisijas gada ziņojumus un neatkarīgo izvērtējuma ziņojumu par mehānisma īstenošanu iesniegt līdz 2024. gada 20. februārim, kā paredzēts ANM regulas 32. pantā, iesaistīt sagatavošanā Reģionu komiteju un, pamatojoties uz ANM regulas 34. apsvērumu un 18. pantu, iekļaut sadaļu par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti, lai gūtu labāku vispārējo priekšstatu par īstenošanas procesiem ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka būtu efektīvi jāizmanto un jāstiprina dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību pieejamās administratīvās spējas, lai nodrošinātu NANP pienācīgu īstenošanu un uzraudzību un ANM līdzekļu atbilstīgu apguvi vietējā un reģionālajā līmenī saskaņā ar tehniskā atbalsta instrumenta mērķiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž bažas par pieaugošo paradigmas maiņas tendenci pāriet no reģionāli pārvaldītiem struktūrfondiem uz lielākiem centralizētiem piešķīrumiem un koordinācijas mehānismiem, piemēram, Eiropas pusgadu, kas tiek plānoti un īstenoti valstu līmenī; ANM ir tikai viens piemērs, un tas pats attiecas arī uz Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Brexit korekcijas rezervi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tādēļ aicina pārdomāt, kā ES līgumos spēcīgāk nostiprināt subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principus un kā efektīvāk uzraudzīt to piemērošanu praksē; norāda, ka ir svarīgi pievērsties šim jautājumam, ņemot vērā iespējamo konstitucionālo konventu ES līgumu reformai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta (EP) aktīvo lomu un līdzšinējo veikumu ANM īstenošanas kontrolē un uzraudzībā; atzinīgi vērtē to, ka RK vairākas reizes ir uzaicināta uz ECON un BUDG apvienotās Atveseļošanas un noturības mehānisma kontroles darba grupas (ANM DG) sanāksmēm; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pauž nožēlu, ka nav ņemta vērā Eiropas Parlamenta rezolūcija par īstenošanu un it īpaši tajā ietvertā atsauce uz vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu; aicina Parlamentu apsvērt iespēju saskaņā ar ANM regulas 26. panta 2. punktu izstrādāt rezolūciju par ES fondu centralizēto piešķīrumu iedarbību un ietekmi, balstoties uz pieredzi, kas gūta, īstenojot ANM vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mudina dalībvalstis un Eiropas Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai pašreizējo centralizēto sistēmu nomainītu uz ANM daudzlīmeņu īstenošanas pieeju, strukturāli un kopā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām saskaņā ar ANM regulas 34. pantu izveidojot, piemēram, daudzlīmeņu platformas, rīkojot informatīvas sesijas un pasākumus, kā arī veidojot daudzlīmeņu darba grupas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina Eiropas Komisiju nākt klajā ar stingrākiem norādījumiem dalībvalstīm un iedrošināt tās savās gadskārtējās valsts reformu programmās detalizēti ziņot par apspriešanos ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ieinteresētajām personām, kas veikta saskaņā ar ANM regulas 18. panta 4. punkta q) apakšpunktu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka varētu pilnveidot regulas 30. pantā minēto rezultātu pārskatu NANP īstenošanas progresa novērtēšanai, lai nodrošinātu pienācīgu “teritoriālās dimensijas” atspoguļojumu. Iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības, mums ir jānodrošina integrēts uzraudzības process un objektīva pieeja īstenošanai; tas nedrīkst vietējām un reģionālajām pašvaldībām radīt pārmērīgu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka NANP ietvertajām reformām un ieguldījumiem jāatbilst konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem Eiropas pusgada ietvaros. Eiropas pusgada reforma ir vajadzīga teritoriālās dimensijas nostiprināšanai. Vietējā un reģionālā dimensija ir jāņem vērā ne tikai saistībā ar NANP īstenošanā gūtajām pašreizējām atziņām, bet arī turpmāku ES programmu un ES ilgtermiņa mērķu kontekstā, vai tā būtu pakete “Gatavi mērķrādītājam 55 %”, digitālā pārkārtošanās, 2030. gadam izvirzīto ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšana vai klimatneitralitātes panākšana līdz 2050. gadam; |
| --- | --- |

42.

| 43. | tāpēc atkārtoto savu iepriekšējos atzinumos pausto aicinājumu (10) izstrādāt rīcības kodeksu vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanai Eiropas pusgadā. Līdz ar vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti Eiropas pusgadam jākļūst pārredzamākam, iekļaujošākam un demokrātiskākam; tas vairos līdzatbildību vietējā un reģionālajā līmenī, tādējādi dalībvalstīs uzlabojot vēlamo reformu un ANM vispārējo īstenošanu. |
| --- | --- |

43.

Briselē, 2023. gada 8. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/241 (2021. gada 12. februāris), ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu (OV L 57, 18.2.2021., 17. lpp.), 16. pants.

1

(2)  Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punkts un Protokols (Nr. 2) par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu.

2

(3)  COM(2022) 383 final: 25 plānos, kas pieņemti līdz 2022. gada 30. jūnijam, 129 pasākumi ir vērsti uz dzimumu līdztiesību.

3

(4)  RK un CEMR, Pašvaldību, pilsētu un reģionu iesaistīšana nacionālo atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā: RK un CEMR īpašās apspriešanās rezultāti, 2021. gada janvāris.

4

CEMR

Pašvaldību, pilsētu un reģionu iesaistīšana nacionālo atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā: RK un CEMR īpašās apspriešanās rezultāti

(5)  RK un CEMR, Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana: vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīva – RK un CEMR mērķorientētās apspriešanās rezultāti, 2022. gada aprīlis.

5

CEMR

Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana: vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīva – RK un CEMR mērķorientētās apspriešanās rezultāti

(6)  Reģioni – ES atveseļošanai, Salīdzinošs pētījums par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu reģionālajā līmenī – Galvenie rezultāti, 2022. gada jūnijs.

6

Salīdzinošs pētījums par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu reģionālajā līmenī – Galvenie rezultāti

(7)  Aptauja balstīta uz 2 698 intervijām ar ES vietējiem un reģionālajiem politiķiem, kas veiktas no 2022. gada 25. jūlija līdz 11. septembrim. Sk. Reģionu komiteja: reģionālais un vietējais barometrs, (2022. gada oktobris), pieejams tiešsaistē https://cor.europa.eu/lv/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx.

7

2 698 intervijām

(8)  Aptauja balstīta uz 2 698 intervijām ar ES vietējiem un reģionālajiem politiķiem, kas veiktas no 2022. gada 25. jūlija līdz 11. septembrim. Sk. Reģionu komiteja: reģionālais un vietējais barometrs, (2022. gada oktobris), pieejams tiešsaistē https://cor.europa.eu/lv/our-work/Pages/EURegionalBarometer-Survey-2022.aspx., 4. lpp.

8

2 698 intervijām

(9)  ANM regulas 3. panta d) apakšpunkts, 4. pīlārs.

9

(10)  RK atzinums “Plāns ES atveseļošanai no Covid-19 pandēmijas: Atveseļošanas un noturības mehānisms un tehniskā atbalsta instruments” (OV C 440, 18.12.2020., 160. lpp.).

10

RK atzinums “Eiropas pusgads un kohēzijas politika: strukturālo reformu pielāgošana ilgtermiņa ieguldījumiem” (OV C 275, 14.8.2019., 1. lpp.).

RK atzinums “Eiropas pusgada pārvaldības uzlabošana. Rīcības kodekss vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai” (OV C 306, 15.9.2017., 24. lpp.).

---

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/18 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/18

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Cilvēki pirmajā vietā, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšana, ES tālāko reģionu potenciāla atraisīšana”

(2023/C 157/04)

| Ziņotājs: | Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/PPE), Azoru salu reģiona valdības prezidija sekretāra vietnieks |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Cilvēki pirmajā vietā, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšana, ES tālāko reģionu potenciāla atraisīšana”
  COM(2022) 198 final |

Ziņotājs:

Pedro DE FARIA E CASTRO (PT/PPE), Azoru salu reģiona valdības prezidija sekretāra vietnieks

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Cilvēki pirmajā vietā, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšana, ES tālāko reģionu potenciāla atraisīšana”

COM(2022) 198 final

POLITIKAS IETEIKUMI

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

| 1. | uzsver, ka tālākie reģioni, kas definēti Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pantā, pastāvīgi saskaras ar strukturāliem ierobežojumiem, ko vēl vairāk pastiprina Covid-19 pandēmija; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka ES stratēģija tālākajiem reģioniem ir bijusi noderīga, jo ir pastiprināti tādi pasākumi, kuru mērķis ir saglabāt šo ES reģionu īpašās iezīmes. Tomēr Covid-19 pandēmijas radītie apstākļi, kā arī steidzamā nepieciešamība risināt pašreizējās un turpmākās ekonomiskās, sociālās, kultūras un vides problēmas liecina, ka ir būtiski atjaunināt 2017. gada stratēģiju “Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž gandarījumu, ka Eiropas Komisija ir ņēmusi vērā Komitejas ieteikumu pielāgot ES stratēģiju tālākajiem reģioniem, ņemot vērā pandēmijas nopietnās sekas, kā tas ierosināts gan Komitejas atzinumā par Eiropas Komisijas ziņojumu par atjaunotas stratēģiskās partnerības ar ES tālākajiem reģioniem īstenošanu (ziņotājs: Ángel Víctor Torres Pérez) (1), gan Eiropas Parlamenta ziņojumā “Virzība uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem” (2); |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina par vairākām tālāko reģionu veiktajām darbībām ar mērķi panākt Eiropas Komisijas stratēģijas atjaunināšanu, it īpaši tālāko reģionu priekšsēdētāju politisko deklarāciju, ko pieņēma Azoru salās notikušās Tālāko reģionu priekšsēdētāju konferences starpsesiju sanāksmē 2021. gada 3. maijā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Komisija, dalībvalstis un Tālāko reģionu priekšsēdētāju konference ir izveidojušas ciešākas partnerattiecības šīs stratēģijas izstrādē, un tas ir devis iespēju veidot rezultatīvu un pastāvīgu dialogu specializētās platformās un darba grupās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “Cilvēki pirmajā vietā, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšana un ES tālāko reģionu potenciāla atraisīšana”, kurā ņemta vērā Tālāko reģionu priekšsēdētāju konferences nostāja, kas pausta gan 2021. gada 18. novembra nobeiguma deklarācijā (Pontadelgadā, Azoru salās), gan Francijas, Spānijas un Portugāles 2022. gada 19. janvārī kopīgi pieņemtajā ieguldījumā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos stiprināt dialogu un sniegt šiem reģioniem pielāgotu atbalstu, lai tie varētu pilnībā izmantot ES politikas jomas un to potenciālu, tādējādi palīdzot stiprināt ES klātbūtni šo reģionu ietekmes zonās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst jaunā paziņojuma nozīmīgumu un uzsver, ka ir vajadzīga koordinēta rīcība pārvalstiskā, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī ierosināto pasākumu ātra īstenošana, un vairāku krīžu kontekstā uzsver, ka ir nekavējoties un efektīvi jāreaģē, lai nodrošinātu ilgtspējīgu atveseļošanos sociālajā un ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu, ka jaunajā Komisijas paziņojumā nav pietiekami ņemtas vērā dažas tālāko reģionu attīstībai nozīmīgas politikas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka šo reģionu neaizsargātību, kas atzīta Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā, vēl vairāk saasina dabas katastrofas, kuras globālās sasilšanas dēļ notiek arvien biežāk, turklāt to mēroga un intensitātes palielināšanās tālākajos reģionos joprojām rada nopietnas bažas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatē, ka karš Ukrainā rada papildu spiedienu uz šiem mazāk aizsargātajiem reģioniem un apdraud atveseļošanos pēc veselības krīzes. Tālākajos reģionos pašlaik ir būtiski samazinājusies mājsaimniecību pirktspēja, un vairākos darbības sektoros papildus strukturālajām izmaksām, kas saistītas ar strukturāliem ierobežojumiem šajos reģionos, ir radušās lielas papildu izmaksas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības Padomes 2022. gada 21. jūnija secinājumus par Komisijas 3. maija paziņojumu un uzsver, ka tiem ir svarīga nozīme jaunās tālākajiem reģioniem paredzētās stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina attiecīgās dalībvalstis atbalstīt tālākos reģionus, stiprināt to administratīvās spējas un veicināt prasmju pilnveidi, lai tie varētu pilnībā izmantot ES programmas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž gandarījumu, ka Eiropas Komisijas paziņojumā norādīts, ka tālākie reģioni ne faktiski, ne juridiski nav līdzīgi citiem ES reģioniem ar īpašām ģeogrāfiskām iezīmēm, piemēram, salām, kalnu apgabaliem vai mazapdzīvotiem reģioniem; |
| --- | --- |

14.

Iedzīvotāju vajadzību nodrošināšana

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija likusi uzsvaru uz tālāko reģionu iedzīvotāju vajadzībām un tām atbilstošu ekonomikas atveseļošanu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka ir nekavējoties jānovērš būtiskā sociālā un ekonomiskā nevienlīdzība, kas skar tālākos reģionus salīdzinājumā ar kontinentālo Eiropu, un aicina Eiropas Komisiju atbalstīt šos reģionus, lai panāktu konverģenci ar pārējiem ES reģioniem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ir gandarīta, ka Eiropas Komisija ir uzsvērusi, ka ir svarīgi atbalstīt tālāko reģionu specifiskās vajadzības Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un Portu sociālā samita 2030. gada mērķu sasniegšanā nodarbinātībā, prasmju jomā un nabadzības mazināšanā; |
| --- | --- |

17.

Īpaša uzmanība migrācijas problēmai

| 18. | aicina Eiropas iestādes stingri un izlēmīgi atbalstīt reaģēšanu uz migrācijas krīzēm, it sevišķi ES ārējo robežu reģionos, kuriem nākas vieniem pašiem uzņemt nepavadītus nepilngadīgos, kuri ierodas to teritorijā, un nodrošināt viņiem piekļuvi pamatpakalpojumiem, kā arī atbalstīt viņus ceļā uz pieauguša cilvēka dzīvi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka ir svarīgi paredzēt pienācīgu finansējumu no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) un Iekšējās drošības fonda (IDF) līdzekļiem, nodrošinot to reģionalizāciju, lai palielinātu to pieejamību, it sevišķi krīzes apstākļos, tostarp nelabvēlīgos apstākļos, kas regulāri skar atsevišķus tālākos reģionus, piemēram, Kanāriju salas, Francijas Gviānu vai Majotu, un atzinīgi vērtē saistības, ko Komisija šajā nolūkā uzņēmusies savā jaunajā stratēģijā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sagaida turpmāko ES progresu attiecībā uz Migrācijas un patvēruma paktu, ņemot vērā atziņas, kas gūtas no Krievijas iebrukuma Ukrainā un izpētot iespēju aktivizēt Padomes Direktīvu 2001/55/EK (3) attiecībā uz migrantiem no citām konflikta zonām, kas spēcīgi ietekmē ES, kā arī jaunos pasākumus, kas ieviesti ar Eiropas Parlamenta un Padomes CARE regulu (4), lai panāktu reālu solidaritāti un taisnīgu migrācijas sloga sadali starp visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

20.

Zaļā pārkārtošanās

| 21. | ir gandarīta, ka Komisija ir atzinusi, ka tālākajiem reģioniem ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, jo tie ir īpaši pakļauti klimata pārmaiņu sekām, tostarp ekstrēmiem laikapstākļiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka ES Solidaritātes fonda īstenošanā Komisija ir apņēmusies arī turpmāk pienācīgi ņemt vērā tālākos reģionus, kā arī īstenot saistības, ko tā ir uzņēmusies, lai atbalstītu riska novēršanas pasākumus, noturību pret dabas katastrofām un veicinātu zināšanu apmaiņu starp tālākajiem reģioniem un to kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina ņemt vērā tiesību aktu paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” ietekmi, jo tā būtiski ietekmēs tālāko reģionu konkurētspēju un savienojamību, sistemātiski un pilnībā piemērojot LESD 349. pantu, pēc ietekmes novērtējumu izstrādes, uz kuru pamata ir jāpieņem tālākajiem reģioniem pielāgoti risinājumi, vajadzības gadījumā pielāgojot tiesību aktus, lai nodrošinātu taisnīgu un vienlīdzīgu attieksmi pret iedzīvotājiem, kuriem jau tagad nākas saskarties ar papildu izmaksām, kas saistītas ar attālinātību, un lai garantētu, ka šo īpaši neaizsargāto reģionu mājsaimniecībām un uzņēmumiem ir piekļuve Sociālajam klimata fondam, Modernizācijas fondam un maza mēroga projektu finansējumam no Inovāciju fonda; |
| --- | --- |

23.

| 24. | šajā saistībā brīdina par šo reģionu lielo neaizsargātību, jo tie atrodas tālu no Eiropas kontinenta un ir izolēti, un par ietekmi, ko uz tiem radīs paketē “Gatavi mērķrādītājam 55 %” paredzēto jauno emisijas un degvielas nodokļu mērķu īstenošana; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka tālāko reģionu energosistēmas ir izolētas un tās nevar savienot ar kontinentu, un aicina Eiropas iestādes veicināt šo reģionu enerģētisko autonomiju, īstenojot atbalsta un veicināšanas politiku, kas palīdzētu tiem pienācīgi pārkārtoties no pašreizējās atkarības no fosilā kurināmā uz ilgtspējīgām, cenas ziņā pieejamām sistēmām; |
| --- | --- |

25.

Atšķirību mazināšana piekļūstamības jomā

| 26. | atgādina, ka tālākajiem reģioniem nav alternatīvu risinājumu piekļuvei pa sauszemi un tie ir pilnībā atkarīgi no uzticama un cenas ziņā pieejama gaisa un jūras transporta, kas nodrošina šo reģionu iedzīvotāju mobilitāti un apgādi ar pirmās nepieciešamības precēm, un tas rada lielu finansiālo slogu iedzīvotājiem un no tā izrietošo kaitējumu vietējai ekonomikai un sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka tālāko reģionu vienlīdzību, iekļaušanu un attīstību var veicināt tikai tad, ja tiek īstenota stratēģija to nošķirtības un izolētības mazināšanai, un šajā nolūkā ir nepieciešami papildu pasākumi, kas kompensētu to piekļūstamības trūkumu un mazinātu digitālo plaisu, lai attīstītu šos reģionus un stiprinātu to ekonomiku, ņemot vērā pastāvīgās attālinātības strukturālās problēmas. Komiteja atgādina, cik svarīgi ir saistībā ar vienotā tirgus ārkārtas instrumentu ņemt vērā tālākos reģionus, lai krīzes laikā nodrošinātu piegādes ķēdes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ņemot vērā Eiropas Parlamenta ieteikumu ziņojumā “Virzība uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem”, aicina Komisiju izvērtēt nepieciešamību īstenot atbalstu transporta jomā, jo tas būtu papildu instruments, ar ko kompensēt pasažieru un kravu pārvadājumu izmaksu negatīvo ietekmi un kaitējumu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina atbalstīt projektus, kuru mērķis ir uzlabot tālāko reģionu savienojamību; šajā saistībā norāda uz atbalstu zemūdens kabeļiem, kas joprojām ir svarīgs problēmjautājums drošas datu plūsmas, pakalpojuma kvalitātes un pieejamu cenu nodrošināšanā. Piemēram, Reinjonā un Azoru salu autonomajā reģionā zemūdens elektronisko sakaru kabeļi drīz būs novecojuši. Būtu jāapsver arī satelīttehnoloģija atsevišķās teritorijās, piemēram, Francijas Gviānā, jo optiskās šķiedras kabeļus nav iespējams ierīkot visās apdzīvotajās vietās; |
| --- | --- |

29.

Lauksaimniecība un lauku attīstība

| 30. | uzsver lauksaimniecības nozīmi tālāko reģionu ekonomikā, vides, telpiskās plānošanas un nodarbinātības jomā; ES to ir atzinusi, piemērojot īpašu pieeju, t. i., izstrādājot tālāko un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (POSEI) un paredzot īpašas atkāpes kopējā lauksaimniecības politikā (KLP), un Komiteja aicina saglabāt šos noteikumus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ar gandarījumu konstatē, ka valsts atbalsta instrumenti lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauku apvidu atbalstam ļauj noteikt augstākas maksimālās intensitātes likmes ieguldījumiem tālākajos reģionos un darbības atbalstam un ka Komisija ir ierosinājusi saglabāt īpašus nosacījumus šiem reģioniem saistībā ar minēto instrumentu pašreizējo pārskatīšanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tomēr uzsver, cik svarīgi ir tālākajiem reģioniem pielāgoti noteikumi attiecībā uz de minimis atbalstu, ņemot vērā papildu izmaksas, kas rodas visiem uzņēmumiem, kuri nodarbojas ar lauksaimniecības produktu primāro ražošanu šajos reģionos; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) izvēlētā stratēģisko plānu centralizētā pārvaldība ir pretrunā vēlamajiem vienkāršošanas un efektivitātes mērķiem, un cer, ka atbilstoša elastība un stratēģisko plānu piemērošanas procedūru decentralizācija palīdzēs, cik vien tas iespējams, samazināt šāda risinājuma negatīvās sekas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina turpināt ciešu iestāžu sadarbību ar mērķi palielināt POSEI budžetu (būtisku instrumentu vietējās produkcijas ilgtspējas atbalstam un kopējās lauksaimniecības politikas pielāgošanai tālāko reģionu īpašajām iezīmēm), tādējādi mazinot pastāvīgo, pienācīgi pierādīto budžeta nepietiekamību un reaģējot uz šo reģionu konkrētajām vajadzībām, lai programma varētu sekot lauksaimniecības sektoru attīstībai šajos reģionos un turpinātu savu mērķu īstenošanu; |
| --- | --- |

34.

Zilā ekonomika un zvejniecība

| 35. | norāda, ka tālākie reģioni stiprina ES jūras dimensiju, nodrošinot tai lielākās jūras platības pasaulē un vairāk nekā 25 miljonus km2 plašu ekskluzīvu ekonomikas zonu (EEZ), kā arī būtiskas ekonomiskās iespējas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pauž gandarījumu, ka ir atzīta tālāko reģionu nozīme tradicionālās zvejas nozarē un zilās ekonomikas stratēģijās turpmākajiem gadiem; atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pārskatīt prasības par datu paziņošanas procedūrām un noteikumus, ar kuriem atļauj valsts atbalsta piešķiršanu zvejas flotes atjaunošanai šajos reģionos, ņemot vērā to īpašās iezīmes, atbalstot zvejniekus un vienlaikus garantējot ilgtspējīgu zveju; |
| --- | --- |

36.

Valsts atbalsts

| 37. | ir gandarīta, ka Eiropas Komisija savā paziņojumā ir uzņēmusies saistības visu nozaru valsts atbalsta noteikumu un pamatnostādņu pārskatīšanā ņemt vērā tālāko reģionu īpašās iezīmes, pamatojoties uz spēkā esošajiem noteikumiem, kas šiem reģioniem paredzēti ES tiesību aktos valsts atbalsta jomā; aicina piemērot lielāku elastību shēmās, kas reglamentē šādu atbalstu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš tiem valsts atbalsta noteikumiem, kas stiprina un veicina tālāko reģionu savienojamību, piemēram, lidostām un aviokompānijām paredzētā valsts atbalsta pamatnostādņu un jūras transporta atbalsta pārskatīšanai, kā arī vides aizsardzībai paredzētā valsts atbalsta pārskatīšanai, turklāt šajā jomā būtu jāparedz papildu ieguldījumu atbalsta kategorija, kas dotu iespēju tālāko reģionu uzņēmumiem ievērot ES noteiktos vides standartus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina izveidot tālāko reģionu un Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorāta forumu pārdomām par jēdzienu “atbalsts tikai ar vietēja mēroga ietekmi”, jo vairāk nekā 90 % tālāko reģionu uzņēmumu ir mikrouzņēmumi un mazie uzņēmumi ar ierobežotām finansiālajām spējām, un atbalsts šiem reģioniem nevar ietekmēt konkurenci iekšējā tirgū, ņemot vērā, ka šie uzņēmumi darbojas tikai vietējā mērogā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | turklāt uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt visu tālāko reģionu nodokļu sistēmu nepārtrauktību, jo jebkāds pārtraukums varētu nopietni destabilizēt ekonomiku un nodarbinātību šajos reģionos; |
| --- | --- |

40.

Tūrisms

| 41. | norāda, ka tūrisma nozarei ir svarīga loma tālāko reģionu attīstībā, jo tā ir transversāla saimnieciskā darbība, kas būtiski ietekmē ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka šo nozari spēcīgi ietekmēja Covid-19 veselības krīze, kas radīja vēl nebijušu recesiju šīs nozares darbībā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver šīs nozares neaizsargātību, jo tā ir lielā mērā pakļauta ārējai ģeopolitiskajai, veselības un klimata ietekmei un ir atkarīga no gaisa un jūras savienojumiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ir jāveicina inovatīvi, ilgtspējīgi un noturīgi ieguldījumi, kas atbalstītu šīs stratēģiskās nozares ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Eiropas Komisiju turpināt pilnveidot ES tūrisma politiku, tostarp izveidojot Eiropas Tūrisma aģentūru, lai atbalstītu Eiropas tūrisma galamērķu divējādo pārkārtošanos, un paātrināt šīs stratēģiski svarīgās nozares atveseļošanu šajos reģionos; atbalsta Eiropas Parlamenta brīdinājumu par to, ka, izstrādājot un novērtējot šo politiku, ir jāņem vērā minēto reģionu īpatnības un papildu ierobežojumi, garantējot pienācīgu finansējumu, lai nodrošinātu to pieejamību un klimatisko un digitālo pārkārtošanos; |
| --- | --- |

45.

Ārējā dimensija

| 46. | atzīst, ka tālāko reģionu trīskāršā (Eiropas, valsts un reģionālā) piederība nozīmē, pirmkārt, iekšējā tirgus priekšrocību izmantošanu un, otrkārt, ciešāku integrāciju savā tuvākajā vidē, stiprinot attiecības ar kaimiņos esošām trešām valstīm un partneriem; arī tirdzniecības sarunās un nolīgumos vienmēr būtu jāņem vērā īpašās šo reģionu iezīmes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka dažādiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros atrodas tālākie reģioni, ir atšķirīgas iezīmes, problēmas un iespējas, un tādēļ ir svarīgi kopīgi izstrādāt stratēģiju katram konkrētajam reģionam, balstoties uz iepriekšēju diagnostiku, lai noteiktu galvenās kopīgās problēmas un pilnībā izmantotu ciešākas sadarbības potenciālu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka šis sākotnējais novērtējums būtu jābalsta uz diviem aspektiem, pirmkārt, problēmām, ar ko ES saskaras šajos reģionos, un, otrkārt, šo problēmu ietekmi uz Eiropas teritorijām, kurās atrodas šie reģioni, kā arī risinājumiem, ko ES var tiem piedāvāt; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumā pausto apņemšanos apzināt reģionālās sadarbības iespējas un tālāko reģionu problēmas, noteikt galvenās sadarbības jomas, attīstīt sadarbības iespējas un atbalstīt šādu sadarbību, kā arī veicināt apmaiņu starp tālākajiem reģioniem. Komiteja arī aicina attiecīgās dalībvalstis veicināt tālāko reģionu, aizjūras zemju un teritoriju, kā arī trešo valstu sadarbību šajās jomās. Komiteja mudina pārējās dalībvalstis veicināt savu reģionu sadarbību un apmaiņu ar tālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mudina Komisiju ģeogrāfisko stratēģiju pārskatīšanā ņemt vērā tālāko reģionu lomu un specifiku un iekļaut šos reģionus konsultāciju mehānismos; |
| --- | --- |

50.

Secinājumi

| 51. | prasa steidzami pieņemt pragmatiskus un atbilstīgus risinājumus, konsekventi piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, lai neapdraudētu ekonomiskās, sociālās un ilgtspējīgās atveseļošanas mērķi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | norāda, ka ir reāli jāpastiprina konkurētspējas veicināšana un iepriekšējs novērtējums par ES politikas ietekmi tālākajos reģionos, izmantojot vietējiem apstākļiem pielāgotas pieejas, kas garantē šo reģionu iedzīvotāju ienākumu aizsardzību; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Eiropas Komisiju kopā ar tālākajiem reģioniem un attiecīgajām dalībvalstīm izstrādāt darbības ceļvedi, kuram pievienots grafiks. |
| --- | --- |

53.

Briselē, 2023. gada 8. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  OV C 37, 2.2.2021., 57. lpp.

1

(2)  Ziņojums “Virzība uz spēcīgāku partnerību ar ES tālākajiem reģioniem”.

2

(3)  Padomes Direktīva 2001/55/EK (2001. gada 20. jūlijs) par obligātajiem standartiem, lai pārvietoto personu masveida pieplūduma gadījumā sniegtu tām pagaidu aizsardzību, un par pasākumiem, lai līdzsvarotu dalībvalstu pūliņus, uzņemot šādas personas un uzņemoties ar to saistītās sekas (OV L 212, 7.8.2001., 12. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2022/562 (2022. gada 6. aprīlis), ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1303/2013 un (ES) Nr. 223/2014 attiecībā uz kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) (OV L 109, 8.4.2022., 1. lpp.).

4

CARE

---

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/23 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/23

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Sociālajai ekonomikai labvēlīgas vides radīšana – vietējā un reģionālā perspektīva”

(2023/C 157/05)

| Ziņotājs: | Ricardo RIO (PT/PPE), Bragas mērs |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Ricardo RIO (PT/PPE), Bragas mērs

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

| 1. | atbalsta Eiropas Komisijas Rīcības plānu sociālajai ekonomikai (2021. gads) un uzskata, ka ir ļoti svarīgi pievērsties nozares būtisko problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst sociālās ekonomikas starpnozaru raksturu un faktu, ka tā aptver dažādu veidu struktūras un nozīmi dažādās valstīs. Publiskā sektora iestādes, it īpaši vietējā un reģionālajā līmenī, saskaras ar būtiskām problēmām, kas apgrūtina efektīvas pieejas izstrādi; tādēļ RK uzsver pievienoto vērtību, ko sniedz Eiropas Reģionu komitejas iesaistīšana dialogos un sadarbība ar Eiropas Komisiju un citām ieinteresētajām personām sociālās ekonomikas jomā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē Sociālās ekonomikas rīcības plānu un Komisijas 2023. gada darba programmā ietverto pieteikumu, proti, iesniegt Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam par sociālās ekonomikas pamatnosacījumu izstrādi. Šis atzinums ir RK un vietējā un reģionālā līmeņa devums minētajās iniciatīvās un atspoguļo vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko lomu sociālās ekonomikas organizāciju atbalstīšanā attiecīgajās teritorijās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka šobrīd notiekošā klimata krīze, Covid-19 pandēmijas sekas, Krievijas agresija pret Ukrainu un pašreizējais, iepriekš vēl nepieredzētais inflācijas līmenis ir vēl vairāk aktualizējuši taisnīgu pārkārtošanos uz noturīgāku un ilgtspējīgāku ekonomiku, un šajā kontekstā ir palielinājusies interese par sociālo ekonomiku, ņemot vērā nepieciešamību veicināt jaunus ilgtspējīgas un noturīgas attīstības politikas pasākumus un modeļus. Citiem vārdiem sakot, ir nepieciešama ne tikai atbalsta politikas, bet arī dažādu sociālās un regulējuma politikas jomu inovācija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka ir pienācis laiks palielināt sociālās ekonomikas pamanāmību un iegūt jaunus datus par sociālo ekonomiku, tostarp vietējā un reģionālajā līmenī, kā arī šos datus, labas prakses piemērus un pašreizējās iniciatīvas popularizēt jaunās auditorijās, tostarp jauniešu vidū; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ierosina izveidot oficiālu Eiropas Sociālās ekonomikas novērošanas centru, kas varētu iesaistīt dažādas ieinteresētās personas, uzraudzīt sociālās ekonomikas nozares attīstību un ierosināt iniciatīvas, kas uzlabotu to sociālās ekonomikas organizāciju attīstības satvaru, kuras piedalās publiskās politikas līdzveidošanā valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka ir svarīgi ir izveidot dinamiskas sociālās ekonomikas ekosistēmas, kas var balstīties uz atbalstošu tiesisko regulējumu un politiku finansēšanas, nodokļu un publiskā iepirkuma jomā, kā arī institucionālu struktūru, kas ietvertu subsidiaritātes pieeju starp Eiropas, valsts, reģionālo un vietējo pārvaldes līmeni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina ES iestādes, dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības izstrādāt kopīgu plānu sociālās ekonomikas veicināšanai, īstenojot praksē subsidiaritātes redzējumu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, cik prioritāri ir ieguldījumi gan institucionālo spēju veidošanā, gan cilvēkresursu apmācībā, lai stiprinātu nozares pielāgošanās spēju un noturību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atbalsta izglītības un komunikācijas kampaņu uzlabošanu sociālās ekonomikas uzņēmējdarbības jomā, tostarp attiecībā uz finansējumu un nozarei pieejamo ES atbalstu. Tas būtu jāveic sadarbībā ar visiem pārvaldes līmeņiem un iesaistītajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina izstrādāt sociālās ekonomikas “darbības koncepciju”, kurā būtu respektēta jau esošo sistēmu daudzveidība un ietverti visi uzņēmumi, kas atbilst noteiktiem organizatoriskiem un darbības kritērijiem, lai tos neatstumtu no būtiska atbalsta šā sektora attīstībai. Tas ļautu palielināt politikas saskaņotību un konverģenci Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī un atvieglotu savstarpēju atzīšanu (spēju darboties pāri robežām), kā arī sociālās ekonomikas modeļa pamanāmību; |
| --- | --- |

11.

Sociālā ekonomika Eiropā un dalībvalstīs

| 12. | uzsver, ka ir jāpievēršas definīciju un tiesiskā regulējuma daudzveidībai, kā arī dažādām datu vākšanas metodēm, kas apgrūtina nozares nozīmes un ieguldījuma salīdzināšanu starp valstīm un reģioniem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti aicina Eiropas Komisiju “izstrādāt Eiropas sociālās ekonomikas juridisko satvaru, kas nodrošinātu piemērotu tiesisko regulējumu ar kopīgu definīciju un noteiktiem organizatoriskiem un darbības kritērijiem attiecībā uz sociālās ekonomikas uzņēmumu organizāciju un integrāciju” (1), lai tos neatstumtu no būtiska atbalsta šīs nozares attīstībai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina valstu, reģionālās un vietējās iestādes labāk izmantot šobrīd spēkā esošo noteikumu potenciālu attiecībā uz īpašiem nosacījumiem par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP), lai pilnībā izmantotu iespēju attiecīgā gadījumā atzīt sociālās ekonomikas struktūras, kas veic saimniecisko darbību, par VTNP; aicina arī pilnībā izmantot sociālās ekonomikas struktūru potenciālu, lai attīstītu un uzlabotu sabiedriskos pakalpojumus, tās iesaistot minēto pakalpojumu pārvaldībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīst ES sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas (SBI) un tās turpmāko pasākumu pozitīvo ietekmi uz sociālās ekonomikas un sociālo uzņēmumu regulatīvo un institucionālo darbības vidi, taču pauž nožēlu, ka vienoti un skaidri kontaktpunkti publiskās pārvaldes iestādēs vēl ir jāattīsta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina visus pārvaldes līmeņus izstrādāt ilgtermiņa un labi finansētas stratēģijas sociālās ekonomikas veicināšanai, kas izstrādātas dialogā ar nozari un saskaņā ar ES rīcības plānu sociālajai ekonomikai un tās sociālās ekonomikas definīciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir jāizveido neformālākas un vienkāršākas sociālās ekonomikas atbalsta sistēmas, jo tur, kur tādas pastāv, tās bieži vien ir ļoti formalizētas un sociālās ekonomikas organizācijām rada pārmērīgu administratīvu slogu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka laba prakse ir dalībvalstīm oficiāli ieviest sociālās ekonomikas jēdzienu publiskajā apritē, pieņemot definīciju, kas atspoguļo ES definīcijā paustās galvenās vērtības un principus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina iecelt “valstu un reģionālos vēstniekus” sociālās ekonomikas jomā, lai izvērstu šo nozari. Ir jāveicina eksperimenti, izmēģinājumi un spēju veidošana sociālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver sociālās uzņēmējdarbības nozīmi un nepieciešamību to popularizēt kā vērtīgu alternatīvu gan peļņas, gan bezpeļņas uzņēmējdarbībai; uzsver šādas uzņēmējdarbības lomu un lietderību gan sociālās kohēzijas stiprināšanā nelabvēlīgā situācijā esošos un mazāk attīstītos apgabalos, gan būtiskajā ietekmē, ko šīs struktūras rada saistībā ar depopulācijas un lauku iedzīvotāju aizplūšanas mazināšanu, kā arī vispārējas nozīmes uzdevumu izpildē, it īpaši saistībā ar publisko atbalstu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina īstenot stratēģijas, kas stiprina sociālās ekonomikas organizāciju spējas digitālās un zaļās pārkārtošanās jomā, sniedzot atbalstu ar resursiem un prasmēm, lai tās savu sniegumu varētu pārveidot un uzlabot; |
| --- | --- |

21.

Pareizā regulējuma izveide sociālajai ekonomikai

| 22. | uzsver, ka steidzami ir jāizveido mūsdienīga un efektīva sociālās ekonomikas politika un tiesiskais regulējums, kas atvieglo piekļuvi finansējumam un tirgiem, lai panāktu augšupēju konverģenci starp reģioniem un dalībvalstīm, un ka ir jāmobilizē publiskais un privātais finansējums, kas pielāgots sociālās ekonomikas vajadzībām; šajā sakarā uzsver, ka nozarei ir vajadzīgas veicinošas sistēmas, lai attīstītu pārrobežu sadarbību un internacionalizāciju. Ņemot vērā iepriekšminēto, RK atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka 2023. gadā tiks iesniegta likumdošanas iniciatīva par Eiropas pārrobežu asociāciju un bezpeļņas organizāciju statūtiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda uz papildu šķēršļiem, kas kavē sociālās ekonomikas dalībnieku transnacionālu darbību vienotajā tirgū un kas izriet no visaptveroša tiesiskā regulējuma dažādības – un dažkārt tā trūkuma –, kurā būtu jāietver visas sociālās ekonomikas juridiskās formas, piemēram, kooperatīvi, darba ņēmējiem piederošas sabiedrības, savstarpējās sabiedrības, apvienības, fondi un sociālie uzņēmumi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka sociālā ekonomika ir transversāla un būtu aplūkojama vairākās jomās. Labs piemērs šādai daudzpusīgai pieejai ir iekšējā tirgus un uzņēmējdarbības politika, kurā maziem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem var palīdzēt attīstīties, paplašināties un tādējādi radīt darbvietas un veicināt kooperāciju, sadarbību un ES ekonomikas konkurētspēju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Eiropas līmenī vairāk vai mazāk viendabīgos tiesību aktos integrēt dalībvalstīs pastāvošos dažādos statūtus vai apzīmējumus, lai raksturotu uzņēmumus, kuru mērķis ir peļņas gūšana un kuri vienlaikus pozitīvi ietekmē sociālo jomu un vidi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzīst, ka ir jāuzlabo ar sociālo ekonomiku saistītie dati, ierosinot Eiropas Savienībai ieviest atbilstošus rādītājus sociālās ekonomikas ieguldījumu novērtēšanai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka publiskās iestādes un labuma guvēji varētu labāk izmantot pašreizējās iespējas, ko sniedz elastīgums attiecībā uz valsts atbalstu sociālās ekonomikas veicināšanai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina veicināt alianses un kopīgus darba procesus starp trešo sektoru, publisko sektoru un privāto sektoru, lai risinātu sociālās, ekonomiskās, ar izglītību saistītās, vidiskās un ekoloģiskās problēmas, nodrošinot prasmes, resursus un zinātību nolūkā sasniegt kopīgu mērķi; |
| --- | --- |

28.

Paraugprakse saistībā ar vietējo un reģionālo pašvaldību lomu

| 29. | norāda uz to, ka sociālās ekonomikas dalībniekiem ir spēcīga vietēja piesaiste un līdz ar to – būtisks potenciāls saliedējošā veidā vienot attiecīgo teritoriju, no vienas puses, samazinot nevienlīdzību un, no otras puses, atdzīvinot ekonomiku, un aicina valstu iestādes ļaut vietējām un reģionālajām struktūrām izmantot līdzekļus, kas vislabāk piemēroti vietējam kontekstam, lai atbalstītu sociālās ekonomikas attīstību savā teritorijā; Tāpēc Komiteja uzsver, ka būtu jānodrošina pilsētām un reģioniem pieejamas, pārredzamas, salīdzināmas un stabilas shēmas sociālās ekonomikas finansēšanai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu pildīt koordinējošu funkciju, lai izveidotu reģionālas sanāksmju platformas vai ārējas sadarbības struktūras sociālās ekonomikas jomā. Konkrēti tām būtu jāveicina tāda publiskā un privātā sektora tīkla izveide, kas atbalstītu sociālās ekonomikas ieviešanu un nostiprināšanu attiecīgajā teritorijā, koordinējot publiskās un privātās struktūras, it īpaši izglītības iestādes, kuras atrodas šajā teritorijā un ir iesaistītas centienos veicināt tās ekonomisko attīstību un sociālo kohēziju. Šādai funkcijai būtu arī jākoordinē reģionālās un vietējās politikas izstrāde un pieredze šajā jomā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina palielināt sociālās ekonomikas organizāciju līdzdalību ar vietējo ekonomiku saistīto lēmumu pieņemšanā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāizstrādā sociāli atbildīgi publiskā iepirkuma procesi un standarti, pievēršot pietiekamu uzmanību tiem ekonomikas dalībniekiem, kuri sniedz sociālās iekļaušanas perspektīvu, un vides jautājumiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ierosina institucionalizēt reģionālos dialoga un atbalsta mehānismus starp reģionālajām un vietējām pašvaldībām un sociālās ekonomikas tīkliem, lai virzītu finanšu iespējas, radītu spēju veidošanas iespējas un uzlabotu atbalsta struktūras uz vietas; šajā sakarā uzskata, ka katrā dalībvalstī jābūt ministrijām/departamentiem/aģentūrām, kurām ir noteikta atbildība par sociālās ekonomikas attīstību un kurām ir skaidras pilnvaras risināt ar to saistītus jautājumus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prasa izveidot apmācības un spēju veidošanas iespējas ekonomiskajām un sociālajām struktūrām vietējā un reģionālajā līmenī, lai mainītu un paplašinātu to uzņēmējdarbības modeli nolūkā panākt lielāku noturību, autonomiju un karjeras pievilcību sociālajā ekonomikā. Tāpēc Komiteja aicina dažādos formālās izglītības un profesionālās apmācības posmos, universitātēs un visos izglītības līmeņos iekļaut specializētu apmācību sociālās uzņēmējdarbības jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka attiecībā uz sociālo ekonomiku un sociālajiem uzņēmumiem ir svarīgi gan atsevišķās dalībvalstīs, gan visā Eiropas Savienībā turpināt un uzlabot koordināciju starp vietējo un reģionālo pārvaldes līmeni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ierosina ieviest mentorēšanas pieeju, izmantojot mērķsadarbību starp teritorijām, kurām jau ir pieredze vietējo un reģionālo ekosistēmu attīstībā un ar tām saistītā sociālās ekonomikas tiesiskā regulējuma izstrādē, un teritorijām, kurām šādas pieredzes nav vai tā ir mazāka; |
| --- | --- |

35.

| 36. | iestājas par zināšanu pastāvīgu pilnveidošanu un koordināciju starp pašvaldībām un reģioniem arī dalībvalstu ietvaros attiecībā uz sociālo ekonomiku un sociālajiem uzņēmumiem. Valstu stratēģijas varētu veicināt šo sadarbību, arī popularizējot attiecīgās darbības esošajos vietējo pašvaldību un reģionu tīklos valstu līmenī; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atbalsta sociālās uzņēmējdarbības lomu centienos veicināt ekonomikas pāreju uz ekonomiski, sociāli un vidiski ilgtspējīgāku modeli. Lai to panāktu, vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāatrod līdzekļi, kā vairot sociālās ekonomikas atzīšanas pievilcību, piemēram, izmantojot plašas komunikācijas kampaņas, stiprinot sociālās ekonomikas dalībnieku piekļuvi publiskajiem iepirkumiem un sniedzot mērķtiecīgu finansiālu atbalstu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina izveidot Eiropas sociālās ekonomikas galvaspilsētas oficiālo nosaukumu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka ir jānodrošina, lai ES pasākumos tiktu ņemtas vērā vietējās un reģionālās perspektīvas, kā arī lai ar valdību ieteikumiem tiktu izplatītas veiksmīgas izmēģinājuma iniciatīvas un laba prakse, ko ieviesušas sociālās ekonomikas ieinteresētās personas, un, izmantojot sociālās ekonomikas tīklus un publisko komunikāciju, jāveicina to atkārtošana. To varētu darīt, izmantojot īpašu jaunu sociālās ekonomikas platformu, kurā aktīvi piedalītos Eiropas Reģionu komiteja sadarbībā ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ierosina uzlabot vietējo un reģionālo pašvaldību piekļuvi informācijai par Eiropas fondiem un programmām, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un stiprināt saiknes starp ES līmeni un vietējo/reģionālo līmeni, kā arī uzlabot izpratni par sociālās ekonomikas nozares lomu vietējās un reģionālajās kopienās; |
| --- | --- |

40.

Labāks finansējums, nodokļi un piekļuve tirgiem

| 41. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu izveidot ES sociālās ekonomikas vārteju, apkopojot pārskatu par publiskās politikas pasākumiem un nozares finansējumu, un tās priekšlikumu palielināt publiskā finansējuma pieejamību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka finansējuma nepieejamība ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē sociālās uzņēmējdarbības uzplaukumu. Tādēļ ir svarīgi veicināt sinerģiju starp finansēšanas instrumentiem un turpināt mobilizēt privāto finansējumu, mērķtiecīgo kapitālu un konsultatīvo atbalstu, kas pielāgots sociālo uzņēmumu un sociālās ekonomikas organizāciju vajadzībām; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina izpētīt sociālās ekonomikas potenciālu arī profesionālās apmācības un augstākās izglītības jomā, visos izglītības līmeņos un aktīvas nodarbinātības politikā, kā arī prasmju un kompetenču attīstībā, tādēļ Komisijai būtu jāatbalsta sociālās ekonomikas darbinieku apmācība un piekļuve mūžizglītībai tādās jomās kā digitalizācija, līdzdalīga līderība, noturība un zaļā pārkārtošanās, lai palīdzētu viņiem ienākt vai palikt sociālās ekonomikas uzņēmumu darba tirgū; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka papildus zaļajai taksonomijai kā ieguldījumam zaļā kursa īstenošanā Komisijai būtu steidzami jāiesniedz priekšlikums par sociālās taksonomijas izveidi. Sociālā taksonomija potenciālajiem ieguldītājiem un uzņēmumiem sniegtu skaidrus norādījumus par to, kas jāsaprot ar “sociālajiem ieguldījumiem”. Sociālās taksonomijas neesamība pašlaik kavē iespējamās privātās investīcijas sociālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ierosina samazināt šķēršļus, kas liedz sociālās ekonomikas dalībniekiem piekļūt valstu un ES līdzekļiem, un labāk pielāgoties vietējiem apstākļiem. Piemēram, ES un valstu finansiālā atbalsta programmas būtu jāpielāgo konkrētām teritoriālajām vajadzībām un kontekstam, un tām būtu jāveido arī droša un prognozējama sistēma sociālo pakalpojumu finansēšanai no centrālā līmeņa uz vietējām pašvaldībām. Labs piemērs bija sociālās inovācijas fondi, kas tika atbalstīti pēdējā Eiropas budžetā un palīdzēja visās dalībvalstīs izveidot jaunus sociālos projektus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē NextGenerationEU panākto progresu kohēzijas politikā attiecībā uz sociālo ekonomiku un sniegtajām jaunajām iespējām. Tomēr joprojām ir nepieciešams, lai pilsētām un reģioniem būtu tieša piekļuve šiem fondiem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ES un dalībvalstu līmenī ir jāizstrādā sociālās ekonomikas fiskālais satvars, kas novērstu negodīgu konkurenci, kura saistīta ar to, ka sociālās ekonomikas dalībnieki galvenokārt paļaujas uz pašu finanšu līdzekļiem; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina dalībvalstis mobilizēt resursus no ES finansējuma, tostarp no Atveseļošanas un noturības mehānisma, un ar InvestEU palīdzību izveidot “Mazo un vidējo sociālās ekonomikas struktūru garantiju fondu”; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atbalsta tādu nodokļu politiku, kas atzīst vispārējas nozīmes funkcijas. Piemērs: reālu nodokļu risinājumu ieviešana sociālās ekonomikas nozares atbalstam (koncesijas un atbrīvojumi gan ienākuma nodokļa, gan PVN līmenī), uzlabojot finansiālos ieguvumus no sociālās ekonomikas struktūrvienības statusa vai sociālā uzņēmuma statusa (gan tieši sociālās ekonomikas struktūrām, gan cilvēkiem/uzņēmumiem, kas izmanto pakalpojumus vai iegādājas konkrētas preces no sociālās ekonomikas struktūrām); Tāpēc RK aicina Komisiju likumdošanas iniciatīvā “Uzņēmējdarbība Eiropā: ienākumu nodokļu sistēma” (BEFIT) īpašu uzmanību pievērst sociālās ekonomikas struktūrām paredzētajiem noteikumiem par nodokļiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka ir steidzami jāīsteno sociālās ekonomikas nozarei labvēlīgi fiskālie pasākumi un jāgarantē lielāki fiskālie ieguvumi (sociālais nodrošinājums, iedzīvotāju ienākuma nodoklis), ja tiek pieņemti darbā cilvēki, kuri ir neaizsargāti un/vai kuriem draud neaizsargātība, īpaši atbalstot uzņēmējdarbības modeļus, kuros lielākoties tiek nodarbināti šādi cilvēki (specializētie nodarbinātības centri un sociālās iekļaušanas uzņēmumi); |
| --- | --- |

50.

| 51. | atbalsta rezervācijas un standartizācijas nosacījumus, kas paredzēti, lai pieaugušajiem ar kādu kognitīvas invaliditātes veidu garantētu piekļuvi darba tirgum: pašreizējais regulējums (2 % rezervētā kvota) nav pietiekams un daudzos gadījumos netiek pildīts. Par šo tematu būtu jānotiek mērķorientētām informatīvajām kampaņām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka ir īpaši nepieciešams izveidot labāku un vienkāršu regulējumu, lai sociālajiem uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi kredītiem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina īstenot politiku, kas veicina sociāli atbildīgu publisko iepirkumu un sociālo prasību iekļaušanu iepirkumu nosacījumos, lai palīdzētu attīstīt sociālās ekonomikas nozari; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina atvieglot sociālās ekonomikas piekļuvi publiskajam iepirkumam, izmantojot iespējas, kas jau paredzētas Eiropas Publiskā iepirkuma direktīvā, un veicināt spēju veidošanu gan attiecībā uz civildienesta ierēdņiem, gan saistībā ar sociālo ekonomiku; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prasa izstrādāt skaidrākus noteikumus attiecībā uz valsts atbalstu sociālās ekonomikas struktūrām un tās nošķirt no citiem uzņēmumu veidiem. Tāpat, piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 1. punktu, sociālajai ekonomikai būtu jāpiemēro atšķirīga attieksme attiecībā uz valsts atbalsta saderību ar vienoto tirgu. Svarīgi būtu nodrošināt īpašu valsts atbalsta režīmu sociālās ekonomikas dalībniekiem un uzņēmumiem, kuri ir aktīvi sociālajā nozarē gadījumos, kad tie darbojas tur, kur pastāv tirgus nepilnības. Piemēram, Francijā ir uzkrājumu fonds, kas pārveidots par sociālās ekonomikas ieguldījumu (10 %). Šajā valstī ir arī marķējums ļoti inovatīviem, ekoloģiskiem uzņēmumiem, kuri pilda sociālu funkciju, un tas sniedz nodokļu atvieglojumus ieguldītājiem, jo tie ir uzņēmumi ar zemāku rentabilitāti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atbalsta ideju, ka Eiropas tiesiskajam regulējumam ir jāļauj atzītiem sociālajiem uzņēmumiem piekļūt Eiropas publiskajiem tirgiem, nekonkurējot ar tradicionālajiem uzņēmumiem, jo tie apmierina sociālās vajadzības vai pilda sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, ja tos ir pilnvarojusi valdība. Tā varētu būt priekšrocība publiskajām iestādēm, kuras ievieš sociālās ekonomikas tiesisko regulējumu, kas ietver apstiprināšanas un finansēšanas sistēmu. |
| --- | --- |

56.

Briselē, 2023. gada 8. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  OV C 440, 29.10.2021., 62. lpp.

1

---

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/28 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/28

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Eiropas Aprūpes stratēģija”

(2023/C 157/06)

| Ziņotājs: | Heinrich DORNER (AT/PSE), Burgenlandes federālās zemes valdības loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas aprūpes stratēģiju
  COM(2022) 440 final |

Ziņotājs:

Heinrich DORNER (AT/PSE), Burgenlandes federālās zemes valdības loceklis

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas aprūpes stratēģiju

COM(2022) 440 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

Politikas prioritātes

| 1. | atzīst, ka ir vajadzīgi kvalitatīvi agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumi bērniem, lai attīstītu viņu kognitīvās, lingvistiskās un fiziskās spējas un prasmes, saglabātu veselīgu un aktīvu dzīvesveidu un lai viņi netiktu pakļauti nabadzībai un sociālajai atstumtībai; kvalitatīvi pakalpojumi ir vajadzīgi arī ilgtermiņa aprūpes jomā, lai vecāka gadagājuma cilvēki un/vai personas ar invaliditāti varētu saglabāt savu autonomiju un dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi. Piemērojot šādu pieeju, var risināt arī demogrāfisko pārmaiņu radītās problēmas un strauji augošo pieprasījumu pēc aprūpes pakalpojumiem. Agrīni pasākumi, atbilstoša veselības veicināšana un slimību profilakse var atbalstīt ilgāku neatkarīgu dzīvi un ilgāku veselīgu un aktīvu dzīvi, kā arī aizkavēt brīdi, kad sākas aprūpes nepieciešamība; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka augstas kvalitātes aprūpes pakalpojumi par pieņemamu cenu, piekļūstamība tiem un to pieejamība ir nepieciešami priekšnoteikumi, lai apmierinātu aizvien pieaugošo vajadzību pēc agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem un lai vecāka gadagājuma cilvēki un/vai personas ar invaliditāti varētu izmantot tiesības dzīvot neatkarīgi un lai vienlaikus atbalstītu ģimenes, proti, atslogotu šo personu tuviniekus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda uz to, ka aprūpes speciālistu darbs ne vienmēr tiek pietiekami novērtēts un ka tas dažās valstīs bieži izpaužas kā atalgojuma trūkums, zems izglītības līmenis, zemas karjeras izaugsmes iespējas, apmācības iespēju trūkums, psiholoģiska atbalsta un aprūpes trūkums un dažkārt nestabila nodarbinātība; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka aprūpes pakalpojumu trūkums nesamērīgi skar sievietes, jo tās galvenokārt ir viņas, kas joprojām veic papildu vai neformālus aprūpes uzdevumus, un tas ietekmē viņu spēju saskaņot darba un privāto dzīvi un uzsākt apmaksātu darbu. 90 % formālo aprūpētāju ir sievietes, un šis darbs vēl joprojām pārāk bieži ir slikti apmaksāts un nestabils. Eiropas Savienībā 92 % sieviešu regulāri veic neapmaksātu aprūpes darbu, t. i., vairāk nekā vienu dienu nedēļā, un 81 % katru dienu veic neapmaksātu aprūpes darbu. 7,7 miljoni sieviešu Eiropā nemeklē darbu aprūpes pienākumu dēļ (1); |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka daudzās valstīs aprūpes sistēmas ir spējušas ātri pielāgoties un turpināt sniegt labu aprūpi arī Covid-19 krīzes laikā. Vienlaikus vērš uzmanību uz to, ka pandēmija dažviet tomēr ir atklājusi arī aprūpes sistēmu noturības trūkumu un uzsver, ka darbvietas aprūpes jomā un aprūpes nepārtrauktību var nodrošināt, izveidojot pret krīzēm noturīgas darba devēju struktūras: tas īpaši attiecas uz īpašumtiesību struktūru un gūtās peļņas izmantošanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vērš uzmanību uz kvalificētu darbinieku trūkumu aprūpes pakalpojumu jomā visā Eiropā un šīs tendences tālejošo sociālo ietekmi, it īpaši reģionos, kurus skārusi iedzīvotāju skaita samazināšanās, vai reģionos, kuru attīstība atpaliek un kuros vecāka gadagājuma cilvēku un aprūpējamo personu aprūpe ir mazāk pieejama, aprūpes nozares milzīgo potenciālu darba tirgū un šajā saistībā uz arī to, ka nākamajā desmitgadē veselības un sociālās aprūpes nozarē, iespējams, būs astoņi miljoni darbvietu (2); |
| --- | --- |

6.

Pamatinformācija

| 7. | atbalsta Eiropas sociālo tiesību pīlāra 9. principu un tajā iekļautās vecāku un aprūpētāju tiesības uz atbilstošu atvaļinājumu un elastīgu darba režīmu, kā arī piekļuvi aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apņemas atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra 11. principu un tajā iekļautās bērnu tiesības uz kvalitatīvu agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ir apņēmusies atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra 17. principu un tajā nostiprinātās tiesības uz personu ar invaliditāti iekļaušanu un viņu tiesības uz ienākumu atbalstu, viņu vajadzībām pielāgotu darba vidi un pakalpojumiem, kas ļauj viņiem piedalīties darba tirgū un sabiedrībā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | apņemas atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra 18. principu un tajā iekļautās tiesības uz cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumiem, it īpaši uz aprūpi mājās un kopienā balstītiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apņemas atbalstīt ES Pamattiesību hartu un vecāka gadagājuma cilvēku tiesības dzīvot cilvēka cienīgu un neatkarīgu dzīvi un piedalīties sociālajā un kultūras dzīvē; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apņemas atbalstīt ES Pamattiesību hartu (3) un tajā iekļautās personu ar invaliditāti tiesības uz pasākumiem, kas paredzēti, lai nodrošinātu viņu neatkarību, sociālo un profesionālo integrāciju un līdzdalību sabiedrības dzīvē; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, ratificēt un īstenot attiecīgās SDO konvencijas, it īpaši Nr. 189 par pienācīgas kvalitātes darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām, Nr. 190 par vardarbību un aizskaršanu darbā un Nr. 149 par medmāsu personālu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž atbalstu ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām un tajā noteiktajam pienākumam veicināt to speciālistu un darbinieku apmācību, kuri strādā ar personām ar invaliditāti, ievērojot Konvencijā atzītās tiesības, lai labāk sniegtu palīdzību un pakalpojumus, ko garantē šīs tiesības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ir apņēmusies atbalstīt, ka tiek ievērots ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām 19. pants un tajā paredzētās tiesības nodrošināt personām ar invaliditāti piekļuvi dažādiem mājas aprūpes, mājokļu un citiem pakalpojumiem, lai atvieglotu viņu dzīvesveidu un iekļaušanu kopienā; |
| --- | --- |

15.

Vispārīgi apsvērumi

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija savā paziņojumā par Eiropas Aprūpes stratēģiju pievēršas arī jautājumiem, kas jau minēti iepriekšējā RK pašiniciatīvas atzinumā (4) par aprūpi, un daļēji pievēršas tajā ieteiktajiem risinājumiem, piemēram, izveidot efektīvu datu vākšanas sistēmu, lai nodrošinātu visaptverošu datu vākšanu un analīzi; steidzami jāievieš nozaru sadarbspējas sistēma (it īpaši starp veselības nozari un sociālo jomu); |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir vajadzīga visām Eiropas vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kam ir pilnvaras veselības, aprūpes un izglītības jomā, kā arī dalībvalstīm un ES iestādēm kopīga stratēģija, lai nodrošinātu pieejamu ilgtermiņa aprūpi, kura atbilst gan aprūpes saņēmēju, gan aprūpētāju vajadzībām, un nodrošinātu kvalitatīvas, cenas ziņā pieejamas un piekļūstamas bērnu aprūpes iespējas visā Eiropas Savienībā. Tāpēc šāda stratēģija jāiekļauj arī Eiropas pusgada procesā. Saskaņā ar subsidiaritātes principu tajā jāņem vērā, ka aprūpe un agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe dažādās dalībvalstīs tiek organizētas atšķirīgi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka Eiropas Aprūpes stratēģija ir svarīgs un pozitīvs pirmais solis ceļā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu un aprūpes sistēmas uzlabošanu Eiropā, kā arī saredz tās potenciālu veicināt ilgtermiņa aprūpes un agrīnās pirmsskolas izglītības uzlabošanu un stiprināt dzimumu līdztiesību un sociālo taisnīgumu aprūpes sistēmās; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apzinās, ka sociālie pakalpojumi, piemēram, agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe vai ilgtermiņa aprūpe, ir daļa no svarīgas ekonomikas nozares, kas apmierina aprūpes vajadzības, rada darbvietas, palīdz izvairīties no veselības aprūpes izmaksām un tādējādi sniedz daudzus sociālus ieguvumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus koordinēti un kopīgi risināt ilgtermiņa aprūpes un bērnu aprūpes jautājumus, saskaņā ar subsidiaritātes principu īstenojot atbalsta pasākumus Eiropas līmenī (piemēram, kopīgas analīzes sagatavošana, paraugprakses apmaiņa un ES fondu atbalsts reformām un ieguldījumiem) un izstrādājot valsts, reģionālā un vietējā līmenī veicamo reformu un ieguldījumu politikas satvarus. RK arī aicina Komisiju virzīt publiskos ieguldījumus ilgtermiņa aprūpes pakalpojumos, izmantojot ES programmas un finanšu instrumentus; lai ietekme būtu maksimāla, ir jānodrošina arī dažādām programmām paredzēto Eiropas fondu papildināmība; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka papildus zaļajai taksonomijai kā ieguldījumam zaļā kursa īstenošanā Komisijai būtu steidzami jāiesniedz priekšlikums par sociālās taksonomijas izveidi. Sociālā taksonomija sniegtu potenciālajiem ieguldītājiem un uzņēmumiem skaidrus norādījumus par to, kas jāsaprot ar “sociālajiem ieguldījumiem”. Sociālās taksonomijas trūkums pašlaik kavē iespējamus privātus ieguldījumus veselības aprūpē un sociālajos pakalpojumos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka saskaņā ar Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) 33 % no sociālajiem izdevumiem, kas paredzēti 25 valstu atveseļošanas un noturības plānos, kurus līdz šim apstiprinājušas Komisija un Padome, ir paredzēti veselības un ilgtermiņa aprūpei (aptuveni 45 miljardi EUR), vēl 33 % izglītībai un bērnu aprūpei (45,7 miljardi EUR) un 14 % sociālajai politikai (19,7 miljardi EUR); |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka cenas ziņā pieņemamu, piekļūstamāku, pieejamu un kvalitatīvu aprūpes pakalpojumu izveide ir svarīgs solis ceļā uz sieviešu līdzdalību darba tirgū un tādējādi arī dzimumu līdztiesību; svarīgi ir analizēt esošos pakalpojumus, apzināt papildināmību un samazināt pārklāšanos vai dublēšanos, lai novirzītu resursus un veicinātu daudzprofesionalitātes pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver vietējo un reģionālo MVU un bezpeļņas organizāciju kā aprūpes pakalpojumu sniedzēju nozīmi. Šajā saistībā norāda, ka vietējos un reģionālajos aprūpes pakalpojumu tirgos būtu jāļauj MVU un bezpeļņas organizācijām ar vienlīdzīgiem nosacījumiem konkurēt ar lielākiem pakalpojumu sniedzējiem. ES iestādēm, dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāstrādā, lai nodrošinātu pilnvērtīgas iespējas daudziem pakalpojumu sniedzējiem un veicinātu labi funkcionējošus vietējos un reģionālos aprūpes pakalpojumu tirgus. Saistībā ar sociāli atbildīgu publisko iepirkumu Komiteja aicina vietējās un reģionālās pašvaldības kā publiskā iepirkuma veicējas apsvērt pakalpojumu izveides, nodrošināšanas un sniegšanas veida vietējo/reģionālo sociālo ietekmi; |
| --- | --- |

24.

Konstatējumi par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi

| 25. | uzskata, ka ierosinātā Barselonas mērķu pārskatīšana ir lietderīgs instruments, lai nodrošinātu vēl plašāku piekļuvi bērnu aprūpei, un uzsver papildināmību ar Padomes ieteikumu, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (5). Pasākumi, kas veicina dalību agrīnā pirmsskolas izglītībā un aprūpē, ir bērnu interesēs, jo tie ietekmē viņu dzīves rezultātus nākotnē un veicina sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka pirmsskolas izglītībā un aprūpē pavadītā laika iekļaušana ir lietderīgs papildinājums, lai novērtētu progresu agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes nodrošināšanā dalībvalstīs, jo tas ļauj precīzāk izvērtēt un novērtēt katras dalībvalsts panākto progresu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apzinās, ka agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes jomā svarīga nozīme ir aprūpētāju darba apstākļiem, reputācijai un atalgojumam, kā arī viņu pastāvīgai profesionālajai apmācībai un izglītībai, lai nodrošinātu optimālu aprūpi, ko veic kvalificēti darbinieki, un tādējādi sasniegtu labākus attīstības rezultātus visiem bērniem; |
| --- | --- |

27.

Konstatējumi par ilgtermiņa aprūpi

| 28. | uzsver, ka aprūpes profesiju pievilcība ir nesaraujami saistīta ar darba apstākļu uzlabošanu, adekvātu atalgojumu, izglītību un profesionālo apmācību, kā arī prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējām; šajā sakarībā atzinīgi vērtē 2023. gada pasludināšanu par Eiropas Prasmju gadu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzīmē, ka liela nozīme ir spēcīgai darba ņēmēju pārstāvībai gan procesā, kura mērķis ir pastāvīgi uzlabot aprūpes pakalpojumu sniedzēju darba apstākļus, gan sociālā dialoga – kas ir Eiropas sociālā modeļa pamatelements – īstenošanā. Šajā saistībā atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija 2023. gada janvārī paziņoja par jauna nozaru sociālā dialoga izveidi ES līmenī attiecībā uz sociālajiem pakalpojumiem, ietverot arī aprūpes pakalpojumu apakšnozari; šajā dialogā būs pārstāvētas arī vietējās un reģionālās pašvaldības kā publiskā sektora darba devēji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē priekšlikumā Padomes ieteikumam par piekļuvi cenas ziņā pieejamai un kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei izklāstītos kvalitātes principus, kas attiecas uz visiem ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, un uzsver, ka nākotnē ilgtermiņa aprūpes nozarē noteicošajam principam jābūt nevis peļņas gūšanai, bet gan regulāriem ieguldījumiem kvalitātes uzlabošanas pasākumos un augsti kvalificētu darbinieku nodrošināšanai. Ņemot vērā iepriekš minēto, RK atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu Komisijai nākt klajā ar pamatdirektīvu par ilgtermiņa, formālu un neformālu aprūpi, kurā būtu noteikti pamatprincipi un uz datiem balstīti kritēriji pieejamai un integrētai kvalitatīvai ilgtermiņa aprūpei un atbalsta pakalpojumiem visā ES (6); |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka, ņemot vērā dalībvalstīm izteikto aicinājumu izstrādāt ilgtermiņa aprūpes pakalpojumu kvalitātes sistēmu (attiecīgā Padomes ieteikuma (7) 6. punkts), valstu vai reģionālā līmenī bieži jau pastāv sistēmas aprūpes kvalitātes nodrošināšanai, un tādēļ tās būtu pienācīgi jāņem vērā, arī saistībā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka ieguldījumi aprūpes jomā ir daļa no visaptverošas pieejas, kas ne tikai virza sociālās politikas mērķus, bet arī veicina šādus ieguldījumus, tos uzskatot par pozitīviem ekonomikas stimuliem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir pievērst īpašu uzmanību aprūpes pakalpojumu sniedzēju psiholoģiskajai apmācībai; |
| --- | --- |

33.

Ieteikumi agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes jomā

| 34. | mudina standartizēt datu vākšanu vietējā un reģionālajā līmenī un atbalstīt savstarpēju mācīšanos, lai nodrošinātu pamatu mērķtiecīgam reģionu atbalstam un salīdzināmībai visā Eiropā vietējā un reģionālā līmenī, un mudina piedāvāt atbalstu valstu un reģionālajām iestādēm, izmantojot apkopotus rādītājus bērnu aprūpes kvalitātes uzraudzībai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | iesaka palielināt un paplašināt finansiālo atbalstu bērnu aprūpes iestāžu izveidei un uzturēšanai vai modernizācijai, lai novērstu Eiropas Savienības reģionu un pilsētu atšķirīgo attīstības ātrumu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | iesaka paplašināt pieejamo individualizēto pakalpojumu klāstu, iekļaujot tos, kas ir visvairāk pieprasīti un kas veicina patstāvīgu dzīvi, piemēram, personīgo palīdzību un mājas aprūpi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes darbinieku darba apstākļu un reputācijas uzlabošana, kā arī adekvāts atalgojums ir neatņemama aprūpes stratēģijas īstenošanas daļa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi novērst vietu trūkumu pirmskolas izglītības un aprūpes iestādēs, lai pēc pienācīgi apmaksāta vai kompensēta grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, paternitātes atvaļinājuma vai bērna kopšanas atvaļinājuma varētu izmantot agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes iespējas; šajā nolūkā iesaka dalībvalstīm apsvērt iespēju ieviest likumīgas tiesības uz agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi; |
| --- | --- |

38.

Ieteikumi ilgtermiņa aprūpes jomā

| 39. | ierosina apsvērt nepieciešamību izstrādāt saistošus instrumentus un/vai tiesību aktus un attiecīgi palielināt kohēzijas finansējumu, lai visā Eiropā nodrošinātu vispārēju, vienlīdzīgu un efektīvu piekļuvi kvalitatīviem aprūpes pakalpojumiem visiem cilvēkiem, kam tā vajadzīga, un lai nodrošinātu pienācīgus un veselībai nekaitīgus darba apstākļus, profesionālu atbalstu un pienācīgu atalgojumu visiem aprūpētājiem, nodrošinātu kvalitatīvas darbvietas un palielinātu aprūpes nozarē veiktā darba pievilcību, atspoguļojot viņu darba sociālo un sabiedrisko vērtību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | iesaka palielināt un paplašināt finansiālo atbalstu vecāka gadagājuma cilvēku aprūpes iestāžu izveidei, uzturēšanai vai modernizācijai, lai novērstu Eiropas Savienības reģionu un pilsētu atšķirīgo attīstības ātrumu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | iesaka izstrādāt visaptverošu stratēģiju, lai ņemtu vērā nākotnes vajadzību pēc kvalificētiem darba ņēmējiem Eiropas Savienībā, it īpaši, lai Eiropas Savienībā samazinātu intelektuālā darbaspēka emigrāciju līdz līmenim, kas ir pieņemams attiecīgajiem reģioniem, un noteikt vienotus nosacījumus no trešām valstīm iebraukušu aprūpētāju un mājsaimniecībās nodarbinātu personu darbībai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ierosina arī ilgtermiņa aprūpes jomā noteikt Barselonas mērķiem līdzīgus mērķus un rādītājus un attiecīgi izveidot datu vākšanas sistēmu vietējā un reģionālajā līmenī, lai nodrošinātu pamatu mērķtiecīgam reģionu atbalstam un salīdzināmībai visā Eiropā vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina nozīmēt valsts ilgtermiņa aprūpes jautājumu koordinatorus vai, atkarībā no apstākļiem valstī, izveidot citu piemērotu koordinācijas mehānismu kā vienotu kontaktpunktu, lai atbalstītu pasākumu īstenošanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka ir svarīgi atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu aktīvu vecumdienu atbalstīšanā saistībā ar citām dzīves jomām, piemēram, sociālā iekļaušana un piederība kopienai, piekļuve kultūrai, izglītībai un mājokļiem; pamatojoties uz partnerību veselīgām un aktīvām vecumdienām, svarīgi ir stiprināt reģionālās un vietējās ekosistēmas, kas nodrošina visu galveno politikas jomu un nozaru ieguldījumu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina īstenot Eiropas mēroga kampaņu, lai palielinātu aprūpes profesiju prestižu un panāktu dzimumu līdzsvaru attiecīgajās profesionālajās nozarēs. |
| --- | --- |

45.

Briselē, 2023. gada 9. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  COM(2022) 440 final.

1

(2)  COM(2021) 50 final.

2

(3)  Eiropas Savienības Pamattiesību harta (OV C 202, 7.6.2016., 389. lpp.).

3

(4)  RK atzinums “Plāns aprūpētāju un aprūpes nākotnei – vietējās un reģionālās iespējas risināt Eiropas problēmu” (OV C 440, 29.10.2021., 56. lpp.).

4

(5)  Padomes Ieteikums (ES) 2021/1004 (2021. gada 14. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem (OV L 223, 22.6.2021., 14. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta 2022. gada 5. jūlija rezolūcija par virzību uz kopīgu Eiropas rīcību aprūpes jomā (2021/2253(INI)) (OV C 47, 7.2.2023., 30. lpp.), 61. punkts.

6

(7)  Padomes Ieteikums (2022. gada 8. decembris) par piekļuvi cenas ziņā pieejamai augstas kvalitātes ilgtermiņa aprūpei (OV C 476, 15.12.2022., 1. lpp.).

7

---

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/33 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/33

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Adekvāts minimālā ienākuma atbalsts, kas nodrošina aktīvu iekļaušanu: vietējā un reģionālā perspektīva”

(2023/C 157/07)

| Ziņotāja: | Anne KARJALAINEN (FI/PSE), Keravas pilsētas domes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Padomes ieteikumam par adekvātu minimālā ienākuma atbalstu, kas nodrošina aktīvu iekļaušanu
  COM(2022) 490 final |

Ziņotāja:

Anne KARJALAINEN (FI/PSE), Keravas pilsētas domes locekle

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Padomes ieteikumam par adekvātu minimālā ienākuma atbalstu, kas nodrošina aktīvu iekļaušanu

COM(2022) 490 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

5) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Vienlaikus saglabājot stimulus (re)integrācijai darba tirgū darbspējīgiem iedzīvotājiem, ar ienākumu atbalstu būtu pakāpeniski jāpalielina to personu ienākumi, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, līdz līmenim, kas ir
  vismaz līdzvērtīgs vienam
  no šādiem līmeņiem: | Vienlaikus saglabājot stimulus (re)integrācijai darba tirgū darbspējīgiem iedzīvotājiem,
  lai jēgpilni palīdzētu cilvēkiem izkļūt no nabadzības vai tās draudiem,
  ar ienākumu atbalstu būtu pakāpeniski jāpalielina to personu ienākumi, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, līdz līmenim, kas ir
  augstāks par vienu
  no šādiem līmeņiem: |
| a) | valsts nabadzības riska slieksnis; vai |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Vienlaikus saglabājot stimulus (re)integrācijai darba tirgū darbspējīgiem iedzīvotājiem, ar ienākumu atbalstu būtu pakāpeniski jāpalielina to personu ienākumi, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, līdz līmenim, kas ir
  vismaz līdzvērtīgs vienam
  no šādiem līmeņiem:

Vienlaikus saglabājot stimulus (re)integrācijai darba tirgū darbspējīgiem iedzīvotājiem,
  lai jēgpilni palīdzētu cilvēkiem izkļūt no nabadzības vai tās draudiem,
  ar ienākumu atbalstu būtu pakāpeniski jāpalielina to personu ienākumi, kam trūkst pietiekamu līdzekļu, līdz līmenim, kas ir
  augstāks par vienu
  no šādiem līmeņiem:

a)

valsts nabadzības riska slieksnis; vai

| b) | nepieciešamo preču
  un pakalpojumu
  , citstarp pienācīga uztura,
  mājokļa, veselības aprūpes
  un pamatpakalpojumu, vērtība naudas izteiksmē saskaņā ar valsts
  definīcijām
  ; vai |
| --- | --- |

b)

nepieciešamo preču
  un pakalpojumu
  , citstarp pienācīga uztura,
  mājokļa, veselības aprūpes
  un pamatpakalpojumu, vērtība naudas izteiksmē saskaņā ar valsts
  definīcijām
  ; vai

| c) | citi līmeņi, kas pielīdzināmi a) vai b) apakšpunktā minētajiem līmeņiem, kuri noteikti valsts tiesību aktos vai praksē. |
| --- | --- |

c)

citi līmeņi, kas pielīdzināmi a) vai b) apakšpunktā minētajiem līmeņiem, kuri noteikti valsts tiesību aktos vai praksē.

| a) | valsts nabadzības riska slieksnis; vai |
| --- | --- |

a)

valsts nabadzības riska slieksnis; vai

| b) | nepieciešamo preču, citstarp pienācīga uztura,
  un atbalsta pakalpojumu
  un pamatpakalpojumu, vērtība naudas izteiksmē saskaņā ar
  2) punktā minētajām definīcijām, ko papildina
  valsts
  definīcijas
  ; vai |
| --- | --- |

b)

nepieciešamo preču, citstarp pienācīga uztura,
  un atbalsta pakalpojumu
  un pamatpakalpojumu, vērtība naudas izteiksmē saskaņā ar
  2) punktā minētajām definīcijām, ko papildina
  valsts
  definīcijas
  ; vai

| c) | citi līmeņi, kas pielīdzināmi a) vai b) apakšpunktā minētajiem līmeņiem, kuri noteikti valsts tiesību aktos vai praksē. |
| --- | --- |

c)

citi līmeņi, kas pielīdzināmi a) vai b) apakšpunktā minētajiem līmeņiem, kuri noteikti valsts tiesību aktos vai praksē.

Pamatojums

Lai sasniegtu pamatmērķrādītāju, ienākumu atbalstam būtu jāpalielina to personu ienākumi, kurām nepietiek resursu, tā, lai atrastos virs nabadzības sliekšņa, citādi mērķis netiks sasniegts.

Turklāt jēdzieniem “atbalsta pakalpojumi” un “pamatpakalpojumi” valsts definīcijas būtu jāpiemēro tikai tad, ja tās ietver vairāk pakalpojumu nekā tās definīcijas, kas ierosinātas šajā ieteikumā.

2. grozījums

6) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm tiek ieteikts, vēlākais, līdz
  2030. gada
  31. decembrim sasniegt 5) punktā paredzēto adekvāto ienākumu atbalsta līmeni, vienlaikus saglabājot publisko finanšu ilgtspēju. | Dalībvalstīm tiek ieteikts, vēlākais, līdz
  2027. gada
  31. decembrim sasniegt 5) punktā paredzēto adekvāto ienākumu atbalsta līmeni, vienlaikus saglabājot publisko finanšu ilgtspēju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm tiek ieteikts, vēlākais, līdz
  2030. gada
  31. decembrim sasniegt 5) punktā paredzēto adekvāto ienākumu atbalsta līmeni, vienlaikus saglabājot publisko finanšu ilgtspēju.

Dalībvalstīm tiek ieteikts, vēlākais, līdz
  2027. gada
  31. decembrim sasniegt 5) punktā paredzēto adekvāto ienākumu atbalsta līmeni, vienlaikus saglabājot publisko finanšu ilgtspēju.

Pamatojums

Laika grafikam, kādā dalībvalstīm jāsasniedz adekvāts ienākumu atbalsta līmenis, vajadzētu būt īsākam, lai atstātu pietiekami daudz laika novērtēt šīs politikas ietekmi uz nabadzības mazināšanu un varbūt pārskatīt priekšlikumu, lai uzlabotu tā efektivitāti.

3. grozījums

9) punkta a) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| pārredzamus un nediskriminējošus atbalsttiesīguma kritērijus, nodrošinot reālu piekļuvi minimālā ienākuma atbalstam gados jauniem pieaugušajiem neatkarīgi no tā, vai viņiem ir pastāvīga dzīvesvieta, un vienlaikus nodrošinot, ka prasība par likumīgās uzturēšanās ilgumu
  ir samērīga
  ; | pārredzamus un nediskriminējošus atbalsttiesīguma kritērijus, nodrošinot reālu piekļuvi minimālā ienākuma atbalstam gados jauniem pieaugušajiem neatkarīgi no tā, vai viņiem ir pastāvīga dzīvesvieta, un vienlaikus nodrošinot, ka prasība par likumīgās uzturēšanās ilgumu
  nepārsniedz 5 gadus nepārtrauktas likumīgas uzturēšanās, kas nepieciešama, lai iegūtu pastāvīgā iedzīvotāja statusu
  ; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

pārredzamus un nediskriminējošus atbalsttiesīguma kritērijus, nodrošinot reālu piekļuvi minimālā ienākuma atbalstam gados jauniem pieaugušajiem neatkarīgi no tā, vai viņiem ir pastāvīga dzīvesvieta, un vienlaikus nodrošinot, ka prasība par likumīgās uzturēšanās ilgumu
  ir samērīga
  ;

pārredzamus un nediskriminējošus atbalsttiesīguma kritērijus, nodrošinot reālu piekļuvi minimālā ienākuma atbalstam gados jauniem pieaugušajiem neatkarīgi no tā, vai viņiem ir pastāvīga dzīvesvieta, un vienlaikus nodrošinot, ka prasība par likumīgās uzturēšanās ilgumu
  nepārsniedz 5 gadus nepārtrauktas likumīgas uzturēšanās, kas nepieciešama, lai iegūtu pastāvīgā iedzīvotāja statusu
  ;

Pamatojums

Pārsteidzošās atšķirības prasībās, kas saistītas ar minimālo nepieciešamo likumīgas uzturēšanās ilgumu, ir atzītas par būtiskiem šķēršļiem ārvalstnieku piekļuvei minimālajiem ienākumiem. Tāpēc ārkārtīgi svarīgi ir šādas prasības racionalizēt.

4. grozījums

10) punkta d) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| veikt pasākumus, lai cīnītos pret stigmatizāciju un
  neapzinātiem
  aizspriedumiem, kas saistīti ar nabadzību un sociālo atstumtību; | veikt pasākumus, lai cīnītos pret stigmatizāciju un aizspriedumiem, kas saistīti ar nabadzību un sociālo atstumtību; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

veikt pasākumus, lai cīnītos pret stigmatizāciju un
  neapzinātiem
  aizspriedumiem, kas saistīti ar nabadzību un sociālo atstumtību;

veikt pasākumus, lai cīnītos pret stigmatizāciju un aizspriedumiem, kas saistīti ar nabadzību un sociālo atstumtību;

Pamatojums

Pret aizspriedumiem, kas saistīti ar nabadzību un sociālo atstumtību, būtu jācīnās neatkarīgi no tā, vai tie ir apzināti vai neapzināti.

5. grozījums

16) punkta e) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| izvērtēt pasākumus, kas veikti, reaģējot uz šo ieteikumu, jo īpaši attiecībā uz tā ietekmi uz nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanu, nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un līdzdalības apmācībā uzlabošanu, un
  līdz 2032. gadam
  iesniegt attiecīgu ziņojumu Padomei. | izvērtēt pasākumus, kas veikti, reaģējot uz šo ieteikumu, jo īpaši attiecībā uz tā ietekmi uz nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanu, nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un līdzdalības apmācībā uzlabošanu, un
  ik pa četriem gadiem
  iesniegt attiecīgu ziņojumu Padomei
  un līdz 2030. gadam iesniegt gala ziņojumu
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

izvērtēt pasākumus, kas veikti, reaģējot uz šo ieteikumu, jo īpaši attiecībā uz tā ietekmi uz nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanu, nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un līdzdalības apmācībā uzlabošanu, un
  līdz 2032. gadam
  iesniegt attiecīgu ziņojumu Padomei.

izvērtēt pasākumus, kas veikti, reaģējot uz šo ieteikumu, jo īpaši attiecībā uz tā ietekmi uz nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanu, nodarbinātības līmeņa paaugstināšanu un līdzdalības apmācībā uzlabošanu, un
  ik pa četriem gadiem
  iesniegt attiecīgu ziņojumu Padomei
  un līdz 2030. gadam iesniegt gala ziņojumu
  .

Pamatojums

Laika grafiku, kādā Komisijai jāiesniedz ziņojumi Padomei, pielāgot Portu sociālā samita pamatmērķu sasniegšanas termiņam.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija atzīst nepieciešamību pēc turpmākas rīcības, lai apkarotu nabadzību visā Eiropas Savienībā; tādēļ ir jākoncentrējas uz nabadzības pamatcēloņiem un efektīviem pasākumiem tās apkarošanai un novēršanai. Šajā saistībā nacionālās ienākumu atbalsta shēmas un attiecīgie atbalsta pakalpojumi nodrošina pamatu tam, lai cilvēki varētu dzīvot cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāapņemas īstenot Padomes ieteikumu, lai sasniegtu 2030. gada mērķi – panāktu, ka ir mazāk tādu cilvēku, kurus apdraud nabadzība un sociālā atstumtība. Iepriekš RK ir uzsvērusi (1), ka ir vajadzīgi atbilstoši tiesību akti, lai garantētu minimālos ienākumus vismaz virs nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzstāj, ka līdzās šim ieteikumam būtu ātri un pilnīgi jāīsteno direktīva par adekvātu minimālo algu. Tāpat norāda: ieteikums ir pirmais solis pareizajā virzienā, tomēr atziņa, ka ir steidzami jārīkojas, lai viscaur Eiropas Savienībā garantētu minimālo ienākumu, liek turpināt meklēt visefektīvāko regulatīvo satvaru šādas rīcības īstenošanai Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka sabiedrība nepārprotami atbalsta sociālu Eiropu (2) un kopīgu minimālo ienākumu satvaru, kā izklāstīts Konferencē par Eiropas nākotni (3); |
| --- | --- |

4.

| 5. | par spīti centieniem nabadzība un sociālā atstumtība ir vēl vairāk palielinājusies, un 2021. gadā nabadzība un sociālā atstumtība draudēja vairāk nekā 90 miljoniem eiropiešu. Situācijas neatliekamības dēļ ir vajadzīgs striktāks ieteikuma īstenošanas grafiks, tāpēc RK ierosina noteikt agrāku termiņu – 2027. gadu. RK aicina Eiropas Komisiju 2027. gadā rūpīgi izvērtēt līdz tam panākto progresu, savukārt dalībvalstīm par šo progresu ik pēc četriem gadiem ziņot Padomei un 2030. gadā sagatavot galīgo ziņojumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž bažas par to, ka ieteikumā trūkst tiesībās balstītas pieejas. Mūsdienīgas minimālo ienākumu shēmas var nodrošināt cilvēka cienīgu dzīvi, stiprināt cilvēku līdzdalību un iekļautību sabiedrībā un veicināt integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka nabadzība ir cilvēktiesību pārkāpums un ka labi funkcionējošas minimālo ienākumu shēmas un pakalpojumi stabilizē visu ekonomiku, jo izskaust nabadzību un mazināt ienākumu nevienlīdzību ir svarīgi ne tikai no sociālā taisnīguma viedokļa, bet arī ekonomikas izaugsmes labad. Lai samazinātu ienākumu nevienlīdzību, dalībvalstīm ir jāveic mērķtiecīgi pasākumi vairākās politikas jomās; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka sievietēm ir svarīga loma paaudžu nabadzības apburtā loka pārraušanā ģimenēs. Uzlabojoties sieviešu nodarbinātības rādītājiem un samazinoties algas atšķirībām, uzlabosies arī sieviešu pensijas un samazināsies nabadzības risks pensijas laikā. Lai samazinātu bērnu nabadzību, ir svarīgi gādāt, ka bērniem ir pieejami visaptveroši pakalpojumi, piemēram, agrīnā pirmsskolas izglītība un aprūpe, pamatizglītība, skolas maltītes, kā arī brīvā laika pavadīšanas iespējas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ierosina nacionālajos nabadzības apkarošanas rīcības plānos galveno uzmanību pievērst minimālā ienākuma shēmu izstrādei, tostarp pasākumiem, kuru mērķis ir panākt taisnīgu atalgojumu un pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, nodrošināt kvalitatīvus pamatpakalpojumus un saņemt pienācīgu ienākumu atbalstu un individualizētus sociālos pakalpojumus. Izstrādājot šādas sociālo pakalpojumu shēmas, šajā saistībā ir svarīgi ņemt vērā, ka tām būtu jāsasniedz iespējami daudz adresātu, kā arī jāmudina darbspējīgie atbalsta saņēmēji, lai viņi [no jauna] iekļautos darba tirgū, un jāstiprina viņu spējas to darīt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver: lai gan mērķis – samazināt to cilvēku skaitu, kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība, – ir spēkā līdz 2030. gadam, Covid-19 pandēmija, pašreizējais karš Ukrainā, enerģijas cenu kāpums un pieaugošā inflācija vissmagāk ir skāruši tieši mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, palielinot nabadzību un nevienlīdzību. Vienlaikus šī situācija īpaši skar arī neaizsargātas grupas, it sevišķi personas ar invaliditāti. Tādēļ ir vajadzīgas svaigas idejas, un pasākumi būtu jāvirza uz priekšu, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta iepriekšējās krīzēs, un pārskatot finanšu resursu un cilvēkresursu piešķiršanu, lai sasniegtu šo pamatmērķi, pamatojoties uz regulāri atjauninātiem datiem par to cilvēku skaitu, kuriem draud nabadzība; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir jāpanāk, lai zaļā pārkārtošanās un oglekļneitrālā ekonomika atspoguļotu sociālo dimensiju un atbalstītu to cilvēku prasmju pilnveidi, kuriem draud bezdarbs, kuri jau ir bezdarbnieki vai kuri ir ekonomiski neaktīvi. Minimālo ienākumu shēmām vajadzētu būt tādām, kas dod būtisku atbalstu un stimulu cilvēku reintegrācijai darba tirgū. Šā paša iemesla dēļ RK ar interesi norāda uz progresu, kas panākts attiecībā uz minimālo algu, atzīstot, ka “Komisija [..] ir ieviesusi jaunu paradigmu, saskaņā ar kuru pienācīga minimālā alga ir pamattiesības un sociālas, taisnīgas un ilgtspējīgas tirgus ekonomikas priekšnosacījums, kas ir Eiropas iekšējā tirgus pamats” (4); |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka klimata pārmaiņas vēl vairāk palielinās tādu cilvēku skaitu, kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība, it īpaši tādos apgabalos, kur ekonomika ir nelīdzsvarota un pret klimata pārmaiņām neaizsargāta. Sociālā nodrošinājuma sistēmas saskaras ar steidzamu vajadzību pielāgoties klimata pārmaiņām, jo lūgumu pēc palīdzības kļūst arvien vairāk un atbalsts ir vajadzīgs arvien jaunām cilvēku kategorijām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām meklēt konkrētus veidus, kā mazināt un izskaust bezpajumtniecību un enerģētisko nabadzību. Enerģijas cenu pieauguma dēļ mazaizsargātām mājsaimniecībām ir grūti segt enerģijas izmaksas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija atzīst: cīņā pret nabadzību ir jāiesaista visi pārvaldības līmeņi. Padomes ieteikuma sekmīgā īstenošanā būtiska nozīme ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sevišķi attiecībā uz kvalitatīvu sociālo pakalpojumu sniegšanu. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vislabākās iespējas aktīvi uzrunāt tos cilvēkus, kuriem vajadzīgs atbalsts, un apzināt katras personas īpašās vajadzības, lai izstrādātu uz cilvēku orientētus paņēmienus, kā panākt aktīvu iekļaušanu sabiedrībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ir vajadzīga atjaunināta un pilnvērtīga Eiropas līmeņa salīdzinošās novērtēšanas sistēma, kas paredzēta minimālā ienākuma shēmām un kuras pamatā būtu pārredzama pieeja un salīdzināmi dati, jo Eiropas līmenī un dalībvalstu vidū tas veicinātu vienotu izpratni par šo jēdzienu, labāk atspoguļotu dažādos ienākumu avotus un īpašās situācijas, ar kurām saskaras mājsaimniecības, un, piemēram, nodrošinot darbspējīgajiem iespējas strādāt algotu un stabilu darbu, palīdzētu cilvēkiem nenoslīdēt zem nabadzības sliekšņa attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver: lai ar minimālo ienākumu varētu sasniegt mērķi, proti, apkarot nabadzību un sociālo atstumtību, tam jāatbilst inflācijai, it sevišķi pieaugošajai dzīves dārdzībai pārtikas un enerģijas jomā. Tāpēc Komiteja pilnībā atbalsta ierosināto ieteikumu par gadskārtēju pārskatīšanu dalībvalstu līmenī, ņemot vērā, ka tas ir svarīgs priekšnoteikums efektīvai un iedarbīgai pasākuma īstenošanai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka vajadzētu būt arī iespējai maksāt minimālo ienākumu vienam mājsaimniecības loceklim, jo tas veicinātu dzimumu līdztiesību, gados jaunu pieaugušo un personu ar invaliditāti līdzdalību un iekļaušanu sabiedrībā, kā arī integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka dalībvalstīs jāievieš pārredzami un nediskriminējoši atbalsttiesīguma kritēriji. RK pauž bažas, ka ieteikumā nav precizēts, ko nozīmē darbību “samērīgums” un “pakāpeniskums”. Vienlaikus Komiteja aicina izveidot vispārēju satvaru attiecībā uz likumīgas uzturēšanās prasībām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prasa noteikt, ka ieteikumā izklāstītās atbalsta pakalpojumu un pamatpakalpojumu definīcijas ir nevis aizstājamas ar valsts definīcijām, bet gan papildināmas ar tām, lai šo indikatīvo pakalpojumu sarakstu varētu piemērot visā Eiropas Savienībā. Īpaši tas attiecas uz digitālajām komunikācijām, kurām ne visur Eiropas Savienībā ir piešķirts pamatpakalpojuma statuss; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iztikas līdzekļu pārbaudes slieksni ierosina noteikt tā, lai cilvēki netiktu izslēgti no minimālā ienākuma atbalsta shēmas tikai tāpēc, ka novērtējumā pārāk liela nozīme piešķirta nelieliem aktīviem, personīgā lietojumā esošam mājoklim, būtiski nepieciešamam transportlīdzeklim vai kustamam īpašumam. Sevišķi tas attiecas uz tādiem pieteikuma iesniedzējiem, kuri nonākuši akūtā krīzē, vai vecāka gadagājuma cilvēkiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ir vajadzīgi kvantitatīvi un kvalitatīvi rādītāji vietējā, reģionālajā un ES līmenī, lai uzraudzītu minimālā ienākuma shēmu tvērumu, pievēršot uzmanību tam, vai ir uzlabojusies digitālā pieejamība, piekļuve informācijas tehnoloģijām un digitālās prasmes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka minimālā ienākuma shēmās jābūt efektīviem, taisnīgiem un individualizētiem elementiem, kas vērsti uz dažādām mērķgrupām un kas atbalsta nodarbinātību, novērš šķēršļus darba atsākšanai un palikšanai darbā un nodrošina, ka darbs atmaksājas un vienlaikus palielinās sociālā iekļaušana. Šajā saistībā īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauniešu integrācijai darba tirgū, tostarp to jauniešu, uz kuriem vairs neattiecas bērnu aizsardzības sistēma. Komiteja arī norāda, ka ir svarīgi atbalstīt tādus pasākumus, kas palīdz mērķgrupām [atkārtoti] iekļauties tieši vietējā darba tirgū, kad vien iespējams, lai nerastos ar pārcelšanos saistītas problēmas. Dalībvalstīm būtu jāvāc dati par to, kādi šķēršļi traucē būt nodarbinātām tādām personām, kas saņem minimālā ienākuma atbalstu (piemēram, zems izglītības līmenis), un jāpiedāvā risinājumi, piemēram, starpposma darba tirgu izveide, algu subsīdijas un prasmju pilnveide, pārkvalifikācija un mūžizglītība; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka resursus ir svarīgi sadalīt taisnīgi, likumīgi un efektīvi. Tādēļ Komiteja visnotaļ piekrīt Eiropas Komisijai, ka ir regulāri jāpārskata nodokļu un pabalstu sistēmu radītie pozitīvie un negatīvie stimuli; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka ilgstošu bezdarbnieku un sociālās atstumtības un nabadzības riskam pakļauto personu nodarbinātību var veicināt publiskā iepirkuma pareiza izmantošana; |
| --- | --- |

24.

| 25. | lai pasākumi nedublētos, aicina precizēt, kura iestāde atbild par konkrēta plāna izstrādi. Apmainoties ar informāciju, īpaša uzmanība jāpievērš arī datu aizsardzībai. |
| --- | --- |

25.

Briselē, 2023. gada 9. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Reģionu komitejas atzinums “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību” (OV C 166, 7.6.2011., 18. lpp.).

1

(2)  Eirobarometra aptauja par sociālajiem jautājumiem, 2021. gada marts.

2

(3)  2022. gada gala ziņojums.

3

(4)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Adekvātas minimālās algas Eiropas Savienībā” (COR 2020/05859) (OV C 175, 7.5.2021., 89. lpp.).

4

---

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/38

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “ES Dabas atjaunošanas tiesību akts”

(2023/C 157/08)

| Ziņotājs: | Roby BIWER (LU/PSE), Betemburgas pašvaldības padomes loceklis (Luksemburga) |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dabas atjaunošanu
  COM(2022) 304 final |

Ziņotājs:

Roby BIWER (LU/PSE), Betemburgas pašvaldības padomes loceklis (Luksemburga)

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dabas atjaunošanu

COM(2022) 304 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1.
  grozījums

25. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pamatojoties uz Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK un tiecoties atbalstīt minētajās direktīvās noteikto mērķu sasniegšanu, dalībvalstīm būtu jāievieš atjaunošanas pasākumi, kas nodrošina aizsargājamo dzīvotņu un sugu, tai skaitā savvaļas putnu, atkopšanos Savienības teritorijās, arī teritorijās, kas Natura 2000 tīklā neietilpst. | Pamatojoties uz Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK un tiecoties atbalstīt minētajās direktīvās noteikto mērķu sasniegšanu, dalībvalstīm
  , ņemot vērā ekonomiskās, sociālās un kultūras prasības, kā arī īpašos reģionālos un vietējos apstākļus,
  būtu jāievieš atjaunošanas pasākumi, kas nodrošina aizsargājamo dzīvotņu un sugu, tai skaitā savvaļas putnu, atkopšanos Savienības teritorijās, arī teritorijās, kas Natura 2000 tīklā neietilpst. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatojoties uz Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK un tiecoties atbalstīt minētajās direktīvās noteikto mērķu sasniegšanu, dalībvalstīm būtu jāievieš atjaunošanas pasākumi, kas nodrošina aizsargājamo dzīvotņu un sugu, tai skaitā savvaļas putnu, atkopšanos Savienības teritorijās, arī teritorijās, kas Natura 2000 tīklā neietilpst.

Pamatojoties uz Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK un tiecoties atbalstīt minētajās direktīvās noteikto mērķu sasniegšanu, dalībvalstīm
  , ņemot vērā ekonomiskās, sociālās un kultūras prasības, kā arī īpašos reģionālos un vietējos apstākļus,
  būtu jāievieš atjaunošanas pasākumi, kas nodrošina aizsargājamo dzīvotņu un sugu, tai skaitā savvaļas putnu, atkopšanos Savienības teritorijās, arī teritorijās, kas Natura 2000 tīklā neietilpst.

Pamatojums

Tas, kādi pasākumi dotajā teritorijā ir nepieciešami dabas atjaunošanai, ir valsts nozīmes jautājums. Šajā ziņā būtu jāņem vērā vietējie, sabiedrības un ekonomiskie apsvērumi, taču nedrīkst aizmirst par mērķiem, kas saistīti ar dabu.

2.
  grozījums

39. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai sasniegtu mērķi panākt pastāvīgu un noturīgu biodaudzveidīgas un izturētspējīgas dabas
  ilgtermiņa
  atkopšanos, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto kopējās zivsaimniecības politikas pavērtās iespējas. Attiecībā uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu noteiktās Savienības ekskluzīvās kompetences tvērumā dalībvalstīm ir iespēja 12 jūras jūdžu robežās veikt nediskriminējošus pasākumus, kas domāti zivju krājumu saglabāšanai un pārvaldībai un jūras ekosistēmu saglabāšanās stāvokļa uzturēšanai vai uzlabošanai. Turklāt pārvaldībā tieši ieinteresētām dalībvalstīm ir iespēja vienoties iesniegt kopīgus ieteikumus par saglabāšanas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu Savienības vides tiesību aktos paredzētos pienākumus. Šādi pasākumi tiks novērtēti un pieņemti saskaņā ar kopējā zivsaimniecības politikā paredzētajiem noteikumiem un procedūrām. | Lai sasniegtu mērķi panākt pastāvīgu,
  ilgstošu
  un noturīgu biodaudzveidīgas un izturētspējīgas dabas atkopšanos, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto kopējās zivsaimniecības politikas pavērtās iespējas. Attiecībā uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu noteiktās Savienības ekskluzīvās kompetences tvērumā dalībvalstīm ir iespēja 12 jūras jūdžu robežās veikt nediskriminējošus pasākumus, kas domāti zivju krājumu saglabāšanai un pārvaldībai un jūras ekosistēmu saglabāšanās stāvokļa uzturēšanai vai uzlabošanai. Turklāt pārvaldībā tieši ieinteresētām dalībvalstīm ir iespēja vienoties iesniegt kopīgus ieteikumus par saglabāšanas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu Savienības vides tiesību aktos paredzētos pienākumus. Šādi pasākumi tiks novērtēti un pieņemti saskaņā ar kopējā zivsaimniecības politikā paredzētajiem noteikumiem un procedūrām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai sasniegtu mērķi panākt pastāvīgu un noturīgu biodaudzveidīgas un izturētspējīgas dabas
  ilgtermiņa
  atkopšanos, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto kopējās zivsaimniecības politikas pavērtās iespējas. Attiecībā uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu noteiktās Savienības ekskluzīvās kompetences tvērumā dalībvalstīm ir iespēja 12 jūras jūdžu robežās veikt nediskriminējošus pasākumus, kas domāti zivju krājumu saglabāšanai un pārvaldībai un jūras ekosistēmu saglabāšanās stāvokļa uzturēšanai vai uzlabošanai. Turklāt pārvaldībā tieši ieinteresētām dalībvalstīm ir iespēja vienoties iesniegt kopīgus ieteikumus par saglabāšanas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu Savienības vides tiesību aktos paredzētos pienākumus. Šādi pasākumi tiks novērtēti un pieņemti saskaņā ar kopējā zivsaimniecības politikā paredzētajiem noteikumiem un procedūrām.

Lai sasniegtu mērķi panākt pastāvīgu,
  ilgstošu
  un noturīgu biodaudzveidīgas un izturētspējīgas dabas atkopšanos, dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto kopējās zivsaimniecības politikas pavērtās iespējas. Attiecībā uz jūras bioloģisko resursu saglabāšanu noteiktās Savienības ekskluzīvās kompetences tvērumā dalībvalstīm ir iespēja 12 jūras jūdžu robežās veikt nediskriminējošus pasākumus, kas domāti zivju krājumu saglabāšanai un pārvaldībai un jūras ekosistēmu saglabāšanās stāvokļa uzturēšanai vai uzlabošanai. Turklāt pārvaldībā tieši ieinteresētām dalībvalstīm ir iespēja vienoties iesniegt kopīgus ieteikumus par saglabāšanas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu Savienības vides tiesību aktos paredzētos pienākumus. Šādi pasākumi tiks novērtēti un pieņemti saskaņā ar kopējā zivsaimniecības politikā paredzētajiem noteikumiem un procedūrām.

Pamatojums

Termins “ilgtermiņa” var likt domāt, ka atjaunošana tiks īstenota ilgā laika posmā. Būtu vēlams lietot terminu “ilgstošs”, kura nozīme ir nepārprotama.

3.
  grozījums

44. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | | |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pamatojums

Būtu pilnībā jāņem vērā esošie vietējo pašvaldību plāni teritoriju izmantošanai, jo daudzas pilsētas šajos plānos vai citos teritoriju funkciju noteikšanas instrumentos jau ir iekļāvušas kompensējošus/papildu pasākumus.

4.
  grozījums

68. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu šīs regulas rezultatīvu īstenošanu, Komisijai pēc pieprasījuma būtu jāpalīdz dalībvalstīm ar tehniskā atbalsta instrumentu, kas sniedz īpaši pielāgotu tehnisko atbalstu reformu izstrādē
  un
  īstenošanā. Tehniskais atbalsts ietver
  , piemēram,
  administratīvās spējas stiprināšanu, tiesisko regulējumu saskaņošanu un relevanto paraugprakšu kopīgošanu. | Lai nodrošinātu šīs regulas rezultatīvu īstenošanu, Komisijai pēc pieprasījuma būtu jāpalīdz dalībvalstīm
  , par īstenošanu atbildīgajām iestādēm, vadošajām iestādēm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  ar tehniskā atbalsta instrumentu, kas sniedz īpaši pielāgotu tehnisko atbalstu reformu izstrādē, īstenošanā
  , novērtēšanā un pielāgošanā
  . Tehniskais atbalsts ietver
  atbalstu spējām attiecībā uz (starpnozaru) lēmumu pieņēmēju un ieinteresēto personu iesaistes mehānismiem un daudzlīmeņu pārvaldības instrumentiem; attiecībā uz publiskā un privātā sektora ieguldījumu piesaistīšanu un saskaņošanu; pielāgotas konsultācijas par tehniskajām, juridiskajām un finansiālajām zināšanām, kas vajadzīgas atjaunošanas pasākumu izstrādei, izpildei un uzraudzībai; norādījumus par
  administratīvās spējas stiprināšanu, tiesisko regulējumu saskaņošanu un relevanto paraugprakšu kopīgošanu.
  Tehniskā atbalsta instrumentam būtu jābalstās uz esošajām vietējām/reģionālajām/valsts līmeņa zināšanu platformām un pakalpojumiem, ko jau izmanto dažādas ieinteresētās personas, un tam jābūt labi integrētam ar tiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu šīs regulas rezultatīvu īstenošanu, Komisijai pēc pieprasījuma būtu jāpalīdz dalībvalstīm ar tehniskā atbalsta instrumentu, kas sniedz īpaši pielāgotu tehnisko atbalstu reformu izstrādē
  un
  īstenošanā. Tehniskais atbalsts ietver
  , piemēram,
  administratīvās spējas stiprināšanu, tiesisko regulējumu saskaņošanu un relevanto paraugprakšu kopīgošanu.

Lai nodrošinātu šīs regulas rezultatīvu īstenošanu, Komisijai pēc pieprasījuma būtu jāpalīdz dalībvalstīm
  , par īstenošanu atbildīgajām iestādēm, vadošajām iestādēm, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām
  ar tehniskā atbalsta instrumentu, kas sniedz īpaši pielāgotu tehnisko atbalstu reformu izstrādē, īstenošanā
  , novērtēšanā un pielāgošanā
  . Tehniskais atbalsts ietver
  atbalstu spējām attiecībā uz (starpnozaru) lēmumu pieņēmēju un ieinteresēto personu iesaistes mehānismiem un daudzlīmeņu pārvaldības instrumentiem; attiecībā uz publiskā un privātā sektora ieguldījumu piesaistīšanu un saskaņošanu; pielāgotas konsultācijas par tehniskajām, juridiskajām un finansiālajām zināšanām, kas vajadzīgas atjaunošanas pasākumu izstrādei, izpildei un uzraudzībai; norādījumus par
  administratīvās spējas stiprināšanu, tiesisko regulējumu saskaņošanu un relevanto paraugprakšu kopīgošanu.
  Tehniskā atbalsta instrumentam būtu jābalstās uz esošajām vietējām/reģionālajām/valsts līmeņa zināšanu platformām un pakalpojumiem, ko jau izmanto dažādas ieinteresētās personas, un tam jābūt labi integrētam ar tiem.

Pamatojums

Tehniskā atbalsta sistēmai jābūt vērstai uz vadošajām iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas īsteno šo tiesību aktu. Viena no galvenajām problēmām atjaunošanas pasākumu izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā ir tā, ka trūkst tehnisko zināšanu un pieredzes saistībā ar (privātā sektora) finanšu instrumentiem. Lēmumu pieņēmēju efektīva iesaiste un partnerības, kas pārsniedz parastos modeļus, ir priekšnosacījumi plaša mēroga ekosistēmu atjaunošanai. Tomēr amatpersonām, kas izstrādā nacionālos atjaunošanas plānus, bieži vien trūkst pieredzes un resursu, lai līdztekus ierastajiem publiskajiem dalībniekiem iesaistītu citas ieinteresētās personas, piemēram, privātās zemes īpašniekus. Tādējādi, izmantojot efektīvu tehniskā atbalsta sistēmu, šie trūkumi ir steidzami jānovērš.

5.
  grozījums

1. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Šī regula nosaka noteikumus, kas palīdz |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Šī regula nosaka noteikumus, kas palīdz

| 1. | Šī regula nosaka noteikumus, kas palīdz |
| --- | --- |

1.

Šī regula nosaka noteikumus, kas palīdz

| | (a) | ekosistēmu atjaunošanas ceļā panākt pastāvīgu un noturīgu biodaudzveidīgas un izturētspējīgas dabas
  ilgtermiņa
  atkopšanos Savienības zemes un jūras teritorijās; |
| --- | --- | --- |

(a)

ekosistēmu atjaunošanas ceļā panākt pastāvīgu un noturīgu biodaudzveidīgas un izturētspējīgas dabas
  ilgtermiņa
  atkopšanos Savienības zemes un jūras teritorijās;

| | (a) | Eiropas
  ekosistēmu atjaunošanas ceļā panākt pastāvīgu,
  ilgstošu
  un noturīgu biodaudzveidīgas un izturētspējīgas
  vietējās
  dabas atkopšanos Savienības zemes un jūras teritorijās; |
| --- | --- | --- |

(a)

Eiropas
  ekosistēmu atjaunošanas ceļā panākt pastāvīgu,
  ilgstošu
  un noturīgu biodaudzveidīgas un izturētspējīgas
  vietējās
  dabas atkopšanos Savienības zemes un jūras teritorijās;

| | (b) | sasniegt Savienības virsmērķus, kas nosprausti attiecībā uz klimata pārmaiņu mīkstināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- | --- |

(b)

sasniegt Savienības virsmērķus, kas nosprausti attiecībā uz klimata pārmaiņu mīkstināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| | (b) | sasniegt Savienības virsmērķus, kas nosprausti attiecībā uz klimata pārmaiņu mīkstināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- | --- |

(b)

sasniegt Savienības virsmērķus, kas nosprausti attiecībā uz klimata pārmaiņu mīkstināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| | (c) | izpildīt Savienības starptautiskās saistības. |
| --- | --- | --- |

(c)

izpildīt Savienības starptautiskās saistības.

| | (c) | izpildīt Savienības starptautiskās saistības
  ; proti, nodrošināt tādu atkopšanos, kas atjaunotu zudušo ekoloģisko līdzsvaru
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

izpildīt Savienības starptautiskās saistības
  ; proti, nodrošināt tādu atkopšanos, kas atjaunotu zudušo ekoloģisko līdzsvaru
  .

Pamatojums

Termins “ilgtermiņa” var likt domāt, ka atjaunošana tiks īstenota ilgā laika posmā. Būtu vēlams lietot terminu “ilgstošs”, kura nozīme ir nepārprotama.

Jāsaprot, ka svešzemju augu un dzīvnieku sugu pastāvīga introdukcija izraisa vietējo ekosistēmu degradāciju, jo vietējās sugas pārvietojas, konkurē un izmirst.

6.
  grozījums

1. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Šī regula izveido satvaru, kādā dalībvalstis bez kavēšanās ievieš iedarbīgus platībbalstītus atjaunošanas pasākumus, kuri, kopā ņemot, līdz 2030. gadam aptver vismaz 20 % Savienības zemes un jūras teritoriju un līdz 2050. gadam – visas ekosistēmas, kurām vajadzīga atjaunošana. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.

Šī regula izveido satvaru, kādā dalībvalstis bez kavēšanās ievieš iedarbīgus platībbalstītus atjaunošanas pasākumus, kuri, kopā ņemot, līdz 2030. gadam aptver vismaz 20 % Savienības zemes un jūras teritoriju un līdz 2050. gadam – visas ekosistēmas, kurām vajadzīga atjaunošana.

| 2. | Šī regula izveido satvaru, kādā dalībvalstis bez kavēšanās ievieš iedarbīgus platībbalstītus atjaunošanas pasākumus, kuri, kopā ņemot, līdz 2030. gadam aptver vismaz 20 % Savienības zemes teritoriju un
  vismaz 20 % Savienības
  jūras teritoriju un līdz 2050. gadam – visas ekosistēmas, kurām vajadzīga atjaunošana.
  Šis mērķis būtu jāpielāgo Kuņminas–Monreālas globālajam biodaudzveidības satvaram. |
| --- | --- |

2.

Šī regula izveido satvaru, kādā dalībvalstis bez kavēšanās ievieš iedarbīgus platībbalstītus atjaunošanas pasākumus, kuri, kopā ņemot, līdz 2030. gadam aptver vismaz 20 % Savienības zemes teritoriju un
  vismaz 20 % Savienības
  jūras teritoriju un līdz 2050. gadam – visas ekosistēmas, kurām vajadzīga atjaunošana.
  Šis mērķis būtu jāpielāgo Kuņminas–Monreālas globālajam biodaudzveidības satvaram.

Pamatojums

Visaptverošais atjaunošanas mērķrādītājs jāattiecina uz ES sauszemes un jūras teritorijām atsevišķi, nevis kopā (t. i., līdz 2030. gadam vismaz 20 % ES sauszemes un 20 % ES jūras teritoriju).

7.
  grozījums

3. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (13) | “pilsētu zaļā zona” ir visas pilsētu zaļās teritorijas, platlapju meži, skujkoku meži, jauktie meži, dabiskie zālāji, purvi un virsāji, ar kokaugiem vai krūmiem aizaugošas un skrajas veģetācijas klātas teritorijas, kas sastopamas
  pilsētās vai mazpilsētās un piepilsētās
  ; to aprēķina pēc datiem, kurus nodrošina Copernicus zemes monitoringa pakalpojums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(13)

“pilsētu zaļā zona” ir visas pilsētu zaļās teritorijas, platlapju meži, skujkoku meži, jauktie meži, dabiskie zālāji, purvi un virsāji, ar kokaugiem vai krūmiem aizaugošas un skrajas veģetācijas klātas teritorijas, kas sastopamas
  pilsētās vai mazpilsētās un piepilsētās
  ; to aprēķina pēc datiem, kurus nodrošina Copernicus zemes monitoringa pakalpojums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696;

| (13) | a) | “pilsētu teritorijas” ir teritoriālu vienību sauszemes teritorijas, kas atbilstoši koordinātu tīkla tipoloģijai klasificētas kā urbānie centri un urbānie klasteri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1059/2003 4.b panta 2. punktu; |
| --- | --- | --- |

(13)

a)

“pilsētu teritorijas” ir teritoriālu vienību sauszemes teritorijas, kas atbilstoši koordinātu tīkla tipoloģijai klasificētas kā urbānie centri un urbānie klasteri saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1059/2003 4.b panta 2. punktu;

| b) | “pilsētu zaļā zona” ir visas pilsētu zaļās teritorijas, platlapju meži, skujkoku meži, jauktie meži, dabiskie zālāji, purvi un virsāji, ar kokaugiem vai krūmiem aizaugošas un skrajas veģetācijas klātas teritorijas
  un būvkonstrukcijās integrētas zaļās zonas
  , kas sastopamas
  urbānajos centros un urbānajos klasteros vai to tuvumā
  ; to aprēķina pēc datiem, kurus nodrošina Copernicus zemes monitoringa pakalpojums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696.
  Pilsētu zaļās zonas ietver visas zaļās pilsētu teritorijas, kurām ir potenciāls veicināt biodaudzveidību un ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu un uzlabot ekoloģisko savienojamību un daudzveidību, izvairoties no jebkādas bioloģiskajai daudzveidībai kaitīgas prakses šo zonu izstrādē, pārvaldībā un uzturēšanā saskaņā ar ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam noteikumiem. Mērķis ir izstrādāt datu mērīšanas instrumentus detalizētākam zaļo zonu individuālam novērtējumam, kurā, piemēram, var ņemt vērā arī apzaļumotus jumtus, apzaļumotas sienas un atsevišķus kokus. Tāpēc iepriekš minētie pilsētu zaļās zonas definīcijas elementi būtu jāinterpretē saskaņā ar attiecīgajiem Copernicus pilsētu atlantā noteiktajiem zemes izmantošanas veidiem (galvenokārt 14100 , 3100 un 32000 ). |
| --- | --- |

b)

“pilsētu zaļā zona” ir visas pilsētu zaļās teritorijas, platlapju meži, skujkoku meži, jauktie meži, dabiskie zālāji, purvi un virsāji, ar kokaugiem vai krūmiem aizaugošas un skrajas veģetācijas klātas teritorijas
  un būvkonstrukcijās integrētas zaļās zonas
  , kas sastopamas
  urbānajos centros un urbānajos klasteros vai to tuvumā
  ; to aprēķina pēc datiem, kurus nodrošina Copernicus zemes monitoringa pakalpojums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696.
  Pilsētu zaļās zonas ietver visas zaļās pilsētu teritorijas, kurām ir potenciāls veicināt biodaudzveidību un ekosistēmu pakalpojumu sniegšanu un uzlabot ekoloģisko savienojamību un daudzveidību, izvairoties no jebkādas bioloģiskajai daudzveidībai kaitīgas prakses šo zonu izstrādē, pārvaldībā un uzturēšanā saskaņā ar ES Biodaudzveidības stratēģijas 2030. gadam noteikumiem. Mērķis ir izstrādāt datu mērīšanas instrumentus detalizētākam zaļo zonu individuālam novērtējumam, kurā, piemēram, var ņemt vērā arī apzaļumotus jumtus, apzaļumotas sienas un atsevišķus kokus. Tāpēc iepriekš minētie pilsētu zaļās zonas definīcijas elementi būtu jāinterpretē saskaņā ar attiecīgajiem Copernicus pilsētu atlantā noteiktajiem zemes izmantošanas veidiem (galvenokārt 14100 , 3100 un 32000 ).

Pamatojums

Pilsētu zaļās zonas nodrošina ekosistēmu pakalpojumus un ieguvumus bioloģiskās daudzveidības jomā. Tomēr šādu teritoriju spēja atbalstīt bioloģisko daudzveidību ir cieši saistīta ar to kvalitāti, konfigurāciju, struktūru un apmēru. Aktā nav paredzēti īpaši noteikumi par pilsētu zaļo zonu kvalitāti, struktūru vai pārvaldību. Ir būtiski ierosinātajā regulā regulēt arī pilsētu zaļās zonas, lai nepieļautu akta nepareizu īstenošanu un transponēšanu uz vietas.

8.
  grozījums

3. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| (14) | “pilsētu koku vainagu projektīvais segums” ir koku seguma kopējā platība pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās, ko aprēķina pēc koku seguma blīvuma datiem, kurus nodrošina Copernicus zemes monitoringa pakalpojums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

(14)

“pilsētu koku vainagu projektīvais segums” ir koku seguma kopējā platība pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās, ko aprēķina pēc koku seguma blīvuma datiem, kurus nodrošina Copernicus zemes monitoringa pakalpojums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696;

| (14) | “pilsētu koku vainagu projektīvais segums” ir koku seguma kopējā platība pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās, ko aprēķina pēc koku seguma blīvuma datiem, kurus nodrošina Copernicus zemes monitoringa pakalpojums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696. Dalībvalstī vai reģionā var izmantot arī zaļās telpas pamatdatus, kas ir detalizētāki nekā Copernicus datu kopa.




  Koku sugas, ko izmanto koku vainagu paplašināšanai, būtu jāizvēlas pēc attiecīgās pilsētas iestādes ieskatiem saskaņā ar šādiem kritērijiem: bioloģiskās daudzveidības veicināšanas potenciāls; priekšroka vietējām, klimatnoturīgām sugām pār svešzemju sugām; jāaizliedz invazīvas svešzemju sugas; ja iespējams, jāizvairās no tā, ka monokultūra ņem pārsvaru pār koku sugu dažādību
  .


  Izvēloties kvalitatīvu pilsētas koku vainagu pārsegu, būtu jāņem vērā iespējamie ekosistēmu pakalpojumi, ko šie vainagi un to apkārtne varētu piedāvāt, tostarp lietus plūsmu aizture vētrās, nelabvēlīgu ekstremālu laikapstākļu un seku mazināšana un putnu un citu sugu migrācijas veicināšana. |
| --- | --- |

(14)

“pilsētu koku vainagu projektīvais segums” ir koku seguma kopējā platība pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās, ko aprēķina pēc koku seguma blīvuma datiem, kurus nodrošina Copernicus zemes monitoringa pakalpojums, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/696. Dalībvalstī vai reģionā var izmantot arī zaļās telpas pamatdatus, kas ir detalizētāki nekā Copernicus datu kopa.

Koku sugas, ko izmanto koku vainagu paplašināšanai, būtu jāizvēlas pēc attiecīgās pilsētas iestādes ieskatiem saskaņā ar šādiem kritērijiem: bioloģiskās daudzveidības veicināšanas potenciāls; priekšroka vietējām, klimatnoturīgām sugām pār svešzemju sugām; jāaizliedz invazīvas svešzemju sugas; ja iespējams, jāizvairās no tā, ka monokultūra ņem pārsvaru pār koku sugu dažādību
  .

Izvēloties kvalitatīvu pilsētas koku vainagu pārsegu, būtu jāņem vērā iespējamie ekosistēmu pakalpojumi, ko šie vainagi un to apkārtne varētu piedāvāt, tostarp lietus plūsmu aizture vētrās, nelabvēlīgu ekstremālu laikapstākļu un seku mazināšana un putnu un citu sugu migrācijas veicināšana.

Pamatojums

Aktā būtu jāiekļauj specifikācijas par koku sugu īpašībām un daudzveidību, kas ir svarīgas ekosistēmu pakalpojumu sniegšanai un bioloģiskās daudzveidības uzlabošanai.

9.
  grozījums

4. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Attiecībā uz Direktīvas 92/43/EEK II, IV un V pielikumā uzskaitīto sugu sauszemes, piekrastes un saldūdens dzīvotnēm un Direktīvas 2009/147/EK aptverto savvaļas putnu sauszemes, piekrastes un saldūdens dzīvotnēm dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu minēto dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti, arī tās atkalizveidojot, un lai uzlabotu savienotību, līdz ir sasniegta pietiekama minēto dzīvotņu kvalitāte un kvantitāte. (..) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.

Attiecībā uz Direktīvas 92/43/EEK II, IV un V pielikumā uzskaitīto sugu sauszemes, piekrastes un saldūdens dzīvotnēm un Direktīvas 2009/147/EK aptverto savvaļas putnu sauszemes, piekrastes un saldūdens dzīvotnēm dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu minēto dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti, arī tās atkalizveidojot, un lai uzlabotu savienotību, līdz ir sasniegta pietiekama minēto dzīvotņu kvalitāte un kvantitāte. (..)

| 3. | Attiecībā uz Direktīvas 92/43/EEK II, IV un V pielikumā uzskaitīto sugu sauszemes, piekrastes un saldūdens dzīvotnēm un Direktīvas 2009/147/EK aptverto savvaļas putnu sauszemes, piekrastes un saldūdens dzīvotnēm dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu minēto dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti, arī tās atkalizveidojot, un lai
  ar ekoloģiskajiem koridoriem
  uzlabotu savienotību, līdz ir sasniegta pietiekama minēto dzīvotņu kvalitāte un kvantitāte. (..) |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz Direktīvas 92/43/EEK II, IV un V pielikumā uzskaitīto sugu sauszemes, piekrastes un saldūdens dzīvotnēm un Direktīvas 2009/147/EK aptverto savvaļas putnu sauszemes, piekrastes un saldūdens dzīvotnēm dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu minēto dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti, arī tās atkalizveidojot, un lai
  ar ekoloģiskajiem koridoriem
  uzlabotu savienotību, līdz ir sasniegta pietiekama minēto dzīvotņu kvalitāte un kvantitāte. (..)

| 5. | Šā panta 1. un 2. punktā minētajos atjaunošanas pasākumos rēķinās ar vajadzību uzlabot I pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu savienotību un ņem vērā to 3. punktā minēto sugu ekoloģiskās prasības, kas minēto veidu dzīvotnēs sastopamas. |
| --- | --- |

5.

Šā panta 1. un 2. punktā minētajos atjaunošanas pasākumos rēķinās ar vajadzību uzlabot I pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu savienotību un ņem vērā to 3. punktā minēto sugu ekoloģiskās prasības, kas minēto veidu dzīvotnēs sastopamas.

| 5. | Šā panta 1. un 2. punktā minētajos atjaunošanas pasākumos rēķinās ar vajadzību
  , izmantojot ekoloģiskos koridorus,
  uzlabot I pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu savienotību un ņem vērā to 3. punktā minēto sugu ekoloģiskās prasības, kas minēto veidu dzīvotnēs sastopamas. |
| --- | --- |

5.

Šā panta 1. un 2. punktā minētajos atjaunošanas pasākumos rēķinās ar vajadzību
  , izmantojot ekoloģiskos koridorus,
  uzlabot I pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu savienotību un ņem vērā to 3. punktā minēto sugu ekoloģiskās prasības, kas minēto veidu dzīvotnēs sastopamas.

Pamatojums

Ir svarīgi norādīt, ka, uzlabojot savienotību, jācenšas izveidot vai no jauna savienot ekoloģiskos koridorus.

10.
  grozījums

4. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu veicamajiem atjaunošanas pasākumiem vispiemērotāko teritoriju noteikšana balstās uz labākajām pieejamajām zināšanām un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par I pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvokli, ko mēra pēc struktūras un funkcijām, kuras vajadzīgas to ilgtermiņa uzturēšanai, arī pēc dzīvotnēm raksturīgajām sugām, kā norādīts Direktīvas 92/43/EEK 1. panta e) punktā, un par
  šā panta
  3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti.
  Teritorijas
  , kurās I pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvoklis nav zināms,
  uzskata par tādām, kuru stāvoklis nav labs
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.

Saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu veicamajiem atjaunošanas pasākumiem vispiemērotāko teritoriju noteikšana balstās uz labākajām pieejamajām zināšanām un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par I pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvokli, ko mēra pēc struktūras un funkcijām, kuras vajadzīgas to ilgtermiņa uzturēšanai, arī pēc dzīvotnēm raksturīgajām sugām, kā norādīts Direktīvas 92/43/EEK 1. panta e) punktā, un par
  šā panta
  3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti.
  Teritorijas
  , kurās I pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvoklis nav zināms,
  uzskata par tādām, kuru stāvoklis nav labs
  .

| 4. | Saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu veicamajiem atjaunošanas pasākumiem vispiemērotāko teritoriju noteikšana balstās uz labākajām pieejamajām zināšanām un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par II pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvokli, ko mēra pēc struktūras un funkcijām, kuras vajadzīgas to ilgtermiņa uzturēšanai, arī pēc dzīvotnēm raksturīgajām sugām, kā norādīts Direktīvas 92/43/EEK 1. panta e) punktā, un par 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti.
  Teritorijās
  , kurās I pielikumā uzskaitītie dzīvotņu stāvoklis nav zināms,
  vajadzīgos zinātniskos datus piemērojamajā teritoriālajā mērogā iegūst pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā, lai noteiktu piemērotus atjaunošanas pasākumus un teritorijas
  .
  Nacionālajos atjaunošanas plānos jāiekļauj konkrēts rīcības plāns, grafiks un norādes par šiem pasākumiem nepieciešamajiem resursiem. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu veicamajiem atjaunošanas pasākumiem vispiemērotāko teritoriju noteikšana balstās uz labākajām pieejamajām zināšanām un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par II pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvokli, ko mēra pēc struktūras un funkcijām, kuras vajadzīgas to ilgtermiņa uzturēšanai, arī pēc dzīvotnēm raksturīgajām sugām, kā norādīts Direktīvas 92/43/EEK 1. panta e) punktā, un par 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti.
  Teritorijās
  , kurās I pielikumā uzskaitītie dzīvotņu stāvoklis nav zināms,
  vajadzīgos zinātniskos datus piemērojamajā teritoriālajā mērogā iegūst pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā, lai noteiktu piemērotus atjaunošanas pasākumus un teritorijas
  .
  Nacionālajos atjaunošanas plānos jāiekļauj konkrēts rīcības plāns, grafiks un norādes par šiem pasākumiem nepieciešamajiem resursiem.

Pamatojums

Attiecībā uz vairākiem dzīvotņu veidiem esošajās datubāzēs trūkst telpiski skaidras vietējas informācijas par stāvokli kopienās, references līmeņiem vai elementiem, kas izraisa dzīvotņu degradāciju, un tādējādi tās nenodrošina zinātniski stabilu pamatu teritoriju prioritārās secības noteikšanai vai atjaunošanas darbībām. Zinātnisko datu vākšana ir jāiesniedz pēc iespējas ātrāk, lai varētu sākt plānu sagatavošanu un savlaicīgu īstenošanu.

11.
  grozījums

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 8. | Šā panta 6. un 7. punktā noteikto pienākumu neizpilde ārpus Natura 2000 teritorijām ir pamatota, ja tās iemesls ir |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

8.

Šā panta 6. un 7. punktā noteikto pienākumu neizpilde ārpus Natura 2000 teritorijām ir pamatota, ja tās iemesls ir

| 8. | Šā panta 6. un 7. punktā noteikto pienākumu neizpilde ārpus Natura 2000 teritorijām
  var būt
  pamatota
  tikai tad
  , ja
  dalībvalsts sniedz pārliecinošus pierādījumus, ka
  tās iemesls ir |
| --- | --- |

8.

Šā panta 6. un 7. punktā noteikto pienākumu neizpilde ārpus Natura 2000 teritorijām
  var būt
  pamatota
  tikai tad
  , ja
  dalībvalsts sniedz pārliecinošus pierādījumus, ka
  tās iemesls ir

| | (a) | nepārvarama vara, |
| --- | --- | --- |

(a)

nepārvarama vara,

| | (a) | nepārvarama vara, |
| --- | --- | --- |

(a)

nepārvarama vara,

| | (b) | nenovēršamas dzīvotņu pārveides, ko tieši izraisa klimata pārmaiņas, vai |
| --- | --- | --- |

(b)

nenovēršamas dzīvotņu pārveides, ko tieši izraisa klimata pārmaiņas, vai

| | (b) | nenovēršamas dzīvotņu pārveides, ko tieši izraisa klimata pārmaiņas, vai |
| --- | --- | --- |

(b)

nenovēršamas dzīvotņu pārveides, ko tieši izraisa klimata pārmaiņas, vai

| | (c) | sevišķi svarīgu sabiedrības interešu projekts, kuram nav pieejami mazāk kaitējoši alternatīvi risinājumi, ko nosaka katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- | --- |

(c)

sevišķi svarīgu sabiedrības interešu projekts, kuram nav pieejami mazāk kaitējoši alternatīvi risinājumi, ko nosaka katrā gadījumā atsevišķi.

| | (c) | esošs vai nākotnē paredzēts
  sevišķi svarīgu sabiedrības interešu projekts, kuram nav pieejami mazāk kaitējoši alternatīvi risinājumi, ko
  , ņemot vērā valsts un konkrētās teritorijas ar vidi saistītās problēmas,
  nosaka katrā gadījumā atsevišķi
  , ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi atbilstošus kompensācijas pasākumus
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

esošs vai nākotnē paredzēts
  sevišķi svarīgu sabiedrības interešu projekts, kuram nav pieejami mazāk kaitējoši alternatīvi risinājumi, ko
  , ņemot vērā valsts un konkrētās teritorijas ar vidi saistītās problēmas,
  nosaka katrā gadījumā atsevišķi
  , ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi atbilstošus kompensācijas pasākumus
  .

Pamatojums

Situācijas nepasliktināšanās prasību nedrīkst izpildīt uz to īstenošanas stadijā esošo projektu rēķina, kuri ir saistīti ar citu pārkārtošanas – piemēram, ar enerģētikas pārkārtošanas, digitalizācijas un infrastruktūras ilgtspējas uzlabošanas – problēmu risināšanu. Teksts atbilst Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK (1) 6. panta 4. punkta formulējumam.

12.
  grozījums

5. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu veicamajiem atjaunošanas pasākumiem vispiemērotāko teritoriju noteikšana balstās uz labākajām pieejamajām zināšanām un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par II pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvokli, ko mēra pēc struktūras un funkcijām, kuras vajadzīgas to ilgtermiņa uzturēšanai, arī pēc dzīvotnēm raksturīgajām sugām, kā norādīts Direktīvas 92/43/EEK 1 e) punktā, un par 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti.
  Teritorijas
  , kurās II pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvoklis nav zināms,
  uzskata par tādām, kurās to stāvoklis nav labs
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.

Saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu veicamajiem atjaunošanas pasākumiem vispiemērotāko teritoriju noteikšana balstās uz labākajām pieejamajām zināšanām un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par II pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvokli, ko mēra pēc struktūras un funkcijām, kuras vajadzīgas to ilgtermiņa uzturēšanai, arī pēc dzīvotnēm raksturīgajām sugām, kā norādīts Direktīvas 92/43/EEK 1 e) punktā, un par 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti.
  Teritorijas
  , kurās II pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvoklis nav zināms,
  uzskata par tādām, kurās to stāvoklis nav labs
  .

| 4. | Saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu veicamajiem atjaunošanas pasākumiem vispiemērotāko teritoriju noteikšana balstās uz labākajām pieejamajām zināšanām un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par II pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvokli, ko mēra pēc struktūras un funkcijām, kuras vajadzīgas to ilgtermiņa uzturēšanai, arī pēc dzīvotnēm raksturīgajām sugām, kā norādīts Direktīvas 92/43/EEK 1 e) punktā, un par 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti.
  Teritorijās
  , kurās II pielikumā uzskaitītie dzīvotņu stāvoklis nav zināms,
  vajadzīgos zinātniskos datus piemērojamajā teritoriālajā mērogā iegūst pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā, lai noteiktu piemērotus atjaunošanas pasākumus un teritorijas
  .
  Nacionālajos atjaunošanas plānos jāiekļauj konkrēts rīcības plāns, grafiks un norādes par šiem pasākumiem nepieciešamajiem resursiem. |
| --- | --- |

4.

Saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu veicamajiem atjaunošanas pasākumiem vispiemērotāko teritoriju noteikšana balstās uz labākajām pieejamajām zināšanām un jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par II pielikumā uzskaitīto veidu dzīvotņu stāvokli, ko mēra pēc struktūras un funkcijām, kuras vajadzīgas to ilgtermiņa uzturēšanai, arī pēc dzīvotnēm raksturīgajām sugām, kā norādīts Direktīvas 92/43/EEK 1 e) punktā, un par 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti.
  Teritorijās
  , kurās II pielikumā uzskaitītie dzīvotņu stāvoklis nav zināms,
  vajadzīgos zinātniskos datus piemērojamajā teritoriālajā mērogā iegūst pēc iespējas ātrāk, bet ne vēlāk kā divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā, lai noteiktu piemērotus atjaunošanas pasākumus un teritorijas
  .
  Nacionālajos atjaunošanas plānos jāiekļauj konkrēts rīcības plāns, grafiks un norādes par šiem pasākumiem nepieciešamajiem resursiem.

Pamatojums

Attiecībā uz vairākiem dzīvotņu veidiem esošajās datubāzēs trūkst telpiski skaidras vietējas informācijas par stāvokli kopienās, references līmeņiem vai elementiem, kas izraisa dzīvotņu degradāciju, un tādējādi tās nenodrošina zinātniski stabilu pamatu teritoriju prioritārās secības noteikšanai vai atjaunošanas darbībām. Zinātnisko datu vākšana ir jāiesniedz pēc iespējas ātrāk, lai varētu sākt plānu sagatavošanu un savlaicīgu īstenošanu.

13.
  grozījums

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 8. | Šā panta 6. un 7. punktā noteikto pienākumu neizpilde ārpus Natura 2000 teritorijām ir pamatota, ja tās iemesls ir |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

8.

Šā panta 6. un 7. punktā noteikto pienākumu neizpilde ārpus Natura 2000 teritorijām ir pamatota, ja tās iemesls ir

| 8. | Šā panta 6. un 7. punktā noteikto pienākumu neizpilde ārpus Natura 2000 teritorijām
  var būt
  pamatota
  tikai tad
  , ja
  dalībvalsts sniedz pārliecinošus pierādījumus, ka
  tās iemesls ir |
| --- | --- |

8.

Šā panta 6. un 7. punktā noteikto pienākumu neizpilde ārpus Natura 2000 teritorijām
  var būt
  pamatota
  tikai tad
  , ja
  dalībvalsts sniedz pārliecinošus pierādījumus, ka
  tās iemesls ir

| | (a) | nepārvarama vara, |
| --- | --- | --- |

(a)

nepārvarama vara,

| | (a) | nepārvarama vara, |
| --- | --- | --- |

(a)

nepārvarama vara,

| | (b) | nenovēršamas dzīvotņu pārveides, ko tieši izraisa klimata pārmaiņas, vai |
| --- | --- | --- |

(b)

nenovēršamas dzīvotņu pārveides, ko tieši izraisa klimata pārmaiņas, vai

| | (b) | nenovēršamas dzīvotņu pārveides, ko tieši izraisa klimata pārmaiņas, vai |
| --- | --- | --- |

(b)

nenovēršamas dzīvotņu pārveides, ko tieši izraisa klimata pārmaiņas, vai

| | (c) | sevišķi svarīgu sabiedrības interešu projekts, kuram nav pieejami mazāk kaitējoši alternatīvi risinājumi, ko nosaka katrā gadījumā atsevišķi. |
| --- | --- | --- |

(c)

sevišķi svarīgu sabiedrības interešu projekts, kuram nav pieejami mazāk kaitējoši alternatīvi risinājumi, ko nosaka katrā gadījumā atsevišķi.

| | (c) | esošs vai nākotnē paredzēts
  sevišķi svarīgu sabiedrības interešu projekts kuram nav pieejami mazāk kaitējoši alternatīvi risinājumi, ko
  , ņemot vērā valsts un konkrētās teritorijas ar vidi saistītās problēmas,
  nosaka katrā gadījumā atsevišķi
  , ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi atbilstošus kompensācijas pasākumus
  . |
| --- | --- | --- |

(c)

esošs vai nākotnē paredzēts
  sevišķi svarīgu sabiedrības interešu projekts kuram nav pieejami mazāk kaitējoši alternatīvi risinājumi, ko
  , ņemot vērā valsts un konkrētās teritorijas ar vidi saistītās problēmas,
  nosaka katrā gadījumā atsevišķi
  , ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts ir pieņēmusi atbilstošus kompensācijas pasākumus
  .

Pamatojums

Situācijas nepasliktināšanās prasību nedrīkst izpildīt uz to īstenošanas stadijā esošo projektu rēķina, kuri ir saistīti ar citu pārkārtošanas – piemēram, ar enerģētikas pārkārtošanas, digitalizācijas un infrastruktūras ilgtspējas uzlabošanas – problēmu risināšanu. Teksts atbilst Dzīvotņu direktīvas 92/43/EEK 6. panta 5. punkta formulējumam.

14.
  grozījums

6. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Dalībvalstis līdz 2030. gadam nodrošina, ka pilsētu zaļā zona un pilsētu koku vainagu projektīvais segums
  visās
  pilsētās
  un
  mazpilsētās un piepilsētās neuzrāda neto zudumu salīdzinājumā ar
  2021. gad
  u. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Dalībvalstis līdz 2030. gadam nodrošina, ka pilsētu zaļā zona un pilsētu koku vainagu projektīvais segums
  visās
  pilsētās
  un
  mazpilsētās un piepilsētās neuzrāda neto zudumu salīdzinājumā ar
  2021. gad
  u.

| 1. | Dalībvalstis līdz 2030. gadam nodrošina, ka pilsētu zaļā zona, tostarp pilsētu koku vainagu projektīvais segums
  zaļajās zonās, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu,
  pilsētās, mazpilsētās un piepilsētās neuzrāda neto zudumu salīdzinājumā ar
  2024. gad
  u.
  Lai to panāktu, dalībvalstis cieši sadarbojas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī vadošajām iestādēm. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis līdz 2030. gadam nodrošina, ka pilsētu zaļā zona, tostarp pilsētu koku vainagu projektīvais segums
  zaļajās zonās, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu,
  pilsētās, mazpilsētās un piepilsētās neuzrāda neto zudumu salīdzinājumā ar
  2024. gad
  u.
  Lai to panāktu, dalībvalstis cieši sadarbojas ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī vadošajām iestādēm.

| 2. | Dalībvalstis nodrošina, ka pilsētu zaļās zonas kopējā platība valstī pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās līdz 2040. gadam palielinās vismaz par 3 % un līdz 2050. gadam – vismaz par 5 % no pilsētu un mazpilsētu un piepilsētu kopējās platības
  2021. gad
  ā. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis nodrošina, ka pilsētu zaļās zonas kopējā platība valstī pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās līdz 2040. gadam palielinās vismaz par 3 % un līdz 2050. gadam – vismaz par 5 % no pilsētu un mazpilsētu un piepilsētu kopējās platības
  2021. gad
  ā.

| 2. | Ir jāuzsāk pasākumi, lai panāktu dzīvotņu labāku ekoloģisko kvalitāti un savienojamību, ņemot vērā pasākumu papildināmību ar vietējiem zemes izmantošanas plāniem un pilsētplānošanu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Dalībvalstis nodrošina, ka
  saskaņā ar 3. pantu noteiktās
  pilsētu zaļās zonas kopējā platība valstī pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās līdz 2040. gadam
  kvantitātes ziņā
  palielinās vismaz par 3 % un līdz 2050. gadam – vismaz par 5 % no pilsētu un mazpilsētu un piepilsētu kopējās platības
  2024. gad
  ā
  , un uzlabojas arī to kvalitāte
  .
  Mērķrādītāji ir noteikti attiecībā pret vietējo administratīvo vienību kopējo urbāno zonu dalībvalstī, nevis esošajām pilsētu zaļajām zonām 2024. pārskata gadā, lai nodrošinātu taisnīgu pieeju atjaunošanai pilsētās, mazpilsētās un piepilsētās, ņemot vērā valstīs esošos apstākļus. Neraugoties uz vietējo administratīvo vienību administratīvajām struktūrām, pilsētu teritorijas ir jāuzskata par funkcionālām vienībām. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis nodrošina, ka
  saskaņā ar 3. pantu noteiktās
  pilsētu zaļās zonas kopējā platība valstī pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās līdz 2040. gadam
  kvantitātes ziņā
  palielinās vismaz par 3 % un līdz 2050. gadam – vismaz par 5 % no pilsētu un mazpilsētu un piepilsētu kopējās platības
  2024. gad
  ā
  , un uzlabojas arī to kvalitāte
  .
  Mērķrādītāji ir noteikti attiecībā pret vietējo administratīvo vienību kopējo urbāno zonu dalībvalstī, nevis esošajām pilsētu zaļajām zonām 2024. pārskata gadā, lai nodrošinātu taisnīgu pieeju atjaunošanai pilsētās, mazpilsētās un piepilsētās, ņemot vērā valstīs esošos apstākļus. Neraugoties uz vietējo administratīvo vienību administratīvajām struktūrām, pilsētu teritorijas ir jāuzskata par funkcionālām vienībām.

| | Turklāt dalībvalstis nodrošina |
| --- | --- |

Turklāt dalībvalstis nodrošina

| | Turklāt dalībvalstis nodrošina |
| --- | --- |

Turklāt dalībvalstis nodrošina

| | a) | līdz 2050. gadam – pilsētu koku vainagu projektīvo segumu vismaz
  10 %
  apmērā visās pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās; |
| --- | --- | --- |

a)

līdz 2050. gadam – pilsētu koku vainagu projektīvo segumu vismaz
  10 %
  apmērā visās pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās;

| | (a) | līdz 2050. gadam – pilsētu koku vainagu projektīvo segumu vismaz
  15 %
  apmērā visās pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās; |
| --- | --- | --- |

(a)

līdz 2050. gadam – pilsētu koku vainagu projektīvo segumu vismaz
  15 %
  apmērā visās pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās;

| | b) | tādas pilsētu zaļās zonas neto pieaugumu, kas integrēta esošās un jaunās ēkās un infrastruktūras attīstībā, arī renovācijas un atjaunošanas gaitā, visās pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās. |
| --- | --- | --- |

b)

tādas pilsētu zaļās zonas neto pieaugumu, kas integrēta esošās un jaunās ēkās un infrastruktūras attīstībā, arī renovācijas un atjaunošanas gaitā, visās pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās.

| | (b) | tādas pilsētu zaļās zonas neto pieaugumu, kas integrēta esošās un jaunās ēkās un infrastruktūras attīstībā, arī renovācijas un atjaunošanas gaitā, visās pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās; |
| --- | --- | --- |

(b)

tādas pilsētu zaļās zonas neto pieaugumu, kas integrēta esošās un jaunās ēkās un infrastruktūras attīstībā, arī renovācijas un atjaunošanas gaitā, visās pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās;

| | (c) | invazīvu svešzemju sugu kontroli pilsētu zaļajā zonā, veicinot arī bioloģisko daudzveidību un kukaiņu daudzumu, kas uzlabo ekosistēmu darbību šajās teritorijās. |
| --- | --- | --- |

(c)

invazīvu svešzemju sugu kontroli pilsētu zaļajā zonā, veicinot arī bioloģisko daudzveidību un kukaiņu daudzumu, kas uzlabo ekosistēmu darbību šajās teritorijās.

Pamatojums

Mērķis ir formulēts tā, ka tas ir radījis pārpratumus. Vairāki dalībnieki to ir interpretējuši kā 3 % un 5 % pieaugumu no valsts kopējās zaļās zonas platības, savukārt ietekmes novērtējumā ir skaidri norādīts, ka atsauce ir kopējā valsts platība, ko aptver vietējās administratīvās vienības.

15.
  grozījums

7. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Dalībvalstis sagatavo virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības šķēršļu uzskaitījumu un identificē šķēršļus, kuri jālikvidē, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas 4. pantā noteiktos atjaunošanas mērķrādītājus un mērķi līdz 2030. gadam Savienībā atjaunot brīvi plūstošas upes
  vismaz 25 000  km garumā
  ,
  neskarot Direktīvu 2000/60/EK, jo īpaši tās 4. panta 3. punktu, 4. panta 5. punktu un 4. panta 7. punktu, un Regulu (ES) Nr. 2013/1315, jo īpaši tās 15. pantu
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Dalībvalstis sagatavo virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības šķēršļu uzskaitījumu un identificē šķēršļus, kuri jālikvidē, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas 4. pantā noteiktos atjaunošanas mērķrādītājus un mērķi līdz 2030. gadam Savienībā atjaunot brīvi plūstošas upes
  vismaz 25 000  km garumā
  ,
  neskarot Direktīvu 2000/60/EK, jo īpaši tās 4. panta 3. punktu, 4. panta 5. punktu un 4. panta 7. punktu, un Regulu (ES) Nr. 2013/1315, jo īpaši tās 15. pantu
  .

| 1. | Dalībvalstis sagatavo virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības šķēršļu uzskaitījumu un identificē šķēršļus, kuri jālikvidē, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas 4. pantā noteiktos atjaunošanas mērķrādītājus un mērķi līdz 2030. gadam Savienībā atjaunot
  15 % upju garuma (visā Eiropas Savienībā 178 000  km) kā
  brīvi plūstošas upes
  , lai, likvidējot šķēršļus un atjaunojot ar tiem saistītās palienes, uzlabotu bioloģisko daudzveidību, vienlaikus raugoties, ka tiek apmierinātas vajadzības pēc atjaunīgās enerģijas
  .


  Šajā uzskaitījumā jāiekļauj arī pazemes ūdens nesējslāņi, kuru gruntsūdeņu līmenis ir jāuztur, jo tas ietekmē virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības posmus, kā arī mitrājus un avotus. |
| --- | --- |

1.

Dalībvalstis sagatavo virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības šķēršļu uzskaitījumu un identificē šķēršļus, kuri jālikvidē, lai palīdzētu sasniegt šīs regulas 4. pantā noteiktos atjaunošanas mērķrādītājus un mērķi līdz 2030. gadam Savienībā atjaunot
  15 % upju garuma (visā Eiropas Savienībā 178 000  km) kā
  brīvi plūstošas upes
  , lai, likvidējot šķēršļus un atjaunojot ar tiem saistītās palienes, uzlabotu bioloģisko daudzveidību, vienlaikus raugoties, ka tiek apmierinātas vajadzības pēc atjaunīgās enerģijas
  .

Šajā uzskaitījumā jāiekļauj arī pazemes ūdens nesējslāņi, kuru gruntsūdeņu līmenis ir jāuztur, jo tas ietekmē virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības posmus, kā arī mitrājus un avotus.

Pamatojums

Priekšlikumā būtu jāiekļauj kvantitatīvi un termiņiem piesaistīti mērķrādītāji šķēršļu likvidēšanai un īstas upju savienotības atjaunošanai. Būtu jāizvirza prasība dalībvalstīm līdz 2030. gadam 15 % upju garuma atjaunot kā brīvi plūstošas upes, likvidējot šķēršļus un atjaunojot ar tiem saistītās palienes.

16.
  grozījums

7. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības šķēršļus, kas identificēti saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis likvidē saskaņā ar šķēršļu likvidēšanas plānu, kurš minēts 12. panta 2. punkta f) apakšpunktā. Kad dalībvalstis likvidē šķēršļus, tās visupirms aizvāc novecojušus šķēršļus, kas atjaunīgās enerģijas ražošanai, iekšzemes kuģošanai, ūdensapgādei vai citiem mērķiem vairs nav vajadzīgi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.

Virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības šķēršļus, kas identificēti saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis likvidē saskaņā ar šķēršļu likvidēšanas plānu, kurš minēts 12. panta 2. punkta f) apakšpunktā. Kad dalībvalstis likvidē šķēršļus, tās visupirms aizvāc novecojušus šķēršļus, kas atjaunīgās enerģijas ražošanai, iekšzemes kuģošanai, ūdensapgādei vai citiem mērķiem vairs nav vajadzīgi.

| 2. | Virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības šķēršļus, kas identificēti saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis likvidē saskaņā ar šķēršļu likvidēšanas plānu, kurš minēts 12. panta 2. punkta f) apakšpunktā. Kad dalībvalstis likvidē šķēršļus, tās visupirms aizvāc
  (i) šķēršļus, kuru aizvākšana nodrošina ekoloģiskus ieguvumus, un (ii)
  novecojušus šķēršļus, kas atjaunīgās enerģijas ražošanai, iekšzemes kuģošanai, ūdensapgādei vai citiem mērķiem vairs nav vajadzīgi.
  Par novecojušiem netiks uzskatīti tie šķēršļi, kas ir daļa no vēsturiskā un kultūras mantojuma, kura saglabāšana nav saistīta ar nepārvaramiem šķēršļiem un ir veicinājusi unikālu ainavu un bioloģiskās daudzveidības radīšanu vai palīdz uzpildīt ūdens nesējslāņus, palēninot ūdens plūsmas ātrumu. |
| --- | --- |

2.

Virszemes ūdeņu gareniskās un sāniskās savienotības šķēršļus, kas identificēti saskaņā ar šā panta 1. punktu, dalībvalstis likvidē saskaņā ar šķēršļu likvidēšanas plānu, kurš minēts 12. panta 2. punkta f) apakšpunktā. Kad dalībvalstis likvidē šķēršļus, tās visupirms aizvāc
  (i) šķēršļus, kuru aizvākšana nodrošina ekoloģiskus ieguvumus, un (ii)
  novecojušus šķēršļus, kas atjaunīgās enerģijas ražošanai, iekšzemes kuģošanai, ūdensapgādei vai citiem mērķiem vairs nav vajadzīgi.
  Par novecojušiem netiks uzskatīti tie šķēršļi, kas ir daļa no vēsturiskā un kultūras mantojuma, kura saglabāšana nav saistīta ar nepārvaramiem šķēršļiem un ir veicinājusi unikālu ainavu un bioloģiskās daudzveidības radīšanu vai palīdz uzpildīt ūdens nesējslāņus, palēninot ūdens plūsmas ātrumu.

Pamatojums

Līdztekus priekšlikumam, ka dalībvalstīm primāri jāpievēršas novecojušu šķēršļu likvidēšanai, par vēl vienu svarīgu kritēriju, pēc kura nosaka likvidējamos šķēršļus, būtu jāizvirza ekoloģiskie ieguvumi pēc likvidēšanas.

17.
  grozījums

9. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Papildus teritorijām, uz kurām attiecas 4. panta 1., 2. un 3. punktam atbilstoši atjaunošanas pasākumi, dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu lauksaimniecisko ekosistēmu biodaudzveidību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Papildus teritorijām, uz kurām attiecas 4. panta 1., 2. un 3. punktam atbilstoši atjaunošanas pasākumi, dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu lauksaimniecisko ekosistēmu biodaudzveidību.

| 1. | Papildus teritorijām, uz kurām attiecas 4. panta 1., 2. un 3. punktam atbilstoši atjaunošanas pasākumi, dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu lauksaimniecisko ekosistēmu biodaudzveidību
  , tostarp nodrošinātu zālēdāju, parazitoīdu un plēsēju līdzsvaru, lai veicinātu lauksaimniecisko ražošanu bez augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas
  . |
| --- | --- |

1.

Papildus teritorijām, uz kurām attiecas 4. panta 1., 2. un 3. punktam atbilstoši atjaunošanas pasākumi, dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus, kas vajadzīgi, lai uzlabotu lauksaimniecisko ekosistēmu biodaudzveidību
  , tostarp nodrošinātu zālēdāju, parazitoīdu un plēsēju līdzsvaru, lai veicinātu lauksaimniecisko ražošanu bez augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas
  .

Pamatojums

Lauksaimniecības ekosistēmas un Eiropas pārtikas nozares ražīgumu apdraud jaunu kaitēkļu izplatība mūsu teritorijā. Tie rada kaitējumu kultūraugiem, ietekmē Eiropas ekosistēmu bioloģisko daudzveidību, un to apkarošanai ir lielos apjomos jāizmanto pesticīdi.

18.
  grozījums

9. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus organiskās augsnēs, kas ir lauksaimnieciski izmantoti nosusināti kūdrāji. Minētos pasākumus ievieš šādi: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.

Dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus organiskās augsnēs, kas ir lauksaimnieciski izmantoti nosusināti kūdrāji. Minētos pasākumus ievieš šādi:

| 4. | Dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus organiskās augsnēs, kas ir lauksaimnieciski izmantoti nosusināti kūdrāji. Minētos pasākumus ievieš šādi: |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstis ievieš atjaunošanas pasākumus organiskās augsnēs, kas ir lauksaimnieciski izmantoti nosusināti kūdrāji. Minētos pasākumus ievieš šādi:

| | a) | līdz 2030. gadam – vismaz 30 % šādu platību, no kurām vismaz
  ceturtajā daļā
  atjauno hidroloģisko režīmu; |
| --- | --- | --- |

a)

līdz 2030. gadam – vismaz 30 % šādu platību, no kurām vismaz
  ceturtajā daļā
  atjauno hidroloģisko režīmu;

| | a) | līdz 2030. gadam – vismaz 30 % šādu platību, no kurām vismaz
  pusē
  atjauno hidroloģisko režīmu; |
| --- | --- | --- |

a)

līdz 2030. gadam – vismaz 30 % šādu platību, no kurām vismaz
  pusē
  atjauno hidroloģisko režīmu;

| | b) | līdz 2040. gadam – vismaz 50 % šādu platību, no kurām vismaz
  pusē
  atjauno hidroloģisko režīmu; |
| --- | --- | --- |

b)

līdz 2040. gadam – vismaz 50 % šādu platību, no kurām vismaz
  pusē
  atjauno hidroloģisko režīmu;

| | b) | līdz 2040. gadam – vismaz 50 % šādu platību, no kurām vismaz
  divās trešdaļās
  atjauno hidroloģisko režīmu; |
| --- | --- | --- |

b)

līdz 2040. gadam – vismaz 50 % šādu platību, no kurām vismaz
  divās trešdaļās
  atjauno hidroloģisko režīmu;

| | c) | līdz 2050. gadam – vismaz 70 % šādu platību, no kurām vismaz
  pusē
  atjauno hidroloģisko režīmu. |
| --- | --- | --- |

c)

līdz 2050. gadam – vismaz 70 % šādu platību, no kurām vismaz
  pusē
  atjauno hidroloģisko režīmu.

| | c) | līdz 2050. gadam – vismaz 70 % šādu platību, no kurām vismaz
  divās trešdaļās
  atjauno hidroloģisko režīmu. |
| --- | --- | --- |

c)

līdz 2050. gadam – vismaz 70 % šādu platību, no kurām vismaz
  divās trešdaļās
  atjauno hidroloģisko režīmu.

Pamatojums

Kūdrāji ir lielākā dabiskā sauszemes oglekļa krātuve, un, ja tie ir bojāti, tie ir nozīmīgs SEG emisiju avots. Tāpēc tiek ierosināts pastiprināti atjaunot hidroloģisko režīmu (efektīvākais kūdrāju atjaunošanas pasākums), jo tas palīdzētu būtiski samazināt emisijas un sasniegt vispārējo mērķi.

19.
  grozījums

9. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 5. | Dalībvalstis piemēro pasākumus, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvā 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (OV-L-2009-309), lai panāktu augu aizsardzības līdzekļu ilgtspējīgu lietošanu, samazinātu to radīto risku un ietekmi uz cilvēku veselību un vidi un veicinātu integrētu augu aizsardzību un alternatīvas metodes un paņēmienus, piemēram, neķīmiskus kontroles līdzekļus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

5.

Pamatojums

Ir būtiski samazināt pesticīdu un mēslošanas līdzekļu izmantošanu, tomēr, ja tie ir vajadzīgi, tie jāaizstāj ar drošiem dabīgiem produktiem un alternatīviem nepiesārņojošiem paņēmieniem.

20.
  grozījums

10. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Dalībvalstis panāk, ka
  valsts līmenī katrs no
  tālāk minētie meža
  ekosistēmu indikatoriem
  , kas konkretizēti VI pielikumā, uzrāda augšupēju tendenci, ko mēra laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2030. gada 31. decembrim un pēc tam reizi
  trīs
  gados, līdz ir sasniegts apmierinošs līmenis, kāds noteikts saskaņā ar 11. panta 3. punktu: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.

Dalībvalstis panāk, ka
  valsts līmenī katrs no
  tālāk minētie meža
  ekosistēmu indikatoriem
  , kas konkretizēti VI pielikumā, uzrāda augšupēju tendenci, ko mēra laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2030. gada 31. decembrim un pēc tam reizi
  trīs
  gados, līdz ir sasniegts apmierinošs līmenis, kāds noteikts saskaņā ar 11. panta 3. punktu:

| 2. | Dalībvalstis panāk, ka tālāk minētie
  katras
  meža
  ekosistēmas indikatori
  , kas konkretizēti VI pielikumā, uzrāda augšupēju tendenci, ko mēra laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2030. gada 31. decembrim un pēc tam reizi
  piecos
  gados, līdz ir sasniegts apmierinošs līmenis, kāds noteikts saskaņā ar 11. panta 3. punktu: |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstis panāk, ka tālāk minētie
  katras
  meža
  ekosistēmas indikatori
  , kas konkretizēti VI pielikumā, uzrāda augšupēju tendenci, ko mēra laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas līdz 2030. gada 31. decembrim un pēc tam reizi
  piecos
  gados, līdz ir sasniegts apmierinošs līmenis, kāds noteikts saskaņā ar 11. panta 3. punktu:

| | (a) | stāvoša atmirusī koksne; |
| --- | --- | --- |

(a)

stāvoša atmirusī koksne;

| | (a) | stāvoša atmirusī koksne; |
| --- | --- | --- |

(a)

stāvoša atmirusī koksne;

| | (b) | guloša atmirusī koksne; |
| --- | --- | --- |

(b)

guloša atmirusī koksne;

| | (b) | guloša atmirusī koksne; |
| --- | --- | --- |

(b)

guloša atmirusī koksne;

| | (c) | nevienmērīgas vecumstruktūras mežu īpatsvars; |
| --- | --- | --- |

(c)

nevienmērīgas vecumstruktūras mežu īpatsvars;

| | (c) | nevienmērīgas vecumstruktūras mežu īpatsvars; |
| --- | --- | --- |

(c)

nevienmērīgas vecumstruktūras mežu īpatsvars;

| | (d) | meža savienotība; |
| --- | --- | --- |

(d)

meža savienotība;

| | (d) | meža savienotība; |
| --- | --- | --- |

(d)

meža savienotība;

| | (e) | parasto meža putnu populāciju indekss; |
| --- | --- | --- |

(e)

parasto meža putnu populāciju indekss;

| | (e) | parasto meža putnu populāciju indekss; |
| --- | --- | --- |

(e)

parasto meža putnu populāciju indekss;

| | (f) | organiskā oglekļa uzkrājums. |
| --- | --- | --- |

(f)

organiskā oglekļa uzkrājums.

| | (f) | organiskā oglekļa uzkrājums. |
| --- | --- | --- |

(f)

organiskā oglekļa uzkrājums.

Pamatojums

Pašsaprotams.

21.
  grozījums

10. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 3. | Dalībvalstis piemēro pasākumus, kas paredzēti Komisijas Regulā (EK) Nr. 1737/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā un ar ko groza Komisijas 2004. gada 13. decembra Regulu (EK) Nr. 2121/2004 un Komisijas 1999. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 2278/1999. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.

| 4. | Dalībvalstis piemēro Ministru komitejas Ieteikumu CM/Rec (2008)3 dalībvalstīm par vadlīnijām Eiropas ainavu konvencijas īstenošanai. |
| --- | --- |

4.

Pamatojums

Steidzami jāīsteno pasākumi, kas Kopienas līmenī jau paredzēti regulās un ieteikumos attiecībā uz mežu atjaunošanu.

22.
  grozījums

11. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Platību, kas jāatjauno, lai sasniegtu 4. un 5. pantā noteiktos atjaunošanas mērķrādītājus, dalībvalstis kvantitatīvi nosaka, ņemot vērā dalībvalstu teritorijā sastopamo 4. panta 1. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 1. punktā un 5. panta 2. punktā minēto veidu dzīvotņu stāvokli un 4. panta 3. punktā un 5. panta 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti. Kvantitatīvās noteikšanas pamatā cita starpā ir šāda informācija: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.

Platību, kas jāatjauno, lai sasniegtu 4. un 5. pantā noteiktos atjaunošanas mērķrādītājus, dalībvalstis kvantitatīvi nosaka, ņemot vērā dalībvalstu teritorijā sastopamo 4. panta 1. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 1. punktā un 5. panta 2. punktā minēto veidu dzīvotņu stāvokli un 4. panta 3. punktā un 5. panta 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti. Kvantitatīvās noteikšanas pamatā cita starpā ir šāda informācija:

| 2. | Platību, kas jāatjauno, lai sasniegtu 4. un 5. pantā noteiktos atjaunošanas mērķrādītājus, dalībvalstis kvantitatīvi nosaka, ņemot vērā dalībvalstu teritorijā sastopamo 4. panta 1. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 1. punktā un 5. panta 2. punktā minēto veidu dzīvotņu stāvokli un 4. panta 3. punktā un 5. panta 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti. Kvantitatīvās noteikšanas pamatā cita starpā ir šāda informācija: |
| --- | --- |

2.

Platību, kas jāatjauno, lai sasniegtu 4. un 5. pantā noteiktos atjaunošanas mērķrādītājus, dalībvalstis kvantitatīvi nosaka, ņemot vērā dalībvalstu teritorijā sastopamo 4. panta 1. punktā, 4. panta 2. punktā, 5. panta 1. punktā un 5. panta 2. punktā minēto veidu dzīvotņu stāvokli un 4. panta 3. punktā un 5. panta 3. punktā minēto sugu dzīvotņu kvalitāti un kvantitāti. Kvantitatīvās noteikšanas pamatā cita starpā ir šāda informācija:

| | (a) | par katra veida dzīvotnēm: |
| --- | --- | --- |

(a)

par katra veida dzīvotnēm:

| | (a) | par katra veida dzīvotnēm: |
| --- | --- | --- |

(a)

par katra veida dzīvotnēm:

| | | i) | kopējā dzīvotņu platība un to pašreizējā izvietojuma karte, |
| --- | --- | --- | --- |

i)

kopējā dzīvotņu platība un to pašreizējā izvietojuma karte,

| | | i) | kopējā dzīvotņu platība un to pašreizējā izvietojuma karte, |
| --- | --- | --- | --- |

i)

kopējā dzīvotņu platība un to pašreizējā izvietojuma karte,

| | | ii) | dzīvotņu platība, kuras stāvoklis nav labs, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

dzīvotņu platība, kuras stāvoklis nav labs,

| | | ii) | dzīvotņu platība, kuras stāvoklis nav labs, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

dzīvotņu platība, kuras stāvoklis nav labs,

| | | iii) | labvēlīgā atsauces platība, kuras noteikšanā ņem vērā vismaz pēdējos 70 gados dokumentētos zudumus un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ, |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

labvēlīgā atsauces platība, kuras noteikšanā ņem vērā vismaz pēdējos 70 gados dokumentētos zudumus un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ,

| | | iii) | labvēlīgā atsauces platība, kuras noteikšanā ņem vērā vismaz pēdējos 70 gados dokumentētos zudumus un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ, |
| --- | --- | --- | --- |

iii)

labvēlīgā atsauces platība, kuras noteikšanā ņem vērā vismaz pēdējos 70 gados dokumentētos zudumus un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ,

| | | iv) | teritorijas, kas ir konkrētu veidu dzīvotņu atkalizveidošanai vispiemērotākās, ņemot vērā notiekošās un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

teritorijas, kas ir konkrētu veidu dzīvotņu atkalizveidošanai vispiemērotākās, ņemot vērā notiekošās un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ;

| | | iv) | teritorijas, kas ir konkrētu veidu dzīvotņu atkalizveidošanai vispiemērotākās, ņemot vērā notiekošās un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

teritorijas, kas ir konkrētu veidu dzīvotņu atkalizveidošanai vispiemērotākās, ņemot vērā notiekošās un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ;

| | (b) | pietiekama sugu dzīvotņu kvalitāte un kvantitāte, kāda vajadzīga, lai sasniegtu to labvēlīgu saglabāšanās stāvokli, un ko nosaka, ņemot vērā minēto dzīvotņu atkalizveidošanai vispiemērotākās teritorijas un dzīvotņu savienotību, kāda vajadzīga, lai sugu populācijas varētu kuplināties, kā arī notiekošās un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ. |
| --- | --- | --- |

(b)

pietiekama sugu dzīvotņu kvalitāte un kvantitāte, kāda vajadzīga, lai sasniegtu to labvēlīgu saglabāšanās stāvokli, un ko nosaka, ņemot vērā minēto dzīvotņu atkalizveidošanai vispiemērotākās teritorijas un dzīvotņu savienotību, kāda vajadzīga, lai sugu populācijas varētu kuplināties, kā arī notiekošās un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ.

| | (b) | pietiekama sugu dzīvotņu kvalitāte un kvantitāte, kāda vajadzīga, lai sasniegtu to labvēlīgu saglabāšanās stāvokli, un ko nosaka, ņemot vērā minēto dzīvotņu atkalizveidošanai vispiemērotākās teritorijas un dzīvotņu savienotību, kāda vajadzīga, lai sugu populācijas varētu kuplināties, kā arī notiekošās un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ. |
| --- | --- | --- |

(b)

pietiekama sugu dzīvotņu kvalitāte un kvantitāte, kāda vajadzīga, lai sasniegtu to labvēlīgu saglabāšanās stāvokli, un ko nosaka, ņemot vērā minēto dzīvotņu atkalizveidošanai vispiemērotākās teritorijas un dzīvotņu savienotību, kāda vajadzīga, lai sugu populācijas varētu kuplināties, kā arī notiekošās un prognozētās vides apstākļu izmaiņas klimata pārmaiņu dēļ.

| 3. | Lemjot par tuvumu urbānajiem centriem un klasteriem ar mērķi noteikt pilsētu zaļās zonas saskaņā ar 3. pantu, dalībvalstis iekļauj teritorijas, kas atrodas mazāk nekā vienu kilometru no urbānajiem centriem un klasteriem. |
| --- | --- |

3.

Pamatojums

Atkarībā no vietējiem apstākļiem un vajadzībām katrai dalībvalstij savā valsts plānā būtu jādefinē jēdziens “tuvums” urbānajiem centriem un klasteriem tādā veidā, lai tas būtu saderīgs ar attiecīgās pilsētas struktūru, administratīvajām robežām un citiem būtiskiem faktoriem vietējā un valsts līmenī.

23.
  grozījums

11. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Dalībvalstis, izmantojot atklātu un rezultatīvu procesu un novērtējumu, kas balstās uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un 17. panta 9. punktā minēto satvaru, ja tāds pieejams, vēlākais līdz 2030. gadam nosaka katra 8. panta 1. punktā, 9. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā minētā indikatora apmierinošus līmeņus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.

Dalībvalstis, izmantojot atklātu un rezultatīvu procesu un novērtējumu, kas balstās uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un 17. panta 9. punktā minēto satvaru, ja tāds pieejams, vēlākais līdz 2030. gadam nosaka katra 8. panta 1. punktā, 9. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā minētā indikatora apmierinošus līmeņus.

| 3. | Dalībvalstis, izmantojot atklātu un rezultatīvu procesu un novērtējumu, kas balstās uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un 17. panta 9. punktā minēto satvaru, ja tāds pieejams,
  un koordinācijā ar citām dalībvalstīm
  vēlākais līdz 2030. gadam nosaka katra 8. panta 1. punktā, 9. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā minētā indikatora apmierinošus līmeņus.
  Lai visās dalībvalstīs nodrošinātu saskaņotību, atbilstīgi 17. panta 9. punktam tiek savlaicīgi sagatavots un pieņemts dalībvalstīm adresēts prasību minimums un norādījumi, kā definēt apmierinošus līmeņus. |
| --- | --- |

3.

Dalībvalstis, izmantojot atklātu un rezultatīvu procesu un novērtējumu, kas balstās uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem un 17. panta 9. punktā minēto satvaru, ja tāds pieejams,
  un koordinācijā ar citām dalībvalstīm
  vēlākais līdz 2030. gadam nosaka katra 8. panta 1. punktā, 9. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā minētā indikatora apmierinošus līmeņus.
  Lai visās dalībvalstīs nodrošinātu saskaņotību, atbilstīgi 17. panta 9. punktam tiek savlaicīgi sagatavots un pieņemts dalībvalstīm adresēts prasību minimums un norādījumi, kā definēt apmierinošus līmeņus.

Pamatojums

Ir vajadzīgs skaidrs un kopīgs satvars un norādījumi par dalībvalstīm izvirzītajām minimālajām prasībām, kā definēt apmierinošus līmeņus (attiecībā uz apputeksnētāju, lauksaimniecības un meža ekosistēmu mērķrādītājiem).

24.
  grozījums

11. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6. | Dalībvalstis nacionālo atjaunošanas plānu izstrādi koordinē ar atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju izraudzīšanos. Dabas atjaunošanas plānu sagatavošanas laikā dalībvalstis nodrošina sinerģijas ar atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgām teritorijām, kuras jau izraudzītas, un nodrošina, ka atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju funkcionēšana, arī Direktīvā (ES) 2018/2001 paredzētās atļauju piešķiršanas procedūras, kas piemērojamas atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgās teritorijās, netiek mainītas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6.

Dalībvalstis nacionālo atjaunošanas plānu izstrādi koordinē ar atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju izraudzīšanos. Dabas atjaunošanas plānu sagatavošanas laikā dalībvalstis nodrošina sinerģijas ar atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgām teritorijām, kuras jau izraudzītas, un nodrošina, ka atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju funkcionēšana, arī Direktīvā (ES) 2018/2001 paredzētās atļauju piešķiršanas procedūras, kas piemērojamas atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgās teritorijās, netiek mainītas.

| 6. | Dalībvalstis nacionālo atjaunošanas plānu izstrādi koordinē ar atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju izraudzīšanos. Dabas atjaunošanas plānu sagatavošanas laikā dalībvalstis
  , neapdraudot biodaudzveidības un atjaunošanas pasākumus,
  nodrošina sinerģijas ar atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgām teritorijām, kuras jau izraudzītas, un nodrošina, ka atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju funkcionēšana, arī Direktīvā (ES) 2018/2001 paredzētās atļauju piešķiršanas procedūras, kas piemērojamas atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgās teritorijās, netiek mainītas. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstis nacionālo atjaunošanas plānu izstrādi koordinē ar atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju izraudzīšanos. Dabas atjaunošanas plānu sagatavošanas laikā dalībvalstis
  , neapdraudot biodaudzveidības un atjaunošanas pasākumus,
  nodrošina sinerģijas ar atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgām teritorijām, kuras jau izraudzītas, un nodrošina, ka atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgu teritoriju funkcionēšana, arī Direktīvā (ES) 2018/2001 paredzētās atļauju piešķiršanas procedūras, kas piemērojamas atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgās teritorijās, netiek mainītas.

Pamatojums

Apzinot un nosakot atjaunīgās enerģijas ražošanai izdevīgās teritorijas, jāņem vērā plānoto ekosistēmu atjaunošanas pasākumu telpas un funkcionēšana.

25.
  grozījums

11. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 7. | Kad dalībvalstis sagatavo nacionālos atjaunošanas plānus, tās ņem vērā šādus elementus:
  (..) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

7.

Kad dalībvalstis sagatavo nacionālos atjaunošanas plānus, tās ņem vērā šādus elementus:

(..)

| 7. | Kad dalībvalstis sagatavo nacionālos atjaunošanas plānus, tās ņem vērā šādus elementus:
  (..) |
| --- | --- |

7.

Kad dalībvalstis sagatavo nacionālos atjaunošanas plānus, tās ņem vērā šādus elementus:

(..)

| | f) | nacionālās biodaudzveidības stratēģijas un rīcības plāni, kas izstrādāti saskaņā ar Biodaudzveidības konvencijas 6. pantu; |
| --- | --- | --- |

f)

nacionālās biodaudzveidības stratēģijas un rīcības plāni, kas izstrādāti saskaņā ar Biodaudzveidības konvencijas 6. pantu;

| | (..) |
| --- | --- |

(..)

| | f) | nacionālās biodaudzveidības stratēģijas un rīcības plāni, kas izstrādāti saskaņā ar Biodaudzveidības konvencijas 6. pantu
  , kā arī vietējās bioloģiskās daudzveidības stratēģijas un rīcības plāni

   (1)

  un sadarbības mehānismi to integrēšanai nacionālajās stratēģijās un plānos un otrādi. |
| --- | --- | --- |

f)

nacionālās biodaudzveidības stratēģijas un rīcības plāni, kas izstrādāti saskaņā ar Biodaudzveidības konvencijas 6. pantu
  , kā arī vietējās bioloģiskās daudzveidības stratēģijas un rīcības plāni

   (1)

  un sadarbības mehānismi to integrēšanai nacionālajās stratēģijās un plānos un otrādi.

| | (..) |
| --- | --- |

(..)

| | h) | pilsētu zaļināšanas plāni un to mērķi paplašināt pilsētu zaļās zonas un teritorijas, tostarp pasākumi bioloģiski daudzveidīgu un pieejamu pilsētas mežu, parku un dārzu, urbāno lauku saimniecību, apzaļumoto jumtu un sienu, aleju, pilsētu pļavu un pilsētu dzīvžogu izveidei; kā arī rādītāji, ko izmanto ziņošanai un uzraudzībai. |
| --- | --- | --- |

h)

pilsētu zaļināšanas plāni un to mērķi paplašināt pilsētu zaļās zonas un teritorijas, tostarp pasākumi bioloģiski daudzveidīgu un pieejamu pilsētas mežu, parku un dārzu, urbāno lauku saimniecību, apzaļumoto jumtu un sienu, aleju, pilsētu pļavu un pilsētu dzīvžogu izveidei; kā arī rādītāji, ko izmanto ziņošanai un uzraudzībai.

Pamatojums

Par atsauci varētu izmantot līdzīgus procesus un iesaistes mehānismus, piemēram, vietējās bioloģiskās daudzveidības stratēģijas un rīcības plānus, kā arī pilsētu zaļināšanas plānus.

26.
  grozījums

11. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 7. | (..)








  (i) | tehniskā atbalsta instruments, kas izmantojams, lai palīdzētu īstenot šo tiesību aktu. Šādā instrumentā ietilpst: atbalsts spējām attiecībā uz (starpnozaru) lēmumu pieņēmēju un ieinteresēto personu iesaistīšanas mehānismiem, integrētām pieejām pilsētu un kopienu attīstībai, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības instrumentiem; publiskā un privātā sektora investīciju piesaistīšanu un saskaņošanu; pielāgotas konsultācijas par tehniskajām, juridiskajām un finansiālajām zināšanām, kas vajadzīgas atjaunošanas pasākumu izstrādei, izpildei un uzraudzībai; praktisku un elastīgu uzraudzības instrumentu un procesu izveide; norādījumi par ziņošanas instrumentu, standartu un protokolu saskaņošanu visos pārvaldības līmeņos; un ekosistēmu atjaunošanas paraugprakse dažādos ģeogrāfiskajos apstākļos un kontekstos. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

7.

(..)

(i)

tehniskā atbalsta instruments, kas izmantojams, lai palīdzētu īstenot šo tiesību aktu. Šādā instrumentā ietilpst: atbalsts spējām attiecībā uz (starpnozaru) lēmumu pieņēmēju un ieinteresēto personu iesaistīšanas mehānismiem, integrētām pieejām pilsētu un kopienu attīstībai, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības instrumentiem; publiskā un privātā sektora investīciju piesaistīšanu un saskaņošanu; pielāgotas konsultācijas par tehniskajām, juridiskajām un finansiālajām zināšanām, kas vajadzīgas atjaunošanas pasākumu izstrādei, izpildei un uzraudzībai; praktisku un elastīgu uzraudzības instrumentu un procesu izveide; norādījumi par ziņošanas instrumentu, standartu un protokolu saskaņošanu visos pārvaldības līmeņos; un ekosistēmu atjaunošanas paraugprakse dažādos ģeogrāfiskajos apstākļos un kontekstos.

Pamatojums

Tehniskā atbalsta instrumentam jābūt vērstam uz vadošajām iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas īsteno šo tiesību aktu. Tas, ka trūkst tehnisko zināšanu un pieredzes saistībā ar (privātā sektora) finanšu instrumentiem, ir viena no galvenajām problēmām atjaunošanas pasākumu izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā. Lai nodrošinātu sekmīgu dabas atjaunošanu, tehniskajā palīdzībā būtu jāiekļauj arī atbalsts integrētām vietējām pieejām.

27.
  grozījums

11. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 12. | Dalībvalstīm būtu jāpiemēro visaptverošas pārvaldības pieeja un jākoordinē ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī vadošajām iestādēm nacionālo atjaunošanas plānu izstrāde, priekšnovērtēšana, uzraudzība un ziņošana, ņemot vērā visas ekosistēmas, ko aptver vietējās administratīvās vienības.



  Dalībvalstīm būtu jāformalizē mehānismi, kas nodrošina ieinteresēto personu un organizāciju savlaicīgu ieguldījumu nacionālajos atjaunošanas plānos un šo plānu kopīgu novērtēšanu pirms iesniegšanas, jāievieš atgriezeniskās saites procesi un jāsniedz norādījumi un vajadzīgie instrumenti vietējo, reģionālo un nacionālo uzraudzības protokolu saskaņošanai. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

12.

Dalībvalstīm būtu jāformalizē mehānismi, kas nodrošina ieinteresēto personu un organizāciju savlaicīgu ieguldījumu nacionālajos atjaunošanas plānos un šo plānu kopīgu novērtēšanu pirms iesniegšanas, jāievieš atgriezeniskās saites procesi un jāsniedz norādījumi un vajadzīgie instrumenti vietējo, reģionālo un nacionālo uzraudzības protokolu saskaņošanai.

Pamatojums

Kompetenču dalīšana starp pārvaldes iestādēm kavē integrētu redzējumu, kas nepieciešams, lai efektīvi apsaimniekotu dzīvotnes vai sateces, kas sniedzas pāri administratīvajām robežām. Vietējo, reģionālo un valsts iestāžu un vadošo iestāžu iesaiste nacionālajos atjaunošanas plānos ir būtiska, lai izveidotu šādu kopīgu, integrētu atjaunošanas redzējumu un novērstu neatbilstošu īstenošanu (piemēram, aizsargājot sugas vienā teritorijā, bet ne kaimiņos esošajā teritorijā). Lai efektīvi koordinētu un uzraudzītu atjaunošanas darbības, būs vajadzīgas oficiālas pārvaldības struktūras un procesi.

28.
  grozījums

12. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2. | n) | Nacionālā atjaunošanas plāna sagatavošanas un izveides procesa kopsavilkums, kas ietver informāciju par sabiedrības līdzdalību un to, kā ņemtas vērā vietējo kopienu un ieinteresēto personu vajadzības; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.

n)

Nacionālā atjaunošanas plāna sagatavošanas un izveides procesa kopsavilkums, kas ietver informāciju par sabiedrības līdzdalību un to, kā ņemtas vērā vietējo kopienu un ieinteresēto personu vajadzības;

| 2. | n) | Nacionālā atjaunošanas plāna sagatavošanas un izveides procesa kopsavilkums, kas ietver informāciju par sabiedrības līdzdalību un to, kā ņemtas vērā vietējo kopienu un ieinteresēto personu
  , tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību, attiecīgo pārvaldības iestāžu un zemes īpašnieku,
  vajadzības. |
| --- | --- | --- |

2.

n)

Nacionālā atjaunošanas plāna sagatavošanas un izveides procesa kopsavilkums, kas ietver informāciju par sabiedrības līdzdalību un to, kā ņemtas vērā vietējo kopienu un ieinteresēto personu
  , tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību, attiecīgo pārvaldības iestāžu un zemes īpašnieku,
  vajadzības.

Pamatojums

Ir lietderīgi vietējās un reģionālās pašvaldības, vadošās iestādes un zemes īpašniekus iesaistīt nacionālo atjaunošanas plānu izstrādē, jo viņi būs tie, kas galu galā izstrādās, īstenos, uzraudzīs un līdzfinansēs atjaunošanas pasākumus.

29.
  grozījums

16. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2. | To, kas ir pietiekamas intereses un tiesību aizskārums, dalībvalstis nosaka atbilstoši mērķim sabiedrībai nodrošināt plašas iespējas vērsties tiesā. Šā panta 1. punkta vajadzībām uzskata, ka jebkurai nevalstiskajai organizācijai, kas veicina vides aizsardzību un atbilst visām attiecīgās valsts tiesību aktu prasībām, ir tiesības, kuras var tikt aizskartas, un ka tās intereses ir pietiekamas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.

To, kas ir pietiekamas intereses un tiesību aizskārums, dalībvalstis nosaka atbilstoši mērķim sabiedrībai nodrošināt plašas iespējas vērsties tiesā. Šā panta 1. punkta vajadzībām uzskata, ka jebkurai nevalstiskajai organizācijai, kas veicina vides aizsardzību un atbilst visām attiecīgās valsts tiesību aktu prasībām, ir tiesības, kuras var tikt aizskartas, un ka tās intereses ir pietiekamas.

| 2. | To, kas ir pietiekamas intereses un tiesību aizskārums, dalībvalstis nosaka atbilstoši mērķim sabiedrībai nodrošināt plašas iespējas vērsties tiesā
  saskaņā ar Orhūsas konvenciju un it īpaši tās 9. pantu par iespēju griezties tiesu iestādēs
  . Šā panta 1. punkta vajadzībām uzskata, ka jebkurai nevalstiskajai organizācijai, kas veicina vides aizsardzību un atbilst visām attiecīgās valsts tiesību aktu prasībām, ir tiesības, kuras var tikt aizskartas, un ka tās intereses ir pietiekamas. |
| --- | --- |

2.

To, kas ir pietiekamas intereses un tiesību aizskārums, dalībvalstis nosaka atbilstoši mērķim sabiedrībai nodrošināt plašas iespējas vērsties tiesā
  saskaņā ar Orhūsas konvenciju un it īpaši tās 9. pantu par iespēju griezties tiesu iestādēs
  . Šā panta 1. punkta vajadzībām uzskata, ka jebkurai nevalstiskajai organizācijai, kas veicina vides aizsardzību un atbilst visām attiecīgās valsts tiesību aktu prasībām, ir tiesības, kuras var tikt aizskartas, un ka tās intereses ir pietiekamas.

Pamatojums

Konvencija par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, kas pieņemta Orhūsā 1998. gadā, paredz atbilstošu sistēmu tam, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti vajadzīgie protokoli saistībā ar Dabas atjaunošanas aktu.

30.
  grozījums

17. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | b) | šīs regulas 6. pantā minētā pilsētu zaļās zonas platība un koku vainagu projektīvais segums pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

b)

šīs regulas 6. pantā minētā pilsētu zaļās zonas platība un koku vainagu projektīvais segums pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās;

| 1. | b) | šīs regulas 6. pantā minētā pilsētu zaļās zonas platība
  un kvalitāte
  un koku vainagu projektīvais segums pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās; |
| --- | --- | --- |

1.

b)

šīs regulas 6. pantā minētā pilsētu zaļās zonas platība
  un kvalitāte
  un koku vainagu projektīvais segums pilsētās un mazpilsētās un piepilsētās;

Pamatojums

Pašsaprotams

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

| 1. | atzīst, ka ierosinātais ES Dabas atjaunošanas tiesību akts ir pavērsiena punkts cīņā pret bioloģiskās daudzveidības izzušanu un klimata pārmaiņu ietekmi, un atzinīgi vērtē tā pieeju noteikt juridiski saistošus, noteiktā termiņā īstenojamus un secīgus mērķus, lai nodrošinātu visu ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu dalībvalstīs un steidzami novērstu to degradāciju; uzskata, ka šis priekšlikums – ar nepieciešamajiem grozījumiem – ir būtisks solis uz priekšu, kas virzīs vērienīga globālā bioloģiskās daudzveidības satvara laikposmam pēc 2020. gada īstenošanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka ietekmes novērtējuma ziņojumā ir izvērtēts zaļās zonas apjoms un iespējas to palielināt, mainot zemes izmantojumu visā Eiropas Savienībā, un tādējādi ir secināts, ka mērķi ir reālistiski. Tomēr analīzē nav ņemti vērā atšķirīgie apstākļi un izejas punkti dažādās valstīs, reģionos un pilsētās. RK uzsver, ka priekšlikums ir steidzami jāpielāgo, lai ņemtu vērā pašreizējo ļoti atšķirīgo situāciju dažādās dalībvalstīs un reģionos, respektīvi, pašvaldībās attiecībā uz atšķirīgo ekosistēmu kvantitāti un kvalitāti, kā arī reģionu, pilsētu, respektīvi, pašvaldību un aglomerāciju struktūru, administratīvo struktūru un zemes īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vērš uzmanību uz plašajiem vides postījumiem, ko izraisījusi brutālā un nelikumīgā Krievijas agresija pret Ukrainu; uzsver, ka vides degradācijai un ar to saistītajām problēmām būs pārrobežu sekas, kas ietekmēs gan cilvēku veselību, gan vietējās ekosistēmas; mudina tagad veikt atbilstīgus pasākumus un apsvērt konkrētas darbības, kas jāīsteno bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu atjaunošanai pēc kara beigām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību (VRP) būtisko lomu nacionālo atjaunošanas plānu (NAP) izstrādē, atjaunojamo teritoriju apzināšanā un rādītāju noteikšanā saskaņā ar vietējām prioritātēm un kopienas vajadzībām, publiskā un privātā līdzfinansējuma apzināšanā, ieinteresēto personu un sabiedrības iesaistē un vietēju, integrētu, konkrētai vietai pielāgotu atjaunošanas pasākumu īstenošanā; uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi procesā, kura mērķis ir uzraudzīt un ziņot par progresu virzībā uz pilsētu ekosistēmu un citu ekosistēmu mērķiem, kas ietilpst vietējo administratīvo vienību robežās; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai uzraudzība un ziņošana nebūtu pārāk apgrūtinoša administratīvā ziņā un lai šā darba atvieglošanai varētu izmantot digitālos rīkus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām atbilstīgi vietējai integrētajai pilsētattīstībai ciešā partnerībā ar dalībvalstīm un vadošajām iestādēm mērķorientēti jānosaka ekosistēmas, tostarp pilsētu zaļās zonas un to kvantitatīvās un kvalitatīvās attīstības vajadzības, lai ņemtu vērā vietējos apstākļus pilsētu struktūras un dabas ziņā, kā arī nodrošinātu taisnīgu pieeju atjaunošanai pilsētu un piepilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka nacionālajos atjaunošanas plānos tiek ņemti vērā attiecīgās vietējās teritorijas īpašie sociālekonomiskie, ģeogrāfiskie un vides apstākļi un īpatnības, vietējās sabiedrības iezīmes un reģionālais konteksts, kā arī attiecīgās atjaunošanas vajadzības, it īpaši ļoti jutīgās ekosistēmās, piemēram, tālākajos reģionos, salās, kalnu reģionos, purvos un mitrājos vai citās teritorijās, kurās ir daudz endēmisku vai apdraudētu sugu, kā arī pilsētu ekosistēmās; aicina Dabas atjaunošanas tiesību aktā īpašu uzmanību veltīt īpaši neaizsargātām ekosistēmām, atzīstot to īpašos apstākļus un atjaunošanas vajadzības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka ir jāatzīst biokulturālās mijiedarbības nozīme centienos veidot vietējo identitāti un veicināt lauksaimniecības ainavas ar augstu kultūras un dabas vērtību, jo tās ir pamats, lai globālā mērogā kultūras identitāti atkal veiksmīgi piesaistītu ekosistēmām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija Dabas atjaunošanas tiesību aktā ir iekļāvusi plašu ietekmes novērtējumu, kas attiecas gan uz subsidiaritātes, gan proporcionalitātes principa piemērošanu. Pamatojums, kas sniegts saistībā ar Eiropas pievienoto vērtību, kuru rada priekšlikums un izvēršanas pasākumi atbilstīgi ES pilnvarām vides un klimata pārmaiņu jomā, atbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principam. Tomēr RK norāda, ka nav precizēta 6. panta tiešā un netiešā ietekme, piemēram, finansiālās sekas un ietekme uz dalībvalsts iekšējo pārvaldi un tiesu sistēmu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ekosistēmām ir būtiska nozīme kā oglekļa krātuvēm un tās aizsargā pret klimata pārmaiņu ietekmi. Tāpēc ne tikai ir jāizbeidz tāda kaitīga prakse kā mežu izciršana, zemes sablīvēšana vai kūdras ieguve, bet arī jānodrošina mērķtiecīga aizsardzība un atjaunošana, piemēram, strautu, purvu un mitrāju atjaunošana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka regulā ir jāņem vērā atšķirīgie apstākļi un izejas punkti gan valsts, gan vietējā līmenī, piemēram, attiecībā uz administratīvajām vienībām, zaļās zonas blīvumu un struktūru, kā arī vietējā un valsts līmeņa vajadzībām. Tāpēc būtu jāstiprina integrētas pieejas pilsētu un kopienu attīstībai vietējā līmenī. Definīcijām un prasībām jābūt skaidrām un piemērotām izmantošanai visā Savienībā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka pilsētām un pašvaldībām ir jāpalielina sava klimatnoturība un šajā nolūkā, atjaunojot kanālus un strautus un radot nelielas ūdensteces, jāaizsargā, jāveicina un jāatjauno zilā infrastruktūra; saistībā ar šo regulu aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visas pilsētas un pašvaldības, kurās ir vairāk nekā 20 000 iedzīvotāju, izstrādā, pieņem un īsteno plānus par zaļo un zilo zonu strauju paplašināšanu; |
| --- | --- |

11.

A.   Politikas integrācija un saskaņotība

| 12. | atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi Dabas atjaunošanas tiesību aktu saskaņot ar spēkā esošo vietējo, reģionālo un citu-vietējo un reģionālo politiku un stratēģijām, un uzsver, ka ir vajadzīgi atbilstoši instrumenti un mehānismi, kas stiprinātu tiesību akta saistošo raksturu un kvalitatīvo ietekmi vietējā un pašvaldību līmenī. Vienlaikus RK uzsver, ka ir jāstiprina, nevis jāvājina vietējo un reģionālo pašvaldību spēja, izmantojot vietējās zināšanas un vietējos risinājumus, dot ieguldījumu kopīgo dabas aizsardzības mērķu sasniegšanā. Neraugoties uz vietējo administratīvo vienību administratīvajām struktūrām, pilsētu teritorijas ir jāuzskata par funkcionālām vienībām; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka atjaunošanas pasākumi, it īpaši vietējā līmenī, ir daļa no klimatrīcības un pilsētplānošanas, un tie pilsētām un reģioniem jāīsteno, izmantojot vērienīgu rīcībpolitiku, kas sniedzas pāri administratīvajām robežām, un izvērtējot katra pasākuma vispārējo efektivitāti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi saskaņot nacionālos atjaunošanas plānus ar nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem un saistošiem mērķiem, kas paredzēti pašreizējā Atjaunojamo energoresursu direktīvā (saskaņā ar pārskatīto mērķi, kas ieviests ar RePowerEU); uzskata, ka ir būtiski, lai izraudzītās atjaunojamo energoresursu zonas nekonkurētu ar dabas atjaunošanas pasākumiem, bet gan savstarpēji atbalstītu izvirzīto mērķu sasniegšanu; šajā sakarā norāda, ka ir jāņem vērā tālāko reģionu un salu ierobežotā platība, lai dažādos veidos izmantotu to teritoriju un tādējādi nodrošinātu, ka aizsardzības mērķi nekavē un neapgrūtina vajadzīgo enerģētikas pārkārtošanu un ar to saistītās atjaunīgās enerģijas infrastruktūras attīstīšanu, it īpaši reģionos, kurus nav iespējams savienot ar Eiropas energotīklu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina novērst nekonsekvenci un interešu konfliktus citās politikas jomās un ar šīm jomām (piemēram, enerģētika, zivsaimniecība, pārtikas ražošana un lauksaimniecība), kas var apdraudēt Dabas atjaunošanas tiesību akta sekmīgu īstenošanu vai būt pretrunā sabiedrības interesēm; aicina stingri saskaņot perspektīvas, lai ekosistēmu atjaunošanai piešķirtu lielāku nozīmi zemes izmantošanas un zemes izmantošanas plānošanas jomā, arī izveidojot taisnīgu kompensācijas sistēmu tiem, kam uz to ir tiesības. Ņemot vērā īpašas intereses pārtikas nodrošinājuma un energoapgādes drošības jomā, ko priekšplānā ir izvirzījuši ģeopolitiskie apstākļi, jāatrod to pareizā sinerģija ar Dabas atjaunošanas akta un citu ES vides tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

15.

B.   Ekosistēmu atjaunošanas finansēšana, publiskā sektora ieguldījumu saskaņošana un privātā sektora ieguldījumu veicināšana

| 16. | vērš uzmanību uz milzīgajām finansiālajām vajadzībām, kas izriet no regulas priekšlikumā paredzētajiem pasākumiem; uzsver, ka atjaunošanai jāparedz pienācīgi finanšu resursi, jo nedz ES atbalsta programmās nākamajiem gadiem ir pieejami vai elastīgi izlietojami vajadzīgie līdzekļi, nedz arī valstu budžetos ir paredzēti attiecīgi dalībvalstu, reģionu un pašvaldību finanšu līdzekļi; atkārtoti uzsver nepieciešamību palielināt uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu atjaunošanu vērstu finansējumu un atvieglot piekļuvi iespējām efektīvi un nebirokrātiski izmantot finansēšanas instrumentus, kas pieejami vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina paredzēt valsts finansējuma plūsmas, tās pilnībā saskaņojot ar noteiktajām vietējo un reģionālo pašvaldību prioritātēm un vajadzībām; aicina atzīt reģionālās struktūras par svarīgām iestādēm, kas var saskaņot un koordinēt vietējo un reģionālo pašvaldību prioritātes, tādējādi nodrošinot efektīvas atbalsta pozīcijas līdzfinansēšanai un veicinot efektīvas atjaunošanas darbības teritoriālajā mērogā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ņemot vērā nepilnības dabas aizsardzības direktīvu īstenošanā, aicina ieviest stingrākus izpildes mehānismus un atbilstības infrastruktūru, lai ekosistēmu atjaunošanai – līdztekus globālās sasilšanas ierobežošanas pasākumiem – tiktu piešķirta vismaz tikpat liela nozīme kā citām zemes izmantošanas prasībām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka privātā sektora ieguldījumiem būs izšķiroša nozīme ekosistēmu atjaunošanai paredzētā finansējuma trūkuma novēršanā; uzsver neizmantotās iespējas, ko sniedz uz tirgu balstītu instrumentu – piemēram, uz ietekmi vērstu ieguldījumu, maksājumu par ekosistēmu pakalpojumiem (PES) vai ar zemi saistītu oglekļa piesaistes kredītu – izmēģināšana un plašāka izmantošana, un uzsver šādu pasākumu nepieciešamību. Līdztekus šādām izmēģinājuma darbībām būtu jāveido vietējo un reģionālo pašvaldību spēja izmantot šāda veida finansēšanas instrumentus – ideālā gadījumā tai jābūt vienai no tehniskā atbalsta sistēmas prioritārajām jomām; |
| --- | --- |

19.

C.   Tehniskais atbalsts un vietējo un reģionālo pašvaldību spēju veidošana

| 20. | uzsver, ka atjaunošanas pasākumu efektīvai izstrādei, izpildei un uzraudzībai būs vajadzīgas ievērojamas tehniskās zināšanas un resursi no vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas šos pasākumus īsteno; norāda, ka vietējās un reģionālajās pašvaldībās pašlaik trūkst šādu speciālu zināšanu; aicina tās veidot vai nu iekšēji, šos centienus apvienojot vietējās un reģionālajās pašvaldībās vienā vai vairākās kaimiņu teritorijās, vai izmantojot ārpakalpojumus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina izveidot visaptverošu tehniskā atbalsta sistēmu, kurā būtu iekļauti šādi elementi: vietējo un reģionālo pašvaldību spēju veidošana, lai tās varētu iegūt vajadzīgās tehniskās zināšanas; attiecīgo uzraudzības instrumentu un procesu izveide; norādes par ziņošanas instrumentu, standartu un protokolu saskaņošanu visos pārvaldības līmeņos; un laba prakse ekosistēmu atjaunošanā dažādās fiziskās ģeogrāfijas jomās un kontekstos; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka šādas atbalsta sistēmas pamatā vajadzētu būt esošajiem spēju veidošanas instrumentiem/platformām, piemēram, ES Pilsētvides zaļināšanas platforma, NetworkNature, Biodiversa+, BioAgora, UrbanByNature, CitiesWithNature un RegionsWithNature, un šai sistēmai vajadzētu būt saskaņotai ar tiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina nodrošināt pieejamu, iekļaujošu un standartizētu uzraudzības un ziņošanas sistēmu, kas ļautu izmantot saskaņotas metodes šādās jomās: atjaunojamo platību noteikšana; ekosistēmu stāvokļa novērtēšana un apmierinošu rādītāju līmeņu un uzraudzības mērķu noteikšana. |
| --- | --- |

23.

Briselē, 2023. gada 9. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.).

1

(1)  
  Atzīts KBD lēmumā X/22 KBD, kas pieņemts COP10.

1

Atzīts KBD lēmumā X/22 KBD, kas pieņemts COP10.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

RK 153. plenārā sesija, 8.2.2023.–9.2.2023.

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/58 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/58

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Reģionālas pielāgošanās stratēģijas, kuru mērķis ir panākt mazoglekļa lauksaimniecību”

(2023/C 157/09)

| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sertifikācijas satvaru oglekļa piesaistījumiem (SEC(2022) 423 final) – (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)
  COM(2022) 672 final – 2022/0394(COD) |
| --- | --- |

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Savienības sertifikācijas satvaru oglekļa piesaistījumiem (SEC(2022) 423 final) – (SWD(2022) 377 final) – (SWD(2022) 378 final)

COM(2022) 672 final – 2022/0394(COD)

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | norāda, ka pašreizējās globālās klimata krīzes dēļ mums līdz 2050. gadam ir jāsasniedz Eiropas kopējais klimatneitralitātes mērķis un vienlaikus jācenšas līdz minimumam samazināt pārkārtošanās negatīvo ekonomisko un sociālo ietekmi uz Savienības teritorijām, iedzīvotājiem un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka lauksaimniecība, kas rada 13 % no ES siltumnīcefekta gāzes emisijām, var būtiski palīdzēt līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitātes mērķi, izmantojot metodes atmosfēras oglekļa sekvestrēšanai ar fotosintēzi, kā arī biomasu, oglekļa uzglabāšanu augsnē un ievērojami samazinot emisijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kā minēts atzinumā par ZIZIMM regulas (1) pārskatīšanu, atbalsta Eiropas Komisijas priekšlikumu līdz 2030. gadam zemes sektorā palielināt neto piesaistījumu mērķi līdz 310 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka Eiropas lauksaimniecības galvenais uzdevums ir pārtikas ražošana, kas garantē pārtikas nodrošinājumu Eiropas iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatē, ka līdztekus cikliskajām ģeopolitiskajām krīzēm, piemēram, karam Ukrainā, arī klimata pārmaiņu sekas un biodaudzveidības samazināšanās strukturāli apdraud pārtikas nodrošinājumu un apgādi Eiropā un pasaulē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka arvien biežāki un plašāka mēroga ekstremāli klimatiskie apstākļi, piemēram, sausums, ugunsgrēki, plūdi un citi ekstrēmi klimatiskie apstākļi nelabvēlīgi ietekmē ES lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares stabilitāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka pārkārtošanās uz ilgtspējīgākām ES pārtikas sistēmām, kuru pamatā ir ar agroekoloģiju un aprites ekonomiku saistītas metodes, ir priekšnoteikums, lai sasniegu stratēģijā “No lauka līdz galdam” un – plašākā nozīmē – Eiropas zaļajā kursā noteiktos ES mērķus klimata, pārtikas nodrošinājuma, biodaudzveidības aizsardzības, mēslošanas līdzekļu un pesticīdu samazināšanas, ar importu saistītas atmežošanas un ražošanas sistēmu noturības jomā; atgādina, ka Eiropā ievestajiem lauksaimniecības produktiem būtu jāpiemēro tādās pašas vides prasības, kādas tiek piemērotas Eiropas Savienības produktiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tomēr uzskata, ka jebkuras Eiropas pārtikas sistēmu pārkārtošanas politikas perspektīvā būtu jāstiprina Eiropas pārtikas autonomija un vispārēja piekļuve ilgtspējīgai, nekaitīgai, uzturvielām bagātai un cenas ziņā pieejamai pārtikai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka ir svarīgi palīdzēt lauksaimniekiem īstenot šo pārkārtošanos, izmantojot pienācīgu ES atbalsta politiku; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka lauksaimniekiem ir jāgūst pienācīgi ieņēmumi no lauksaimnieciskas darbības un ka lauksaimnieku sniegtajiem ekosistēmu pakalpojumiem ir jābūt taisnīgi atalgotiem. Lauku apvidus bieži ietekmē iedzīvotāju skaita samazināšanās, sliktāka savienojamība un piemērotas infrastruktūras trūkums. Ņemot vērā lauku apvidu nozīmi pārtikas ražošanā, ir jārūpējas, lai saglabātos interese par lauksaimnieka profesiju un jaunākās paaudzes nedotos projām no laukiem labāku iespēju meklējumos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina par reģionālo un vietējo pašvaldību lomu lauksaimnieku atbalstīšanā šajā agroekoloģiskajā pārveidē; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vēlas, lai šī prakse sertifikācijas ietvaros varētu lauksaimniekiem radīt papildu ienākumus; uzskata, ka vienam no pamatprincipiem ir jābūt arī konsekvences, pārredzamības un sistēmas drošības garantēšanai, lai šajā nozarē piešķirtie kredīti tiktu uzskatīti par drošticamiem; |
| --- | --- |

12.

Mazoglekļa lauksaimniecības principi un metodes

| 13. | atbalsta Komisijas paziņojumā par ilgtspējīgiem oglekļa aprites cikliem ierosināto priekšlikumu apsvērt jaunus atbalsta veidus oglekļa uzglabāšanas metodēm zemes sektorā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tomēr uzskata, ka ir svarīgi, lai visas šīs metodes netiktu reducētas līdz vienkāršam ekonomikas modelim; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka mazoglekļa lauksaimniecība būtu galvenokārt jādefinē kā agroekoloģijas un augsnes saglabāšanas metožu kopums, ar ko paredzēts piesaistīt un samazināt emisijas, taču izmantojot plašāku pieeju, kas ietver biodaudzveidības atjaunošanu, ūdens un augsnes kvalitātes aizsardzību, pārtikas nodrošinājumu, pielāgošanos klimata pārmaiņām, ar lauksaimniecību saistītu darbvietu saglabāšanu lauku apvidos un lauksaimnieku ienākumu palielināšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ierosina mazoglekļa lauksaimniecības definīcijā ņemt vērā abus oglekļneitralitātes aspektus – sekvestrēšanu un emisiju samazināšanu absolūtā izteiksmē, lai lauksaimnieki varētu saņemt kompensāciju par abām darbībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | šajā saistībā konstatē, ka mazoglekļa metodēm piemērotajā pieejā, kas balstīta tikai uz oglekļefektivitāti un oglekļietilpību, nav ņemta vērā lauksaimnieciskās ražošanas modeļu sarežģītība, un tas var izraisīt ražošanas modeļu intensifikāciju, kas nelabvēlīgi ietekmēs vidi plašākā nozīmē; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka metodes, kas paredzētas, lai saglabātu vai palielinātu oglekļa saturu augsnē, sniedz daudzus papildu ieguvumus videi un lauksaimniekiem; tomēr uzsver, ka tiem lauksaimniekiem, kuri savā saimniecībā izvēlēsies izmantot kādu no zemes neapstrādāšanas metodēm, kura veicina oglekļa saglabāšanos augsnē, varētu rasties nepieciešamība turpināt ierobežotā apmērā izmantot pesticīdus, jo nulles apstrādes paņēmieni var būtiski mainīt nepieciešamību cīnīties pret kaitīgo organismu klātbūtni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka oglekļsaistīga lauksaimniecība, ja tā netiek īstenota pastāvīgi, ir pakļauta riskam, ka oglekļsaistīgu lauksaimniecību var viegli nomainīt un tāpēc tā nebūs pastāvīgs līdzeklis oglekļa piesaistei no atmosfēras; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka mazoglekļa lauksaimniecība būtu prioritāri jāīsteno tādās nozarēs kā kūdrāju aizsardzība un atjaunošana, agromežsaimniecība un ilggadīgo zālāju saglabāšana, jo tajās ir vislielākais CO2 piesaistes un emisiju samazināšanas potenciāls; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka svarīga nozīme ir metodēm, ar kurām paredzēts stiprināt agromežsaimniecības sistēmas, piemēram, dzīvžogu platību atjaunošanai un to ilgtspējīgai apsaimniekošanai, kā arī meža un pļavu sistēmām, kas papildus uzglabāšanas spējai ir biodaudzveidības un papildu ienākumu avots lauksaimniekiem, un erozijas vai degradācijas riskam pakļautajām ekosistēmām, kurām ir augsts oglekļa sekvestrēšanas potenciāls; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž nožēlu, ka ilggadīgo zālāju platības joprojām samazinās, jo kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) atbilstības noteikumos ir atļauts katrā plānošanas periodā apart 5 % no šīm platībām, ņemot vērā atsauces gada atjaunināšanu un to, ka šis pasākums tiek pārvaldīts pārāk plašā mērogā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka Reģionu komitejas atzinumā par agroekoloģiju jau norādīts, ka par prioritāti būtu jāizvirza ekstensīvas un daļēji ekstensīvas lopkopības sistēmas, piemēram, jaukta augkopība-lopkopība un ganību lopkopība, kas dod iespēju samazināt slāpekli saturošu ķīmisko vielu izmantošanu un saglabāt pļavas, kas labvēlīgi ietekmē klimatu un dod labumu ekosistēmu pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | stingri aicina saglabāt un palielināt augsnes oglekļa uzkrājumus aramzemes platībās, izmantojot agroekoloģijas metodes, un vienlaikus brīdina par grūtībām, kas saistītas ar aramzemē uzkrātā oglekļa noturību ilgtermiņā; |
| --- | --- |

24.

Mazoglekļa lauksaimniecības ES sertifikācijas vispārīgie principi

| 25. | ņem vērā Komisijas nodomu ieviest oglekļa sertifikācijas shēmu, kas veicinātu oglekļa sekvestrēšanu, tostarp zemes sektorā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tomēr pauž nožēlu par to, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā trūkst sīkākas informācijas par dažiem svarīgiem jautājumiem, kas cita starpā attiecas uz sertifikācijas sistēmu pārvaldību, un pauž nožēlu par Eiropas Komisijas izvēli tos risināt, izmantojot sekundāros tiesību aktus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju ņemt vērā lauksaimniecības un mežsaimniecības nozaru īpašās iezīmes un turpmākajā sertifikācijā skaidri nošķirt uz dabiskiem procesiem balstītas metodes un tehnoloģiskās metodes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatē, ka vairākās dalībvalstīs ir ieviests oglekļa marķējums un sertifikācija, arī lauksaimniecībā, un aicina Komisiju ņemt to vērā, lai izstrādātu stingru ES regulējumu; uzskata, ka ir jāizstrādā skaidra un pārredzama metodika, kas garantē sistēmas uzticamību un kredītu pārredzamību un tādējādi nodrošina tiem iespējami labāku atlīdzību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prasa Eiropas Komisijai precizēt, kā tā plāno novērst konkurences izkropļojumus ar trešo valstu oglekļa piesaistījumu sertifikātiem, kuru pamatā nav tādas pašas prasības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda: lai panāktu klimatneitralitāti pasaules mērogā, ir jārīkojas divos galvenajos virzienos – jāsamazina antropogēniskās siltumnīcefekta gāzes emisijas un jāpalielina oglekļa piesaistītāji, izmantojot pirmreizējo apmežošanu, atkārtotu apmežošanu, ganību lopkopību, lauksaimniecības metodes augsnes uzlabošanai, kā arī citus tehnoloģiskus un rūpnieciskus risinājumus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka siltumnīcefekta gāzes emisiju samazināšanai arī turpmāk jābūt ES klimatrīcības prioritātei; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka emisiju piesaiste nav alternatīvs risinājums emisiju samazināšanai, un aicina emisiju piesaisti attiecināt tikai uz atlikušajām un nenovēršamajām emisijām, lai nepieļautu nekādas spekulatīvas darbības un nekādus šķēršļus emisiju mazināšanai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | konstatē, ka indivīdu, ekonomikas un publiska sektora dalībnieku līmenī neitralitātes panākšana, kompensējot emisijas ar oglekļa kredītu iegādi, ir balstīta uz kļūdainiem zinātniskiem principiem, jo nav līdzvērtības starp konkrētā brīdī radīto emisiju un tās iespējamo atgriezenisko piesaistīšanu nākotnē; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ierosina ES sertifikācijas shēmu izmantot, lai ES un pasaules mērogā veicinātu neitralitāti, pārdodot oglekļa sertifikātus pārtikas piegādes ķēdēs nozares uzņēmumiem ar mērķi finansēt dekarbonizācijas projektus, kas saistīti ar teritoriju vajadzībām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka visām ekonomikas nozarēm ir jāsniedz ieguldījums, kas būtu proporcionāls to spējai novērst klimata pārmaiņu sekas, un tādēļ iebilst pret oglekļa sertifikācijas izmantošanu lauksaimniecībā kompensācijas mērķiem ārpus lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozarēm; izņēmums ir transporta un lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozare; tomēr uzsver, ka kopumā būtu jāparedz dažāds zemes izmantojums, lai regulatīvais satvars neveicinātu zemes izmantojuma maiņu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav paredzēti noteikumi par to, kā ekonomikas dalībniekiem šie oglekļa piesaistījumu sertifikāti jāizmanto, tādējādi paverot iespēju nevēlamām kompensācijām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | saskaņā ar principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” iesaka turpmākajā sertifikācijā nestimulēt metodes, kas rada nevēlamas papildu sekas biodaudzveidībai un videi plašākā nozīmē, pat ja tās palīdz samazināt siltumnīcefekta gāzes emisijas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka mazoglekļa lauksaimniecības sertifikācijai vajadzētu būt daudzdimensionālai, un tai būtu jāveicina pārtikas sistēmu sistēmiska pārkārtošanās uz agroekoloģiju, ņemot vērā vienkāršus biodaudzveidības, ūdens kvalitātes, augsnes dabiskās auglības un resursu izmantošanas rādītājus, kas jādefinē saskaņā ar apstiprināto metodoloģiju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ierosina sertifikācijā ņemt vērā gan lauksaimniecības emisiju samazinājumus, gan piesaistījumus, lai gūtu visaptverošu priekšstatu par kāda projekta ietekmi uz klimatu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka ES sertifikācijas darbības jomā lauksaimniecības nozarē būtu jāiekļauj un jāveicina visu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana lauku saimniecību līmenī, lai sekmētu sistēmiskas pārmaiņas ražošanas sistēmās un metodēs; |
| --- | --- |

40.

| 41. | šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka Eiropas Komisijas priekšlikums ir vērsts tikai uz oglekļa piesaistījumiem un neļauj novērtēt oglekļa un citu siltumnīcefekta gāzu kopējo bilanci; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tomēr aicina atsevišķi uzskaitīt emisiju samazinājumu un piesaisti, jo tas veicinātu projektu pārredzamību un palīdzētu uzraudzīt, pirmkārt, oglekļa piesaistītāju attīstību, un, otrkārt, lauksaimniecības emisijas, neapvienojot abus mērķus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | iesaka noteikt pienācīgu sertifikācijas īstenošanas līmeni atkarībā no metodēm, lai samazinātu oglekļa emisiju pārvirzes risku saimniecībā un ārpus tās; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prasa, lai turpmākā sertifikācijas sistēma garantē atbilstību nepārtrauktības kritērijiem un nepieļauj divkāršu uzskaiti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju izstrādāt taisnīgus noteikumus, lai novērstu nelabvēlīgas sekas, kas kaitētu godīgiem apsaimniekotājiem un lauksaimniekiem, kuri jau ir ieviesuši lauksaimniecības darbības un metodes, kas veicina oglekļa sekvestrēšanu augsnē, un lai nepieļautu kompensāciju tiem lauksaimniekiem, kuri izmanto metodes, kas pazemina oglekļa līmeni augsnē; |
| --- | --- |

45.

| 46. | šajā saistībā ierosina mazoglekļa lauksaimniecības sertificēšanā ņemt vērā ne tikai oglekļa piesaistes līmeni, bet arī oglekļa piesātinājuma līmeni un uzkrājumu saglabāšanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina, ka jautājums par augsnē un biomasā uzglabātā oglekļa pastāvīgumu joprojām ir viena no galvenajām problēmām saistībā ar oglekļa sertifikāciju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ierosina sertifikācijas sistēmas balstīt uz ilgtermiņa līgumiem un neatgriezeniskuma saistībām, kas pārsniedz līgumperiodu, tostarp attiecībā uz projektiem, kas saistīti ar agromežsaimniecību un kūdrājiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka Komisija ir izvēlējusies uzskatīt, ka uzraudzības perioda beigās ogleklis tiek atkārtoti emitēts; taču uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi izpētīt, kā nodrošināt uzglabāšanas prakses ilgtermiņa īstenojamību, lai veicinātu pastāvīgu uzglabāšanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | iesaka noteikt stingrus līgumu slēgšanas nosacījumus, lai slogs un atgriezeniskuma risks tiktu taisnīgi sadalīti gadījumā, ja neatkarīgi no pārvaldītāja gribas rastos problēmas līguma izpildē; |
| --- | --- |

50.

| 51. | šajā nolūkā ierosina sertificēšanā iekļaut riska pārvaldības jēdzienu, lai aizsargātu lauksaimniekus un apsaimniekotājus no apdraudējumiem, kas saistīti ar klimatiskajiem apstākļiem, piemēram, meža ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina, ka ražošanas sistēmu nosacījumi dalībvalstīs un to reģionos ir atšķirīgi, un uzskata, ka sertifikācijas satvarā ir jāiekļauj elastība, kas vajadzīga, lai ņemtu vērā šīs reģionālās īpatnības; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju sagatavot ietekmes novērtējumu par ES sertifikācijas ietekmi uz zemes cenām, kā arī sociālekonomiskajā līmenī; |
| --- | --- |

53.

Uzraudzības sistēma, paziņošana un pārbaude

| 54. | konstatē, ka augsnē uzglabātā oglekļa precīza uzskaite ir ļoti apgrūtināta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ierosina pieņemt pieeju, kas nebūtu balstīta vienīgi uz rezultātiem, bet gan uz atzītām metodēm, kuras palielina un saglabā oglekļa saturu augsnē un vienlaikus veicina biodaudzveidības aizsardzību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tajā pašā laikā aicina Komisiju vēl pirms plānotās sertifikācijas sistēmas ieviešanas turpināt izstrādāt metodes oglekļa uzglabāšanas uzraudzībai lauksaimniecības un mežu zemēs un uzlabot novērtējumus par oglekļa uzglabāšanas potenciālu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ierosina uzskaites metodē ņemt vērā visas – gan tiešās, gan netiešās – saimniecībā radītās emisijas, lai nepieļautu oglekļa emisiju pārvirzes risku un stimulētu lauksaimniecības sistēmu sistēmisku pārkārtošanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | šajā nolūkā ierosina uzraudzības un pārbaudes sistēmā izmantot ne tikai oglekļa uzskaites rādītājus, bet arī ar biodaudzveidību un saimniecību autonomiju saistītus rādītājus, un iesaka uzskaitīt emisijas uz hektāru, nevis pamatojoties uz saražoto daudzumu, lai tādējādi veicinātu pāreju uz ekstensīvāku lauksaimniecību un nestimulētu optimizāciju, izmantojot intensifikāciju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | iesaka ieviest sertifikācijas uzraudzības un novērtēšanas sistēmu, kas būtu gan uzticama, gan pieejama un neradītu nesamērīgas pārvaldības un kontroles izmaksas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ierosina dalībvalstu līmenī ieviest īpašus, dažādām saimniecību kategorijām un ražošanas apstākļiem pielāgotus konsultāciju pakalpojumus, kas saistīti ar mazoglekļa lauksaimniecības projektu uzraudzības un novērtēšanas satvaru; |
| --- | --- |

60.

| 61. | iesaka ieviest pārskatīšanas mehānismus, kas dotu iespēju uzraudzības un pārbaudes sistēmu pielāgot atkarībā no lauksaimniecības un mežsaimniecības metožu pārmaiņām; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ierosina izveidot ES reģistru, kas nodrošinātu ieguldījuma un no oglekļa sertifikācijas iegūto kredītu izsekojamību lauksaimniecības nozarē, un izmantot pieredzi, kas gūta valstu vai reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

62.

Mazoglekļa lauksaimniecības finansēšana

| 63. | norāda, ka KLP ir galvenais instruments, ar kuru orientē un atbalsta ES lauksaimniecisko ražošanu virzībā uz noturīgākām un ilgtspējīgākām sistēmām, un tā tam jābūt arī turpmāk; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzskata, ka mazoglekļa lauksaimniecības sertifikācijas ieviešana, ko daļēji finansē privātais sektors, nevar aizstāt publisko finansējumu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzskata, ka brīvprātīgu kompensācijas tirgu izveide varētu radīt lielus riskus, kas saistīti ar lauksaimniecības finansializāciju un lauksaimniecības zemes sagrābšanu vidējā termiņā un ilgtermiņā, un ka Komisijai jau tagad būtu jāņem vērā šie riski; |
| --- | --- |

65.

| 66. | konstatē, ka pašlaik oglekļa tonnas cena brīvprātīgajos tirgos nav pietiekama, lai atbalstītu lauksaimniekus virzībā uz sistēmisku pārkārtošanos, turklāt tā varētu pat no tās atturēt apsaimniekotājus, it īpaši mazākos apsaimniekotājus, kuriem ir grūtāk īstenot apjomradītus ietaupījumus, turklāt finansējumam būtu vismaz jākompensē jaunu metožu ieviešana un sertifikācija; |
| --- | --- |

66.

| 67. | šajā saistībā ierosina drošības klauzulas, piemēram, noteikt oglekļa piesaistījumu sertifikātu maksimālo cenu, lai nepieļautu produktīvas lauksaimniecības zemes apmežošanu un lauksaimniecības zemju sagrābšanu, kā arī minimālo cenu, lai nodrošinātu, ka sertificētās shēmas ir pietiekami pievilcīgas lauksaimniekiem un attur uzņēmumus, kas nevēlas pietiekamā apjomā samazināt emisijas; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju priekšroku dot hibrīdpieejai ar daļēju sākotnējo maksājumu, kas balstīts uz lauksaimniecības darbībām un metodēm, atlikušo summu izmaksājot 5–10 gadus ilga projekta beigās atbilstoši gūtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina noteikt kritērijus saskaņā ar mazināšanas hierarhijas principu, kas nodrošinātu iespēju iegādāties un finansēt sertifikācijas rezultātā iegūtos attiecīgos oglekļa kredītus tikai tiem pircējiem un finansētājiem, kuri jau ir būtiski samazinājuši emisijas to rašanās vietā, tādējādi ierobežojot spekulācijas dinamiku; |
| --- | --- |

69.

| 70. | prasa, lai sertifikācijas shēmas, kurās iesaistīti privātie finansētāji, būtu prioritāri orientētas uz pārtikas piegādes un vērtības ķēdes dalībnieku iesaistīšanu, lai tādējādi veicinātu lauksaimniecības pārtikas nozares dekarbonizāciju, izmantojot partnerību dinamiku; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina nodrošināt, lai ar oglekļa sertifikāciju saistītais finansējums varētu papildināt KLP finansējumu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina brīvprātīgo tirgu izveides gadījumā nodrošināt, lai ar uzraudzības un novērtēšanas sistēmu saistītās izmaksas galvenokārt segtu kredīta pircējs; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav precizēts, kā dažādus finansējuma avotus (jo īpaši papildināmību ar KLP) varēs izmantot kopā, lai nodrošinātu pietiekami stimulējošus ienākumus lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ierosina sertifikācijas sistēmu izmantot kā taksonomiju, lai piesaistītu papildu publisko vai privāto finansējumu daudzdimensionāliem pārkārtošanās projektiem, kurus galvenokārt īsteno vietējās un reģionālās pašvaldības, ar nenoliedzamu pozitīvu ietekmi uz siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu; |
| --- | --- |

74.

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma

| 75. | atgādina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir nozīmīga loma palīdzības sniegšanā lauksaimniekiem mazoglekļa lauksaimniecības veidošanā, it īpaši jauno lauksaimnieku tehniskajā apmācībā, palīdzībā gados jaunajiem lauksaimniekiem uzsākt darbību, lauksaimnieku konsultēšanā, saistībā ar noteikumiem par lauksaimniecības zemi un urbānismu, paraugsaimniecību izveidē, kā arī attiecībā uz agroekoloģiskās pārkārtošanās īstenošanas uzraudzības rīkiem, kā arī pētniecības veicināšanā saistībā ar oglekļa sekvestrēšanu, ņemot vērā attiecīgā reģiona īpašos apstākļus, piemēram, klimatoloģiju un augsnes tipu; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tomēr pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav ņemta vērā šo jauno noteikumu iespējamā ietekme uz teritoriālo plānošanu un reģionālajām lauksaimniecības un pārtikas stratēģijām; šajā sakarā ir sarūgtināta pat to, ka Eiropas Komisijas priekšlikumam nav pievienota visaptveroša subsidiaritātes novērtējuma tabula; |
| --- | --- |

76.

| 77. | konstatē, ka pārmaiņas, metožu pārveide un attīstīšana nevar notikt izolēti vienas saimniecības līmenī; |
| --- | --- |

77.

| 78. | tādēļ aicina Komisiju strukturāli ņemt vērā pārkārtošanās dinamikas teritoriālo dimensiju, arī virzībā uz mazoglekļa lauksaimniecību, un veicināt vietējo un reģionālo pašvaldību plašāku iesaisti lauksaimniecības politikas īstenošanā, tostarp arī gaidāmās oglekļa sertifikācijas ieviešanā; |
| --- | --- |

78.

| 79. | konstatē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām var būt divējāda loma; tās var būt gan mazoglekļa lauksaimniecības projektu ierosinātājas, gan to apkopotājas teritoriālā mērogā, vienlaikus veicinot dažādu ieinteresēto personu sadarbības dinamiku; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina Komisiju iekļaut vietējās un reģionālās pašvaldības ES oglekļa sertifikācijas pārvaldībā, jo tās garantē tādu projektu izstrādi, kuru pamatā ir sadarbība piegādes ķēdē un kuros ņemtas vērā teritoriālās vajadzības un īpatnības, un kas ir saistīti ar lauksaimniecības radīto siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas reģionālajām stratēģijām; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisijas priekšlikumā nav precizēta vietējo un reģionālo pašvaldību loma oglekļa piesaistes sertifikācijas satvara pārvaldībā, jo vidējā termiņā un ilgtermiņā tas varētu apdraudēt dažus teritoriālā līdzsvara aspektus (zemes cenas, zemes sagrābšana, teritoriju pašpietiekams pārtikas nodrošinājums un pārtikas noturība); |
| --- | --- |

81.

| 82. | ierosina apsvērt iespēju reģionālajām pašvaldībām izveidot to pārziņā esošas teritoriāla mēroga sertifikācijas sistēmas, izstrādājot vietējām prasībām pielāgotu pārvaldības sistēmu un nosakot pieejamo kredītu skaitu, pamatojoties uz lauksaimniecības radīto emisiju apjoma un to samazināšanas un uzglabāšanas potenciāla aprēķinu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mudina vietējās un reģionālās pašvaldības veicināt mācīšanos no līdzbiedriem (peer learning) attiecībā uz mazoglekļa lauksaimniecības metodēm, izmantojot paraugsaimniecības un teritoriāla mēroga konsultāciju tīklus. |
| --- | --- |

83.

Briselē, 2023. gada 8. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “ZIZIMM regulas un Kopīgo centienu regulu pārskatīšana” (OV C 301, 5.8.2022., 221. lpp.).

1

---

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/64

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Eiropas veselības datu telpa”

(2023/C 157/10)

| Ziņotāja: | Daniela CÎMPEAN (PPE/RO), Sibiu apgabala padomes priekšsēdētāja |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas veselības datu telpu
  COM(2022) 197 final 2022/0140 (COD) |

Ziņotāja:

Daniela CÎMPEAN (PPE/RO), Sibiu apgabala padomes priekšsēdētāja

Atsauces dokuments:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas veselības datu telpu

COM(2022) 197 final 2022/0140 (COD)

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

1. panta 2. punkts, jauns a1) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ar šo regulu:
  (..) | Ar šo regulu:
  (..)








  a1) | datu lietotājiem ir dota iespēja piekļūt veselības datiem Regulas IV nodaļas mērķu nolūkā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ar šo regulu:

(..)

Ar šo regulu:

(..)

a1)

Pamatojums

Datu lietotāju iespējas piekļūt datiem ir svarīgs regulas aspekts.

2.
  grozījums

2. panta 2. punkta n) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| n) | “EVPK sistēma” (e-veselības pacienta karšu sistēma) ir jebkura ierīce vai programmatūra, ko
  tās ražotājs paredzējis izmantot
  e-veselības pacienta karšu glabāšanai, ar tām saistītai starpniecībai, to importēšanai, eksportēšanai, konvertēšanai, rediģēšanai vai skatīšanai; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

n)

“EVPK sistēma” (e-veselības pacienta karšu sistēma) ir jebkura ierīce vai programmatūra, ko
  tās ražotājs paredzējis izmantot
  e-veselības pacienta karšu glabāšanai, ar tām saistītai starpniecībai, to importēšanai, eksportēšanai, konvertēšanai, rediģēšanai vai skatīšanai;

| n) | “EVPK sistēma” (e-veselības pacienta karšu sistēma) ir jebkura ierīce vai programmatūra, ko
  veselības aprūpes sniedzējs izmanto
  e-veselības pacienta karšu glabāšanai, ar tām saistītai starpniecībai, to importēšanai, eksportēšanai, konvertēšanai, rediģēšanai vai skatīšanai; |
| --- | --- |

n)

“EVPK sistēma” (e-veselības pacienta karšu sistēma) ir jebkura ierīce vai programmatūra, ko
  veselības aprūpes sniedzējs izmanto
  e-veselības pacienta karšu glabāšanai, ar tām saistītai starpniecībai, to importēšanai, eksportēšanai, konvertēšanai, rediģēšanai vai skatīšanai;

Pamatojums

EVPK sistēmu izmantošanas jomas nosaka nevis ražotājs, bet gan veselības aprūpes sniedzējs. Grozījuma mērķis ir nodrošināt konsekvenci starp valstīm un stiprināt pacientu drošību.

3.
  grozījums

2. panta 2. punkta y) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “datu turētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ir subjekts vai struktūra veselības vai aprūpes nozarē vai veic ar šīm nozarēm saistītus pētījumus, kā arī Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, kam saskaņā ar šo regulu, piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem vai valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Savienības tiesību aktus, vai – attiecībā uz nepersondatiem – kontrolējot produkta tehnisko risinājumu un saistītos pakalpojumus, ir tiesības vai pienākums darīt pieejamus konkrētus datus, tai skaitā tos reģistrēt, sniegt, ierobežot piekļuvi tiem vai apmainīties ar tiem; | “datu turētājs”
  atkarībā no dalībvalsts veselības organizācijas
  ir jebkura
  valsts vai reģionālā līmeņa
  fiziska vai juridiska persona, kas ir subjekts vai struktūra veselības vai aprūpes nozarē vai veic ar šīm nozarēm saistītus pētījumus, kā arī Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, kam saskaņā ar šo regulu, piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem vai valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Savienības tiesību aktus, vai – attiecībā uz nepersondatiem – kontrolējot produkta tehnisko risinājumu un saistītos pakalpojumus, ir tiesības vai pienākums darīt pieejamus konkrētus datus, tai skaitā tos reģistrēt, sniegt, ierobežot piekļuvi tiem vai apmainīties ar tiem; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“datu turētājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ir subjekts vai struktūra veselības vai aprūpes nozarē vai veic ar šīm nozarēm saistītus pētījumus, kā arī Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, kam saskaņā ar šo regulu, piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem vai valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Savienības tiesību aktus, vai – attiecībā uz nepersondatiem – kontrolējot produkta tehnisko risinājumu un saistītos pakalpojumus, ir tiesības vai pienākums darīt pieejamus konkrētus datus, tai skaitā tos reģistrēt, sniegt, ierobežot piekļuvi tiem vai apmainīties ar tiem;

“datu turētājs”
  atkarībā no dalībvalsts veselības organizācijas
  ir jebkura
  valsts vai reģionālā līmeņa
  fiziska vai juridiska persona, kas ir subjekts vai struktūra veselības vai aprūpes nozarē vai veic ar šīm nozarēm saistītus pētījumus, kā arī Savienības iestādes, struktūras, biroji un aģentūras, kam saskaņā ar šo regulu, piemērojamajiem Savienības tiesību aktiem vai valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Savienības tiesību aktus, vai – attiecībā uz nepersondatiem – kontrolējot produkta tehnisko risinājumu un saistītos pakalpojumus, ir tiesības vai pienākums darīt pieejamus konkrētus datus, tai skaitā tos reģistrēt, sniegt, ierobežot piekļuvi tiem vai apmainīties ar tiem;

Pamatojums

Pašsaprotams.

4.
  grozījums

2. panta 2. punkta ad) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “datu kvalitāte” ir pakāpe, kādā
  elektronisko
  veselības datu raksturlielumi
  ir piemēroti sekundārai izmantošanai
  ; | “datu kvalitāte” ir pakāpe, kādā veselības datu raksturlielumi
  atbilst izmantošanas prasībām
  ; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“datu kvalitāte” ir pakāpe, kādā
  elektronisko
  veselības datu raksturlielumi
  ir piemēroti sekundārai izmantošanai
  ;

“datu kvalitāte” ir pakāpe, kādā veselības datu raksturlielumi
  atbilst izmantošanas prasībām
  ;

Pamatojums

Veselības nozarē savāktās informācijas kvalitātes definīciju nevar balstīt tikai uz sekundāru izmantošanu. Kvalitātes jēdzienā ir jāņem vērā arī profilaktiskās veselības aprūpes mērķis. Turklāt dažādiem lietojumiem var būt atšķirīgas datu prasības. Vieniem un tiem pašiem datiem – atkarībā no paredzētā lietojuma – var būt atšķirīgas īpašības.

5.
  grozījums

3. panta 6. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Fiziskas personas var ievadīt savus elektroniskos veselības datus savā EVPK vai to fizisko personu EVPK, kuru veselības informācijai tās var piekļūt, izmantojot elektronisko veselības datu piekļuves pakalpojumus vai ar šiem pakalpojumiem saistītas lietotnes. Šo informāciju atzīmē kā tādu, ko ievadījusi attiecīgā fiziskā persona vai tās pārstāvis. | Fiziskas personas
  saskaņā ar veselības aprūpes sniedzēja noteikumiem
  var ievadīt savus veselības datus savā EVPK vai
  datus
  to fizisko personu EVPK, kuru veselības informācijai tās var piekļūt, izmantojot elektronisko veselības datu piekļuves pakalpojumus vai ar šiem pakalpojumiem saistītas lietotnes. Šo informāciju atzīmē kā tādu, ko ievadījusi attiecīgā fiziskā persona vai tās pārstāvis. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Fiziskas personas var ievadīt savus elektroniskos veselības datus savā EVPK vai to fizisko personu EVPK, kuru veselības informācijai tās var piekļūt, izmantojot elektronisko veselības datu piekļuves pakalpojumus vai ar šiem pakalpojumiem saistītas lietotnes. Šo informāciju atzīmē kā tādu, ko ievadījusi attiecīgā fiziskā persona vai tās pārstāvis.

Fiziskas personas
  saskaņā ar veselības aprūpes sniedzēja noteikumiem
  var ievadīt savus veselības datus savā EVPK vai
  datus
  to fizisko personu EVPK, kuru veselības informācijai tās var piekļūt, izmantojot elektronisko veselības datu piekļuves pakalpojumus vai ar šiem pakalpojumiem saistītas lietotnes. Šo informāciju atzīmē kā tādu, ko ievadījusi attiecīgā fiziskā persona vai tās pārstāvis.

Pamatojums

Uzsvērt, ka ir svarīgi, lai veselības aprūpes sniedzējs varētu izlemt, kādus datus var iekļaut lietā. Pretējā gadījumā pastāv risks, ka tiks vākts liels daudzums konfidenciālu personas datu, kas nav kvalitatīvi.

6.
  grozījums

3. panta 9. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Neatkarīgi no Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta d) apakšpunkta fiziskām personām ir tiesības ierobežot veselības nozares darbinieku piekļuvi visiem saviem elektroniskajiem veselības datiem vai to daļai. Dalībvalstis nosaka noteikumus un īpašas garantijas attiecībā uz šādiem ierobežošanas mehānismiem. | Neatkarīgi no Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta d) apakšpunkta fiziskām personām ir tiesības ierobežot veselības nozares darbinieku piekļuvi visiem saviem elektroniskajiem veselības datiem vai to daļai. Dalībvalstis nosaka noteikumus un īpašas garantijas attiecībā uz šādiem ierobežošanas mehānismiem.
  Šie noteikumi un aizsardzības pasākumi nedrīkst ietekmēt labas, drošas, taisnīgas un pieejamas veselības aprūpes sniegšanu, ko veic veselības aprūpes dienesti. Fiziskas personas tiek informētas par tiem riskiem pacientu drošībai, kuri ir saistīti ar piekļuves veselības datiem ierobežošanu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Neatkarīgi no Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta d) apakšpunkta fiziskām personām ir tiesības ierobežot veselības nozares darbinieku piekļuvi visiem saviem elektroniskajiem veselības datiem vai to daļai. Dalībvalstis nosaka noteikumus un īpašas garantijas attiecībā uz šādiem ierobežošanas mehānismiem.

Neatkarīgi no Regulas (ES) 2016/679 6. panta 1. punkta d) apakšpunkta fiziskām personām ir tiesības ierobežot veselības nozares darbinieku piekļuvi visiem saviem elektroniskajiem veselības datiem vai to daļai. Dalībvalstis nosaka noteikumus un īpašas garantijas attiecībā uz šādiem ierobežošanas mehānismiem.
  Šie noteikumi un aizsardzības pasākumi nedrīkst ietekmēt labas, drošas, taisnīgas un pieejamas veselības aprūpes sniegšanu, ko veic veselības aprūpes dienesti. Fiziskas personas tiek informētas par tiem riskiem pacientu drošībai, kuri ir saistīti ar piekļuves veselības datiem ierobežošanu.

Pamatojums

Veselības aprūpes mērķim ir jābūt svarīgākam par piekļuves ierobežošanu. Dažus datus, piemēram, brīdinājumus, nevajadzētu bloķēt. Likumīgajam aizbildnim arī nevajadzētu būt tiesībām bloķēt piekļuvi bērnu datiem pēc saviem ieskatiem.

7.
  grozījums

3. panta 10. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Fiziskām personām ir tiesības saņemt informāciju par veselības aprūpes sniedzējiem un veselības nozares darbiniekiem, kas ir piekļuvuši viņu elektroniskajiem veselības datiem veselības aprūpes gaitā. Informāciju sniedz nekavējoties un bez maksas, izmantojot elektronisko veselības datu piekļuves pakalpojumus. | Fiziskām personām ir tiesības saņemt informāciju par veselības aprūpes sniedzējiem un veselības nozares darbiniekiem, kas ir piekļuvuši viņu elektroniskajiem veselības datiem veselības aprūpes gaitā,
  ar noteikumu, ka tas nepārkāpj veselības aprūpes speciālistu privātumu
  . Informāciju sniedz nekavējoties un bez maksas, izmantojot elektronisko veselības datu piekļuves pakalpojumus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Fiziskām personām ir tiesības saņemt informāciju par veselības aprūpes sniedzējiem un veselības nozares darbiniekiem, kas ir piekļuvuši viņu elektroniskajiem veselības datiem veselības aprūpes gaitā. Informāciju sniedz nekavējoties un bez maksas, izmantojot elektronisko veselības datu piekļuves pakalpojumus.

Fiziskām personām ir tiesības saņemt informāciju par veselības aprūpes sniedzējiem un veselības nozares darbiniekiem, kas ir piekļuvuši viņu elektroniskajiem veselības datiem veselības aprūpes gaitā,
  ar noteikumu, ka tas nepārkāpj veselības aprūpes speciālistu privātumu
  . Informāciju sniedz nekavējoties un bez maksas, izmantojot elektronisko veselības datu piekļuves pakalpojumus.

Pamatojums

Būtisks kritērijs var būt veselības aprūpes sniedzēju vai veselības aprūpes speciālistu privātuma aizsardzība. Drošības aspekti kļūst būtiski, piemēram, kad pacienti apdraud veselības aprūpes speciālistus.

8.
  grozījums

4. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja veselības nozares darbinieki apstrādā datus elektroniskā formātā, tie: | Ja veselības nozares darbinieki apstrādā datus elektroniskā formātā,
  saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un valsts tiesību aktiem
  tie: |
| a) | var piekļūt ārstējamo fizisko personu elektroniskajiem veselības datiem neatkarīgi no piederības dalībvalsts un ārstniecības dalībvalsts; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja veselības nozares darbinieki apstrādā datus elektroniskā formātā, tie:

Ja veselības nozares darbinieki apstrādā datus elektroniskā formātā,
  saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un valsts tiesību aktiem
  tie:

a)

var piekļūt ārstējamo fizisko personu elektroniskajiem veselības datiem neatkarīgi no piederības dalībvalsts un ārstniecības dalībvalsts;

| a) | var piekļūt ārstējamo fizisko personu elektroniskajiem veselības datiem neatkarīgi no piederības dalībvalsts un ārstniecības dalībvalsts; |
| --- | --- |

a)

var piekļūt ārstējamo fizisko personu elektroniskajiem veselības datiem neatkarīgi no piederības dalībvalsts un ārstniecības dalībvalsts;

| b) | nodrošina, ka ārstējamo fizisko personu elektroniskie veselības persondati tiek atjaunināti ar informāciju, kas saistīta ar sniegtajiem veselības aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka ārstējamo fizisko personu elektroniskie veselības persondati tiek atjaunināti ar informāciju, kas saistīta ar sniegtajiem veselības aprūpes pakalpojumiem.

| b) | nodrošina, ka ārstējamo fizisko personu elektroniskie veselības persondati tiek atjaunināti ar informāciju, kas saistīta ar sniegtajiem veselības aprūpes pakalpojumiem. |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka ārstējamo fizisko personu elektroniskie veselības persondati tiek atjaunināti ar informāciju, kas saistīta ar sniegtajiem veselības aprūpes pakalpojumiem.

Pamatojums

Grozījuma mērķis ir precizēt pantu. Atsauce uz Vispārīgo datu aizsardzības regulu (VDAR) [Regulu (ES) 2016/679 (1)], lai noteiktu šo pienākumu izcelsmi.

9.
  grozījums

4. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Saskaņā ar Regulā (ES) 2016/679 noteikto datu minimizēšanas principu dalībvalstis var pieņemt noteikumus, kas paredz elektronisko veselības persondatu kategorijas, kuras nepieciešamas
  dažādām profesijām
  veselības
  nozarē
  .
  Šādi noteikumi nav balstīti uz elektronisko veselības datu avotu. | Saskaņā ar Regulā (ES) 2016/679 noteikto datu minimizēšanas principu dalībvalstis var pieņemt noteikumus, kas paredz elektronisko veselības persondatu kategorijas, kuras nepieciešamas veselības
  jomā
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Saskaņā ar Regulā (ES) 2016/679 noteikto datu minimizēšanas principu dalībvalstis var pieņemt noteikumus, kas paredz elektronisko veselības persondatu kategorijas, kuras nepieciešamas
  dažādām profesijām
  veselības
  nozarē
  .
  Šādi noteikumi nav balstīti uz elektronisko veselības datu avotu.

Saskaņā ar Regulā (ES) 2016/679 noteikto datu minimizēšanas principu dalībvalstis var pieņemt noteikumus, kas paredz elektronisko veselības persondatu kategorijas, kuras nepieciešamas veselības
  jomā
  .

Pamatojums

ES, pieņemot noteikumus, balstoties uz datu avotu un profesiju kategorijām, pārsniedz savas pilnvaras. Šādi noteikumi arī pārsniegtu valstu tiesisko regulējumu. Pacienta privātums var tikt apdraudēts, it īpaši, ja tiek mainīti datu nodošanas principi attiecībā uz esošajiem avotiem. It īpaši saikne ar avotu var apdraudēt datu minimizēšanas principu.

10.
  grozījums

4. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka veselības nozares darbiniekiem ir piekļuve vismaz 5. pantā minēto prioritāro kategoriju elektroniskajiem veselības datiem, izmantojot veselības nozares darbinieku piekļuves pakalpojumus. Veselības nozares darbiniekiem, kuru rīcībā ir atzīti elektroniskās identifikācijas līdzekļi, ir tiesības bez maksas izmantot šos veselības nozares darbinieku piekļuves pakalpojumus. | Dalībvalstis
  un attiecīgā gadījumā vietējās vai reģionālās pašvaldības
  nodrošina, ka veselības nozares darbiniekiem ir piekļuve vismaz 5. pantā minēto prioritāro kategoriju elektroniskajiem veselības datiem,
  tostarp pārrobežu veselības aprūpes datiem,
  izmantojot veselības aprūpei veselības nozares darbinieku piekļuves pakalpojumus. Veselības nozares darbiniekiem, kuru rīcībā ir atzīti elektroniskās identifikācijas līdzekļi, ir tiesības bez maksas izmantot šos veselības nozares darbinieku piekļuves pakalpojumus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka veselības nozares darbiniekiem ir piekļuve vismaz 5. pantā minēto prioritāro kategoriju elektroniskajiem veselības datiem, izmantojot veselības nozares darbinieku piekļuves pakalpojumus. Veselības nozares darbiniekiem, kuru rīcībā ir atzīti elektroniskās identifikācijas līdzekļi, ir tiesības bez maksas izmantot šos veselības nozares darbinieku piekļuves pakalpojumus.

Dalībvalstis
  un attiecīgā gadījumā vietējās vai reģionālās pašvaldības
  nodrošina, ka veselības nozares darbiniekiem ir piekļuve vismaz 5. pantā minēto prioritāro kategoriju elektroniskajiem veselības datiem,
  tostarp pārrobežu veselības aprūpes datiem,
  izmantojot veselības aprūpei veselības nozares darbinieku piekļuves pakalpojumus. Veselības nozares darbiniekiem, kuru rīcībā ir atzīti elektroniskās identifikācijas līdzekļi, ir tiesības bez maksas izmantot šos veselības nozares darbinieku piekļuves pakalpojumus.

Pamatojums

Būtu jāņem vērā kompetence, kas veselības aprūpes jomā dažās dalībvalstīs ir reģioniem.

11.
  grozījums

4. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja fiziskā persona ir ierobežojusi piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem, veselības aprūpes sniedzēju vai veselības nozares darbiniekus bez fiziskās personas iepriekšējas atļaujas neinformē par
  elektronisko
  veselības datu saturu
  , arī tad, ja pakalpojumu sniedzējs vai veselības nozares darbinieks ir informēts par ierobežotas pieejamības elektronisko
  veselības datu
  esamību un būtību
  . | Ja fiziskā persona ir ierobežojusi piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem, veselības aprūpes sniedzēju vai veselības nozares darbiniekus bez fiziskās personas iepriekšējas atļaujas neinformē par veselības datu saturu. Tomēr pakalpojumu sniedzējam vai veselības nozares darbiniekam jābūt iespējai redzēt, ka
  veselības datu
  pieejamība ir ierobežota
  . |
| Gadījumos, kad apstrāde ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta vai citas fiziskas personas vitālas intereses, veselības aprūpes sniedzējs vai veselības nozares darbinieks var piekļūt ierobežotas pieejamības elektroniskajiem veselības datiem. | Gadījumos, kad apstrāde ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta vai citas fiziskas personas vitālas intereses
  vai būtiskas vispārējās intereses
  , veselības aprūpes sniedzējs vai veselības nozares darbinieks var piekļūt ierobežotas pieejamības elektroniskajiem veselības datiem. |
| Pēc šādas piekļuves veselības aprūpes sniedzējs vai veselības nozares darbinieks informē datu turētāju un attiecīgo fizisko personu vai tās aizbildņus par to, ka ir tikusi piešķirta piekļuve elektroniskajiem veselības datiem. Dalībvalstu tiesību aktos var noteikt papildu garantijas. | Pēc šādas piekļuves veselības aprūpes sniedzējs vai veselības nozares darbinieks informē datu turētāju un attiecīgo fizisko personu vai tās aizbildņus par to, ka ir tikusi piešķirta piekļuve elektroniskajiem veselības datiem. Dalībvalstu tiesību aktos var noteikt papildu garantijas. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja fiziskā persona ir ierobežojusi piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem, veselības aprūpes sniedzēju vai veselības nozares darbiniekus bez fiziskās personas iepriekšējas atļaujas neinformē par
  elektronisko
  veselības datu saturu
  , arī tad, ja pakalpojumu sniedzējs vai veselības nozares darbinieks ir informēts par ierobežotas pieejamības elektronisko
  veselības datu
  esamību un būtību
  .

Ja fiziskā persona ir ierobežojusi piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem, veselības aprūpes sniedzēju vai veselības nozares darbiniekus bez fiziskās personas iepriekšējas atļaujas neinformē par veselības datu saturu. Tomēr pakalpojumu sniedzējam vai veselības nozares darbiniekam jābūt iespējai redzēt, ka
  veselības datu
  pieejamība ir ierobežota
  .

Gadījumos, kad apstrāde ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta vai citas fiziskas personas vitālas intereses, veselības aprūpes sniedzējs vai veselības nozares darbinieks var piekļūt ierobežotas pieejamības elektroniskajiem veselības datiem.

Gadījumos, kad apstrāde ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta vai citas fiziskas personas vitālas intereses
  vai būtiskas vispārējās intereses
  , veselības aprūpes sniedzējs vai veselības nozares darbinieks var piekļūt ierobežotas pieejamības elektroniskajiem veselības datiem.

Pēc šādas piekļuves veselības aprūpes sniedzējs vai veselības nozares darbinieks informē datu turētāju un attiecīgo fizisko personu vai tās aizbildņus par to, ka ir tikusi piešķirta piekļuve elektroniskajiem veselības datiem. Dalībvalstu tiesību aktos var noteikt papildu garantijas.

Pēc šādas piekļuves veselības aprūpes sniedzējs vai veselības nozares darbinieks informē datu turētāju un attiecīgo fizisko personu vai tās aizbildņus par to, ka ir tikusi piešķirta piekļuve elektroniskajiem veselības datiem. Dalībvalstu tiesību aktos var noteikt papildu garantijas.

Pamatojums

Pat ja informācijas saturs nav pieejams, veselības aprūpes sniedzēji vai veselības nozares darbiniekiem jābūt iespējai redzēt, ka informācija ir bloķēta. Labā veselības aprūpes sistēmā ir jāzina, vai visa informācija ir vai nav pieejama. “Būtiskas vispārējās intereses” ir pievienotas kā papildu pamatojums, lai piešķirtu piekļuvi datiem, ja vajadzīgs aizsargāt citas intereses. Tas varētu būt, piemēram, infekcijas kontroles nolūkā.

12.
  grozījums

5. panta 2. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 67. pantu, lai grozītu 1. punktā minēto elektronisko veselības datu prioritāro kategoriju sarakstu. (..)






  c) | kategorijai ir starptautiski standarti, kas ir pārbaudīti, lai tos varētu piemērot Savienībā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 67. pantu, lai grozītu 1. punktā minēto elektronisko veselības datu prioritāro kategoriju sarakstu. (..)

c)

kategorijai ir starptautiski standarti, kas ir pārbaudīti, lai tos varētu piemērot Savienībā.

Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 67. pantu, lai grozītu 1. punktā minēto elektronisko veselības datu prioritāro kategoriju sarakstu. (..)

| c) | kategorijai ir starptautiski standarti, kas ir pārbaudīti, lai tos varētu piemērot Savienībā
  ; |
| --- | --- |

c)

kategorijai ir starptautiski standarti, kas ir pārbaudīti, lai tos varētu piemērot Savienībā
  ;

| d) | dalībvalstis nosaka vajadzību apmainīties ar informāciju prioritārajās kategorijās. |
| --- | --- |

d)

dalībvalstis nosaka vajadzību apmainīties ar informāciju prioritārajās kategorijās.

Pamatojums

Jaunu prioritāro kategoriju noteikšanai ir jābalstās uz faktiskajām vajadzībām dalībvalstīs. Daudzās valstīs par veselības profilaksi atbild reģionālais un vietējais līmenis, un tas ir jāiesaista prioritāšu noteikšanas procesā.

13.
  grozījums

7. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad dati tiek apstrādāti elektroniskā formātā, veselības nozares darbinieki sistemātiski reģistrē attiecīgos veselības datus, kas
  vismaz
  ietilpst 5. pantā minētajās prioritārajās kategorijās, saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumiem, ko tie sniedz fiziskām personām, elektroniskā formātā EVPK sistēmā. | Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad dati tiek apstrādāti elektroniskā formātā, veselības nozares darbinieki sistemātiski reģistrē attiecīgos veselības datus, kas ietilpst 5. pantā minētajās prioritārajās kategorijās, saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumiem, ko tie sniedz fiziskām personām, elektroniskā formātā EVPK sistēmā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad dati tiek apstrādāti elektroniskā formātā, veselības nozares darbinieki sistemātiski reģistrē attiecīgos veselības datus, kas
  vismaz
  ietilpst 5. pantā minētajās prioritārajās kategorijās, saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumiem, ko tie sniedz fiziskām personām, elektroniskā formātā EVPK sistēmā.

Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad dati tiek apstrādāti elektroniskā formātā, veselības nozares darbinieki sistemātiski reģistrē attiecīgos veselības datus, kas ietilpst 5. pantā minētajās prioritārajās kategorijās, saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumiem, ko tie sniedz fiziskām personām, elektroniskā formātā EVPK sistēmā.

Pamatojums

Formulējums “vismaz” ir pārāk neprecīzs. Regulai vienmēr būtu jāreglamentē 5. pantā minētās kategorijas. Ja veselības aprūpes nolūkos tiks konstatētas papildu vajadzības apmaiņā iekļaut citas elektronisko veselības datu kategorijas, prioritāro kategoriju saraksts būtu jāpaplašina.

14.
  grozījums

9. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja fiziska persona izmanto 3. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos telemedicīnas pakalpojumus vai veselības persondatu piekļuves pakalpojumus, minētajai fiziskajai personai ir tiesības elektroniski identificēties, izmantojot jebkuru elektroniskās identifikācijas līdzekli, kas atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 6. pantu. | Ja fiziska persona izmanto 3. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos telemedicīnas pakalpojumus vai veselības persondatu piekļuves pakalpojumus, minētajai fiziskajai personai ir tiesības elektroniski identificēties, izmantojot jebkuru elektroniskās identifikācijas līdzekli, kas atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 6. pantu.
  Šajā procesā ir jāņem vērā dalībvalstīs pastāvošie elektroniskās identifikācijas modeļi
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja fiziska persona izmanto 3. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos telemedicīnas pakalpojumus vai veselības persondatu piekļuves pakalpojumus, minētajai fiziskajai personai ir tiesības elektroniski identificēties, izmantojot jebkuru elektroniskās identifikācijas līdzekli, kas atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 6. pantu.

Ja fiziska persona izmanto 3. panta 5. punkta a) apakšpunktā minētos telemedicīnas pakalpojumus vai veselības persondatu piekļuves pakalpojumus, minētajai fiziskajai personai ir tiesības elektroniski identificēties, izmantojot jebkuru elektroniskās identifikācijas līdzekli, kas atzīts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 910/2014 6. pantu.
  Šajā procesā ir jāņem vērā dalībvalstīs pastāvošie elektroniskās identifikācijas modeļi
  .

Pamatojums

Jāņem vērā dalībvalstīs pastāvošie modeļi.

15.
  grozījums

10. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Digitālās veselības iestāde






  1) | Katra dalībvalsts izraugās digitālās veselības iestādi, kas ir atbildīga par šīs nodaļas noteikumu īstenošanu un izpildi valsts līmenī. Dalībvalsts līdz šīs regulas piemērošanas dienai paziņo Komisijai, kas ir tās izraudzītā digitālās veselības iestāde. Ja izraudzītā digitālās veselības iestāde ir struktūra, ko veido vairākas organizācijas, dalībvalsts iesniedz Komisijai aprakstu par uzdevumu sadalījumu starp organizācijām. Komisija šo informāciju dara publiski pieejamu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Digitālās veselības iestāde

1)

Katra dalībvalsts izraugās digitālās veselības iestādi, kas ir atbildīga par šīs nodaļas noteikumu īstenošanu un izpildi valsts līmenī. Dalībvalsts līdz šīs regulas piemērošanas dienai paziņo Komisijai, kas ir tās izraudzītā digitālās veselības iestāde. Ja izraudzītā digitālās veselības iestāde ir struktūra, ko veido vairākas organizācijas, dalībvalsts iesniedz Komisijai aprakstu par uzdevumu sadalījumu starp organizācijām. Komisija šo informāciju dara publiski pieejamu.

Digitālās veselības iestāde

| 1. | Katra dalībvalsts izraugās digitālās veselības iestādi, kas ir atbildīga par šīs nodaļas noteikumu īstenošanu un izpildi valsts līmenī.
  Dalībvalstis var izraudzīties arī reģionālās digitālās veselības iestādes, kas ir atbildīgas par īstenošanu un izpildi reģionālā līmenī.
  Dalībvalsts līdz šīs regulas piemērošanas dienai paziņo Komisijai, kas ir tās izraudzītā digitālās veselības iestāde. Ja izraudzītā digitālās veselības iestāde ir struktūra, ko veido vairākas organizācijas, dalībvalsts iesniedz Komisijai aprakstu par uzdevumu sadalījumu starp organizācijām. Komisija šo informāciju dara publiski pieejamu. |
| --- | --- |

1.

Katra dalībvalsts izraugās digitālās veselības iestādi, kas ir atbildīga par šīs nodaļas noteikumu īstenošanu un izpildi valsts līmenī.
  Dalībvalstis var izraudzīties arī reģionālās digitālās veselības iestādes, kas ir atbildīgas par īstenošanu un izpildi reģionālā līmenī.
  Dalībvalsts līdz šīs regulas piemērošanas dienai paziņo Komisijai, kas ir tās izraudzītā digitālās veselības iestāde. Ja izraudzītā digitālās veselības iestāde ir struktūra, ko veido vairākas organizācijas, dalībvalsts iesniedz Komisijai aprakstu par uzdevumu sadalījumu starp organizācijām. Komisija šo informāciju dara publiski pieejamu.

Pamatojums

Lai kaut ko mainītu, ir iespējams izraudzīties arī reģionālās e-veselības iestādes.

16.
  grozījums

10. panta 2. punkta h) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katrai digitālās veselības iestādei uztic šādus uzdevumus: (..)






  h) | Savienības līmenī veicināt Eiropas e-veselības pacienta karšu apmaiņas formāta izstrādi un tādu kopēju specifikāciju izstrādi, ar ko risina sadarbspējas, drošuma, drošības vai pamattiesību jautājumus saskaņā ar 23. pantu, kā arī 32. pantā minēto EVPK sistēmu un labjūtes lietotņu ES datubāzes specifikāciju izstrādi; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katrai digitālās veselības iestādei uztic šādus uzdevumus: (..)

h)

Savienības līmenī veicināt Eiropas e-veselības pacienta karšu apmaiņas formāta izstrādi un tādu kopēju specifikāciju izstrādi, ar ko risina sadarbspējas, drošuma, drošības vai pamattiesību jautājumus saskaņā ar 23. pantu, kā arī 32. pantā minēto EVPK sistēmu un labjūtes lietotņu ES datubāzes specifikāciju izstrādi;

Katrai digitālās veselības iestādei uztic šādus uzdevumus: (..)

| h) | Savienības līmenī
  un sadarbībā ar dalībvalstu reģionālo un vietējo līmeni
  veicināt Eiropas e-veselības pacienta karšu apmaiņas formāta izstrādi un tādu kopēju specifikāciju izstrādi, ar ko risina sadarbspējas, drošuma, drošības vai pamattiesību jautājumus
  un mijiedarbības modeļus
  saskaņā ar 23. pantu, kā arī 32. pantā minēto EVPK sistēmu un labjūtes lietotņu ES datubāzes specifikāciju izstrādi; |
| --- | --- |

h)

Savienības līmenī
  un sadarbībā ar dalībvalstu reģionālo un vietējo līmeni
  veicināt Eiropas e-veselības pacienta karšu apmaiņas formāta izstrādi un tādu kopēju specifikāciju izstrādi, ar ko risina sadarbspējas, drošuma, drošības vai pamattiesību jautājumus
  un mijiedarbības modeļus
  saskaņā ar 23. pantu, kā arī 32. pantā minēto EVPK sistēmu un labjūtes lietotņu ES datubāzes specifikāciju izstrādi;

Pamatojums

Ja reģionālais un vietējais līmenis dalībvalstī ir atbildīgs par veselības aprūpi, nepietiek ar to, ka tikai centrālā iestāde sniedz ieguldījumu formāta izstrādē.

17.
  grozījums

10. panta 2. punkta k) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katrai digitālās veselības iestādei uztic šādus uzdevumus: (..)






  k) | saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  piedāvāt
  telemedicīnas pakalpojumus un nodrošināt, ka šie pakalpojumi ir viegli lietojami, piekļūstami dažādām fizisko personu grupām un veselības nozares darbiniekiem, tai skaitā fiziskām personām ar invaliditāti, nav diskriminējoši un sniedz iespēju izvēlēties starp klātienes un digitālajiem pakalpojumiem; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katrai digitālās veselības iestādei uztic šādus uzdevumus: (..)

k)

saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  piedāvāt
  telemedicīnas pakalpojumus un nodrošināt, ka šie pakalpojumi ir viegli lietojami, piekļūstami dažādām fizisko personu grupām un veselības nozares darbiniekiem, tai skaitā fiziskām personām ar invaliditāti, nav diskriminējoši un sniedz iespēju izvēlēties starp klātienes un digitālajiem pakalpojumiem;

Katrai digitālās veselības iestādei uztic šādus uzdevumus: (..)

| k) | ja dalībvalsts
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  piekrīt sniegt
  telemedicīnas pakalpojumus
  , veicināt to sniegšanu
  un nodrošināt, ka šie pakalpojumi ir viegli lietojami, piekļūstami dažādām fizisko personu grupām un veselības nozares darbiniekiem, tai skaitā fiziskām personām ar invaliditāti, nav diskriminējoši un sniedz iespēju izvēlēties starp klātienes un digitālajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

k)

ja dalībvalsts
  saskaņā ar valsts tiesību aktiem
  piekrīt sniegt
  telemedicīnas pakalpojumus
  , veicināt to sniegšanu
  un nodrošināt, ka šie pakalpojumi ir viegli lietojami, piekļūstami dažādām fizisko personu grupām un veselības nozares darbiniekiem, tai skaitā fiziskām personām ar invaliditāti, nav diskriminējoši un sniedz iespēju izvēlēties starp klātienes un digitālajiem pakalpojumiem;

Pamatojums

E-veselības iestādēm nevajadzētu uzlikt pienākumu piedāvāt telemedicīnas pakalpojumus, taču dalībvalstīm, kas piedāvā šādus telemedicīnas pakalpojumus, būtu jāveicina to sniegšana.

18.
  grozījums

10. panta 2. punkta m) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| m) | sadarboties ar citiem attiecīgiem subjektiem un struktūrām valsts vai Savienības līmenī, lai nodrošinātu elektronisko veselības datu sadarbspēju, datu pārnesamību un drošību, kā arī ar ieinteresēto personu (arī pacientu) pārstāvjiem, veselības aprūpes sniedzējiem, veselības nozares darbiniekiem un nozares apvienībām; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

m)

sadarboties ar citiem attiecīgiem subjektiem un struktūrām valsts vai Savienības līmenī, lai nodrošinātu elektronisko veselības datu sadarbspēju, datu pārnesamību un drošību, kā arī ar ieinteresēto personu (arī pacientu) pārstāvjiem, veselības aprūpes sniedzējiem, veselības nozares darbiniekiem un nozares apvienībām;

| m) | sadarboties ar citiem attiecīgiem subjektiem un struktūrām
  vietējā, reģionālajā,
  valsts vai Savienības līmenī, lai nodrošinātu elektronisko veselības datu sadarbspēju, datu pārnesamību un drošību, kā arī ar ieinteresēto personu (arī pacientu) pārstāvjiem, veselības aprūpes sniedzējiem, veselības nozares darbiniekiem un nozares apvienībām; |
| --- | --- |

m)

sadarboties ar citiem attiecīgiem subjektiem un struktūrām
  vietējā, reģionālajā,
  valsts vai Savienības līmenī, lai nodrošinātu elektronisko veselības datu sadarbspēju, datu pārnesamību un drošību, kā arī ar ieinteresēto personu (arī pacientu) pārstāvjiem, veselības aprūpes sniedzējiem, veselības nozares darbiniekiem un nozares apvienībām;

Pamatojums

Būtu jāņem vērā kompetence, kas veselības aprūpes jomā dažās dalībvalstīs ir reģioniem.

19.
  grozījums

23. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem kopīgas specifikācijas attiecībā uz II pielikumā izklāstītajām pamatprasībām, norādot arī šo kopīgo specifikāciju īstenošanas termiņu. Attiecīgā gadījumā kopīgajās specifikācijās ņem vērā 14. panta 3. un 4. punktā minēto medicīnisko ierīču un augsta riska mākslīgā intelekta sistēmu specifiku. | Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem kopīgas specifikācijas attiecībā uz II pielikumā izklāstītajām pamatprasībām, norādot arī šo kopīgo specifikāciju īstenošanas termiņu. Attiecīgā gadījumā kopīgajās specifikācijās ņem vērā 14. panta 3. un 4. punktā minēto medicīnisko ierīču un augsta riska mākslīgā intelekta sistēmu specifiku.
  Kopīgu specifikāciju izstrādes sākumpunkts ir elektronisku pacientu datu sistēmu izmantošana, lai atbalstītu labu veselības aprūpi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem kopīgas specifikācijas attiecībā uz II pielikumā izklāstītajām pamatprasībām, norādot arī šo kopīgo specifikāciju īstenošanas termiņu. Attiecīgā gadījumā kopīgajās specifikācijās ņem vērā 14. panta 3. un 4. punktā minēto medicīnisko ierīču un augsta riska mākslīgā intelekta sistēmu specifiku.

Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem kopīgas specifikācijas attiecībā uz II pielikumā izklāstītajām pamatprasībām, norādot arī šo kopīgo specifikāciju īstenošanas termiņu. Attiecīgā gadījumā kopīgajās specifikācijās ņem vērā 14. panta 3. un 4. punktā minēto medicīnisko ierīču un augsta riska mākslīgā intelekta sistēmu specifiku.
  Kopīgu specifikāciju izstrādes sākumpunkts ir elektronisku pacientu datu sistēmu izmantošana, lai atbalstītu labu veselības aprūpi.

Pamatojums

Pacientu karšu galvenais mērķis ir veicināt kvalitatīvu veselības aprūpi. Tieši tam jābūt kopīgu specifikāciju izstrādes sākumposmam, lai izmantotu to valstu labo praksi un pieredzi, kuras ir panākušas būtisku progresu e-veselības pacienta karšu sistēmas ieviešanā.

20.
  grozījums

29. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Tirgū laisto EVPK sistēmu ražotāji ziņo par jebkādiem nopietniem incidentiem, kas saistīti ar EVPK sistēmu, to dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm, kurās šāds nopietns incidents noticis, un par ražotāja veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem. | Tirgū laisto EVPK sistēmu ražotāji ziņo par jebkādiem nopietniem incidentiem, kas saistīti ar EVPK sistēmu, to dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm, kurās šāds nopietns incidents noticis, un par ražotāja veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem. |
| Neskarot Direktīvā (ES) 2016/1148 noteiktās prasības par paziņošanu par incidentiem, šādu paziņojumu sniedz tūlīt pēc tam, kad ražotājs ir noteicis cēloņsakarību starp EVPK sistēmu un nopietnu incidentu vai pamatotu šādas cēloņsakarības iespējamību, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā
  15 dien
  as pēc tam, kad ražotājs ir uzzinājis par attiecīgo nopietno incidentu, kas saistīts ar EVPK sistēmu. | Neskarot Direktīvā (ES) 2016/1148 noteiktās prasības par paziņošanu par incidentiem, šādu paziņojumu sniedz tūlīt pēc tam, kad ražotājs ir noteicis cēloņsakarību starp EVPK sistēmu un nopietnu incidentu vai pamatotu šādas cēloņsakarības iespējamību, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā
  7 dien
  as pēc tam, kad ražotājs ir uzzinājis par attiecīgo nopietno incidentu, kas saistīts ar EVPK sistēmu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Tirgū laisto EVPK sistēmu ražotāji ziņo par jebkādiem nopietniem incidentiem, kas saistīti ar EVPK sistēmu, to dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm, kurās šāds nopietns incidents noticis, un par ražotāja veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem.

Tirgū laisto EVPK sistēmu ražotāji ziņo par jebkādiem nopietniem incidentiem, kas saistīti ar EVPK sistēmu, to dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādēm, kurās šāds nopietns incidents noticis, un par ražotāja veiktajiem vai plānotajiem korektīvajiem pasākumiem.

Neskarot Direktīvā (ES) 2016/1148 noteiktās prasības par paziņošanu par incidentiem, šādu paziņojumu sniedz tūlīt pēc tam, kad ražotājs ir noteicis cēloņsakarību starp EVPK sistēmu un nopietnu incidentu vai pamatotu šādas cēloņsakarības iespējamību, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā
  15 dien
  as pēc tam, kad ražotājs ir uzzinājis par attiecīgo nopietno incidentu, kas saistīts ar EVPK sistēmu.

Neskarot Direktīvā (ES) 2016/1148 noteiktās prasības par paziņošanu par incidentiem, šādu paziņojumu sniedz tūlīt pēc tam, kad ražotājs ir noteicis cēloņsakarību starp EVPK sistēmu un nopietnu incidentu vai pamatotu šādas cēloņsakarības iespējamību, un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā
  7 dien
  as pēc tam, kad ražotājs ir uzzinājis par attiecīgo nopietno incidentu, kas saistīts ar EVPK sistēmu.

Pamatojums

Paredzētajam termiņam nevajadzētu pārsniegt vienu nedēļu. Ierosinātais 15 dienu termiņš, kura laikā ir jāpaziņo par nopietnu incidentu, ievērojami palielina ļoti smaga kaitējuma izraisīšanas risku.

21.
  grozījums

33. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Datu turētāji saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem dara pieejamas šādas sekundārai izmantošanai pieejamu
  elektronisko datu kategorijas
  : a) (..) o) | Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju nosaka tās
  elektronisko datu kategorijas
  , kuras datu turētāji saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem dara pieejamas sekundārai izmantošanai. To var izdarīt, izmantojot īstenošanas aktus, kurus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto komiteju procedūru. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Datu turētāji saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem dara pieejamas šādas sekundārai izmantošanai pieejamu
  elektronisko datu kategorijas
  : a) (..) o)

Dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju nosaka tās
  elektronisko datu kategorijas
  , kuras datu turētāji saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem dara pieejamas sekundārai izmantošanai. To var izdarīt, izmantojot īstenošanas aktus, kurus pieņem saskaņā ar 68. panta 2. punktā minēto komiteju procedūru.

Pamatojums

Ne visas kategorijas regulā būtu jāuzskaita atsevišķi. Ir jāturpina darbs un jāveic pētījumi, lai noteiktu, ar kādiem datu veidiem ir jāapmainās, un tāpēc piemērotāki ir īstenošanas akti. Uzskaite ir būtiska iejaukšanās spēkā esošajos valsts tiesību aktos.

22.
  grozījums

33. panta 5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir vajadzīga fiziskās personas piekrišana, veselības datu piekļuves struktūras, lai nodrošinātu piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem, pamatojas uz šajā nodaļā noteiktajiem pienākumiem. | Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir vajadzīga fiziskās personas
  , tostarp ar tās pārstāvja starpniecību,
  piekrišana, veselības datu piekļuves struktūras, lai nodrošinātu piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem, pamatojas uz šajā nodaļā noteiktajiem pienākumiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir vajadzīga fiziskās personas piekrišana, veselības datu piekļuves struktūras, lai nodrošinātu piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem, pamatojas uz šajā nodaļā noteiktajiem pienākumiem.

Ja saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir vajadzīga fiziskās personas
  , tostarp ar tās pārstāvja starpniecību,
  piekrišana, veselības datu piekļuves struktūras, lai nodrošinātu piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem, pamatojas uz šajā nodaļā noteiktajiem pienākumiem.

Pamatojums

Tiek ieteikts skaidri paredzēt gadījumu, kad fiziskā persona vēlas rīkoties vai tai jārīkojas ar sava pārstāvja starpniecību.

23.
  grozījums

35. panta e) punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| e) | lai izstrādātu tādus produktus vai pakalpojumus, kas var kaitēt indivīdiem un sabiedrībai kopumā, tai skaitā, bet ne tikai, nelikumīgas narkotiskās vielas, alkoholiskos dzērienus, tabakas izstrādājumus
  vai preces vai pakalpojumus, kas ir izstrādāti vai pārveidoti tā, ka tie ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai un morālei
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

e)

lai izstrādātu tādus produktus vai pakalpojumus, kas var kaitēt indivīdiem un sabiedrībai kopumā, tai skaitā, bet ne tikai, nelikumīgas narkotiskās vielas, alkoholiskos dzērienus, tabakas izstrādājumus
  vai preces vai pakalpojumus, kas ir izstrādāti vai pārveidoti tā, ka tie ir pretrunā sabiedriskajai kārtībai un morālei
  .

| e) | lai izstrādātu tādus produktus vai pakalpojumus, kas var kaitēt indivīdiem un sabiedrībai kopumā, tai skaitā, bet ne tikai, nelikumīgas narkotiskās vielas, alkoholiskos dzērienus
  vai
  tabakas izstrādājumus; |
| --- | --- |

e)

lai izstrādātu tādus produktus vai pakalpojumus, kas var kaitēt indivīdiem un sabiedrībai kopumā, tai skaitā, bet ne tikai, nelikumīgas narkotiskās vielas, alkoholiskos dzērienus
  vai
  tabakas izstrādājumus;

| f) | lai izstrādātu tādus produktus vai pakalpojumus, kas var izraisīt diskrimināciju (pamatojoties uz rasi, dzimumu vecumu vai seksuālo orientāciju). |
| --- | --- |

f)

lai izstrādātu tādus produktus vai pakalpojumus, kas var izraisīt diskrimināciju (pamatojoties uz rasi, dzimumu vecumu vai seksuālo orientāciju).

Pamatojums

Sabiedriskā kārtība un morāle ir attieksmes jautājums. Tāpēc nav pareizi, ka Eiropas Savienība veselības datu telpā ievieš noteikumus, kas balstās uz labu morāli. Šīs dažas preces un pakalpojumi drīzāk būtu skaidri jānorāda, iespējams, īstenošanas aktā. f) punktā iesniegtā grozījuma pamatojums izriet no teksta.

24.
  grozījums

36. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3) | Veicot savus uzdevumus, veselības datu piekļuves struktūras aktīvi sadarbojas ar ieinteresēto personu pārstāvjiem, jo īpaši ar pacientu, datu turētāju un datu lietotāju pārstāvjiem. Veselības datu piekļuves struktūru darbinieki izvairās no jebkādiem interešu konfliktiem. Pieņemot lēmumus, veselības datu piekļuves struktūrām nav saistoši nekādi norādījumi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3)

Veicot savus uzdevumus, veselības datu piekļuves struktūras aktīvi sadarbojas ar ieinteresēto personu pārstāvjiem, jo īpaši ar pacientu, datu turētāju un datu lietotāju pārstāvjiem. Veselības datu piekļuves struktūru darbinieki izvairās no jebkādiem interešu konfliktiem. Pieņemot lēmumus, veselības datu piekļuves struktūrām nav saistoši nekādi norādījumi.

| 3) | Veicot savus uzdevumus, veselības datu piekļuves struktūras aktīvi sadarbojas ar ieinteresēto personu pārstāvjiem, jo īpaši ar pacientu, datu turētāju un datu lietotāju pārstāvjiem. Veselības datu piekļuves struktūru darbinieki izvairās no jebkādiem interešu konfliktiem.
  “Interešu konflikts” ir tiešas vai netiešas oficiālas saiknes esamība ar vienu vai vairākām struktūrām, kuras glabā vai izmanto attiecīgos datus.
  Pieņemot lēmumus, veselības datu piekļuves struktūrām nav saistoši nekādi
  jebkādas ārējas struktūras
  norādījumi. |
| --- | --- |

3)

Veicot savus uzdevumus, veselības datu piekļuves struktūras aktīvi sadarbojas ar ieinteresēto personu pārstāvjiem, jo īpaši ar pacientu, datu turētāju un datu lietotāju pārstāvjiem. Veselības datu piekļuves struktūru darbinieki izvairās no jebkādiem interešu konfliktiem.
  “Interešu konflikts” ir tiešas vai netiešas oficiālas saiknes esamība ar vienu vai vairākām struktūrām, kuras glabā vai izmanto attiecīgos datus.
  Pieņemot lēmumus, veselības datu piekļuves struktūrām nav saistoši nekādi
  jebkādas ārējas struktūras
  norādījumi.

Pamatojums

Ir nepieciešams skaidrāk definēt interešu konflikta jēdzienu. Formulējums “nav saistoši nekādi norādījumi” ir jāskaidro. Iekšējiem noteikumiem/regulējumiem vajadzētu būt ārpus šīs kategorijas.

25.
  grozījums

38. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja datu lietotājs informē veselības datu piekļuves struktūru par konstatējumu, kas var ietekmēt kādas fiziskas personas veselību, veselības datu piekļuves struktūra
  var informēt
  attiecīgo fizisko personu un tās ārstējošo veselības nozares darbinieku par šo konstatējumu. | Ja datu lietotājs informē veselības datu piekļuves struktūru par konstatējumu, kas var ietekmēt kādas fiziskas personas veselību, veselības datu piekļuves struktūra
  informē
  attiecīgo fizisko personu un tās ārstējošo veselības nozares darbinieku par šo konstatējumu
  un dod attiecīgajai fiziskajai personai iespēju saņemt informāciju par konstatējumu, vai atteikties no tās, tostarp ar sava pārstāvja starpniecību
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja datu lietotājs informē veselības datu piekļuves struktūru par konstatējumu, kas var ietekmēt kādas fiziskas personas veselību, veselības datu piekļuves struktūra
  var informēt
  attiecīgo fizisko personu un tās ārstējošo veselības nozares darbinieku par šo konstatējumu.

Ja datu lietotājs informē veselības datu piekļuves struktūru par konstatējumu, kas var ietekmēt kādas fiziskas personas veselību, veselības datu piekļuves struktūra
  informē
  attiecīgo fizisko personu un tās ārstējošo veselības nozares darbinieku par šo konstatējumu
  un dod attiecīgajai fiziskajai personai iespēju saņemt informāciju par konstatējumu, vai atteikties no tās, tostarp ar sava pārstāvja starpniecību
  .

Pamatojums

Vajadzētu būt pienākumam informēt par konstatējumu. Tomēr attiecīgajai personai vajadzētu būt iespējai paust viedokli par to, vai tā vēlas saņemt vairāk informācijas par konstatējumu.

26.
  grozījums

43. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Veselības datu piekļuves struktūras ir pilnvarotas nekavējoties vai saprātīgā termiņā atsaukt saskaņā ar 46. pantu izdoto datu atļauju un apturēt attiecīgo datu lietotāja veikto elektronisko veselības datu apstrādes darbību, lai nodrošinātu 3. punktā minētās neatbilstības novēršanu, un veic atbilstīgus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka datu lietotāju veiktā datu apstrāde atbilst prasībām. Šajā saistībā veselības datu piekļuves struktūras vajadzības gadījumā var atsaukt datu atļauju un uz laiku līdz pieciem gadiem liegt datu lietotājam jebkādu piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem. | Veselības datu piekļuves struktūras ir pilnvarotas nekavējoties vai saprātīgā termiņā atsaukt saskaņā ar 46. pantu izdoto datu atļauju un apturēt attiecīgo datu lietotāja veikto elektronisko veselības datu apstrādes darbību, lai nodrošinātu 3. punktā minētās neatbilstības novēršanu, un veic atbilstīgus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka datu lietotāju veiktā datu apstrāde atbilst prasībām. Šajā saistībā veselības datu piekļuves struktūras vajadzības gadījumā
  var uzlikt naudas sodu (līdz 10 % no datu lietotāja apgrozījuma pēdējā finanšu gadā) vai
  atsaukt datu atļauju un uz laiku līdz pieciem gadiem liegt datu lietotājam jebkādu piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Veselības datu piekļuves struktūras ir pilnvarotas nekavējoties vai saprātīgā termiņā atsaukt saskaņā ar 46. pantu izdoto datu atļauju un apturēt attiecīgo datu lietotāja veikto elektronisko veselības datu apstrādes darbību, lai nodrošinātu 3. punktā minētās neatbilstības novēršanu, un veic atbilstīgus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka datu lietotāju veiktā datu apstrāde atbilst prasībām. Šajā saistībā veselības datu piekļuves struktūras vajadzības gadījumā var atsaukt datu atļauju un uz laiku līdz pieciem gadiem liegt datu lietotājam jebkādu piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem.

Veselības datu piekļuves struktūras ir pilnvarotas nekavējoties vai saprātīgā termiņā atsaukt saskaņā ar 46. pantu izdoto datu atļauju un apturēt attiecīgo datu lietotāja veikto elektronisko veselības datu apstrādes darbību, lai nodrošinātu 3. punktā minētās neatbilstības novēršanu, un veic atbilstīgus un samērīgus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka datu lietotāju veiktā datu apstrāde atbilst prasībām. Šajā saistībā veselības datu piekļuves struktūras vajadzības gadījumā
  var uzlikt naudas sodu (līdz 10 % no datu lietotāja apgrozījuma pēdējā finanšu gadā) vai
  atsaukt datu atļauju un uz laiku līdz pieciem gadiem liegt datu lietotājam jebkādu piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem.

Pamatojums

Ja regula tiek izmantota nepareizi, sankcijas ir jāpalielina.

27.
  grozījums

44. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Veselības datu piekļuves struktūra nodrošina, ka piekļuve tiek sniegta tikai tiem pieprasītajiem elektroniskajiem veselības datiem, kas attiecas uz datu lietotāja datu piekļuves pieteikumā norādīto datu apstrādes nolūku un ir saskaņā ar piešķirto datu atļauju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Veselības datu piekļuves struktūra nodrošina, ka piekļuve tiek sniegta tikai tiem pieprasītajiem elektroniskajiem veselības datiem, kas attiecas uz datu lietotāja datu piekļuves pieteikumā norādīto datu apstrādes nolūku un ir saskaņā ar piešķirto datu atļauju.

| 1. | Veselības datu piekļuves struktūra nodrošina, ka piekļuve tiek sniegta tikai tiem pieprasītajiem elektroniskajiem veselības datiem, kas attiecas uz datu lietotāja datu piekļuves pieteikumā norādīto datu apstrādes nolūku un ir saskaņā ar piešķirto datu atļauju. |
| --- | --- |

1.

Veselības datu piekļuves struktūra nodrošina, ka piekļuve tiek sniegta tikai tiem pieprasītajiem elektroniskajiem veselības datiem, kas attiecas uz datu lietotāja datu piekļuves pieteikumā norādīto datu apstrādes nolūku un ir saskaņā ar piešķirto datu atļauju.

| 2. | Veselības datu piekļuves struktūras elektroniskos veselības datus sniedz anonimizētā formātā, ja ar šādiem datiem var sasniegt datu lietotāja apstrādes nolūku, ņemot vērā datu lietotāja sniegto informāciju. |
| --- | --- |

2.

Veselības datu piekļuves struktūras elektroniskos veselības datus sniedz anonimizētā formātā, ja ar šādiem datiem var sasniegt datu lietotāja apstrādes nolūku, ņemot vērā datu lietotāja sniegto informāciju.

| 2. | Veselības datu piekļuves struktūras elektroniskos veselības datus sniedz anonimizētā formātā, ja ar šādiem datiem var sasniegt datu lietotāja apstrādes nolūku, ņemot vērā datu lietotāja sniegto informāciju. |
| --- | --- |

2.

Veselības datu piekļuves struktūras elektroniskos veselības datus sniedz anonimizētā formātā, ja ar šādiem datiem var sasniegt datu lietotāja apstrādes nolūku, ņemot vērā datu lietotāja sniegto informāciju.

| 3. | Ja ar anonimizētiem datiem nevar sasniegt datu lietotāja datu apstrādes nolūku, veselības datu piekļuves struktūras, ņemot vērā datu lietotāja sniegto informāciju, nodrošina piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem pseidonimizētā formātā. Informācija, kas vajadzīga pseidonimizācijas atcelšanai, ir pieejama tikai veselības datu piekļuves struktūrai. Datu lietotāji nedrīkst reidentificēt elektroniskus veselības datus, kas sniegti pseidonimizētā formātā. Ja datu lietotājs neievēro veselības datu piekļuves struktūras pasākumus, ar ko nodrošina pseidonimizāciju, piemēro attiecīgas sankcijas. |
| --- | --- |

3.

Ja ar anonimizētiem datiem nevar sasniegt datu lietotāja datu apstrādes nolūku, veselības datu piekļuves struktūras, ņemot vērā datu lietotāja sniegto informāciju, nodrošina piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem pseidonimizētā formātā. Informācija, kas vajadzīga pseidonimizācijas atcelšanai, ir pieejama tikai veselības datu piekļuves struktūrai. Datu lietotāji nedrīkst reidentificēt elektroniskus veselības datus, kas sniegti pseidonimizētā formātā. Ja datu lietotājs neievēro veselības datu piekļuves struktūras pasākumus, ar ko nodrošina pseidonimizāciju, piemēro attiecīgas sankcijas.

| 3. | Ja ar anonimizētiem datiem nevar sasniegt datu lietotāja datu apstrādes nolūku, veselības datu piekļuves struktūras, ņemot vērā datu lietotāja sniegto informāciju, nodrošina piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem pseidonimizētā formātā. Informācija, kas vajadzīga pseidonimizācijas atcelšanai, ir pieejama tikai veselības datu piekļuves struktūrai. Datu lietotāji nedrīkst reidentificēt elektroniskus veselības datus, kas sniegti pseidonimizētā formātā. Ja datu lietotājs neievēro veselības datu piekļuves struktūras pasākumus, ar ko nodrošina pseidonimizāciju, piemēro attiecīgas sankcijas. |
| --- | --- |

3.

Ja ar anonimizētiem datiem nevar sasniegt datu lietotāja datu apstrādes nolūku, veselības datu piekļuves struktūras, ņemot vērā datu lietotāja sniegto informāciju, nodrošina piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem pseidonimizētā formātā. Informācija, kas vajadzīga pseidonimizācijas atcelšanai, ir pieejama tikai veselības datu piekļuves struktūrai. Datu lietotāji nedrīkst reidentificēt elektroniskus veselības datus, kas sniegti pseidonimizētā formātā. Ja datu lietotājs neievēro veselības datu piekļuves struktūras pasākumus, ar ko nodrošina pseidonimizāciju, piemēro attiecīgas sankcijas.

| 4. | Vajadzības gadījumā veselības datu piekļuves struktūras var sniegt elektroniskos veselības persondatus, ņemot vērā Regulu (ES) 2016/679 un valsts tiesību aktus. |
| --- | --- |

4.

Pamatojums

Ārkārtas apstākļos var būt nepieciešama piekļuve elektroniskajiem veselības persondatiem sekundāras izmantošanas nolūkā, piemēram, saistībā ar pētniecību sabiedrības interesēs. Pats par sevi saprotams, ka ir jāievēro ES VDAR [Regula (ES) 2016/679] un valstu tiesību akti.

28.
  grozījums

46. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Veselības datu piekļuves struktūra
  divu
  mēnešu laikā pēc datu piekļuves pieteikuma saņemšanas izdod vai atsaka izdot datu atļauju. Atkāpjoties no Regulas (..) [Datu pārvaldības akts, COM/2020/767 final] noteikumiem, veselības datu piekļuves struktūra, ņemot vērā pieprasījuma sarežģītību, vajadzības gadījumā var vēl par diviem mēnešiem pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz datu piekļuves pieteikumu. Šādos gadījumos veselības datu piekļuves struktūra pēc iespējas drīzāk paziņo pieteikuma iesniedzējam, ka pieteikuma izskatīšanai ir nepieciešams ilgāks laiks, un norāda kavēšanās iemeslus. Ja veselības datu piekļuves struktūra nepieņem lēmumu noteiktajā termiņā, tai ir pienākums izdot datu atļauju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

3.

Veselības datu piekļuves struktūra
  divu
  mēnešu laikā pēc datu piekļuves pieteikuma saņemšanas izdod vai atsaka izdot datu atļauju. Atkāpjoties no Regulas (..) [Datu pārvaldības akts, COM/2020/767 final] noteikumiem, veselības datu piekļuves struktūra, ņemot vērā pieprasījuma sarežģītību, vajadzības gadījumā var vēl par diviem mēnešiem pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz datu piekļuves pieteikumu. Šādos gadījumos veselības datu piekļuves struktūra pēc iespējas drīzāk paziņo pieteikuma iesniedzējam, ka pieteikuma izskatīšanai ir nepieciešams ilgāks laiks, un norāda kavēšanās iemeslus. Ja veselības datu piekļuves struktūra nepieņem lēmumu noteiktajā termiņā, tai ir pienākums izdot datu atļauju.

| 3. | Veselības datu piekļuves struktūra
  trīs
  mēnešu laikā pēc datu piekļuves pieteikuma saņemšanas izdod vai atsaka izdot datu atļauju. Atkāpjoties no Regulas (..) [Datu pārvaldības akts, COM/2020/767 final] noteikumiem, veselības datu piekļuves struktūra, ņemot vērā pieprasījuma sarežģītību, vajadzības gadījumā var vēl par diviem mēnešiem pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz datu piekļuves pieteikumu. Šādos gadījumos veselības datu piekļuves struktūra pēc iespējas drīzāk paziņo pieteikuma iesniedzējam, ka pieteikuma izskatīšanai ir nepieciešams ilgāks laiks, un norāda kavēšanās iemeslus. Ja veselības datu piekļuves struktūra nepieņem lēmumu noteiktajā termiņā, tai ir pienākums izdot datu atļauju. |
| --- | --- |

3.

Veselības datu piekļuves struktūra
  trīs
  mēnešu laikā pēc datu piekļuves pieteikuma saņemšanas izdod vai atsaka izdot datu atļauju. Atkāpjoties no Regulas (..) [Datu pārvaldības akts, COM/2020/767 final] noteikumiem, veselības datu piekļuves struktūra, ņemot vērā pieprasījuma sarežģītību, vajadzības gadījumā var vēl par diviem mēnešiem pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz datu piekļuves pieteikumu. Šādos gadījumos veselības datu piekļuves struktūra pēc iespējas drīzāk paziņo pieteikuma iesniedzējam, ka pieteikuma izskatīšanai ir nepieciešams ilgāks laiks, un norāda kavēšanās iemeslus. Ja veselības datu piekļuves struktūra nepieņem lēmumu noteiktajā termiņā, tai ir pienākums izdot datu atļauju.

Pamatojums

Veselības datu piekļuves struktūrai var būt nepieciešams zināms laiks, lai izvērtētu pieteikumus.

29.
  grozījums

46. panta 9. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Datu atļauju izdod uz laiku, kas vajadzīgs, lai īstenoto pieteikumā norādītos nolūkus, bet kas nepārsniedz
  piecus
  gadus. Pēc datu lietotāja lūguma šo termiņu var pagarināt vienu reizi, balstoties uz argumentiem un dokumentiem, ar ko pamato pagarinājumu un kas iesniegti vienu mēnesi pirms datu atļaujas derīguma termiņa beigām, uz laikposmu, kas
  nedrīkst pārsniegt piecus
  gadus. Atkāpjoties no 42. panta, veselības datu piekļuves struktūra var noteikt lielākas maksas, lai atspoguļotu izmaksas un riskus, kas saistīti ar elektronisko veselības datu glabāšanu ilgāk nekā sākotnēji noteiktos
  piecus
  gadus. Lai samazinātu šādas izmaksas un maksas, veselības datu piekļuves struktūra var arī ierosināt datu lietotājam glabāt datu kopu glabāšanas sistēmā ar ierobežotām iespējām. Datus drošā apstrādes vidē dzēš sešu mēnešu laikā pēc datu atļaujas termiņa beigām. Pēc datu lietotāja pieprasījuma veselības datu piekļuves struktūra glabā pieprasītās datu kopas izveides formulu. | Datu atļauju izdod uz laiku, kas vajadzīgs, lai īstenoto pieteikumā norādītos nolūkus, bet kas nepārsniedz
  desmit
  gadus. Pēc datu lietotāja lūguma šo termiņu var pagarināt vienu reizi, balstoties uz argumentiem un dokumentiem, ar ko pamato pagarinājumu un kas iesniegti vienu mēnesi pirms datu atļaujas derīguma termiņa beigām, uz laikposmu, kas
  nepārsniedz divus gadus
  . Atkāpjoties no 42. panta, veselības datu piekļuves struktūra var noteikt lielākas maksas, lai atspoguļotu izmaksas un riskus, kas saistīti ar elektronisko veselības datu glabāšanu ilgāk nekā sākotnēji noteiktos
  desmit
  gadus. Lai samazinātu šādas izmaksas un maksas, veselības datu piekļuves struktūra var arī ierosināt datu lietotājam glabāt datu kopu glabāšanas sistēmā ar ierobežotām iespējām. Datus drošā apstrādes vidē dzēš sešu mēnešu laikā pēc datu atļaujas termiņa beigām. Pēc datu lietotāja pieprasījuma veselības datu piekļuves struktūra glabā pieprasītās datu kopas izveides formulu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Datu atļauju izdod uz laiku, kas vajadzīgs, lai īstenoto pieteikumā norādītos nolūkus, bet kas nepārsniedz
  piecus
  gadus. Pēc datu lietotāja lūguma šo termiņu var pagarināt vienu reizi, balstoties uz argumentiem un dokumentiem, ar ko pamato pagarinājumu un kas iesniegti vienu mēnesi pirms datu atļaujas derīguma termiņa beigām, uz laikposmu, kas
  nedrīkst pārsniegt piecus
  gadus. Atkāpjoties no 42. panta, veselības datu piekļuves struktūra var noteikt lielākas maksas, lai atspoguļotu izmaksas un riskus, kas saistīti ar elektronisko veselības datu glabāšanu ilgāk nekā sākotnēji noteiktos
  piecus
  gadus. Lai samazinātu šādas izmaksas un maksas, veselības datu piekļuves struktūra var arī ierosināt datu lietotājam glabāt datu kopu glabāšanas sistēmā ar ierobežotām iespējām. Datus drošā apstrādes vidē dzēš sešu mēnešu laikā pēc datu atļaujas termiņa beigām. Pēc datu lietotāja pieprasījuma veselības datu piekļuves struktūra glabā pieprasītās datu kopas izveides formulu.

Datu atļauju izdod uz laiku, kas vajadzīgs, lai īstenoto pieteikumā norādītos nolūkus, bet kas nepārsniedz
  desmit
  gadus. Pēc datu lietotāja lūguma šo termiņu var pagarināt vienu reizi, balstoties uz argumentiem un dokumentiem, ar ko pamato pagarinājumu un kas iesniegti vienu mēnesi pirms datu atļaujas derīguma termiņa beigām, uz laikposmu, kas
  nepārsniedz divus gadus
  . Atkāpjoties no 42. panta, veselības datu piekļuves struktūra var noteikt lielākas maksas, lai atspoguļotu izmaksas un riskus, kas saistīti ar elektronisko veselības datu glabāšanu ilgāk nekā sākotnēji noteiktos
  desmit
  gadus. Lai samazinātu šādas izmaksas un maksas, veselības datu piekļuves struktūra var arī ierosināt datu lietotājam glabāt datu kopu glabāšanas sistēmā ar ierobežotām iespējām. Datus drošā apstrādes vidē dzēš sešu mēnešu laikā pēc datu atļaujas termiņa beigām. Pēc datu lietotāja pieprasījuma veselības datu piekļuves struktūra glabā pieprasītās datu kopas izveides formulu.

Pamatojums

Daudzos pētniecības projektos dati ir jāglabā ilgāk par pieciem gadiem. Grozījums ļauj elastīgāk novērtēt, cik ilgam šim periodam jābūt, un tas ļauj nodrošināt uzglabāšanu līdz desmit gadiem. No otras puses, pagarināšanas termiņam vajadzētu būt mazākam nekā ierosinātie pieci gadi.

30.
  grozījums

47. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja pieteikuma iesniedzējs, pamatojoties uz datu pieprasījumu, ir pieprasījis rezultātu anonimizētā veidā, tai skaitā statistikas formātā, veselības datu piekļuves struktūra divu mēnešu laikā novērtē un, ja iespējams, divu mēnešu laikā sniedz rezultātu datu lietotājam. | Ja pieteikuma iesniedzējs, pamatojoties uz datu pieprasījumu, ir pieprasījis rezultātu anonimizētā veidā, tai skaitā statistikas formātā, veselības datu piekļuves struktūra divu mēnešu laikā novērtē un, ja iespējams, divu mēnešu laikā sniedz rezultātu datu lietotājam.
  Ja šos datus nav iespējams sniegt, veselības datu piekļuves struktūra informē pieteikuma iesniedzēju par atteikuma pamatojumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja pieteikuma iesniedzējs, pamatojoties uz datu pieprasījumu, ir pieprasījis rezultātu anonimizētā veidā, tai skaitā statistikas formātā, veselības datu piekļuves struktūra divu mēnešu laikā novērtē un, ja iespējams, divu mēnešu laikā sniedz rezultātu datu lietotājam.

Ja pieteikuma iesniedzējs, pamatojoties uz datu pieprasījumu, ir pieprasījis rezultātu anonimizētā veidā, tai skaitā statistikas formātā, veselības datu piekļuves struktūra divu mēnešu laikā novērtē un, ja iespējams, divu mēnešu laikā sniedz rezultātu datu lietotājam.
  Ja šos datus nav iespējams sniegt, veselības datu piekļuves struktūra informē pieteikuma iesniedzēju par atteikuma pamatojumu.

Pamatojums

Šajā pantā ir noteikts, ka dati tiek sniegti, “ja iespējams”. Ja tos nav iespējams sniegt, pieteikuma iesniedzējam būtu jāsaņem pamatojums, kurā būtu skaidroti iemesli, kāpēc tas nav iespējams.

31.
  grozījums

49. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Ja pieteikuma iesniedzējs pieprasa piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem tikai no viena datu turētāja vienā dalībvalstī, atkāpjoties no 45. panta 1. punkta, šis pieteikuma iesniedzējs var iesniegt datu piekļuves pieteikumu vai datu pieprasījumu tieši datu turētājam. Datu piekļuves pieteikums atbilst 45. pantā noteiktajām prasībām, un datu pieprasījums atbilst 47. pantā noteiktajām prasībām. Pieprasījumus vairākām valstīm un pieprasījumus, kuros prasīta datu kopu kombinēšana no vairākiem datu turētājiem, adresē veselības datu piekļuves struktūrām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Ja pieteikuma iesniedzējs pieprasa piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem tikai no viena datu turētāja vienā dalībvalstī, atkāpjoties no 45. panta 1. punkta, šis pieteikuma iesniedzējs var iesniegt datu piekļuves pieteikumu vai datu pieprasījumu tieši datu turētājam. Datu piekļuves pieteikums atbilst 45. pantā noteiktajām prasībām, un datu pieprasījums atbilst 47. pantā noteiktajām prasībām. Pieprasījumus vairākām valstīm un pieprasījumus, kuros prasīta datu kopu kombinēšana no vairākiem datu turētājiem, adresē veselības datu piekļuves struktūrām.

| 1. | Ja pieteikuma iesniedzējs pieprasa piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem tikai no viena datu turētāja vienā dalībvalstī, atkāpjoties no 45. panta 1. punkta, šis pieteikuma iesniedzējs var iesniegt datu piekļuves pieteikumu vai datu pieprasījumu tieši datu turētājam.
  Atsevišķais datu turētājs noraida datu atļauju tajos gadījumos, kad, neraugoties uz pseidonimizāciju, konkrētu gadījumu ir iespējams attiecināt uz noteiktu personu.
  Datu piekļuves pieteikums atbilst 45. pantā noteiktajām prasībām, un datu pieprasījums atbilst 47. pantā noteiktajām prasībām. Pieprasījumus vairākām valstīm un pieprasījumus, kuros prasīta datu kopu kombinēšana no vairākiem datu turētājiem, adresē veselības datu piekļuves struktūrām. |
| --- | --- |

1.

Ja pieteikuma iesniedzējs pieprasa piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem tikai no viena datu turētāja vienā dalībvalstī, atkāpjoties no 45. panta 1. punkta, šis pieteikuma iesniedzējs var iesniegt datu piekļuves pieteikumu vai datu pieprasījumu tieši datu turētājam.
  Atsevišķais datu turētājs noraida datu atļauju tajos gadījumos, kad, neraugoties uz pseidonimizāciju, konkrētu gadījumu ir iespējams attiecināt uz noteiktu personu.
  Datu piekļuves pieteikums atbilst 45. pantā noteiktajām prasībām, un datu pieprasījums atbilst 47. pantā noteiktajām prasībām. Pieprasījumus vairākām valstīm un pieprasījumus, kuros prasīta datu kopu kombinēšana no vairākiem datu turētājiem, adresē veselības datu piekļuves struktūrām.

Pamatojums

Veselības datu jomā svarīga ir anonimitāte.

32.
  grozījums

50. panta 1. punkta f) apakšpunkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Veselības datu piekļuves struktūras nodrošina piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem tikai drošā apstrādes vidē, ieviešot tehniskus un organizatoriskus pasākumus un nosakot drošības un sadarbspējas prasības. Jo īpaši tās veic šādus drošības pasākumus: | Veselības datu piekļuves struktūras nodrošina piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem tikai drošā apstrādes vidē, ieviešot tehniskus un organizatoriskus pasākumus un nosakot drošības un sadarbspējas prasības. Jo īpaši tās veic šādus drošības pasākumus: |
| (..) | (..) |
| f) | nodrošina atbilstību šajā pantā minētajiem drošības pasākumiem un tos uzrauga, lai
  mazinātu
  iespējamos drošības apdraudējumus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Veselības datu piekļuves struktūras nodrošina piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem tikai drošā apstrādes vidē, ieviešot tehniskus un organizatoriskus pasākumus un nosakot drošības un sadarbspējas prasības. Jo īpaši tās veic šādus drošības pasākumus:

Veselības datu piekļuves struktūras nodrošina piekļuvi elektroniskajiem veselības datiem tikai drošā apstrādes vidē, ieviešot tehniskus un organizatoriskus pasākumus un nosakot drošības un sadarbspējas prasības. Jo īpaši tās veic šādus drošības pasākumus:

(..)

(..)

f)

nodrošina atbilstību šajā pantā minētajiem drošības pasākumiem un tos uzrauga, lai
  mazinātu
  iespējamos drošības apdraudējumus.

| f) | nodrošina atbilstību šajā pantā minētajiem drošības pasākumiem un tos uzrauga, lai
  līdz minimumam samazinātu
  iespējamos drošības apdraudējumus. |
| --- | --- |

f)

nodrošina atbilstību šajā pantā minētajiem drošības pasākumiem un tos uzrauga, lai
  līdz minimumam samazinātu
  iespējamos drošības apdraudējumus.

Pamatojums

Drošības pasākumu mērķim vajadzētu būt nevis iespējamā drošības apdraudējuma mazināšanai, bet gan samazināšanai līdz minimumam.

33.
  grozījums

65. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| EVDT padomes uzdevumi | EVDT padomes uzdevumi |
| 1) | EVDT padomei ir šādi uzdevumi saistībā ar elektronisko veselības datu primāro izmantošanu saskaņā ar II un III nodaļu:
  (..) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

EVDT padomes uzdevumi

EVDT padomes uzdevumi

1)

EVDT padomei ir šādi uzdevumi saistībā ar elektronisko veselības datu primāro izmantošanu saskaņā ar II un III nodaļu:

(..)

| 1) | EVDT padomei ir šādi uzdevumi saistībā ar elektronisko veselības datu primāro izmantošanu saskaņā ar II un III nodaļu:
  (..) |
| --- | --- |

1)

EVDT padomei ir šādi uzdevumi saistībā ar elektronisko veselības datu primāro izmantošanu saskaņā ar II un III nodaļu:

(..)

| | b) | sagatavot dokumentus un apmainīties ar paraugpraksi jautājumos, kas saistīti ar šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto un īstenošanas aktu īstenošanas koordināciju dalībvalstu līmenī, jo īpaši attiecībā uz: |
| --- | --- | --- |

b)

sagatavot dokumentus un apmainīties ar paraugpraksi jautājumos, kas saistīti ar šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto un īstenošanas aktu īstenošanas koordināciju dalībvalstu līmenī, jo īpaši attiecībā uz:

| | (..) |
| --- | --- |

(..)

| | b) | sagatavot dokumentus un apmainīties ar paraugpraksi jautājumos, kas saistīti ar šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto un īstenošanas aktu īstenošanas koordināciju dalībvalstu līmenī
  , ņemot vērā reģionālo un vietējo līmeni un
  jo īpaši attiecībā uz: |
| --- | --- | --- |

b)

sagatavot dokumentus un apmainīties ar paraugpraksi jautājumos, kas saistīti ar šīs regulas un saskaņā ar to pieņemto deleģēto un īstenošanas aktu īstenošanas koordināciju dalībvalstu līmenī
  , ņemot vērā reģionālo un vietējo līmeni un
  jo īpaši attiecībā uz:

| | (..) |
| --- | --- |

(..)

Pamatojums

Uzsvērts, cik svarīgi ir iesaistīt reģionālo un vietējo līmeni.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

Datu drošība un aizsardzība

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par Eiropas veselības datu telpu un uzsver, ka jānodrošina iespēja veselības aprūpes dienestiem izmantot šāda veida infrastruktūru, vienlaikus nodrošinot pacientu privātuma aizsardzību un viņu tiesību ievērošanu datu jomā (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka tas, ko pilsoņi vēlas, lai ES darītu veselības jomā, tika atspoguļots konferences par Eiropas nākotni secinājumos un konkrēti skāra veselības sistēmu noturības un kvalitātes stiprināšanu, šajā nolūkā “izveidojot Eiropas veselības datu telpu, kas atvieglotu veselības datu apmaiņu; individuālo pacientu medicīnisko karšu pieejamība (pēc brīvprātības principa) varētu tikt nodrošināta ar datu aizsardzības noteikumiem atbilstošu individuālu Eiropas elektronisko veselības karšu palīdzību”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē priekšlikuma mērķi radīt jaunas un plašākas iespējas veselības datu primārai un sekundārai izmantošanai pacientu, veselības aprūpes, pētniecības un visas sabiedrības labā. Uzlabota piekļuve veselības datiem ir priekšnoteikums modernas veselības aprūpes sistēmas attīstībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka pacientu piekļuve saviem veselības datiem un iespējas kopīgot šos datus ar veselības aprūpes dienestiem veicina kvalitatīvu aprūpi, uzlabo pacientu drošību un ļauj pacientiem pašiem labāk pārvaldīt savu veselības aprūpi. Arī raugoties no pētniecības, politikas un saistīto produktu izstrādes perspektīvas, veselības datu kontrolēta izmantošana saskaņā ar datu aizsardzību ir svarīgs priekšnoteikums, kas ļauj virzīties uz medicīnas progresu, uzlabot pacientu drošību un labāk novērtēt veselības sistēmas darbību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka veselības datu un to apmaiņas vispārējais mērķis ir sniegt pacientiem pēc iespējas labāku veselības aprūpi un nodrošināt tās kvalitāti. Būtu arī ieteicams novērtēt veselības sistēmas stāvokli, īpašu uzmanību pievēršot ciematiem un pilsētām, un, pamatojoties uz šī novērtējuma rezultātiem, veselības sistēmas attīstīt un organizēt tā, lai mazinātos aprūpes kvalitātes atšķirības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka brīva preču un pakalpojumu aprite nedrīkst būt svarīgāka par pacientu iespējām saņemt labu veselības aprūpi savā izcelsmes valstī un ka tas ir jāņem vērā turpmākajā darbā, kas saistīts ar minēto regulu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka pacientu kartes ir viens no galvenajiem rīkiem, ko veselības aprūpes sniedzēji un speciālisti izmanto, lai organizētu un sniegtu pacientiem kvalitatīvu un drošu veselības aprūpi. Tādēļ medicīniskajai dokumentācijai jābūt izstrādātai atbilstoši Eiropas veselības telpā noteiktajiem kopējiem standartiem, kā arī valsts vai reģionālajiem standartiem, ko papildus noteikusi katra dalībvalsts, ņemot vērā īpašās vajadzības vietējā līmenī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka ir jāprecizē, cik lielā mērā jaunā regula attiecas vai neattiecas uz sociālajiem pakalpojumiem, jo dažās dalībvalstīs sociālie un veselības dati tiek vākti kopā, savukārt citās tie ir nošķirti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sagaida, ka regulas ieviešanai būs vajadzīgs liels darbs Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī. Tam būs vajadzīgi ievērojami finanšu resursi, laiks un cilvēkresursi. Priekšlikuma izmaksu aplēses nesniedz pietiekamu skaidrību par vietējām un reģionālajām izmaksām. Lai gan izmaksas noteikti var daļēji finansēt no dažādām ES programmām, nav skaidrs, cik lielā mērā tiek segtas dalībvalstu izmaksas saistībā ar pārveidi un kādu pieeju izmantot attiecībā uz dažādu dalībnieku izmaksām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka visām iesaistītajām personām ir jāievēro visaugstākie standarti datu aizsardzības un drošības jomā, jo veselības datu digitalizācija palielina kiberdrošības riskus. Ir svarīgi, lai cilvēki varētu justies droši, ka viņu personiska rakstura medicīnisko datu apstrāde notiek maksimāli rūpīgi, balstoties uz stingriem noteikumiem un spēcīgu datu drošības un aizsardzības sistēmu, kas nodrošina pietiekamas garantijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka, domājot par iedzīvotāju iespēju piekļūt saviem elektroniskajiem veselības datiem un to kontroles uzlabošanu, šajā direktīvā nedrīkst bez ievērības atstāt mazāk aizsargātās grupas, īpaši vecus cilvēkus, kuru digitālās prasmes ir ierobežotas, kā arī tās personas, kurām ir grūti piekļūt digitālajiem līdzekļiem (3); |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka ārkārtīgi svarīgas ir fizisku personu pašnoteikšanās tiesības, un uzsver, ka ir būtiski ietvert garantijas, kas nodrošinātu atbilstību Regulas (ES) 2016/679 (VDAR) noteikumiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | norāda, ka mērķi izveidot Eiropas veselības datu telpu apgrūtina tas, ka trūkst ekspertu un tehnisko prasmju un tirgū nav pietiekami daudz dalībnieku, kuriem būtu speciālās zināšanas, kas nepieciešamas, lai izveidotu un uzturētu veselības datu sistēmu un atbilstošu infrastruktūru, kas atbilst augstām drošības un datu aizsardzības prasībām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju apsvērt un iesniegt priekšlikumus arī par to, kā Savienība var atbalstīt datu glabāšanai nepieciešamās papildu fiziskās infrastruktūras izveidi dalībvalstīs, tostarp vietējā un reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

14.

Sadarbspēja

| 15. | ar satraukumu konstatē, ka, kā liecina pieredze ar Vispārīgās datu aizsardzības regulu, bez skaidrām nostādnēm Eiropas datu telpas izveide var noslēgties ar sadrumstalotiem pasākumiem, jo Eiropas Savienībā valstu vai pat reģionu līmenī īstenošana var netikt veikta vienādi kvalitatīvi un interpretācija var būt atšķirīga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tāpēc uzskata, ka ir vajadzīgi konkrēti kopēji noteikumi, darbības modeļi un risinājumi, kas nodrošinātu regulas vienveidīgu īstenošanu visās dalībvalstīs un datu pārrobežu izmantošanas atbilstību pilsoņu tiesībām uz privāto dzīvi. Šajā ziņā Komiteja ir gandarīta arī par to, ka pašreizējā priekšlikumā elektroniskā formāta izmantošana pacienta karšu apmaiņas jomā ir kļuvusi par obligātu; |
| --- | --- |

16.

Datu kvalitātes uzlabošana

| 17. | Komiteja atzinīgi vērtē kritērijus, kas priekšlikumā uzskaitīti veselības datu tipoloģijas un galveno raksturīpašību noteikšanai, tomēr uzskata, ka vairāk uzmanības būtu jāveltī kvalitātes prasībām; norāda, ka pētniecībai vai politikas izstrādei, kā arī veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanai izmantotajiem datiem ir jābūt drošticamiem, vienotā formātā, konsekventiem, savam galamērķim piemērotiem, reprezentatīviem un izmērāmiem. |
| --- | --- |

17.

| 18. | tomēr konstatē, ka vairākas dalībvalstis valsts, vietējā vai reģionālā līmenī jau rūpējas par digitālu risinājumu meklēšanu datu apmaiņai starp dažādām nozarēm, kā arī lielai daļai citu elementu, kas apskatīti šajā regulā. Tāpēc būtu vēlams izmantot pieredzi, kas gūta šādās iniciatīvās, un turpmākās iespējas, ko paver Eiropas veselības datu telpa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver arī, ka, izstrādājot satvaru datu apmaiņai starp dalībvalstīm, ir jārūpējas, lai tas būtu balstīts uz tādiem starptautiskiem standartiem kā Veselības aprūpes ātrās sadarbspējas resursu profilēšana (FHIR) un Klīniskās terminoloģijas sistematizētā medicīniskā nomenklatūra (SNOMED-CT). Tādējādi Eiropas līmenī paveiktais darbs vajadzības gadījumā būs piemērots arī trešām valstīm, kuras jau tagad mācās no dažādu dalībvalstu pieredzes vai sadarbojas ar tām, lai, piemēram, nodrošinātu raitu datu apmaiņu starp savām sistēmām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka, dodot fiziskām personām tiesības un iespēju mainīt savas pacienta kartes datus vai pievienot noteiktus jaunus datus, varētu rasties ierakstu kvalitātes problēmas, un iesaka dziļāk analizēt to, kādā veidā būtu iespējams šos jautājumus risināt; |
| --- | --- |

20.

Pārvaldība

| 21. | uzsver, ka ir nepieciešams izvēlēties daudzlīmeņu pārvaldību un tādu pieeju, kas būtu pozicionēta ne tikai Savienības un dalībvalstu līmenī, bet arī reģionālā un vietējā līmenī, jo tikai tā būs iespējams garantēt, lai Eiropas veselības datu telpas izveide vainagotos ar panākumiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka viena no problēmām, kas apgrūtinās Eiropas veselības datu telpas izveidi, būs resursu un tādas infrastruktūras, tostarp aparatūras, nodrošināšana, kas būtu piemērota, lai valsts, reģionālā un vietējā līmenī varētu glabāt veselības datus, dot tiem piekļuvi un veikt to apmaiņu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanas, pētniecības, kā arī politikas un regulatīvo darbību izstrādes nolūkā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ir svarīgi skaidrāk noteikt Eiropas veselības datu telpas padomes lomu un kompetenci. Ir skaidrs, ka tās sastāvā būs digitālās veselības jomas iestāžu un veselības datu piekļuves struktūru pārstāvji no visām dalībvalstīm, tomēr nav saprotams, kāda būs novērotāju, ekspertu, ieinteresēto personu un citu trešo personu loma, kā arī kādā kārtībā viņi piedalīsies šīs padomes darbā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka priekšlikuma īstenošanai ir nepieciešams standartizēt dalībvalstu datus, lai varētu veikt datu apmaiņu. Šis process vietējām un reģionālajām pašvaldībām var radīt būtiskas administratīvās un finansiālās sekas, jo attiecīgā gadījumā tām nāksies savās informātikas sistēmās, kuras jau darbojas, iekļaut jaunus, ar datiem saistītus standartus un sagatavot darbiniekus, lai viņi varētu ar tiem strādāt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa, lai Komiteja, būdama vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāve, tiktu iekļauta Eiropas veselības datu telpas padomē; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ņemot vērā to, ka pašreizējais priekšlikums dod iespēju samērā lielu daļu šo konkrēto aspektu īstenot ar īstenošanas aktu palīdzību, norāda, ka pašreiz ir grūti izprast, ko regula praksē nozīmēs pacientiem, veselības aprūpei, pētniecībai, novatoriem un citiem veselības datu lietotājiem; |
| --- | --- |

26.

Subsidiaritāte

| 27. | uzskata, ka nekas neliecina, ka regulas priekšlikums pašreizējā redakcijā varētu radīt problēmas, kas būtu saistītas ar ierosināto datu pārnesamības un sadarbspējas mērķu atbilstību subsidiaritātes principam, jo dalībvalstis un reģionālās un vietējās pašvaldības, darbodamās atsevišķi, nevar pienācīgi reglamentēt šos aspektus. Turklāt Eiropas veselības datu telpas pozitīvās iezīmes palīdz mazināt nevienlīdzību starp dažādiem Eiropas Savienības reģioniem un sniegt kvalitatīvu informāciju vietējām vajadzībām pielāgotas veselības politikas izstrādei. Jāņem vērā arī Eiropas veselības datu telpas priekšrocības zinātnes aspektā, piemēram, lai apzinātu dažādu izmantoto veselības aprūpes tehnoloģiju pozitīvo un negatīvo, kaitīgo ietekmi, šos rezultātus ātri izmantojot pat tālākajos vai mazāk attīstītajos reģionos. Tomēr īpaša uzmanība ir jāpievērš tam, lai ar ierosināto regulu Savienībai netiktu piešķirtas pārmērīgas pilnvaras un tiktu ievērotas dalībvalstu un reģionālo vai vietējo pašvaldību tiesības lemt par savas veselības aprūpes sistēmas organizēšanu, jo vairākas valstis ir uzticējušas reģionālajām un vietējām pašvaldībām vairāk pienākumu veselības aprūpes pakalpojumu organizēšanā, lai lēmumi tiktu pieņemti iedzīvotājiem tuvākajā līmenī. |
| --- | --- |

27.

Briselē, 2023. gada 8. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

1

(2)  RK atzinums par tematu “Eiropas Zāļu stratēģija un tiesību akta priekšlikums par Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) pilnvaru maiņu” (OV C 300, 27.7.2021., 87. lpp.).

2

EMA

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/2102 (2016. gada 26. oktobris) par publiskā sektora struktūru tīmekļvietņu un mobilo lietotņu piekļūstamību (OV L 327, 2.12.2016., 1. lpp.).

3

---

| 3.5.2023 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 157/82 |
| --- | --- | --- | --- |

3.5.2023

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 157/82

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums par tematu “Vienotā tirgus ārkārtas instruments”

(2023/C 157/11)

| Ziņotāja: | Muhterem ARAS (DE/Zaļie), Bādenes-Virtembergas landtāga priekšsēdētāja |
| --- | --- |
| Atsauces: | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa instrumenta izveidi un Padomes Regulas (EK) Nr. 2679/98 atcelšanu
  COM(2022) 459 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Regulas (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426, (ES) 2019/1009 un (ES) Nr. 305/2011
  COM(2022) 461 final
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Direktīvas 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES
  COM(2022) 462 final |

Ziņotāja:

Muhterem ARAS (DE/Zaļie), Bādenes-Virtembergas landtāga priekšsēdētāja

Atsauces:

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa instrumenta izveidi un Padomes Regulas (EK) Nr. 2679/98 atcelšanu

COM(2022) 459 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Regulas (ES) 2016/424, (ES) 2016/425, (ES) 2016/426, (ES) 2019/1009 un (ES) Nr. 305/2011

COM(2022) 461 final

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko attiecībā uz ārkārtas procedūrām atbilstības novērtēšanai, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai sakarā ar vienotā tirgus ārkārtas situāciju groza Direktīvas 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES

COM(2022) 462 final

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa instrumenta izveidi un Padomes Regulas (EK) Nr. 2679/98 atcelšanu

COM(2022) 459 final

1. grozījums

33. apsvēruma grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Turklāt, lai nodrošinātu krīzē būtisku preču pieejamību ārkārtējā stāvoklī vienotajā tirgū, Komisija var ieteikt dalībvalstīm veikt stratēģisko rezervju sadali, pienācīgi ievērojot solidaritātes, nepieciešamības un proporcionalitātes principus. | Turklāt, lai nodrošinātu krīzē būtisku preču pieejamību ārkārtējā stāvoklī vienotajā tirgū, Komisija var ieteikt dalībvalstīm veikt stratēģisko rezervju sadali, pienācīgi ievērojot solidaritātes, nepieciešamības un proporcionalitātes principus.
  Jāņem vērā dažādās vietējās un reģionālās vajadzības, piemēram, tālākos reģionos, blīvi apdzīvotās pilsētās, lauku apvidos vai pierobežas reģionos. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Turklāt, lai nodrošinātu krīzē būtisku preču pieejamību ārkārtējā stāvoklī vienotajā tirgū, Komisija var ieteikt dalībvalstīm veikt stratēģisko rezervju sadali, pienācīgi ievērojot solidaritātes, nepieciešamības un proporcionalitātes principus.

Turklāt, lai nodrošinātu krīzē būtisku preču pieejamību ārkārtējā stāvoklī vienotajā tirgū, Komisija var ieteikt dalībvalstīm veikt stratēģisko rezervju sadali, pienācīgi ievērojot solidaritātes, nepieciešamības un proporcionalitātes principus.
  Jāņem vērā dažādās vietējās un reģionālās vajadzības, piemēram, tālākos reģionos, blīvi apdzīvotās pilsētās, lauku apvidos vai pierobežas reģionos.

Pamatojums

Pašsaprotams

2. grozījums

1. panta 3. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis regulāri veic informācijas apmaiņu savā starpā un ar Komisiju par visiem jautājumiem, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā. | Dalībvalstis regulāri veic informācijas apmaiņu savā starpā un ar Komisiju, kā arī Eiropas Parlamentu, Eiropas Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju
  par visiem jautājumiem, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis regulāri veic informācijas apmaiņu savā starpā un ar Komisiju par visiem jautājumiem, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā.

Dalībvalstis regulāri veic informācijas apmaiņu savā starpā un ar Komisiju, kā arī Eiropas Parlamentu, Eiropas Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju
  par visiem jautājumiem, kuri ietilpst šīs regulas darbības jomā.

Pamatojums

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāīsteno daudzi pasākumi, kas aktivizēti saskaņā ar vienotā tirgus ārkārtas instrumentu. Tāpēc tās būtu vismaz jāinformē, iesaistot RK.

3. grozījums

2. panta 8. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šī regula neskar dalībvalstu atbildību par valsts drošības aizsardzību vai to tiesības aizsargāt citas būtiskas valsts funkcijas, tajā skaitā valsts teritoriālās integritātes nodrošināšanu un likuma un kārtības uzturēšanu. | Šī regula neskar dalībvalstu
  vispārējo
  atbildību par valsts drošības aizsardzību vai to tiesības aizsargāt citas būtiskas valsts funkcijas, tajā skaitā valsts teritoriālās integritātes nodrošināšanu un likuma un kārtības uzturēšanu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šī regula neskar dalībvalstu atbildību par valsts drošības aizsardzību vai to tiesības aizsargāt citas būtiskas valsts funkcijas, tajā skaitā valsts teritoriālās integritātes nodrošināšanu un likuma un kārtības uzturēšanu.

Šī regula neskar dalībvalstu
  vispārējo
  atbildību par valsts drošības aizsardzību vai to tiesības aizsargāt citas būtiskas valsts funkcijas, tajā skaitā valsts teritoriālās integritātes nodrošināšanu un likuma un kārtības uzturēšanu.

Pamatojums

Skaidrības labad ir jāpievieno vārds “vispārējo”, lai saglabātu brīvas aprites noteikumus 16. un turpmākajos pantos.

4. grozījums

4. panta 3. punkta grozījums un papildinājums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Padomdevēju grupu vada un tās sekretariāta darbību nodrošina Komisija. Komisija var uzaicināt piedalīties padomdevējas grupas sanāksmēs novērotāja statusā
  Eiropas Parlamenta pārstāvi
  , pārstāvjus no EBTA valstīm, kuras ir parakstījušas Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, uzņēmēju pārstāvjus, ieinteresēto personu organizācijas, sociālos partnerus un ekspertus. Tā uzaicina pārstāvjus no citām krīzē būtiskām Savienības līmeņa struktūrām piedalīties padomdevēju grupas attiecīgajās sanāksmēs novērotāju statusā. | Padomdevēju grupu vada un tās sekretariāta darbību nodrošina Komisija.
  Pastāvīgi padomdevēju grupas locekļi ir arī Eiropas Parlamenta un Eiropas Reģionu komitejas pārstāvji.
  Komisija var uzaicināt piedalīties padomdevējas grupas sanāksmēs novērotāja statusā pārstāvjus no EBTA valstīm, kuras ir parakstījušas Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, uzņēmēju pārstāvjus, ieinteresēto personu organizācijas, sociālos partnerus un ekspertus. Tā uzaicina pārstāvjus no citām krīzē būtiskām Savienības līmeņa struktūrām piedalīties padomdevēju grupas attiecīgajās sanāksmēs novērotāju statusā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Padomdevēju grupu vada un tās sekretariāta darbību nodrošina Komisija. Komisija var uzaicināt piedalīties padomdevējas grupas sanāksmēs novērotāja statusā
  Eiropas Parlamenta pārstāvi
  , pārstāvjus no EBTA valstīm, kuras ir parakstījušas Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, uzņēmēju pārstāvjus, ieinteresēto personu organizācijas, sociālos partnerus un ekspertus. Tā uzaicina pārstāvjus no citām krīzē būtiskām Savienības līmeņa struktūrām piedalīties padomdevēju grupas attiecīgajās sanāksmēs novērotāju statusā.

Padomdevēju grupu vada un tās sekretariāta darbību nodrošina Komisija.
  Pastāvīgi padomdevēju grupas locekļi ir arī Eiropas Parlamenta un Eiropas Reģionu komitejas pārstāvji.
  Komisija var uzaicināt piedalīties padomdevējas grupas sanāksmēs novērotāja statusā pārstāvjus no EBTA valstīm, kuras ir parakstījušas Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, uzņēmēju pārstāvjus, ieinteresēto personu organizācijas, sociālos partnerus un ekspertus. Tā uzaicina pārstāvjus no citām krīzē būtiskām Savienības līmeņa struktūrām piedalīties padomdevēju grupas attiecīgajās sanāksmēs novērotāju statusā.

Pamatojums

Eiropas Parlamentam un Eiropas Reģionu komitejai jābūt pārstāvētai padomdevējā grupā ar pastāvīgām vietām, lai nodrošinātu parlamentāro uzraudzību un iesaistītu vietējās un reģionālās pašvaldības, kas īsteno ES tiesību aktus uz vietas. Vietējās un reģionālās pašvaldības ir arī tās, kas ir tieši pakļautas krīzes problēmām un ietekmei un var sniegt nepastarpinātus ziņojumus. Vietējo un reģionālo pašvaldību intereses padomdevēju grupā var pārstāvēt Eiropas Reģionu komiteja.

5. grozījums

5. panta 1. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis izrauga centrālos koordinācijas birojus, kuri atbild par kontaktiem, koordināciju un informācijas apmaiņu ar pārējo dalībvalstu centrālajiem koordinācijas birojiem un Savienības līmeņa centrālo koordinācijas biroju saskaņā ar šo regulu. Šādi koordinācijas biroji koordinē un apkopo no attiecīgajām valsts kompetentajām iestādēm saņemto informāciju. | Dalībvalstis
  , iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības,
  izrauga centrālos koordinācijas birojus, kuri atbild par kontaktiem, koordināciju un informācijas apmaiņu ar pārējo dalībvalstu centrālajiem koordinācijas birojiem un Savienības līmeņa centrālo koordinācijas biroju saskaņā ar šo regulu. Šādi koordinācijas biroji koordinē un apkopo no attiecīgajām valsts
  , reģionālajām un vietējām
  kompetentajām iestādēm saņemto informāciju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis izrauga centrālos koordinācijas birojus, kuri atbild par kontaktiem, koordināciju un informācijas apmaiņu ar pārējo dalībvalstu centrālajiem koordinācijas birojiem un Savienības līmeņa centrālo koordinācijas biroju saskaņā ar šo regulu. Šādi koordinācijas biroji koordinē un apkopo no attiecīgajām valsts kompetentajām iestādēm saņemto informāciju.

Dalībvalstis
  , iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības,
  izrauga centrālos koordinācijas birojus, kuri atbild par kontaktiem, koordināciju un informācijas apmaiņu ar pārējo dalībvalstu centrālajiem koordinācijas birojiem un Savienības līmeņa centrālo koordinācijas biroju saskaņā ar šo regulu. Šādi koordinācijas biroji koordinē un apkopo no attiecīgajām valsts
  , reģionālajām un vietējām
  kompetentajām iestādēm saņemto informāciju.

Pamatojums

Ierosināts iesaistīt reģionālās un vietējās iestādes, jo valstu koordinācijas biroji vien nevar nodrošināt informācijas apmaiņu. Atkarībā no dalībvalstu politiskās un konstitucionālās struktūras papildus var izveidot reģionālos vai vietējos birojus.

6. grozījums

Papildina 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| a) | sadarbību starp valsts un Savienības līmeņa kompetentajām iestādēm vienotā tirgus modrības un ārkārtēja režīma pārvaldībai vienotā tirgus nozarēs, kad ir ieviests kāds no šiem režīmiem; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

a)

sadarbību starp valsts un Savienības līmeņa kompetentajām iestādēm vienotā tirgus modrības un ārkārtēja režīma pārvaldībai vienotā tirgus nozarēs, kad ir ieviests kāds no šiem režīmiem;

| a) | sadarbību starp
  vietējā, reģionālā,
  valsts un Savienības līmeņa kompetentajām iestādēm vienotā tirgus modrības un ārkārtēja režīma pārvaldībai vienotā tirgus nozarēs, kad ir ieviests kāds no šiem režīmiem; |
| --- | --- |

a)

sadarbību starp
  vietējā, reģionālā,
  valsts un Savienības līmeņa kompetentajām iestādēm vienotā tirgus modrības un ārkārtēja režīma pārvaldībai vienotā tirgus nozarēs, kad ir ieviests kāds no šiem režīmiem;

Pamatojums

Vietējo un reģionālo pašvaldību iesaiste.

7. grozījums

Papildina 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| saraksts, kurā uzskaitītas attiecīgās valsts kompetentās iestādes, saskaņā ar 5. pantu izraudzītie centrālie koordinācijas biroji un 21. pantā minētie vienotie kontaktpunkti, to kontaktinformācija, kā arī uzdevumi un pienākumi, kas tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir noteikti modrības un ārkārtēja režīma laikā; | saraksts, kurā uzskaitītas attiecīgās valsts
  , reģionālās un vietējās
  kompetentās iestādes, saskaņā ar 5. pantu izraudzītie centrālie koordinācijas biroji un 21. pantā minētie vienotie kontaktpunkti, to kontaktinformācija, kā arī uzdevumi un pienākumi, kas tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir noteikti modrības un ārkārtēja režīma laikā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

saraksts, kurā uzskaitītas attiecīgās valsts kompetentās iestādes, saskaņā ar 5. pantu izraudzītie centrālie koordinācijas biroji un 21. pantā minētie vienotie kontaktpunkti, to kontaktinformācija, kā arī uzdevumi un pienākumi, kas tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir noteikti modrības un ārkārtēja režīma laikā;

saraksts, kurā uzskaitītas attiecīgās valsts
  , reģionālās un vietējās
  kompetentās iestādes, saskaņā ar 5. pantu izraudzītie centrālie koordinācijas biroji un 21. pantā minētie vienotie kontaktpunkti, to kontaktinformācija, kā arī uzdevumi un pienākumi, kas tiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir noteikti modrības un ārkārtēja režīma laikā;

Pamatojums

Ierosināts atkarībā no dalībvalstu struktūras iesaistīt vietējo un reģionālo līmeni.

8. grozījums

Papildina un groza 8. panta 3. punkta c) apakšpunktu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| ģeogrāfiskais apgabals; traucējuma vai iespējamā traucējuma skartā vienotā tirgus daļa; ietekme uz konkrētiem ģeogrāfiskiem apgabaliem, kas ir īpaši neaizsargāti pret piegādes ķēžu traucējumiem vai kurus šādi traucējumi var skart ar lielāku varbūtību, tajā skaitā uz ES tālākajiem reģioniem; | ģeogrāfiskais apgabals; traucējuma vai iespējamā traucējuma skartā vienotā tirgus daļa; ietekme uz konkrētiem ģeogrāfiskiem apgabaliem, kas ir īpaši neaizsargāti pret piegādes ķēžu traucējumiem vai kurus šādi traucējumi var skart ar lielāku varbūtību, tajā skaitā uz ES
  pierobežas reģioniem un
  tālākajiem reģioniem; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

ģeogrāfiskais apgabals; traucējuma vai iespējamā traucējuma skartā vienotā tirgus daļa; ietekme uz konkrētiem ģeogrāfiskiem apgabaliem, kas ir īpaši neaizsargāti pret piegādes ķēžu traucējumiem vai kurus šādi traucējumi var skart ar lielāku varbūtību, tajā skaitā uz ES tālākajiem reģioniem;

ģeogrāfiskais apgabals; traucējuma vai iespējamā traucējuma skartā vienotā tirgus daļa; ietekme uz konkrētiem ģeogrāfiskiem apgabaliem, kas ir īpaši neaizsargāti pret piegādes ķēžu traucējumiem vai kurus šādi traucējumi var skart ar lielāku varbūtību, tajā skaitā uz ES
  pierobežas reģioniem un
  tālākajiem reģioniem;

Pamatojums

Pašsaprotams

9. grozījums

9. panta 1. punkta a) apakšpunkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja Komisija, ņemot vērā padomdevējas grupas sniegto atzinumu, uzskata, ka pastāv 3. panta 2. punktā minētais apdraudējums, tā ar īstenošanas aktu aktivizē modrības režīmu uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus. Šādā īstenošanas aktā iekļauj:






  a) | krīzes iespējamās ietekmes novērtējumu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja Komisija, ņemot vērā padomdevējas grupas sniegto atzinumu, uzskata, ka pastāv 3. panta 2. punktā minētais apdraudējums, tā ar īstenošanas aktu aktivizē modrības režīmu uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus. Šādā īstenošanas aktā iekļauj:

a)

krīzes iespējamās ietekmes novērtējumu;

Ja Komisija, ņemot vērā padomdevējas grupas sniegto atzinumu, uzskata, ka pastāv 3. panta 2. punktā minētais apdraudējums, tā ar īstenošanas aktu aktivizē modrības režīmu uz laikposmu, kas nepārsniedz sešus mēnešus. Šādā īstenošanas aktā iekļauj:

| a) | krīzes iespējamās ietekmes
  , tostarp pierobežas reģionu īpašās situācijas
  novērtējumu; |
| --- | --- |

a)

krīzes iespējamās ietekmes
  , tostarp pierobežas reģionu īpašās situācijas
  novērtējumu;

Pamatojums

Pašsaprotams

10. grozījums

11. panta 5. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Valstu kompetentās iestādes pienācīgi ņem vērā administratīvo slodzi, ko informācijas pieprasījumi var radīt uzņēmējiem, sevišķi MVU, un nodrošina, lai
  tas
  būtu
  minimāls
  . | Valstu kompetentās iestādes pienācīgi ņem vērā administratīvo slodzi, ko informācijas pieprasījumi var radīt uzņēmējiem, sevišķi MVU, un nodrošina, lai
  pieprasījumu saturs
  būtu
  samērīgs un nepārsniegtu to, kas ir vajadzīgs 9. panta izpildei
  . |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Valstu kompetentās iestādes pienācīgi ņem vērā administratīvo slodzi, ko informācijas pieprasījumi var radīt uzņēmējiem, sevišķi MVU, un nodrošina, lai
  tas
  būtu
  minimāls
  .

Valstu kompetentās iestādes pienācīgi ņem vērā administratīvo slodzi, ko informācijas pieprasījumi var radīt uzņēmējiem, sevišķi MVU, un nodrošina, lai
  pieprasījumu saturs
  būtu
  samērīgs un nepārsniegtu to, kas ir vajadzīgs 9. panta izpildei
  .

Pamatojums

Nav pieļaujams nevajadzīgs slogs uzņēmumiem.

11. grozījums

Papildina 12. panta 2. punkta a) apakšpunktu

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija var ar īstenošanas aktiem prasīt, lai dalībvalstis sniegtu par precēm, kuras ir uzskaitītas atbilstīgi 9. panta 1. punktam pieņemtajā īstenošanas aktā, informāciju par visu tālāk minēto:






  a) | pašreizējie krājumi to teritorijā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija var ar īstenošanas aktiem prasīt, lai dalībvalstis sniegtu par precēm, kuras ir uzskaitītas atbilstīgi 9. panta 1. punktam pieņemtajā īstenošanas aktā, informāciju par visu tālāk minēto:

a)

pašreizējie krājumi to teritorijā;

Komisija var ar īstenošanas aktiem prasīt, lai dalībvalstis sniegtu par precēm, kuras ir uzskaitītas atbilstīgi 9. panta 1. punktam pieņemtajā īstenošanas aktā, informāciju par visu tālāk minēto:

| a) | pašreizējie krājumi
  un atrašanās vietas
  to teritorijā; |
| --- | --- |

a)

pašreizējie krājumi
  un atrašanās vietas
  to teritorijā;

Pamatojums

Ir svarīgi noskaidrot, vai dalībvalstis uzglabā krīzes pārvarēšanai vajadzīgas preces, lai ārkārtas situācijā tās varētu savlaicīgi nogādāt arī uz attālām teritorijām.

12. grozījums

12. panta 3. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pienācīgi ņemot vērā to teritorijā uzņēmēju rīcībā esošos vai veidojošos krājumus, dalībvalstis pieliek visas pūles, lai izveidotu stratēģiskas nozīmes preču stratēģiskās rezerves, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu. Komisija sniedz atbalstu dalībvalstīm, lai koordinētu un racionalizētu to centienus. | Pienācīgi ņemot vērā to teritorijā uzņēmēju rīcībā esošos vai veidojošos krājumus
  un teritoriālo līdzsvaru un īpašu uzmanību pievēršot salu, kalnu un citiem attāliem reģioniem,
  dalībvalstis pieliek visas pūles, lai izveidotu stratēģiskas nozīmes preču stratēģiskās rezerves, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu. Komisija sniedz atbalstu dalībvalstīm, lai koordinētu un racionalizētu to centienus. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pienācīgi ņemot vērā to teritorijā uzņēmēju rīcībā esošos vai veidojošos krājumus, dalībvalstis pieliek visas pūles, lai izveidotu stratēģiskas nozīmes preču stratēģiskās rezerves, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu. Komisija sniedz atbalstu dalībvalstīm, lai koordinētu un racionalizētu to centienus.

Pienācīgi ņemot vērā to teritorijā uzņēmēju rīcībā esošos vai veidojošos krājumus
  un teritoriālo līdzsvaru un īpašu uzmanību pievēršot salu, kalnu un citiem attāliem reģioniem,
  dalībvalstis pieliek visas pūles, lai izveidotu stratēģiskas nozīmes preču stratēģiskās rezerves, kas noteiktas saskaņā ar 1. punktu. Komisija sniedz atbalstu dalībvalstīm, lai koordinētu un racionalizētu to centienus.

Pamatojums

Pašsaprotams

13. grozījums

15. panta 1. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja Komisija, ņemot vērā padomdevējas grupas sniegto atzinumu, uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu, tā ierosina Padomei pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu. Ņemot vērā steidzamas un ārkārtējas apstākļu izmaiņas, Komisija cenšas to izdarīt ne vēlāk kā 30 dienas pirms tā perioda beigām, kurā ir aktivizēts vienotā tirgus ārkārtējais režīms. Padome ar īstenošanas aktu var pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu ne vairāk kā par sešiem mēnešiem. | Ja Komisija, ņemot vērā padomdevējas grupas sniegto atzinumu, uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu, tā ierosina Padomei pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu. Ņemot vērā steidzamas un ārkārtējas apstākļu izmaiņas, Komisija cenšas to izdarīt ne vēlāk kā 30 dienas pirms tā perioda beigām, kurā ir aktivizēts vienotā tirgus ārkārtējais režīms. Padome ar īstenošanas aktu var pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu ne vairāk kā par sešiem mēnešiem.
  Ja termiņš netiek pagarināts, vienotā tirgus ārkārtas režīms automātiski zaudē spēku. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja Komisija, ņemot vērā padomdevējas grupas sniegto atzinumu, uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu, tā ierosina Padomei pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu. Ņemot vērā steidzamas un ārkārtējas apstākļu izmaiņas, Komisija cenšas to izdarīt ne vēlāk kā 30 dienas pirms tā perioda beigām, kurā ir aktivizēts vienotā tirgus ārkārtējais režīms. Padome ar īstenošanas aktu var pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu ne vairāk kā par sešiem mēnešiem.

Ja Komisija, ņemot vērā padomdevējas grupas sniegto atzinumu, uzskata, ka ir nepieciešams pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu, tā ierosina Padomei pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu. Ņemot vērā steidzamas un ārkārtējas apstākļu izmaiņas, Komisija cenšas to izdarīt ne vēlāk kā 30 dienas pirms tā perioda beigām, kurā ir aktivizēts vienotā tirgus ārkārtējais režīms. Padome ar īstenošanas aktu var pagarināt vienotā tirgus ārkārtējo režīmu ne vairāk kā par sešiem mēnešiem.
  Ja termiņš netiek pagarināts, vienotā tirgus ārkārtas režīms automātiski zaudē spēku.

Pamatojums

Ārkārtas pasākumiem vienmēr jābūt ierobežotiem laikā un tiem ir jābeidzas automātiski, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu. Tas ir minēts 14. panta 3. punktā par aktivizēšanu, bet ne pantā par dezaktivēšanu. Tāpēc ierosināts precizējums.

14. grozījums

16. panta 1. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Pieņemot un piemērojot valsts pasākumus, reaģējot uz vienotā tirgus ārkārtēju stāvokli un krīzi, dalībvalstis nodrošina, ka to rīcība pilnīgi atbilst Līgumam un Savienības tiesību aktiem, it īpaši šajā pantā noteiktajām prasībām. | Pieņemot un piemērojot valsts pasākumus, reaģējot uz vienotā tirgus ārkārtēju stāvokli un krīzi, dalībvalstis nodrošina, ka to rīcība
  (galvenokārt saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu īstenotie pasākumi)
  pilnīgi atbilst Līgumam un Savienības tiesību aktiem, it īpaši
  prioritārajām
  šajā pantā noteiktajām prasībām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Pieņemot un piemērojot valsts pasākumus, reaģējot uz vienotā tirgus ārkārtēju stāvokli un krīzi, dalībvalstis nodrošina, ka to rīcība pilnīgi atbilst Līgumam un Savienības tiesību aktiem, it īpaši šajā pantā noteiktajām prasībām.

Pieņemot un piemērojot valsts pasākumus, reaģējot uz vienotā tirgus ārkārtēju stāvokli un krīzi, dalībvalstis nodrošina, ka to rīcība
  (galvenokārt saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu īstenotie pasākumi)
  pilnīgi atbilst Līgumam un Savienības tiesību aktiem, it īpaši
  prioritārajām
  šajā pantā noteiktajām prasībām.

Pamatojums

Lai vienotā tirgus ārkārtas instrumenta noteikumi par brīvu pārvietošanos būtu efektīvi, tiem daļēji jāprevalē pār Šengenas Robežu kodeksu, jo pretējā gadījumā dalībvalstis var ieviest vienpusēju un nekoordinētu robežkontroli, kas pēc savas būtības varētu nozīmēt robežu slēgšanu.

15. grozījums

16. panta 2. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katru ierobežojumu ierobežo laikā un atceļ, tiklīdz apstākļi atļauj. Nosakot ierobežojumus, jāņem vērā arī apstākļi pierobežas reģionos. | Katru ierobežojumu ierobežo laikā
  , regulāri pārbauda
  un atceļ, tiklīdz apstākļi atļauj. Nosakot ierobežojumus, jāņem vērā arī apstākļi pierobežas reģionos. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katru ierobežojumu ierobežo laikā un atceļ, tiklīdz apstākļi atļauj. Nosakot ierobežojumus, jāņem vērā arī apstākļi pierobežas reģionos.

Katru ierobežojumu ierobežo laikā
  , regulāri pārbauda
  un atceļ, tiklīdz apstākļi atļauj. Nosakot ierobežojumus, jāņem vērā arī apstākļi pierobežas reģionos.

Pamatojums

Pašsaprotams

16. grozījums

16. panta 5. punkta grozījums un papildinājums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas tiek informētas par pasākumiem, kas ierobežo preču, pakalpojumu un personu, to vidū darba ņēmēju un pakalpojumu sniedzēju, brīvu kustību, pirms to stāšanās spēkā. Dalībvalstis nodrošina pastāvīgu dialogu ar ieinteresētajām personām, ieskaitot saziņu ar sociālajiem partneriem un starptautiskajiem partneriem. | Dalībvalstis nodrošina, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas
  , kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības
  tiek informētas par pasākumiem, kas ierobežo preču, pakalpojumu un personu, to vidū darba ņēmēju un pakalpojumu sniedzēju, brīvu kustību, pirms to stāšanās spēkā. Dalībvalstis nodrošina pastāvīgu dialogu ar ieinteresētajām personām, ieskaitot saziņu ar Eiropas Reģionu komiteju, sociālajiem partneriem un starptautiskajiem partneriem. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas tiek informētas par pasākumiem, kas ierobežo preču, pakalpojumu un personu, to vidū darba ņēmēju un pakalpojumu sniedzēju, brīvu kustību, pirms to stāšanās spēkā. Dalībvalstis nodrošina pastāvīgu dialogu ar ieinteresētajām personām, ieskaitot saziņu ar sociālajiem partneriem un starptautiskajiem partneriem.

Dalībvalstis nodrošina, ka visas attiecīgās ieinteresētās personas
  , kā arī vietējās un reģionālās pašvaldības
  tiek informētas par pasākumiem, kas ierobežo preču, pakalpojumu un personu, to vidū darba ņēmēju un pakalpojumu sniedzēju, brīvu kustību, pirms to stāšanās spēkā. Dalībvalstis nodrošina pastāvīgu dialogu ar ieinteresētajām personām, ieskaitot saziņu ar Eiropas Reģionu komiteju, sociālajiem partneriem un starptautiskajiem partneriem.

Pamatojums

Nodrošināts, ka tiek iekļautas vietējās un reģionālās pašvaldības.

17. grozījums

19. panta 2. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis iesniedz Komisijai paziņojumu par iemesliem, kuru dēļ šāda pasākuma ieviešana ir pamatota un samērīga, ja iemesli jau nav skaidri norādīti paziņotajā pasākumā. Dalībvalstis iesniedz Komisijai pilnu to
  valsts normatīvo vai administratīvo
  aktu tekstu, kuros ietverts pasākums vai kuri ir grozīti ar šo pasākumu. | Dalībvalstis iesniedz Komisijai paziņojumu par iemesliem, kuru dēļ šāda pasākuma ieviešana ir pamatota un samērīga, ja iemesli jau nav skaidri norādīti paziņotajā pasākumā. Dalībvalstis iesniedz Komisijai pilnu to
  šajās valstīs piemērojamo tiesību
  aktu tekstu, kuros ietverts pasākums vai kuri ir grozīti ar šo pasākumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis iesniedz Komisijai paziņojumu par iemesliem, kuru dēļ šāda pasākuma ieviešana ir pamatota un samērīga, ja iemesli jau nav skaidri norādīti paziņotajā pasākumā. Dalībvalstis iesniedz Komisijai pilnu to
  valsts normatīvo vai administratīvo
  aktu tekstu, kuros ietverts pasākums vai kuri ir grozīti ar šo pasākumu.

Dalībvalstis iesniedz Komisijai paziņojumu par iemesliem, kuru dēļ šāda pasākuma ieviešana ir pamatota un samērīga, ja iemesli jau nav skaidri norādīti paziņotajā pasākumā. Dalībvalstis iesniedz Komisijai pilnu to
  šajās valstīs piemērojamo tiesību
  aktu tekstu, kuros ietverts pasākums vai kuri ir grozīti ar šo pasākumu.

Pamatojums

Dažās dalībvalstīs reģioni var pieņemt savus vai papildu noteikumus, tāpēc būtu jāmin ne tikai valstu tiesību akti, bet gan visi attiecīgajā dalībvalstī piemērojamie tiesību akti.

18. grozījums

21. panta 2. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka pilsoņi, patērētāji, uzņēmēji un darba ņēmēji un to pārstāvji pēc pieprasījuma un ar attiecīgo vienoto kontaktpunktu starpniecību var saņemt informāciju no kompetentajām iestādēm par to, kā parasti tiek interpretēti un piemēroti attiecīgie valsts noteiktie krīzes pārvarēšanas pasākumi. Vajadzības gadījumā šādā informācijā jāiekļauj detalizēti norādījumi. Informāciju sniedz skaidrā, saprotamā un uztveramā valodā. Tā ir viegli pieejama no tālienes un elektroniski, un to pastāvīgi atjaunina. | Dalībvalstis nodrošina, ka pilsoņi, patērētāji,
  vietējās un reģionālās pašvaldības,
  uzņēmēji un darba ņēmēji un to pārstāvji pēc pieprasījuma un ar attiecīgo vienoto kontaktpunktu starpniecību var saņemt informāciju no kompetentajām iestādēm par to, kā parasti tiek interpretēti un piemēroti attiecīgie valsts noteiktie krīzes pārvarēšanas pasākumi. Vajadzības gadījumā šādā informācijā jāiekļauj detalizēti norādījumi. Informāciju sniedz skaidrā, saprotamā un uztveramā valodā. Tā ir viegli pieejama no tālienes un elektroniski, un to pastāvīgi atjaunina. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka pilsoņi, patērētāji, uzņēmēji un darba ņēmēji un to pārstāvji pēc pieprasījuma un ar attiecīgo vienoto kontaktpunktu starpniecību var saņemt informāciju no kompetentajām iestādēm par to, kā parasti tiek interpretēti un piemēroti attiecīgie valsts noteiktie krīzes pārvarēšanas pasākumi. Vajadzības gadījumā šādā informācijā jāiekļauj detalizēti norādījumi. Informāciju sniedz skaidrā, saprotamā un uztveramā valodā. Tā ir viegli pieejama no tālienes un elektroniski, un to pastāvīgi atjaunina.

Dalībvalstis nodrošina, ka pilsoņi, patērētāji,
  vietējās un reģionālās pašvaldības,
  uzņēmēji un darba ņēmēji un to pārstāvji pēc pieprasījuma un ar attiecīgo vienoto kontaktpunktu starpniecību var saņemt informāciju no kompetentajām iestādēm par to, kā parasti tiek interpretēti un piemēroti attiecīgie valsts noteiktie krīzes pārvarēšanas pasākumi. Vajadzības gadījumā šādā informācijā jāiekļauj detalizēti norādījumi. Informāciju sniedz skaidrā, saprotamā un uztveramā valodā. Tā ir viegli pieejama no tālienes un elektroniski, un to pastāvīgi atjaunina.

Pamatojums

Būtu jānodrošina, ka visiem ir iespējas piekļūt dalībvalstu vienotajiem kontaktpunktiem. Šādas iespējas var uzlabot reģionālais līmenis. Tas ir īpaši svarīgi pierobežas reģionos un nomaļās teritorijās.

19. grozījums

22. panta 2. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Savienības līmeņa vienotajā kontaktpunktā pilsoņiem, patērētājiem, uzņēmējiem, darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem tiek sniegta šāda palīdzība: (..) | Savienības līmeņa vienotajā kontaktpunktā pilsoņiem, patērētājiem,
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  uzņēmējiem, darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem tiek sniegta šāda palīdzība: (..) |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Savienības līmeņa vienotajā kontaktpunktā pilsoņiem, patērētājiem, uzņēmējiem, darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem tiek sniegta šāda palīdzība: (..)

Savienības līmeņa vienotajā kontaktpunktā pilsoņiem, patērētājiem,
  vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  uzņēmējiem, darba ņēmējiem un viņu pārstāvjiem tiek sniegta šāda palīdzība: (..)

Pamatojums

Nodrošināts, ka tiek iekļautas vietējās un reģionālās pašvaldības.

20. grozījums

24. panta 1. punkta grozījums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ja pastāv nopietns ar krīzi saistīts deficīts vai tā tūlītējas briesmas, Komisija var uzaicināt pārstāvības organizācijas vai uzņēmējus krīzē būtiskās piegādes ķēdēs noteiktā termiņā brīvprātīgi sniegt Komisijai specifisku informāciju par ražošanas jaudām un iespējamiem krīzē būtisko preču un to sastāvdaļu krājumiem Savienības ražotnēs un trešo valstu ražotnēs, kuras tās pārvalda, ar kurām tās slēdz līgumus vai no kurām iepērk krājumus, kā arī informāciju noteiktā termiņā par attiecīgiem piegādes ķēdes pārtraukumiem. | Ja pastāv nopietns ar krīzi saistīts deficīts vai tā tūlītējas briesmas, Komisija var uzaicināt pārstāvības organizācijas vai uzņēmējus krīzē būtiskās piegādes ķēdēs noteiktā termiņā brīvprātīgi sniegt Komisijai specifisku informāciju par ražošanas jaudām un iespējamiem krīzē būtisko preču un to sastāvdaļu krājumiem Savienības ražotnēs un trešo valstu ražotnēs, kuras tās pārvalda, ar kurām tās slēdz līgumus vai no kurām iepērk krājumus, kā arī informāciju noteiktā termiņā par attiecīgiem piegādes ķēdes pārtraukumiem.
  Komisija nodrošina, ka līdz minimumam tiek samazināts administratīvais un komerciālais slogs ekonomikas dalībniekiem, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, ka atbildes sniegšanas termiņi ir reāli un ka uzaicinājumu saturs ir samērīgs un absolūti nepieciešams. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ja pastāv nopietns ar krīzi saistīts deficīts vai tā tūlītējas briesmas, Komisija var uzaicināt pārstāvības organizācijas vai uzņēmējus krīzē būtiskās piegādes ķēdēs noteiktā termiņā brīvprātīgi sniegt Komisijai specifisku informāciju par ražošanas jaudām un iespējamiem krīzē būtisko preču un to sastāvdaļu krājumiem Savienības ražotnēs un trešo valstu ražotnēs, kuras tās pārvalda, ar kurām tās slēdz līgumus vai no kurām iepērk krājumus, kā arī informāciju noteiktā termiņā par attiecīgiem piegādes ķēdes pārtraukumiem.

Ja pastāv nopietns ar krīzi saistīts deficīts vai tā tūlītējas briesmas, Komisija var uzaicināt pārstāvības organizācijas vai uzņēmējus krīzē būtiskās piegādes ķēdēs noteiktā termiņā brīvprātīgi sniegt Komisijai specifisku informāciju par ražošanas jaudām un iespējamiem krīzē būtisko preču un to sastāvdaļu krājumiem Savienības ražotnēs un trešo valstu ražotnēs, kuras tās pārvalda, ar kurām tās slēdz līgumus vai no kurām iepērk krājumus, kā arī informāciju noteiktā termiņā par attiecīgiem piegādes ķēdes pārtraukumiem.
  Komisija nodrošina, ka līdz minimumam tiek samazināts administratīvais un komerciālais slogs ekonomikas dalībniekiem, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, ka atbildes sniegšanas termiņi ir reāli un ka uzaicinājumu saturs ir samērīgs un absolūti nepieciešams.

Pamatojums

Nav pieļaujams nevajadzīgs slogs uzņēmumiem.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA (RK)

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par vienotā tirgus ārkārtas instrumentu, lai turpmākās krīzes situācijās nodrošinātu vienotā tirgus darbību, tostarp personu brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Covid-19 pandēmijas laikā koordinēta ES rīcība deva iespēju atjaunot vienotā tirgus brīvības un ka Krievijas, pārkāpjot starptautisko tiesību normas, sāktais karš pret Ukrainu liecina, cik ātri var rasties jauna krīze; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka krīzes var nopietni ietekmēt vienoto tirgu; uzsver, cik svarīgi ir uz vajadzībām orientēti pasākumi, lai varētu mazināt krīžu radītas atšķirības Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, un uz vajadzībām orientēta kohēzijas politika, kas ar tādiem pašiem mērķiem vairo noturību pret krīzēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti norāda, ka it īpaši preču, personu un pakalpojumu brīva aprite ir jāpasargā no krīzēm; uzsver pierobežas reģionu īpašo nozīmi vienotā tirgus darbībā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka uz teritorijām, uz kurām attiecas Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pants, krīzes atstāj īpašu ietekmi, jo sava stāvokļa dēļ tās jau tāpat saskaras ar problēmām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tāpēc uzskata, ka vienotajam tirgum ir vajadzīgs stingrs vispārējs ES krīžu pārvaldības regulējums, kas papildinātu spēkā esošos un plānotos nozaru noteikumus; |
| --- | --- |

6.

Robežu pārvaldības aspekts vienotā tirgus ārkārtas instrumentā

| 7. | uzsver, ka it īpaši pierobežas reģioni cieš no krīzes izraisītas un it īpaši no vienpusējas un īstermiņa robežu slēgšanas; tā skar visu pārrobežu sadarbību tādās jomās kā izglītība, veselība un enerģētika, kā arī preču transports, pārrobežu darba ņēmēji, pakalpojumu sniedzēji, kā arī ģimenes un citas cilvēku savstarpējās attiecības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | īpaši norāda, ka robežkontrole pēc būtības līdzinās robežu slēgšanai, jo robežšķērsošanas vietās veidojas kilometriem gari sastrēgumi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tāpēc aicina Eiropas Komisiju noteikt, ka vienotā tirgus ārkārtas instrumenta brīvas pārvietošanās noteikumi daļēji prevalē pār Šengenas Robežu kodeksu, lai krīzes laikā nodrošinātu gan personu brīvu pārvietošanos, gan pakalpojumu un preču brīvu apriti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Padomi pēc regulas stāšanās spēkā sākt sarunas ar trešām valstīm pie ES ārējām robežām, lai panāktu atbilstošu brīvas pārvietošanās noteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | šajā saistībā norāda uz savu atzinumu par Šengenas zonas pārvaldības pārskatīšanu (1), kurā aicināts stingri ierobežot robežkontroli pie iekšējām robežām līdz kopumā ne vairāk kā 24 mēnešiem un paskaidrot, kāpēc nav piemēroti alternatīvi pasākumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mudina Padomi arī izbeigt bloķēt Eiropas pārrobežu mehānisma (ECBM) izveidi, lai pie robežām varētu īstenot vienkāršus starpvaldību risinājumus; |
| --- | --- |

12.

Reģionu viedoklis par vienotā tirgus ārkārtas instrumentu

| 13. | kopumā atzinīgi vērtē to, ka priekšlikumā izraudzīta vietējiem apstākļiem pielāgota pieeja un uzsvars likts uz ceļošanu un uzņēmējdarbību; vienlaikus aicina nodrošināt, ka vienotā tirgus ārkārtas instrumentam ir spēcīgāka teritoriālā dimensija, lai tas efektīvi darbotos vietējā līmenī; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minēto apsvērumu dēļ aicina pastāvīgi iesaistīt Eiropas Reģionu komitejas pārstāvjus padomdevēju grupā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina arī centrālo koordinācijas biroju izveidē iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas piekļūt vienotajam kontaktpunktam valsts līmenī un vienotajam kontaktpunktam Savienības līmenī; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vēlreiz norāda, ka (iespējamas) krīzes pārvarēšanai vajadzīgās preces vienotajā tirgū nav sadalītas vienmērīgi; uzsver, ka vajadzīga patiesa Eiropas solidaritāte, lai nodrošinātu šādu preču sadali smagi skartiem reģioniem; šajā saistībā atzinīgi vērtē eksporta ierobežošanas aizliegumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ierosina visā priekšlikumā vairāk saskaņot attiecīgās definīcijas un kritērijus un šajā saistībā vairāk ņemt vērā reģionu intereses; |
| --- | --- |

17.

Vienotā tirgus ārkārtas instrumenta pārvaldība

| 18. | šajā saistībā uzsver nepieciešamību precizēt atsevišķas definīcijas, lai panāktu juridisko noteiktību un precizētu, ar kādiem nosacījumiem, kādos apstākļos un kādās krīzes situācijās ir jāizmanto ārkārtas instruments; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē ierosināto luksofora sistēmu ar trim posmiem (proti, ārpuskārtas pasākumu plānošana, vienotā tirgus uzraudzība un vienotā tirgus ārkārtas situācija), kas uzlabos krīžu novēršanu, sagatavotību krīzēm un to pārvaldību; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ļoti atzinīgi vērtē uzsvaru uz informācijas apmaiņu, saziņu un koordināciju starp dalībvalstīm un mudina jaunu krīžu gadījumiem izveidot kopīgu tiešsaistes informācijas saskarni, piemēram, tādu kā Re-open EU, kas darbojās Covid-19 pandēmijas laikā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka jānodrošina papildināmība un saskaņotība ar nozaru un citiem vispārējiem noteikumiem (it īpaši Šengenas Robežu kodeksu), lai nepalielinātu juridisko nenoteiktību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkārtoti vērš uzmanību uz subsidiaritātes un proporcionalitātes principu un norāda, ka Komisijas priekšlikums ir ļoti tālejošs; uzsver, cik svarīgi ir instrumenta piemērošanas gaitā nodrošināt pietiekamu kontroli un pārredzamību, lai pārbaudītu un līdzsvarotu iespējamu un tālejošu Komisijai uzticēto pilnvaru paplašināšanu, un norāda, ka to var panākt tikai ar skaidriem un viennozīmīgiem kritērijiem un skaitliski izteiktām robežvērtībām, ko papildina pareiza procedūra, kura nodrošina ne tikai dalībvalstu un Eiropas Parlamenta, bet arī valstu un reģionu parlamentu iesaisti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka visos ārkārtas pasākumos ir jāgarantē darba tiesību un pamattiesību, tostarp sociālo, darba ņēmēju tiesību un arodbiedrību tiesību, efektīva izpilde un pilnīga ievērošana; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina vēlreiz apsvērt, cik nepieciešama un samērīga ir piegādes ķēžu uzraudzība, informācijas vākšana no uzņēmumiem un pienākums piešķirt prioritāti krīzē būtisku preču ražošanai, jo tieši krīzes laikā nebūtu pieļaujams liels papildu slogs uzņēmumiem un it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem; vismaz būtu jāpagarina īsie atbildēšanas termiņi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē stratēģiski svarīgu produktu atbilstības novērtēšanas paātrināšanu; ierosina to paplašināt arī uz citām produktu grupām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Eiropas Komisiju uzlabot kopīgo iepirkuma pasākumu pārredzamību un mācīties no kļūdām, kas tika pieļautas, slēdzot līgumus ar Covid-19 vakcīnu ražotājiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nobeigumā atzinīgi vērtē notiekošās debates par Eiropas stratēģiskās autonomijas stiprināšanu neatkarīgi no krīzēm un pauž cerību, ka Eiropas Komisija nāks klajā ar likumprojektu par kritiski svarīgām izejvielām; šajā saistībā aicina Eiropas Komisiju savā tiesību akta projektā iekļaut RK atzinumā “Rīcības plāns kritiski svarīgo izejvielu jomā” (2) izklāstītos priekšlikumus. |
| --- | --- |

27.

Briselē, 2023. gada 8. februārī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Vasco ALVES CORDEIRO

---

(1)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Pārskatīta Šengenas zonas pārvaldība” (COR-2022-01129-00-01) (OV C 498, 30.12.2022., 114. lpp.).

1

(2)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Rīcības plāns kritiski svarīgo izejvielu jomā” (COR-2020-04292-00-01) (OV C 175, 7.5.2021., 10. lpp.).

2

---