# Službeni list C 214/16.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 214 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 66.16. lipnja 2023. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 214

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 66.16. lipnja 2023.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022. – 2023.Dnevne sjednice od 16. do 19. siječnja 2023.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2022. – 2023.Dnevne sjednice od 16. do 19. siječnja 2023.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 17. siječnja 2023. |
| 2023/C 214/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o uspostavi Europske prijestolnice lokalne trgovine (2022/2874(RSP)) | 2 |
| | srijeda, 18. siječnja 2023. |
| 2023/C 214/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o tridesetoj obljetnici jedinstvenog tržišta: slavljenje postignuća i razmatranje budućeg razvoja (2022/3015(RSP)) | 8 |
| 2023/C 214/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o zaštiti potrošača u internetskim videoigrama: pristup na razini jedinstvenog europskog tržišta (2022/2014(INI)) | 15 |
| 2023/C 214/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2022. (2022/2048(INI)) | 26 |
| 2023/C 214/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2022. (2022/2050(INI)) | 54 |
| 2023/C 214/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2022. (2022/2049(INI)) | 77 |
| | četvrtak, 19. siječnja 2023. |
| 2023/C 214/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o humanitarnim posljedicama blokade u Gorskom Karabahu (2023/2504(RSP)) | 104 |
| 2023/C 214/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o napadu na brazilske demokratske institucije (2023/2505(RSP)) | 106 |
| 2023/C 214/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o položaju novinara u Maroku, posebno o slučaju Omara Radija (2023/2506(RSP)) | 107 |
| 2023/C 214/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o uspostavi suda za zločin agresije nad Ukrajinom (2022/3017(RSP)) | 109 |
| 2023/C 214/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o odgovoru EU-a na prosvjede i pogubljenja u Iranu (2023/2511(RSP)) | 114 |
| 2023/C 214/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2021. (2022/2153(INI)) | 123 |
| 2023/C 214/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2021. (2022/2152(INI)) | 133 |
| 2023/C 214/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o stanju i budućnosti malog ribolova u EU-u (2021/2056(INI)) | 150 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 17. siječnja 2023.

2023/C 214/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o uspostavi Europske prijestolnice lokalne trgovine (2022/2874(RSP))

2

srijeda, 18. siječnja 2023.

2023/C 214/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o tridesetoj obljetnici jedinstvenog tržišta: slavljenje postignuća i razmatranje budućeg razvoja (2022/3015(RSP))

8

2023/C 214/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o zaštiti potrošača u internetskim videoigrama: pristup na razini jedinstvenog europskog tržišta (2022/2014(INI))

15

2023/C 214/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2022. (2022/2048(INI))

26

2023/C 214/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2022. (2022/2050(INI))

54

2023/C 214/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2022. (2022/2049(INI))

77

četvrtak, 19. siječnja 2023.

2023/C 214/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o humanitarnim posljedicama blokade u Gorskom Karabahu (2023/2504(RSP))

104

2023/C 214/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o napadu na brazilske demokratske institucije (2023/2505(RSP))

106

2023/C 214/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o položaju novinara u Maroku, posebno o slučaju Omara Radija (2023/2506(RSP))

107

2023/C 214/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o uspostavi suda za zločin agresije nad Ukrajinom (2022/3017(RSP))

109

2023/C 214/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o odgovoru EU-a na prosvjede i pogubljenja u Iranu (2023/2511(RSP))

114

2023/C 214/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2021. (2022/2153(INI))

123

2023/C 214/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2021. (2022/2152(INI))

133

2023/C 214/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o stanju i budućnosti malog ribolova u EU-u (2021/2056(INI))

150

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 17. siječnja 2023. |
| 2023/C 214/15 | Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o izmjenama Poslovnika Parlamenta u vezi s člankom 7. o zaštiti povlastica i imuniteta i člankom 9. o postupcima u vezi s imunitetom (2022/2210(REG)) | 167 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

utorak, 17. siječnja 2023.

2023/C 214/15

Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o izmjenama Poslovnika Parlamenta u vezi s člankom 7. o zaštiti povlastica i imuniteta i člankom 9. o postupcima u vezi s imunitetom (2022/2210(REG))

167

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 17. siječnja 2023. |
| 2023/C 214/16 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane, o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tijela Novog Zelanda nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE)) | 170 |
| 2023/C 214/17 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Drugi dodatni protokol uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu o pojačanoj suradnji i otkrivanju elektroničkih dokaza (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE)) | 171 |
| 2023/C 214/18 | Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pošiljkama otpada i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1257/2013 i Uredbe (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) | 172 |
| 2023/C 214/19 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe i izmjeni Direktive 2011/16/EU (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS)) | 223 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 17. siječnja 2023.

2023/C 214/16

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane, o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tijela Novog Zelanda nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

170

2023/C 214/17

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Drugi dodatni protokol uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu o pojačanoj suradnji i otkrivanju elektroničkih dokaza (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

171

2023/C 214/18

Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pošiljkama otpada i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1257/2013 i Uredbe (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD))

172

2023/C 214/19

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe i izmjeni Direktive 2011/16/EU (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

223

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

16.6.2023

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 214/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2022. – 2023.

Dnevne sjednice od 16. do 19. siječnja 2023.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 17. siječnja 2023.

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/2

---

P9_TA(2023)0006

Uspostava Europske prijestolnice lokalne trgovine

Rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o uspostavi Europske prijestolnice lokalne trgovine (2022/2874(RSP))

(2023/C 214/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir predstavku br. 0699/2021, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir predstavku br. 0699/2021,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. te članke 4. i 5. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. te članke 4. i 5. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 24., 153., 173. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 24., 153., 173. i 227. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/690 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa za unutarnje tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, područje bilja, životinja, hrane i hrane za životinje te europsku statistiku (Program jedinstvenog tržišta) i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014 i (EU) br. 652/2014 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/690 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa za unutarnje tržište, konkurentnost poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, područje bilja, životinja, hrane i hrane za životinje te europsku statistiku (Program jedinstvenog tržišta) i o stavljanju izvan snage uredaba (EU) br. 99/2013, (EU) br. 1287/2013, (EU) br. 254/2014 i (EU) br. 652/2014 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1287/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME) (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1639/2006/EZ (3),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2003) 1422) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Komisije od 6. svibnja 2003. o definiciji mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (priopćeno pod brojem dokumenta C(2003) 1422) (4),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Vijeću, Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Počnimo od malih – Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Vijeću, Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Počnimo od malih – Akt o malom poduzetništvu za Europu” (COM(2008)0394),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o suzbijanju necarinskih i neporeznih prepreka na jedinstvenom tržištu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o suzbijanju necarinskih i neporeznih prepreka na jedinstvenom tržištu (6),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Europski maloprodajni sektor primjeren 21. stoljeću” (COM(2018)0219), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Europski maloprodajni sektor primjeren 21. stoljeću” (COM(2018)0219),

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europske komisije za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike iz srpnja 2020. naslovljenu „Territorial supply constraints in the EU retail sector” (Teritorijalna ograničenja opskrbe u maloprodajnom sektoru EU-a), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Europske komisije za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike iz srpnja 2020. naslovljenu „Territorial supply constraints in the EU retail sector” (Teritorijalna ograničenja opskrbe u maloprodajnom sektoru EU-a),

| — | uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavku br. 0699/2021 u kojoj se predlaže osnivanje Europske prijestolnice lokalne trgovine i maloprodaje; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke zaprimio predstavku br. 0699/2021 u kojoj se predlaže osnivanje Europske prijestolnice lokalne trgovine i maloprodaje;

| B. | budući da bi prijedlozi podnositelja predstavke mogli poslužiti kao nadahnuće za postupak odabira Europske prijestolnice lokalne trgovine i maloprodaje; |
| --- | --- |

B.

budući da bi prijedlozi podnositelja predstavke mogli poslužiti kao nadahnuće za postupak odabira Europske prijestolnice lokalne trgovine i maloprodaje;

| C. | budući da je maloprodaja vrlo važan ekosustav gospodarstva EU-a koji stvara 11,5 % dodane vrijednosti EU-a i izravno zapošljava više od 29 milijuna ljudi; budući da je njezina uspješnost ključna za proračun kućanstava i dobavljače s obzirom na to da su potrošači u prosjeku potrošili 30 % svojeg proračuna na kupnju; |
| --- | --- |

C.

budući da je maloprodaja vrlo važan ekosustav gospodarstva EU-a koji stvara 11,5 % dodane vrijednosti EU-a i izravno zapošljava više od 29 milijuna ljudi; budući da je njezina uspješnost ključna za proračun kućanstava i dobavljače s obzirom na to da su potrošači u prosjeku potrošili 30 % svojeg proračuna na kupnju;

| D. | budući da su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), uključujući obiteljska poduzeća, okosnica europskog gospodarstva; budući da ona čine 99 % svih poduzeća u EU-u i da zapošljavaju oko 100 milijuna ljudi (7); |
| --- | --- |

D.

budući da su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), uključujući obiteljska poduzeća, okosnica europskog gospodarstva; budući da ona čine 99 % svih poduzeća u EU-u i da zapošljavaju oko 100 milijuna ljudi (7);

| E. | budući da su mala i srednja maloprodajna poduzeća ključna za gradske i ruralne lokalne zajednice, da su dio društvene strukture i da izravno doprinose održavanju gradskih središta kao dinamičnih područja u kojima se usluge kojima se zadovoljavaju potrebe građana pružaju na maloj udaljenosti od njihova doma; budući da mala i srednja maloprodajna poduzeća također pomažu u borbi protiv depopulacije ruralnih područja; budući da mala i srednja maloprodajna poduzeća izravno doprinose blagostanju, uključivosti i dobrobiti građana, lokalnom kulturnom životu i baštini gradova EU-a te pružaju brojne mogućnosti zapošljavanja u tim zajednicama, što pak dovodi do boljih iskustava za potrošače; |
| --- | --- |

E.

budući da su mala i srednja maloprodajna poduzeća ključna za gradske i ruralne lokalne zajednice, da su dio društvene strukture i da izravno doprinose održavanju gradskih središta kao dinamičnih područja u kojima se usluge kojima se zadovoljavaju potrebe građana pružaju na maloj udaljenosti od njihova doma; budući da mala i srednja maloprodajna poduzeća također pomažu u borbi protiv depopulacije ruralnih područja; budući da mala i srednja maloprodajna poduzeća izravno doprinose blagostanju, uključivosti i dobrobiti građana, lokalnom kulturnom životu i baštini gradova EU-a te pružaju brojne mogućnosti zapošljavanja u tim zajednicama, što pak dovodi do boljih iskustava za potrošače;

| F. | budući da, s druge strane, nedostatak lokalne trgovine doprinosi društvenoj, gospodarskoj i fizičkoj degradaciji gradskih središta i četvrti i da čak dovodi do začaranog kruga karakteriziranog pogoršanjem sigurnosti; budući da je nedostatak maloprodajnih usluga prepoznat kao jedan od razloga za depopulaciju ruralnih područja; |
| --- | --- |

F.

budući da, s druge strane, nedostatak lokalne trgovine doprinosi društvenoj, gospodarskoj i fizičkoj degradaciji gradskih središta i četvrti i da čak dovodi do začaranog kruga karakteriziranog pogoršanjem sigurnosti; budući da je nedostatak maloprodajnih usluga prepoznat kao jedan od razloga za depopulaciju ruralnih područja;

| G. | budući da lokalna trgovina omogućuje pružanje personaliziranijih i izravnijih usluga potrošačima; |
| --- | --- |

G.

budući da lokalna trgovina omogućuje pružanje personaliziranijih i izravnijih usluga potrošačima;

| H. | budući da je maloprodajni ekosustav ozbiljno pogođen krizom uzrokovanom pandemijom bolesti COVID-19; budući da je na mala i srednja poduzeća utjecao nezapamćeni šok koji je pogodio svjetsko gospodarstvo kada su trgovine bile zatvorene ili su za njih vrijedile stroge mjere predostrožnosti; budući da se, kao drugo, taj sektor suočava s pritiscima uzrokovanima trenutačnom krizom, uključujući sukob u Ukrajini i rast troškova energije; budući da je održivost mnogih malih i srednjih poduzeća, često obiteljskih mikropoduzeća, ugrožena i da postoji rizik od gubitka radnih mjesta; |
| --- | --- |

H.

budući da je maloprodajni ekosustav ozbiljno pogođen krizom uzrokovanom pandemijom bolesti COVID-19; budući da je na mala i srednja poduzeća utjecao nezapamćeni šok koji je pogodio svjetsko gospodarstvo kada su trgovine bile zatvorene ili su za njih vrijedile stroge mjere predostrožnosti; budući da se, kao drugo, taj sektor suočava s pritiscima uzrokovanima trenutačnom krizom, uključujući sukob u Ukrajini i rast troškova energije; budući da je održivost mnogih malih i srednjih poduzeća, često obiteljskih mikropoduzeća, ugrožena i da postoji rizik od gubitka radnih mjesta;

| I. | budući da je malim i srednjim poduzećima često vrlo teško zadržati konkurentan položaj u kontekstu globalizacije cjelokupnog maloprodajnog vrijednosnog lanca koji vode velika poduzeća; budući da kolateralne posljedice uključuju standardizaciju komercijalne ponude i urbanog krajolika, pražnjenje gradskih središta, povećanje ekološkog otiska i posljedice za radne uvjete; budući da bi jačanje lokalne trgovine moglo pomoći u rješavanju tih posljedica; |
| --- | --- |

I.

budući da je malim i srednjim poduzećima često vrlo teško zadržati konkurentan položaj u kontekstu globalizacije cjelokupnog maloprodajnog vrijednosnog lanca koji vode velika poduzeća; budući da kolateralne posljedice uključuju standardizaciju komercijalne ponude i urbanog krajolika, pražnjenje gradskih središta, povećanje ekološkog otiska i posljedice za radne uvjete; budući da bi jačanje lokalne trgovine moglo pomoći u rješavanju tih posljedica;

| J. | budući da maloprodajni sektor zbog brzog razvoja e-trgovine trenutačno prolazi kroz dramatičnu preobrazbu, dok višekanalna trgovina na malo, u okviru koje se kombinira prodaja na internetu i izvan njega, donosi nove mogućnosti i izazove za taj sektor; |
| --- | --- |

J.

budući da maloprodajni sektor zbog brzog razvoja e-trgovine trenutačno prolazi kroz dramatičnu preobrazbu, dok višekanalna trgovina na malo, u okviru koje se kombinira prodaja na internetu i izvan njega, donosi nove mogućnosti i izazove za taj sektor;

| K. | budući da inflacija u europodručju i dalje raste; budući da cijene energije i goriva i dalje rastu brzinom koja znatno premašuje prosječnu inflaciju, da su i dalje vrlo nestabilne i da su jedan od glavnih razloga zatvaranja malih i srednjih poduzeća; budući da su zbog tih čimbenika mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća u maloprodajnom sektoru posebno ranjiva; |
| --- | --- |

K.

budući da inflacija u europodručju i dalje raste; budući da cijene energije i goriva i dalje rastu brzinom koja znatno premašuje prosječnu inflaciju, da su i dalje vrlo nestabilne i da su jedan od glavnih razloga zatvaranja malih i srednjih poduzeća; budući da su zbog tih čimbenika mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća u maloprodajnom sektoru posebno ranjiva;

| L. | budući da na male trgovce često utječu velike prodajne platforme koje nude niže cijene jer su svoje troškove proizvodnje premjestile u treće zemlje; |
| --- | --- |

L.

budući da na male trgovce često utječu velike prodajne platforme koje nude niže cijene jer su svoje troškove proizvodnje premjestile u treće zemlje;

| M. | budući da je za osiguravanje jednake i pravedne trgovine na malo u cijeloj Europskoj uniji ključno postaviti digitalne mreže visokog kapaciteta u svim regijama EU-a; budući da prema Europskom revizorskom sudu i dalje postoje ozbiljni nedostaci u uvođenju tih mreža u EU-u, što može produbiti digitalni jaz i ugroziti održivost lokalnih trgovina koje se nalaze u rijetko naseljenim područjima u odnosu na one u velikim gradovima; |
| --- | --- |

M.

budući da je za osiguravanje jednake i pravedne trgovine na malo u cijeloj Europskoj uniji ključno postaviti digitalne mreže visokog kapaciteta u svim regijama EU-a; budući da prema Europskom revizorskom sudu i dalje postoje ozbiljni nedostaci u uvođenju tih mreža u EU-u, što može produbiti digitalni jaz i ugroziti održivost lokalnih trgovina koje se nalaze u rijetko naseljenim područjima u odnosu na one u velikim gradovima;

| N. | budući da je cilj komunikacije Komisije naslovljene „Europski maloprodajni sektor primjeren 21. stoljeću” jačanje konkurentnosti maloprodajnog sektora; |
| --- | --- |

N.

budući da je cilj komunikacije Komisije naslovljene „Europski maloprodajni sektor primjeren 21. stoljeću” jačanje konkurentnosti maloprodajnog sektora;

| O. | budući da se inicijativom za oživljavanje maloprodaje koju je predstavila Komisija podupire digitalizacija i modernizacija malih i srednjih maloprodajnih poduzeća; budući da je podupiranje sposobnosti malih trgovaca na malo da se prilagode tim promjenama jedan od najvažnijih koraka za tvorce politika EU-a; |
| --- | --- |

O.

budući da se inicijativom za oživljavanje maloprodaje koju je predstavila Komisija podupire digitalizacija i modernizacija malih i srednjih maloprodajnih poduzeća; budući da je podupiranje sposobnosti malih trgovaca na malo da se prilagode tim promjenama jedan od najvažnijih koraka za tvorce politika EU-a;

| P. | budući da je Komisija pozdravila prijedlog podnositelja predstavke da se uspostavi Europska prijestolnica lokalne trgovine i maloprodaje i da će razmotriti mogućnosti za rješavanje posebnih pitanja koja su u njemu iznesena; budući da će Komisija, s obzirom na to da je prioritet zajamčiti da programi potpore Komisije imaju učinak, posebno razmotriti važnost toga da se učini više od samog podizanja razine osviještenosti i izravno doprinijeti rješavanju izazova s kojima se suočavaju mala i srednja maloprodajna poduzeća te stvaranju pozitivnog učinka na njih; |
| --- | --- |

P.

budući da je Komisija pozdravila prijedlog podnositelja predstavke da se uspostavi Europska prijestolnica lokalne trgovine i maloprodaje i da će razmotriti mogućnosti za rješavanje posebnih pitanja koja su u njemu iznesena; budući da će Komisija, s obzirom na to da je prioritet zajamčiti da programi potpore Komisije imaju učinak, posebno razmotriti važnost toga da se učini više od samog podizanja razine osviještenosti i izravno doprinijeti rješavanju izazova s kojima se suočavaju mala i srednja maloprodajna poduzeća te stvaranju pozitivnog učinka na njih;

| Q. | budući da bi se prijedlogom mogli poduprijeti aktualni napori gradova u okviru industrijske politike i politike za mala i srednja poduzeća, posebno u okviru izazova za inteligentne gradove, koji okuplja aktivnu zajednicu od 136 gradova u 21 državi kako bi se iskoristile najsuvremenije tehnologije i potaknula zelena i digitalna transformacija i socijalna otpornost; |
| --- | --- |

Q.

budući da bi se prijedlogom mogli poduprijeti aktualni napori gradova u okviru industrijske politike i politike za mala i srednja poduzeća, posebno u okviru izazova za inteligentne gradove, koji okuplja aktivnu zajednicu od 136 gradova u 21 državi kako bi se iskoristile najsuvremenije tehnologije i potaknula zelena i digitalna transformacija i socijalna otpornost;

| R. | budući da izgradnja snažne maloprodajne zajednice može biti vrlo korisna onima koji žele modernizirati i poboljšati svoj konkurentski položaj; |
| --- | --- |

R.

budući da izgradnja snažne maloprodajne zajednice može biti vrlo korisna onima koji žele modernizirati i poboljšati svoj konkurentski položaj;

| S. | budući da ispunjavanje administrativnih formalnosti na mala i srednja poduzeća zbog njihovih ograničenih financijskih i ljudskih resursa utječe više nego na veća poduzeća; |
| --- | --- |

S.

budući da ispunjavanje administrativnih formalnosti na mala i srednja poduzeća zbog njihovih ograničenih financijskih i ljudskih resursa utječe više nego na veća poduzeća;

| T. | budući da zadaća reguliranja maloprodajnog sektora pripada prvenstveno državama članicama; budući da bi se svaka procjena prepreka s kojima se suočava maloprodajni sektor trebala temeljiti, među ostalim, na iskustvima i percepcijama poduzeća, radnika i potrošača; budući da bi države članice trebale osigurati da postojeći propisi ne utječu nerazmjerno na mala i srednja poduzeća i mikropoduzeća i da ne ometaju njihove aktivnosti; |
| --- | --- |

T.

budući da zadaća reguliranja maloprodajnog sektora pripada prvenstveno državama članicama; budući da bi se svaka procjena prepreka s kojima se suočava maloprodajni sektor trebala temeljiti, među ostalim, na iskustvima i percepcijama poduzeća, radnika i potrošača; budući da bi države članice trebale osigurati da postojeći propisi ne utječu nerazmjerno na mala i srednja poduzeća i mikropoduzeća i da ne ometaju njihove aktivnosti;

| U. | budući da je maloprodaja sektor koji daje velik fiskalni doprinos javnoj potrošnji za javne usluge za sve građane; |
| --- | --- |

U.

budući da je maloprodaja sektor koji daje velik fiskalni doprinos javnoj potrošnji za javne usluge za sve građane;

| V. | budući da se ovim prijedlogom želi promicati lokalnu maloprodaju i doprinijeti kolektivnoj osviještenosti o njezinoj gospodarskoj i društvenoj važnosti; |
| --- | --- |

V.

budući da se ovim prijedlogom želi promicati lokalnu maloprodaju i doprinijeti kolektivnoj osviještenosti o njezinoj gospodarskoj i društvenoj važnosti;

| W. | budući da je lokalna trgovina često povezana s regionalnim ili nacionalnim dobavljačima i da tako doprinosi smanjenju ugljičnog otiska njihovih proizvoda; budući da se proizvodnjom unutar granica Unije jamče standardi kvalitete i radni uvjeti; |
| --- | --- |

W.

budući da je lokalna trgovina često povezana s regionalnim ili nacionalnim dobavljačima i da tako doprinosi smanjenju ugljičnog otiska njihovih proizvoda; budući da se proizvodnjom unutar granica Unije jamče standardi kvalitete i radni uvjeti;

| X. | budući da je potpora malim i srednjim maloprodajnim poduzećima te lokalnoj trgovini u EU-u ključna za poticanje gospodarstva EU-a i za kraće, brže i sigurnije lance opskrbe; |
| --- | --- |

X.

budući da je potpora malim i srednjim maloprodajnim poduzećima te lokalnoj trgovini u EU-u ključna za poticanje gospodarstva EU-a i za kraće, brže i sigurnije lance opskrbe;

| Y. | budući da promicanje lokalne trgovine doprinosi zelenoj tranziciji u trgovinskom sektoru za proizvode s kratkim lancem opskrbe; budući da je potrebno podići razinu osviještenosti javnosti o važnosti lokalne trgovine i trgovine u blizini kako bi se doprinijelo borbi protiv klimatskih promjena; |
| --- | --- |

Y.

budući da promicanje lokalne trgovine doprinosi zelenoj tranziciji u trgovinskom sektoru za proizvode s kratkim lancem opskrbe; budući da je potrebno podići razinu osviještenosti javnosti o važnosti lokalne trgovine i trgovine u blizini kako bi se doprinijelo borbi protiv klimatskih promjena;

| Z. | budući da je potrebno promicati i očuvati proizvode i usluge iz gradova i regija Europske unije kako bi se ojačala njihova baština i europsko jedinstveno tržište; budući da bi Komisija, ako bi postupala na temelju prijedloga iznesenog u predstavci, mogla bolje pratiti i definirati zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla kako bi promicala naše proizvode na unutarnjem tržištu i na globalnoj razini te ih zaštitila od lažnog tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

Z.

budući da je potrebno promicati i očuvati proizvode i usluge iz gradova i regija Europske unije kako bi se ojačala njihova baština i europsko jedinstveno tržište; budući da bi Komisija, ako bi postupala na temelju prijedloga iznesenog u predstavci, mogla bolje pratiti i definirati zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla kako bi promicala naše proizvode na unutarnjem tržištu i na globalnoj razini te ih zaštitila od lažnog tržišnog natjecanja;

| AA. | budući da se najveći dio politika i zakonodavstva EU-a provodi na lokalnoj i regionalnoj razini i danas obuhvaća gotovo sva politička, gospodarska i socijalna područja; |
| --- | --- |

AA.

budući da se najveći dio politika i zakonodavstva EU-a provodi na lokalnoj i regionalnoj razini i danas obuhvaća gotovo sva politička, gospodarska i socijalna područja;

| AB. | budući da se prema podacima Eurostata trgovina na malo u EU-u u kolovozu 2022. smanjila za 1,3 % u odnosu na isto razdoblje 2021. (8); |
| --- | --- |

AB.

budući da se prema podacima Eurostata trgovina na malo u EU-u u kolovozu 2022. smanjila za 1,3 % u odnosu na isto razdoblje 2021. (8);

| AC. | budući da Komisija već upravlja programima kojima se podupiru otvaranje i održivost radnih mjesta i lokalne gospodarske aktivnosti, kojima bi se mogao i trebao poduprijeti ovaj prijedlog, kao što su Europsko vijeće za inovacije, Izvršna agencija za mala i srednja poduzeća (EASME) i programi Erasmus+; |
| --- | --- |

AC.

budući da Komisija već upravlja programima kojima se podupiru otvaranje i održivost radnih mjesta i lokalne gospodarske aktivnosti, kojima bi se mogao i trebao poduprijeti ovaj prijedlog, kao što su Europsko vijeće za inovacije, Izvršna agencija za mala i srednja poduzeća (EASME) i programi Erasmus+;

| 1. | poziva Komisiju da uloži napore i sastavi prijedlog za stvaranje Europske prijestolnice lokalne trgovine i maloprodaje i da predstavi konkretan program u vezi s tim te da osigura da programi potpore daju konkretne prijedloge o resursima i proračunskim implikacijama koje će izravno doprinijeti izazovima s kojima se suočava lokalni maloprodajni sektor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predloži djelovanje Unije nazvano „Europska prijestolnica lokalne trgovine i maloprodaje”, čiji bi cilj trebalo biti isticanje ključne uloge koju lokalna maloprodaja ima u podupiranju socijalne kohezije u znatnoj mjeri, u promicanju i zaštiti jedinstvenosti i raznolikosti europskih gradova i regija te u pomaganju lokalnim poduzećima kad je riječ o izazovima koje sa sobom nosi nepošteno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da svake godine osnuje povjerenstvo za odabir sastavljeno od raznih dionika, kao što su predstavnici malih i srednjih poduzeća, lokalnih trgovinskih udruženja, građanskih organizacija, mladih poduzetnika, lokalnih predstavnika, zastupnika u Europskom parlamentu i članova Odbora regija; poziva na to da povjerenstvo za odabir odredi kriterije prihvatljivosti i odabira kojima bi se mogli uzeti u obzir čimbenici kao što su dobri uvjeti rada, zaštita okoliša ili promicanje lokalnih proizvoda; smatra da bi postupak odabira trebao biti otvoren gradovima bez obzira na njihov broj stanovnika; utvrđuje da povjerenstvo za odabir Komisiji, Parlamentu i Vijeću mora podnijeti izvješće o nominacijama, prosuđeno na temelju ciljeva i značajki tog djelovanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da promiče održavanje konferencija, radionica i inicijativa u jednom od europskih gradova svake godine, primjerice o tome kako digitalizirati trgovinu, potaknuti tehnološke inovacije u lokalnoj maloprodaji, doprinijeti zaštiti okoliša, povećati kulturne trendove ili optimizirati komunikaciju i suradnju s potrošačima; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava važnost uloge Komisije u pružanju potpore i savjeta državama članicama u njihovim naporima u cilju stvaranja pravednijeg, otvorenijeg i integriranijeg maloprodajnog tržišta, uzimajući u obzir najbolje prakse i smjernice koje bi pomogle državama članicama da utvrde manje ograničavajuće mjere kako bi se osigurala ravnoteža između postizanja ciljeva javne politike i jamčenja razvoja i rasta trgovaca na malo; posebno poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere kako bi se olakšalo stvaranje i/ili konsolidiranje lanaca opskrbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da donesu mjere za revitalizaciju, modernizaciju i prilagodbu poslovnih modela u maloprodajnom sektoru, uključujući obiteljska poduzeća, kako bi javna tijela mogla pomoći malim trgovcima na malo da prihvate tehnološke i digitalne promjene te da se moderniziraju kako bi odgovorili na izazove budućnosti, kao što su ekološka opskrba i opskrba energijom, posebno nakon pandemije bolesti COVID-19 i velikih promjena u kupovnim navikama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice da pruže poticaje za razvoj funkcionalnih lokalnih strategija koje bi mogle usmjeriti lokalnu politiku prema stvarnom utjecaju na život i rad malih trgovaca na malo, uključujući promicanje osposobljavanja u području novih tehnologija u maloprodajnom sektoru, kako bi se osiguralo da se svi trgovci mogu prilagoditi novim oblicima internetske prodaje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da lokalna trgovina ima velik utjecaj na ruralna područja i da je u srednje velikim i velikim gradovima ključan gospodarski pokretač cijelog područja; naglašava da ta vrsta trgovine potiče gospodarstvo i zapošljavanje u tim područjima te je usko povezana s drugim sektorima kao što su turizam ili kultura, u kojima sinergije i partnerstva često potiču gospodarski razvoj gradova na tom području; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju i države članice da aktivno podupiru i pomažu malim trgovcima na malo tijekom svih faza, od njihova osnivanja do svakodnevnog rada, uzimajući pritom u obzir načelo supsidijarnosti i potrebu za smanjenjem administrativnog opterećenja za mala poduzeća i trgovce na malo; traži da se malim trgovcima na malo pruži potpora u prevladavanju prepreka i poteškoća u njihovoj digitalnoj transformaciji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da pokrene posebnu komunikacijsku kampanju EU-a za trgovinu na malo i da pritom koristi brend „lokalna trgovina EU-a” u cilju promicanja lokalne trgovine EU-a i poticanja građana da sudjeluju u maloprodajnom sektoru, i kao potrošači i kao dobavljači; poziva Komisiju da pokrene kampanje za podizanje razine osviještenosti o važnosti i koristima lokalne trgovine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi Program jedinstvenog tržišta kako bi pružila potporu lokalnim poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima, u cilju jačanja njihove konkurentnosti i održivosti, uključujući u maloprodajnom sektoru, čime bi se olakšao pristup tržištima, ojačale distribucijske mreže, promicalo poduzetništvo i stjecanje poduzetničkih vještina, promicala modernizacija industrije i smanjio njezin ekološki i energetski otisak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju održivost tog sektora u posebno složenom razdoblju te da osiguraju dodatna sredstva i potpore potrebne za opstanak trgovine na malo u EU-u; naglašava da trenutačna kriza u opskrbi i povećanja cijena snažnije utječu na mala i srednja poduzeća; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice i regionalne i lokalne vlasti da maloprodajni sektor uključe kao horizontalni prioritet u svoje operativne programe, politike urbanog i ruralnog razvoja, strategije pametne specijalizacije i sporazume o partnerstvu za razdoblje od 2021. do 2027. kako bi se financirali projekti potpore za maloprodaju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da dodatno uključi promicanje lokalne trgovine u cilj jačanja urbane dimenzije kohezijske politike s obzirom na to da je ona ključni sektor za lokalna i regionalna gospodarstva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče države članice da promiču fiskalne poticaje za male trgovce koji se odluče nastaniti u rijetko naseljenim područjima kako bi se taj alat koristio za borbu protiv demografskih izazova u EU-u; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da, osim toga, uzme u obzir moguće sinergije između svojih različitih glavnih uprava s obzirom na međusektorsku prirodu lokalne trgovine u područjima kao što su turizam, promet, kultura, regionalni razvoj, gradske politike, zapošljavanje i klima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da surađuje s Europskim vijećem za inovacije i Europskim institutom za mala i srednja poduzeća (EASME) na stvaranju Europske prijestolnice lokalne trgovine i maloprodaje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da izradi godišnje izvješće u kojem će ocijeniti rezultate prošlogodišnjeg događanja, uključujući analizu organizatora događanja i svjedočanstva, kao i zbirku dobrih praksi i znanja i iskustva koja će se prenositi od jednog grada do drugog; poziva da se to izvješće predstavi Parlamentu, Vijeću i Odboru regija; poziva na mogućnost Komisije da preispita tu inicijativu podnošenjem prijedloga za koje smatra da su potrebni za neometano djelovanje te mjere, a posebno u pogledu budućeg proširenja Unije; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  SL L 376, 27.12.2006., str. 36.

(2)  SL L 153, 3.5.2021., str. 1.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 33.

(4)  SL L 124, 20.5.2003., str. 36.

(5)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(6)  SL C 342, 6.9.2022., str. 212.

(7)  https://single-market-economy.ec.europa.eu/smes_en.

(8)  Eurostat, Europokazatelji, 5. rujna 2022.: https://ec.europa.eu/eurostat/documents/ 2995521/14698165/4-05092022-AP-EN.pdf/e19fec60-f51a-dde7-51cb-0b8d0bd7f6fc

---

srijeda, 18. siječnja 2023.

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/8

---

P9_TA(2023)0007

30. obljetnica jedinstvenog tržišta

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o tridesetoj obljetnici jedinstvenog tržišta: slavljenje postignuća i razmatranje budućeg razvoja (2022/3015(RSP))

(2023/C 214/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji i članke 9. do 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. Ugovora o Europskoj uniji i članke 9. do 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir javno saslušanje od 27. listopada 2022. koje je organizirao Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača povodom tridesete obljetnice jedinstvenog tržišta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir javno saslušanje od 27. listopada 2022. koje je organizirao Odbor za unutarnje tržište i zaštitu potrošača povodom tridesete obljetnice jedinstvenog tržišta,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o jačanju jedinstvenog tržišta: budućnosti slobodnog kretanja usluga (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. siječnja 2021. o jačanju jedinstvenog tržišta: budućnosti slobodnog kretanja usluga (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Prema održivijem jedinstvenom tržištu za poduzeća i potrošače” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Prema održivijem jedinstvenom tržištu za poduzeća i potrošače” (2),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 13 naslovljeno „Slobodno kretanje u EU-u tijekom pandemije bolesti COVID-19: Ograničen nadzor kontrola na unutarnjim granicama i nekoordinirano djelovanje država članica”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 13 naslovljeno „Slobodno kretanje u EU-u tijekom pandemije bolesti COVID-19: Ograničen nadzor kontrola na unutarnjim granicama i nekoordinirano djelovanje država članica”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta” (COM(2020)0094), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta” (COM(2020)0094),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. veljače 2022. naslovljenu „Normizacijska strategija EU-a: Utvrđivanjem globalnih normi do otpornog, zelenog i digitalnog jedinstvenog tržišta EU-a” (COM(2022)0031), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. veljače 2022. naslovljenu „Normizacijska strategija EU-a: Utvrđivanjem globalnih normi do otpornog, zelenog i digitalnog jedinstvenog tržišta EU-a” (COM(2022)0031),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. rujna 2022. naslovljen „SOLVIT’s Helping Hand in the Single Market: celebrating 20 years” (Pomoć mreže SOLVIT na jedinstvenom tržištu: dvadeset godina postojanja) (SWD(2022)0325), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 26. rujna 2022. naslovljen „SOLVIT’s Helping Hand in the Single Market: celebrating 20 years” (Pomoć mreže SOLVIT na jedinstvenom tržištu: dvadeset godina postojanja) (SWD(2022)0325),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2022. naslovljenu „Izvršenje prava Unije za Europu koja donosi koristi” (COM(2022)0518), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. listopada 2022. naslovljenu „Izvršenje prava Unije za Europu koja donosi koristi” (COM(2022)0518),

| — | uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije od 16. siječnja 2023. o tridesetoj obljetnici jedinstvenog tržišta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Vijeća i Komisije od 16. siječnja 2023. o tridesetoj obljetnici jedinstvenog tržišta,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača,

| A. | budući da su prije 30 godina zajednička vizija, zajednički napori i odlučnost europskih institucija i država članica u bliskoj suradnji s europskim potrošačima, poduzećima, radnicima i civilnim društvom doveli do stvaranja jedinstvenog tržišta EU-a, štiteći socijalne standarde, što je važan korak u povijesti europske integracije i njezine sve tješnje prekogranične suradnje; |
| --- | --- |

A.

budući da su prije 30 godina zajednička vizija, zajednički napori i odlučnost europskih institucija i država članica u bliskoj suradnji s europskim potrošačima, poduzećima, radnicima i civilnim društvom doveli do stvaranja jedinstvenog tržišta EU-a, štiteći socijalne standarde, što je važan korak u povijesti europske integracije i njezine sve tješnje prekogranične suradnje;

| B. | budući da je jedinstveno tržište danas najveće unutarnje tržište na svijetu, s 56 milijuna radnih mjesta u Europi i 25 % bruto domaćeg proizvoda EU-a (BDP), koje je razvilo visoke standarde zaštite potrošača; |
| --- | --- |

B.

budući da je jedinstveno tržište danas najveće unutarnje tržište na svijetu, s 56 milijuna radnih mjesta u Europi i 25 % bruto domaćeg proizvoda EU-a (BDP), koje je razvilo visoke standarde zaštite potrošača;

| C. | budući da se nakon tri desetljeća jedinstveno tržište i dalje suočava s promjenama; budući da nedavni nedostaci u opskrbi koji proizlaze iz više kriza ukazuju na potrebu da jedinstveno tržište bude instrument kojim se jača otpornost EU-a i da se ubrza prijelaz na potpuno kružno gospodarstvo do 2050.; |
| --- | --- |

C.

budući da se nakon tri desetljeća jedinstveno tržište i dalje suočava s promjenama; budući da nedavni nedostaci u opskrbi koji proizlaze iz više kriza ukazuju na potrebu da jedinstveno tržište bude instrument kojim se jača otpornost EU-a i da se ubrza prijelaz na potpuno kružno gospodarstvo do 2050.;

| D. | budući da je i dalje potrebno nastaviti rješavati problem rascjepkanosti, uglavnom uvođenjem zajedničkih politika EU-a za poticanje globalne i unutarnje konkurentnosti Europe i poštenog tržišnog natjecanja kako bi se povećao njezin geopolitički učinak, te istodobno prepoznati posebnu ulogu usluga od javnog interesa; |
| --- | --- |

D.

budući da je i dalje potrebno nastaviti rješavati problem rascjepkanosti, uglavnom uvođenjem zajedničkih politika EU-a za poticanje globalne i unutarnje konkurentnosti Europe i poštenog tržišnog natjecanja kako bi se povećao njezin geopolitički učinak, te istodobno prepoznati posebnu ulogu usluga od javnog interesa;

| E. | budući da će samo socijalna i konkurentna Europa moći potaknuti gospodarski oporavak i održivi rast, otvaranje radnih mjesta i inovacije, doprinijeti zelenoj i digitalnoj tranziciji i omogućiti „otvorenu stratešku autonomiju”; |
| --- | --- |

E.

budući da će samo socijalna i konkurentna Europa moći potaknuti gospodarski oporavak i održivi rast, otvaranje radnih mjesta i inovacije, doprinijeti zelenoj i digitalnoj tranziciji i omogućiti „otvorenu stratešku autonomiju”;

| F. | budući da pandemija bolesti COVID-19 i Brexit predstavljaju ozbiljne izazove za cjelovitost jedinstvenog tržišta, posebno u pogledu slobodnog kretanja robe i osoba te neometanog funkcioniranja lanaca opskrbe; |
| --- | --- |

F.

budući da pandemija bolesti COVID-19 i Brexit predstavljaju ozbiljne izazove za cjelovitost jedinstvenog tržišta, posebno u pogledu slobodnog kretanja robe i osoba te neometanog funkcioniranja lanaca opskrbe;

| G. | budući da ruska ratna agresija na Ukrajinu sada dodatno naglašava važnost jedinstva i suradnje među državama članicama; |
| --- | --- |

G.

budući da ruska ratna agresija na Ukrajinu sada dodatno naglašava važnost jedinstva i suradnje među državama članicama;

| H. | budući da istraživanja pokazuju da bi daljnje djelovanje u području olakšavanja slobodnog kretanja robe moglo znatno potaknuti trgovinu unutar EU-a i donijeti potencijalne gospodarske koristi u iznosu od 228 milijardi EUR do 372 milijarde EUR godišnje; |
| --- | --- |

H.

budući da istraživanja pokazuju da bi daljnje djelovanje u području olakšavanja slobodnog kretanja robe moglo znatno potaknuti trgovinu unutar EU-a i donijeti potencijalne gospodarske koristi u iznosu od 228 milijardi EUR do 372 milijarde EUR godišnje;

| I. | budući da istraživanja također pokazuju da bi daljnje djelovanje u uslužnim sektorima dugoročno moglo biti korisno i generirati između 279 i 457 milijardi EUR dodatnog BDP-a godišnje; budući da se procjenjuje da su postignuća EU-a na jedinstvenom digitalnom tržištu pridonijela gospodarskom rastu u EU-u s 177 milijardi EUR svake godine; |
| --- | --- |

I.

budući da istraživanja također pokazuju da bi daljnje djelovanje u uslužnim sektorima dugoročno moglo biti korisno i generirati između 279 i 457 milijardi EUR dodatnog BDP-a godišnje; budući da se procjenjuje da su postignuća EU-a na jedinstvenom digitalnom tržištu pridonijela gospodarskom rastu u EU-u s 177 milijardi EUR svake godine;

| J. | budući da je razvoj funkcionalnog jedinstvenog tržišta robe i usluga sastavni dio puta prema otvorenijoj strateškoj autonomiji i većoj otpornosti s pomoću održivog razvoja; budući da je jedinstveno digitalno tržište okosnica europskog tehnološkog ekosustava koji može potaknuti rast i pomoći u očuvanju demokratskih načela, građanskih sloboda i otvorenog interneta; |
| --- | --- |

J.

budući da je razvoj funkcionalnog jedinstvenog tržišta robe i usluga sastavni dio puta prema otvorenijoj strateškoj autonomiji i većoj otpornosti s pomoću održivog razvoja; budući da je jedinstveno digitalno tržište okosnica europskog tehnološkog ekosustava koji može potaknuti rast i pomoći u očuvanju demokratskih načela, građanskih sloboda i otvorenog interneta;

| K. | budući da su na Konferenciji o budućnosti Europe izneseni prijedlozi za povećanje konkurentnosti i otpornosti gospodarstva EU-a te za jačanje jedinstvenog tržišta, uključujući mjere digitalizacije kako bi se gospodarstvo i jedinstveno tržište konsolidirali na pravedan i održiv način, poboljšalo digitalno jedinstveno tržište za poduzeća svih veličina i kako bi Europa postala svjetski predvodnik u digitalnoj transformaciji usmjerenoj na čovjeka; |
| --- | --- |

K.

budući da su na Konferenciji o budućnosti Europe izneseni prijedlozi za povećanje konkurentnosti i otpornosti gospodarstva EU-a te za jačanje jedinstvenog tržišta, uključujući mjere digitalizacije kako bi se gospodarstvo i jedinstveno tržište konsolidirali na pravedan i održiv način, poboljšalo digitalno jedinstveno tržište za poduzeća svih veličina i kako bi Europa postala svjetski predvodnik u digitalnoj transformaciji usmjerenoj na čovjeka;

| L. | budući da se jedinstveno tržište oduvijek razvijalo i da je raslo kao odgovor na izazove s kojima se suočava; budući da ga je ponovno potrebno preoblikovati i ažurirati kako bi se odgovorilo na nove izazove i kako bi ostalo pokretač europske integracije; |
| --- | --- |

L.

budući da se jedinstveno tržište oduvijek razvijalo i da je raslo kao odgovor na izazove s kojima se suočava; budući da ga je ponovno potrebno preoblikovati i ažurirati kako bi se odgovorilo na nove izazove i kako bi ostalo pokretač europske integracije;

Važnost jedinstvenog tržišta: nepromijenjeni značaj i trenutačni izazovi

| 1. | podsjeća da je poticanjem poduzeća, zaštitom potrošača i pružanjem kratkoročne i dugoročne potpore građanima te promicanjem konkurentnosti i održivog rasta diljem EU-a jedinstveno tržište pokretač europske integracije i okosnica njegova gospodarstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da je jedinstveno tržište bilo i ostaje ključni put prema miru, stabilnosti i blagostanju na europskom kontinentu te da daje ključan doprinos ulozi Europe na globalnoj razini; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da su sve četiri slobode jedinstvenog tržišta, kako su utvrđene u Ugovorima, ključne za te ciljeve i da ih je potrebno provesti kako bi se produbilo jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da se jedinstveno tržište ne može uzimati zdravo za gotovo; naglašava snažne prepreke s kojima se suočava, od dugoročnih geopolitičkih izazova i njihovih učinaka na svjetsko gospodarstvo i trgovinu, do klimatskih promjena i izazova unutar EU-a i u njegovu susjedstvu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da snažan utjecaj Brexita na poduzeća u Ujedinjenoj Kraljevini i EU-u, posebno na mala i srednja poduzeća, kao i na mnoge građane, potvrđuje središnju ulogu jedinstvenog tržišta ne samo u poticanju gospodarske integracije nego i u povezivanju europskih građana te naglašava važnost jedinstvenog tržišta, carinske unije i vrijednosti članstva u EU-u; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primjećuje da su kriza uzrokovana bolešću COVID-19 i raznolikost jednostranih nacionalnih ograničenja imali ozbiljan i negativan učinak na slobodno kretanje robe i građana, posebno prekograničnih radnika, te su negativno utjecali na poduzeća u EU-u; međutim, ističe da se jedinstveno tržište pokazalo jednim od najvažnijih europskih instrumenata za odgovor na krizu uz pomoć suradnje; prepoznaje ulogu jedinstvenog tržišta u ukidanju nacionalnih zabrana izvoza tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, pružanju osnovne robe i usluga građanima te povećanju proizvodnje medicinske opreme; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da je ruska ratna agresija na Ukrajinu ponovno stavila na kušnju otpornost jedinstvenog tržišta jer je poremetila lance opskrbe i trgovinske tokove, što je dovelo do nestašica, uključujući oskudicu nekih ključnih sirovina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je jedinstveno tržište ključan alat u kriznim vremenima jer države članice mogu djelovati usklađeno; smatra da bi Instrument jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve (SMEI) trebao biti ključan za osiguravanje takve usklađenosti kako bi se spriječile nestašice i osiguralo neometano funkcioniranje jedinstvenog tržišta, uključujući slobodno kretanje osnovne robe i usluga diljem EU-a; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da napori za osiguravanje pravilnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta moraju ići ruku pod ruku s naporima za postizanje temeljnih ciljeva EU-a u pogledu održivog razvoja i socijalnog tržišnog gospodarstva; stoga potiče Komisiju da usmjeri sredstva na probleme koja utječu na jedinstveno tržište, posebno neopravdane prepreke koje sprečavaju ostvarenje punog potencijala jedinstvenog tržišta za potrošače, radnike i poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća; u tom pogledu smatra da bi trebalo pojačati napore, posebno putem Radne skupine za osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta (SMET); ponavlja svoj poziv Komisiji da do kraja 2023. predstavi konkretne rezultate rada SMET-a; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da su za daljnje jačanje jedinstvenog tržišta i ostvarivanje koristi za potrošače i poduzeća u EU-u potrebni dodatni napori, uključujući pravodobno i adekvatno oblikovanje politika; naglašava doprinose politici jedinstvenog tržišta i zakonodavnom okviru pod vodstvom Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (IMCO); naglašava da ažuriranje jedinstvenog tržišta podrazumijeva uključivanje zajedničkih ciljeva ugovora u politike unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da nedavno stupanje na snagu Akta o digitalnim tržištima i Akta o digitalnim uslugama predstavlja ključan doprinos stvaranju usklađenog, pravednog, konkurentnog i pouzdanog jedinstvenog digitalnog tržišta; smatra da je ključno osigurati učinkovitu provedbu i primjenu tih dvaju zakonodavnih akata, među ostalim stavljanjem na raspolaganje dostatnih financijskih i ljudskih resursa; poziva Komisiju da kontinuirano i pomno prati provedbu tih akata te da o tome izvijesti nadležni parlamentarni odbor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ostaje predan postizanju dobrih rezultata u budućem aktu o umjetnoj inteligenciji, aktu o podacima i aktu o kiberotpornosti, koji će biti ključni instrumenti za promicanje pristupa umjetnoj inteligenciji na jedinstvenom tržištu i za stvaranje jedinstvenog tržišta za podatke, kao i za snažnu zaštitu potrošača i korisnika; naglašava da su ti prijedlozi od ključne važnosti za oblikovanje pravila na kojima se temelji digitalna tranzicija na jedinstvenom tržištu i za jačanje vodeće uloge Europe u novim tehnologijama; dodaje da Akt o umjetnoj inteligenciji mora u svojoj srži biti antropocentričan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da su nedavno dogovorena pravila o jedinstvenom punjaču za mobilne telefone i druge elektroničke uređaje dokaz korisne uloge koju jedinstveno tržište može imati za građane, poduzeća i okoliš; u tom pogledu ističe ulogu koju je Europski parlament, a posebno Odbor IMCO, imao u osmišljavanju takvih pravila tijekom posljednjih 12 godina; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prepoznaje pozitivan doprinos novog zakonodavnog okvira integraciji jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prepoznaje potrebu za učinkovitim europskim normizacijskim sustavom kojim se omogućuje brzo objavljivanje usklađenih normi kojima se omogućuje pretpostavka sukladnosti i koji je usklađen s međunarodnim normama za potporu globalnoj trgovini; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost učinkovitog priznavanja stručnih kvalifikacija i uklanjanja neopravdanih prepreka slobodnom kretanju stručnjaka kako bi profesionalne usluge EU-a u narednim desetljećima postale globalno konkurentne; potiče Komisiju da i dalje pomno prati postupke zbog povrede prava u slučajevima u kojima države članice ne poštuju zakonodavstvo EU-a o priznavanju kvalifikacija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća da bi Komisija do svibnja 2024. trebala podnijeti izvješće o provedbi Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi (3); smatra da se izmjenom Direktive nastoji ažurirati i poboljšati primjena pravila o zaštiti potrošača kako bi se odgovorilo na nova kretanja na jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nadalje ističe potrebu za procjenom i kontrolom strateške ovisnosti EU-a o zemljama izvan bloka u nizu ključnih područja, među ostalim povećanjem ponovne uporabe ili recikliranja proizvoda, te je i dalje predan izradi ambicioznog zakonodavnog okvira o baterijama i poluvodičima, kao i unaprjeđenju europske normizacije i Instrumenta jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve (SMEI) kao važnih čimbenika za jamčenje sigurnosti opskrbe EU-a, upravljanja krizama i otpornosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da su potrošači u središtu jedinstvenog tržišta; ističe važnu ulogu zaštite potrošača u osiguravanju pravilnog i učinkovitog funkcioniranja jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | u potpunosti je predan održavanju visoke razine zaštite potrošača, među ostalim u digitalnoj i zelenoj tranziciji, te aktualnom radu na uredbi o općoj sigurnosti proizvoda, direktivi o potrošačkim kreditima i direktivi o trgovanju na daljinu financijskim uslugama koje su namijenjene potrošačima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra da je kružno gospodarstvo važan cilj, da je ključno da se proizvodi dizajniraju tako da traju dulje i da su lako i sigurno popravljivi te da potrošači dobiju pouzdane i jasne informacije o trajnosti i mogućnosti popravka te da se istodobno izbjegava nesrazmjerno opterećenje trgovaca, posebno malih i srednjih poduzeća; planira konstruktivno doprinijeti tom cilju svojim radom na jačanju položaja potrošača za zelenu tranziciju i inicijativama za ekološki dizajn za održive proizvode; u tom pogledu poziva Komisiju da brzo iznese najavljeni zakonodavni prijedlog o pravu na popravak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bi proizvodi koji se stavljaju na jedinstveno tržište trebali zadovoljavati najviše standarde proizvoda i sigurnosti, ali i najviše standarde proizvodnje; stoga naglašava da bi proizvodi proizvedeni prisilnim radom trebali biti zabranjeni na jedinstvenom tržištu; ističe ključnu ulogu tijela za nadzor tržišta i poduzeća u osiguravanju da je sva roba koja ulazi na jedinstveno tržište iz zemalja izvan EU-a usklađena s pravom EU-a; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prepoznaje ulogu koju pravila EU-a o javnoj nabavi mogu imati u prijelazu na održivo i kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | čvrsto vjeruje u važnost učinkovitog pravnog okvira za carinu i ističe važnost digitalizacije i međusobne povezanosti carinskih i necarinskih sustava do 2025. kao strateškog cilja EU-a; smatra da elektronički carinski postupci mogu doprinijeti dobrom funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta; u tom pogledu pozdravlja izvješće Komisije o privremenoj evaluaciji provedbe Carinskog zakonika Unije (CZU) i njezinu namjeru da reformira carinsku uniju zakonodavnim paketom za poboljšanje CZU-a i da ju prilagodi kako bi mogla odgovoriti na izazove i rizike koji posebno proizlaze iz e-trgovine; potiče Komisiju da uzme u obzir zaključke i preporuke „Skupine stručnjaka za izazove koji predstoje u carinskoj uniji”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da države članice imaju primarnu odgovornost za učinkovitu i ujednačenu provedbu i izvršenje postojećeg zakonodavstva o jedinstvenom tržištu; |
| --- | --- |

25.

Ažuriranje jedinstvenog tržišta kako bi ono moglo ispuniti svoje obećanje

| 26. | smatra da je najbolji način za proslavu tridesete obljetnice jedinstvenog tržišta njegovo ažuriranje kako bi se moglo ispuniti obećanje o pružanju koristi potrošačima i poduzećima; smatra da je jedinstveno tržište s visokom razinom zaštite potrošača, koje uzima u obzir ekološke i socijalne aspekte, te neometanim okvirom za poduzeća ono što ga čini privlačnim na globalnoj razini i što dodatno potiče europsku integraciju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | smatra da je daljnji razvoj jedinstvenog tržišta proces kojim se mora osigurati nova suradnja sa svim građanima, kao i obrazovni poticaji kako bi se osiguralo pružanje prilika za stjecanje novih vještina potrebnih za zelenu i digitalnu tranziciju naših gospodarstava; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uvjeren je da su partnerstvo i suradnja na jedinstvenom tržištu pokretači europske integracije, naglašavajući pritom potrebu za konkurencijom unutar jedinstvenog tržišta; smatra da je potrebno dodatno razviti zajednički rad i suradnju jer se njima mogu povećati prednosti i nadoknaditi nedostaci na jedinstvenom tržištu, posebno u kriznim vremenima; smatra da bi jedinstveno tržište trebalo ostati ključni alat za ljude i poduzeća u takvim situacijama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | smatra da politika jedinstvenog tržišta ne bi trebala biti usmjerena samo na smanjenje prepreka, već bi trebala usmjeravati EU prema daljnjem razvoju utemeljenom na zajedničkim vrijednostima, posebno u pogledu jasnog definiranja onoga što je potrebo učiniti kako bi se poduzećima i radnicima olakšala tranzicija te kako bi se zaštitili potrošači i okoliš; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da nastavi razmatrati nove digitalne mogućnosti i trendove, uključujući virtualne svjetove, kako bi se osigurao nastavak pravilnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta i dobra zaštita potrošača; poziva Komisiju da ispita utjecaj ekoloških mjera na uslužne sektore, uključujući digitalne usluge, te postoji li potreba za ažuriranjem takvih mjera; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ponavlja da je potrebno olakšati slobodan protok neosobnih podataka kako bi se omogućile europske inovacije, podržao rast poduzeća i jedinstveno digitalno tržište; izražava potporu prelasku na potpuno funkcionalan sustav e-nabave i e-fakturiranja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da bi Europa trebala ocijeniti regulatorni okvir za proizvode i usluge te treba li uspostaviti pravila o pravnim lijekovima i jamstvenim pravima kako bi se potaknula održiva potrošnja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | također smatra da Europa treba dodatno razviti tržište rabljenih proizvoda; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zalaže se za daljnje jačanje vanjske dimenzije jedinstvenog tržišta i očuvanje interesa EU-a i njegove strateške neovisnosti; smatra da se visoki standardi jedinstvenog tržišta mogu prelijevati i širiti diljem svijeta te da bi ih trebalo pravilno provoditi kako bi se stvorili ravnopravni uvjeti za europska poduzeća; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava važnost europskih normi i europskih normizacijskih dokumenata za jedinstveno tržište, konkurentnost europske industrije te za sigurnost i zaštitu građana; pozdravlja novu strategiju EU-a koju je predstavila Komisija; naglašava važnost savjetovanja sa svim relevantnim dionicima, uključujući MSP-ove, organizacije potrošača te ekološke i društvene dionike, te općenito važnost uzimanja u obzir javnog interesa; smatra da EU mora razviti više strateški pristup normama, uključujući međunarodne aktivnosti normizacije u relevantnim globalnim formatima, posebno u digitalnom području; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da je potrebno osigurati okvir za regulaciju kratkoročnog najma nekretnina i smještaja, među ostalim poboljšanjem transparentnosti i pravne sigurnosti, posebno u pogledu generiranja i razmjene podataka; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je potrebno ažurirati zaštitu potrošača, tako da se uzmu u obzir i digitalne asimetrije, kako bi se obuhvatio sektor digitalnih usluga kao što su igre na sreću, virtualna stvarnost, proširena stvarnost i virtualni svjetovi; naglašava važnost poticanja inovacija i novih poduzeća; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da su Europski akt o pristupačnosti i Direktiva o pristupačnosti interneta vrijedna postignuća u uklanjanju prepreka za osobe s invaliditetom, čime je svim građanima EU-a omogućeno da sudjeluju na jedinstvenom tržištu proizvoda i usluga, kao i na širem jedinstvenom digitalnom tržištu; međutim, smatra da se provedba takvog ključnog zakonodavstva uvelike razlikuje među državama članicama i da općenito još nije zadovoljavajuća; poziva države članice da u postupcima javne nabave uzmu u obzir pravila o pristupačnosti; u tom kontekstu naglašava da bi centar AccessibleEU trebao imati središnju ulogu u pružanju potpore državama članicama u fazi provedbe; nadalje smatra da su poduzeća imala koristi od zajedničkih i usklađenih pravila o pristupačnosti; traži od Komisije da razmotri kako riješiti preostale prepreke i poboljšati pristupačnost kako bi građani i poduzeća i dalje imali koristi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da su mjere e-trgovine usmjerene na neopravdano geografsko blokiranje, posebno Uredba (EU) 2018/302 (4), doprinijele stvaranju okvira za manje rascjepkano jedinstveno tržište i povećanju izbora potrošača za kupnju na internetu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe važnu ulogu koju mreža SOLVIT ima u poboljšanju funkcioniranja jedinstvenog tržišta tako što poduzećima, građanima i javnima tijelima pruža podršku u pravilnoj primjeni pravila jedinstvenog tržišta; naglašava da se SOLVIT ističe kao predvodnik u digitalnom pružanju usluga EU-a i kao promicatelj alternativnog pristupa osiguravanju usklađenosti s pravilima EU-a; ponovno potvrđuje da sustav SOLVIT nije zamjena za provedbu od strane Komisije kada države članice ne provedu pravila; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva na ažuriranje pregleda stanja jedinstvenog tržišta; smatra da je pregled potrebno stalno ažurirati jer se u njemu ne mjere svi aspekti jedinstvenog tržišta, posebno u slučaju usluga; predlaže da se istraže novi pokazatelji za kvalitativno mjerenje uspjeha jedinstvenog tržišta kako bi se ispitalo na koji način ono donosi koristi poduzećima i potrošačima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava važnost učinkovite, pravodobne i pravilne primjene i provedbe regulatornog okvira jedinstvenog tržišta; naglašava da to zahtijeva blisku suradnju između Komisije i država članica, potpunu predanost nacionalnih tijela odgovornih za pravilnu primjenu i provedbu zakona, bolju suradnju između carinskih tijela i tijela za nadzor tržišta te veću uključenost dionika kao što su organizacije potrošača i druge javne organizacije, kao i poduzeća; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da su pravilna provedba i usklađenost s pravilima jedinstvenog tržišta ključni za izgradnju povjerenja i pouzdanja potrošača, kao i za stvaranje jednakih uvjeta za sva poduzeća, uključujući ona iz zemalja izvan EU-a koja prodaju proizvode i usluge na jedinstvenom tržištu, s posebnim naglaskom na okviru za nadzor tržišta, sigurnosti proizvoda i uzajamnom priznavanju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da je pri provedbi pravila EU-a potrebno osigurati strogu provedbu, koja u nekim slučajevima može nadilaziti tradicionalne korektivne mjere, kao što su postupci zbog povrede prava, kako bi se znatno više naglasila prevencija, te osobito dodatno produbiti suradnju među nacionalnim nadležnim tijelima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da je za funkcioniranje carinske unije potrebno ukloniti nacionalne prepreke kako bi se spriječio štetan promet robe i zaštitilo jedinstveno tržište EU-a od nezakonitih proizvoda; poziva Komisiju da osnuje carinsku agenciju EU-a; |
| --- | --- |

45.

| 46. | zalaže se za jačanje financiranja politika jedinstvenog tržišta ažuriranjem trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

46.

Zaključci: ključni trenutak za jačanje i razvoj jedinstvenog tržišta

| 47. | smatra da će EU moći u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti svoju gospodarsku moć samo ako države članice i institucije EU-a ponovno podrže jedinstveno tržište; smatra da je za uspjeh potrebna snažna politička volja, kao i novi sveobuhvatni program s planom djelovanja do 2030. i nakon toga; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da je za jačanje i razvoj jedinstvenog tržišta potrebna šira strategija za jačanje jedinstvenog tržišta usluga, kao i pravo jedinstveno digitalno tržište na kojem se podaci mogu slobodno kretati unutar EU-a i među sektorima u korist poduzeća, istraživača i javnih uprava, u skladu s pravilima o privatnosti i zaštiti podataka; |
| --- | --- |

48.

| 49. | prepoznaje poseban status usluga od općeg interesa i potrebu da se zajamče u javnom interesu, u skladu s presudom Suda Europske unije, uzimajući u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti kako je navedeno u Protokolu br. 26 UFEU-a o uslugama od općeg interesa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | smatra da bi, kako bi se potaknula otpornost, osigurala sigurnost opskrbe, ostvarili ciljevi Unije u pogledu povezivosti i promicala otvorena strateška autonomija u ključnim sektorima, Komisija i države članice trebale što prije raditi na stvaranju istinskog jedinstvenog tržišta za energiju i telekomunikacijske usluge, uz snažan angažman i zaštitu potrošača; |
| --- | --- |

50.

| 51. | potvrđuje da se novi zakonodavni okvir za proizvode već desetljećima pokazuje uspješnim za regulaciju proizvoda u Europi; naglašava da ga je potrebno ažurirati s obzirom na tehnološki razvoj te digitalno i kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

51.

| 52. | smatra da bi se institucije EU-a, države članice i svi dionici trebali istinski obvezati na razvoj jedinstvenog tržišta u zajedničkom interesu i na jačanje položaja EU-a u svijetu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da pruži viziju i smjernice za novi program; poziva države članice da se obvežu na partnerstvo i suradnju; ponovno potvrđuje svoju spremnost da nastavi igrati konstruktivnu ulogu u tom procesu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | čestita jedinstvenom tržištu sretan trideseti rođendan; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  SL C 456, 10.11.2021., str. 14.

(2)  SL C 425, 20.10.2021., str. 10.

(3)  Direktiva 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu (SL L 149, 11.6.2005., str. 22.).

(4)  Uredba (EU) 2018/302 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. veljače 2018. o rješavanju pitanja neopravdanoga geografskog blokiranja i drugih oblika diskriminacije na unutarnjem tržištu na temelju državljanstva, mjesta boravišta ili mjesta poslovnog nastana klijenata (
  SL L 60 I, 2.3.2018., str. 1.
  )

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/15

---

P9_TA(2023)0008

Zaštita potrošača u internetskim videoigrama: pristup na razini jedinstvenog europskog tržišta

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o zaštiti potrošača u internetskim videoigrama: pristup na razini jedinstvenog europskog tržišta (2022/2014(INI))

(2023/C 214/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenog 1989. i Opću napomenu br. 25 (2021.) o pravima djeteta u pogledu digitalnog okruženja Odbora UN-a o pravima djeteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenog 1989. i Opću napomenu br. 25 (2021.) o pravima djeteta u pogledu digitalnog okruženja Odbora UN-a o pravima djeteta,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. travnja 2008. o zaštiti potrošača, posebno maloljetnika, u pogledu korištenja videoigara (COM(2008)0207), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 22. travnja 2008. o zaštiti potrošača, posebno maloljetnika, u pogledu korištenja videoigara (COM(2008)0207),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. naslovljenu „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. naslovljenu „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. svibnja 2022. naslovljenu „Digitalno desetljeće za djecu i mlade: nova Europska strategija za bolji internet za djecu (BIK+)” (COM(2022)0212), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. svibnja 2022. naslovljenu „Digitalno desetljeće za djecu i mlade: nova Europska strategija za bolji internet za djecu (BIK+)” (COM(2022)0212),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 1. ožujka 2002. o zaštiti potrošača, posebno mladih, označivanjem određenih videoigara i računalnih igara prema dobnoj skupini (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Vijeća od 1. ožujka 2002. o zaštiti potrošača, posebno mladih, označivanjem određenih videoigara i računalnih igara prema dobnoj skupini (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/770 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o određenim aspektima ugovora o isporuci digitalnog sadržaja i digitalnih usluga (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/770 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o određenim aspektima ugovora o isporuci digitalnog sadržaja i digitalnih usluga (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/2161 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i direktiva 98/6/EZ, 2005/29/EZ te 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila Unije o zaštiti potrošača (4); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/2161 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i direktiva 98/6/EZ, 2005/29/EZ te 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu boljeg izvršavanja i modernizacije pravila Unije o zaštiti potrošača (4);

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (5),

| — | uzimajući u obzir obavijest Komisije od 29. prosinca 2021. naslovljenu „Smjernice za tumačenje i primjenu Direktive 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obavijest Komisije od 29. prosinca 2021. naslovljenu „Smjernice za tumačenje i primjenu Direktive 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu” (6),

| — | uzimajući u obzir obavijest Komisije od 29. prosinca 2021. naslovljenu „Smjernice za tumačenje i primjenu Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća o pravima potrošača” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obavijest Komisije od 29. prosinca 2021. naslovljenu „Smjernice za tumačenje i primjenu Direktive 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća o pravima potrošača” (7),

| — | uzimajući u obzir Komisijinu provjeru primjerenosti prava EU-a o zaštiti potrošača u pogledu pravednosti u digitalnoj domeni, koja je pokrenuta pozivom na očitovanje 17. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu provjeru primjerenosti prava EU-a o zaštiti potrošača u pogledu pravednosti u digitalnoj domeni, koja je pokrenuta pozivom na očitovanje 17. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2022/2065 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. listopada 2022. o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (Akt o digitalnim uslugama) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2022/2065 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. listopada 2022. o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (Akt o digitalnim uslugama) (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2009. o zaštiti potrošača, posebno maloljetnika, u pogledu korištenja videoigara (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2009. o zaštiti potrošača, posebno maloljetnika, u pogledu korištenja videoigara (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. o zaštiti djece u digitalnom svijetu (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. o zaštiti djece u digitalnom svijetu (11),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 28. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1295/2013 (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 28. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Kreativna Europa (2021. – 2027.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1295/2013 (12),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. travnja 2022. o izradi europske strategije za ekosustav kulturnih i kreativnih industrija (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. travnja 2022. o izradi europske strategije za ekosustav kulturnih i kreativnih industrija (13),

| — | uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku iz srpnja 2020. naslovljenu Loot boxes in online games and their impact on consumers, especially young consumers (Nagradne kutije u internetskim igrama i njihov utjecaj na potrošače, posebno mlade potrošače), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života Glavne uprave Europskog parlamenta za unutarnju politiku iz srpnja 2020. naslovljenu Loot boxes in online games and their impact on consumers, especially young consumers (Nagradne kutije u internetskim igrama i njihov utjecaj na potrošače, posebno mlade potrošače),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0300/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (A9-0300/2022),

| A. | budući da videoigre igraju osobe svih dobnih skupina u Europi, te tako polovica svih Europljana u dobi od 6 do 64 godine igra videoigre, a najzastupljeniju dobnu skupinu čine osobe u dobi od 45 do 64 godine; budući da 73 % djece u dobi od 6 do 10 godina, 84 % djece u dobi od 11 do 14 godina i 74 % mladih u dobi od 15 do 24 godine igra videoigre (14); |
| --- | --- |

A.

budući da videoigre igraju osobe svih dobnih skupina u Europi, te tako polovica svih Europljana u dobi od 6 do 64 godine igra videoigre, a najzastupljeniju dobnu skupinu čine osobe u dobi od 45 do 64 godine; budući da 73 % djece u dobi od 6 do 10 godina, 84 % djece u dobi od 11 do 14 godina i 74 % mladih u dobi od 15 do 24 godine igra videoigre (14);

| B. | budući da je europski sektor videoigara najbrže rastući kulturni i kreativni sektor u Europi, s procijenjenom veličinom europskog tržišta od 23,3 milijarde EUR u 2020. godini i s većim globalnim prometom od glazbenih i filmskih kompanija (15) te budući da taj sektor predstavlja važan potencijal za rast i otvaranje radnih mjesta te doprinosi digitalnom jedinstvenom tržištu Europe; budući da je sektor videoigara jedina kulturna i kreativna industrija koja je zabilježila rast prometa tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 (16); |
| --- | --- |

B.

budući da je europski sektor videoigara najbrže rastući kulturni i kreativni sektor u Europi, s procijenjenom veličinom europskog tržišta od 23,3 milijarde EUR u 2020. godini i s većim globalnim prometom od glazbenih i filmskih kompanija (15) te budući da taj sektor predstavlja važan potencijal za rast i otvaranje radnih mjesta te doprinosi digitalnom jedinstvenom tržištu Europe; budući da je sektor videoigara jedina kulturna i kreativna industrija koja je zabilježila rast prometa tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 (16);

| C. | budući da videoigre imaju jedinstvenu kreativnu vrijednost u usporedbi s računalnim programima, kako je prepoznao Sud Europske unije (17), te su zaštićene na temelju Direktive 2009/24/EZ (18) o pravnoj zaštiti računalnih programa i Direktive 2001/29/EZ (19) o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu, na kojima se temelji lanac vrijednosti; |
| --- | --- |

C.

budući da videoigre imaju jedinstvenu kreativnu vrijednost u usporedbi s računalnim programima, kako je prepoznao Sud Europske unije (17), te su zaštićene na temelju Direktive 2009/24/EZ (18) o pravnoj zaštiti računalnih programa i Direktive 2001/29/EZ (19) o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu, na kojima se temelji lanac vrijednosti;

| D. | budući da je sektor videoigara, unatoč središnjoj ulozi koju ima u europskom kulturnom i kreativnom ekosustavu, i dalje zapostavljen od strane oblikovatelja politika u odnosu na druge medijske industrije, osobito filmove i druge audiovizualne proizvode, koji obično primaju veća financijska sredstva i koriste se kao model za oblikovanje propisa i politika o videoigrama, a tim se pristupom ne uzimaju u obzir razlike između tih sadržaja; |
| --- | --- |

D.

budući da je sektor videoigara, unatoč središnjoj ulozi koju ima u europskom kulturnom i kreativnom ekosustavu, i dalje zapostavljen od strane oblikovatelja politika u odnosu na druge medijske industrije, osobito filmove i druge audiovizualne proizvode, koji obično primaju veća financijska sredstva i koriste se kao model za oblikovanje propisa i politika o videoigrama, a tim se pristupom ne uzimaju u obzir razlike između tih sadržaja;

| E. | budući da europsku industriju videoigara uglavnom čine mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) i start-up poduzeća, koja su važna za inovaciju i rast tog sektora (20); |
| --- | --- |

E.

budući da europsku industriju videoigara uglavnom čine mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) i start-up poduzeća, koja su važna za inovaciju i rast tog sektora (20);

| F. | budući da industrija videoigara ima cjelovit lanac vrijednosti koji se temelji na inovacijama i kreativnosti, čime objedinjuje širok raspon vještina i znanja; budući da tehnološka postignuća u sektoru internetskih videoigara postaju sve važnija te se prenose na druge sektore i industrije kao što su građevinarstvo, dizajn, maloprodaja, obrazovanje, marketing, virtualna/proširena stvarnost i internetska kupovina; |
| --- | --- |

F.

budući da industrija videoigara ima cjelovit lanac vrijednosti koji se temelji na inovacijama i kreativnosti, čime objedinjuje širok raspon vještina i znanja; budući da tehnološka postignuća u sektoru internetskih videoigara postaju sve važnija te se prenose na druge sektore i industrije kao što su građevinarstvo, dizajn, maloprodaja, obrazovanje, marketing, virtualna/proširena stvarnost i internetska kupovina;

| G. | budući da neka poduzeća u tom sektoru koriste sadržaj koji su kreirali maloljetnici i mlađa djeca; budući da bi trebalo uvesti mjere kako bi se maloljetnike i mlađu djecu zaštitilo od komercijalnog iskorištavanja kao kreatora sadržaja internetskih igara (21); |
| --- | --- |

G.

budući da neka poduzeća u tom sektoru koriste sadržaj koji su kreirali maloljetnici i mlađa djeca; budući da bi trebalo uvesti mjere kako bi se maloljetnike i mlađu djecu zaštitilo od komercijalnog iskorištavanja kao kreatora sadržaja internetskih igara (21);

| H. | budući da su videoigre, uz druge oblike zabavnih aktivnosti, jedan od najpopularnijih oblika zabave u Europi, i to prema istraživanju Eurobarometra provedenom 2019. koje je pokazalo da 27 % Europljana igra internetske videoigre najmanje jednom mjesečno, dok ih 48 % sluša glazbu putem internetskog prijenosa, a 47 % gleda filmove ili TV serije na internetskim platformama; |
| --- | --- |

H.

budući da su videoigre, uz druge oblike zabavnih aktivnosti, jedan od najpopularnijih oblika zabave u Europi, i to prema istraživanju Eurobarometra provedenom 2019. koje je pokazalo da 27 % Europljana igra internetske videoigre najmanje jednom mjesečno, dok ih 48 % sluša glazbu putem internetskog prijenosa, a 47 % gleda filmove ili TV serije na internetskim platformama;

| I. | budući da stabilno i visokokvalitetno funkcioniranje internetskih videoigara ovisi o povezivosti; budući da razina zadovoljstva Europljana kada je riječ o brzini učitavanja i preuzimanja njihovih internetskih veza varira diljem Europe, pri čemu u nekim državama članicama premašuje 90 %, a u drugima doseže tek 65 % (22); budući da je internetskom povezivosti u ruralnim područjima nezadovoljno 30 % više osoba nego u urbanim područjima; |
| --- | --- |

I.

budući da stabilno i visokokvalitetno funkcioniranje internetskih videoigara ovisi o povezivosti; budući da razina zadovoljstva Europljana kada je riječ o brzini učitavanja i preuzimanja njihovih internetskih veza varira diljem Europe, pri čemu u nekim državama članicama premašuje 90 %, a u drugima doseže tek 65 % (22); budući da je internetskom povezivosti u ruralnim područjima nezadovoljno 30 % više osoba nego u urbanim područjima;

| J. | budući da se internetske videoigre mogu igrati na mnogo različitih uređaja te da postoje brojne funkcije, opcije dizajna i mogućnosti za njihovo korištenje, kao što su igre u kojima sudjeluje više igrača, sustavi razgovora u stvarnom vremenu, kupnja na internetu, proširena stvarnost, virtualna stvarnost, sadržaj koji se može preuzeti besplatno ili uz plaćanje, pretplate ili nagradne kutije, što može utjecati na iskustvo igrača videoigara; budući da interakcija s drugim igračima na internetu nije moguća kod svih videoigara; budući da postoje alati za roditeljsku kontrolu kako bi se onemogućila bilo kakva interakcija s drugim igračima; |
| --- | --- |

J.

budući da se internetske videoigre mogu igrati na mnogo različitih uređaja te da postoje brojne funkcije, opcije dizajna i mogućnosti za njihovo korištenje, kao što su igre u kojima sudjeluje više igrača, sustavi razgovora u stvarnom vremenu, kupnja na internetu, proširena stvarnost, virtualna stvarnost, sadržaj koji se može preuzeti besplatno ili uz plaćanje, pretplate ili nagradne kutije, što može utjecati na iskustvo igrača videoigara; budući da interakcija s drugim igračima na internetu nije moguća kod svih videoigara; budući da postoje alati za roditeljsku kontrolu kako bi se onemogućila bilo kakva interakcija s drugim igračima;

| K. | budući da su takozvane nagradne kutije (engl. loot boxes) s naizgled nasumičnim artiklima obično dostupne tijekom igre ili se mogu platiti pravim novcem; budući da ih se može prodavati preko dizajna igre poznatih kao tamni obrasci (engl. dark patterns), koji zbog neželjene ili nekontrolirane kupnje mogu imati negativne psihološke i financijske posljedice, osobito po maloljetnike i mlađu djecu; budući da je u Nizozemskoj u tijeku sudski postupak o mjerama koje se primjenjuju na nagradne kutije; budući da Slovačka također razmatra odgovarajuće mjere koje bi se mogle poduzeti; budući da taj nedostatak usklađenog pristupa dovodi do fragmentacije tržišta videoigara unutar EU-a; budući da na europskoj razini ne postoje posebni mehanizmi za zaštitu potrošača kojima bi se osigurala zaštita svih igrača, posebno maloljetnika i mlađe djece, kada je riječ o nagradnim kutijama koje se plaćaju; |
| --- | --- |

K.

budući da su takozvane nagradne kutije (engl. loot boxes) s naizgled nasumičnim artiklima obično dostupne tijekom igre ili se mogu platiti pravim novcem; budući da ih se može prodavati preko dizajna igre poznatih kao tamni obrasci (engl. dark patterns), koji zbog neželjene ili nekontrolirane kupnje mogu imati negativne psihološke i financijske posljedice, osobito po maloljetnike i mlađu djecu; budući da je u Nizozemskoj u tijeku sudski postupak o mjerama koje se primjenjuju na nagradne kutije; budući da Slovačka također razmatra odgovarajuće mjere koje bi se mogle poduzeti; budući da taj nedostatak usklađenog pristupa dovodi do fragmentacije tržišta videoigara unutar EU-a; budući da na europskoj razini ne postoje posebni mehanizmi za zaštitu potrošača kojima bi se osigurala zaštita svih igrača, posebno maloljetnika i mlađe djece, kada je riječ o nagradnim kutijama koje se plaćaju;

| L. | budući da se industrija videoigara tijekom posljednjih desetljeća razvila iz modela ostvarivanja prihoda od arkadnih igara i igara pakiranih u kutijama do sada raširenog poslovnog modela igara kao usluga, plaćanja za prednost (engl. pay-to-win) ili plaćanja za napredniju funkcionalnost (engl. freemium); budući da su se cijene igara stabilizirale unatoč rastućim troškovima njihova razvoja zbog mogućnosti raspodjele tih troškova putem proširenja igara; napominje, međutim, da se konačni trošak proširenog iskustva igre s vremenom može znatno povećati; |
| --- | --- |

L.

budući da se industrija videoigara tijekom posljednjih desetljeća razvila iz modela ostvarivanja prihoda od arkadnih igara i igara pakiranih u kutijama do sada raširenog poslovnog modela igara kao usluga, plaćanja za prednost (engl. pay-to-win) ili plaćanja za napredniju funkcionalnost (engl. freemium); budući da su se cijene igara stabilizirale unatoč rastućim troškovima njihova razvoja zbog mogućnosti raspodjele tih troškova putem proširenja igara; napominje, međutim, da se konačni trošak proširenog iskustva igre s vremenom može znatno povećati;

| M. | budući da se neke internetske videoigre oslanjaju na ostvarivanje prihoda zahvaljujući korisnicima preko prikupljanja podataka i oglašivanja, čime se stvara poticaj da se korisnike, uključujući maloljetnike i mlađu djecu, navede da što više vremena provedu igrajući; |
| --- | --- |

M.

budući da se neke internetske videoigre oslanjaju na ostvarivanje prihoda zahvaljujući korisnicima preko prikupljanja podataka i oglašivanja, čime se stvara poticaj da se korisnike, uključujući maloljetnike i mlađu djecu, navede da što više vremena provedu igrajući;

| N. | budući da prekomjerno igranje internetskih videoigara, intenzivirano manipulativnim dizajnom, može dovesti do ovisnosti i poremećaja povezanog s igranjem videoigara (engl. gaming disorder), kako je definirano u Međunarodnoj klasifikaciji bolesti Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) (23); |
| --- | --- |

N.

budući da prekomjerno igranje internetskih videoigara, intenzivirano manipulativnim dizajnom, može dovesti do ovisnosti i poremećaja povezanog s igranjem videoigara (engl. gaming disorder), kako je definirano u Međunarodnoj klasifikaciji bolesti Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) (23);

| O. | budući da igranje videoigara može biti izvor problema povezanih sa zaštitom potrošača, posebno maloljetnika i mlađe djece, bez obzira na vrijeme provedeno igrajući; |
| --- | --- |

O.

budući da igranje videoigara može biti izvor problema povezanih sa zaštitom potrošača, posebno maloljetnika i mlađe djece, bez obzira na vrijeme provedeno igrajući;

| P. | budući da maloljetnici i mlađa djeca pod nadzorom svojih roditelja i skrbnika imaju pravo sudjelovati u digitalnom svijetu na način koji je u skladu s razvojnim kapacitetima djeteta; |
| --- | --- |

P.

budući da maloljetnici i mlađa djeca pod nadzorom svojih roditelja i skrbnika imaju pravo sudjelovati u digitalnom svijetu na način koji je u skladu s razvojnim kapacitetima djeteta;

| Q. | budući da se u članku 31. Konvencije UN-a o pravima djeteta navodi da sva djeca imaju pravo na igru te slobodno i puno sudjelovanje u kulturnom životu i aktivnostima primjerenima njihovoj dobi; |
| --- | --- |

Q.

budući da se u članku 31. Konvencije UN-a o pravima djeteta navodi da sva djeca imaju pravo na igru te slobodno i puno sudjelovanje u kulturnom životu i aktivnostima primjerenima njihovoj dobi;

| R. | budući da kupnjom unutar igre igrači mogu dobiti, na primjer, kozmetičke artikle kao što su „skins” (posebni izgled lika) ili sadržaj koji im daje prednost u igri, izbjegavanje oglašavanja, uklanjanje mjerača za odbrojavanje vremena čekanja ili izbjegavanje prekomjernog čekanje i izbjegavanje „grindinga” (ponavljanje rutinskih radnji); |
| --- | --- |

R.

budući da kupnjom unutar igre igrači mogu dobiti, na primjer, kozmetičke artikle kao što su „skins” (posebni izgled lika) ili sadržaj koji im daje prednost u igri, izbjegavanje oglašavanja, uklanjanje mjerača za odbrojavanje vremena čekanja ili izbjegavanje prekomjernog čekanje i izbjegavanje „grindinga” (ponavljanje rutinskih radnji);

| S. | budući da se većina roditelja koristi nekom vrstom alata za roditeljski nadzor; budući da je većina roditelja zabrinuta zbog vremena koje njihovo dijete provodi igrajući videoigre te zbog rizika od izloženosti štetnom sadržaju, maltretiranju, kontaktu s nepoznatim odraslim osobama i kupnji unutar igre; |
| --- | --- |

S.

budući da se većina roditelja koristi nekom vrstom alata za roditeljski nadzor; budući da je većina roditelja zabrinuta zbog vremena koje njihovo dijete provodi igrajući videoigre te zbog rizika od izloženosti štetnom sadržaju, maltretiranju, kontaktu s nepoznatim odraslim osobama i kupnji unutar igre;

| T. | budući da je mnogo roditelja u Europi upoznato s Paneuropskim sustavom klasifikacije igara prema dobi (PEGI) te da smatraju da im je oznaka PEGI korisna kada donose odluku o tome hoće li kupiti određenu igru za svoju djecu (24); |
| --- | --- |

T.

budući da je mnogo roditelja u Europi upoznato s Paneuropskim sustavom klasifikacije igara prema dobi (PEGI) te da smatraju da im je oznaka PEGI korisna kada donose odluku o tome hoće li kupiti određenu igru za svoju djecu (24);

| U. | budući da je, prema podacima tog sektora, vrijeme koje se provodi u igranju videoigara sveukupno gledajući stabilno te su Europljani 2021. videoigre igrali u prosjeku 9 sati tjedno, 9,5 sati 2020., 8,6 sati 2019., 8,8 sati 2018. odnosno 9,2 sata 2017. (25); budući da je vrijeme utrošeno na videoigre i dalje kraće od drugih aktivnosti pred ekranom, kao što je gledanje televizije, na koje je 2020. u prosjeku utrošeno 25 sati tjedno; |
| --- | --- |

U.

budući da je, prema podacima tog sektora, vrijeme koje se provodi u igranju videoigara sveukupno gledajući stabilno te su Europljani 2021. videoigre igrali u prosjeku 9 sati tjedno, 9,5 sati 2020., 8,6 sati 2019., 8,8 sati 2018. odnosno 9,2 sata 2017. (25); budući da je vrijeme utrošeno na videoigre i dalje kraće od drugih aktivnosti pred ekranom, kao što je gledanje televizije, na koje je 2020. u prosjeku utrošeno 25 sati tjedno;

| V. | budući da je zdravlje stanje potpune tjelesne, duševne i socijalne dobrobiti, a ne samo odsutnost bolesti ili nemoći; budući da su mentalno zdravlje i dobrobit međusobno povezani i da bi ih trebalo uzeti u obzir u svim područjima kao što su obrazovanje, zdravlje, zapošljavanje i socijalna uključenost; budući da videoigre mogu biti važan alat u službi mentalnog zdravlja i dobrobiti te se mogu koristiti za ostvarivanje napretka u tim područjima kao i za pomoć u razvoju vještina ključnih za digitalno društvo i razvoj digitalnog jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

V.

budući da je zdravlje stanje potpune tjelesne, duševne i socijalne dobrobiti, a ne samo odsutnost bolesti ili nemoći; budući da su mentalno zdravlje i dobrobit međusobno povezani i da bi ih trebalo uzeti u obzir u svim područjima kao što su obrazovanje, zdravlje, zapošljavanje i socijalna uključenost; budući da videoigre mogu biti važan alat u službi mentalnog zdravlja i dobrobiti te se mogu koristiti za ostvarivanje napretka u tim područjima kao i za pomoć u razvoju vještina ključnih za digitalno društvo i razvoj digitalnog jedinstvenog tržišta;

| W. | budući da su 2019. žene činile 20 % osoba zaposlenih u industriji videoigara; budući da je nedovoljna zastupljenost žena dobro poznat i sustavan problem u područjima povezanima sa znanošću, tehnologijom, inženjerstvom i matematikom, uključujući u sektoru videoigara, kako u samoj industriji tako i u hiperseksualizaciji mnogih ženskih likova u postupku dizajna igara; budući da je 37 % djevojčica koje igraju videoigre doživjelo uznemiravanje na temelju spola u internetskim igrama s više igrača (26); budući da se, povrh napora uloženih u pogledu ispravnog, ravnopravnog i nestereotipnog predstavljanja žena u videoigrama, napredak mora nastaviti i ići ruku pod ruku s ravnopravnom zastupljenosti žena na svim pozicijama u vrijednosnom lancu, što se odnosi i na borbu protiv seksualnog zlostavljanja i diskriminacije; |
| --- | --- |

W.

budući da su 2019. žene činile 20 % osoba zaposlenih u industriji videoigara; budući da je nedovoljna zastupljenost žena dobro poznat i sustavan problem u područjima povezanima sa znanošću, tehnologijom, inženjerstvom i matematikom, uključujući u sektoru videoigara, kako u samoj industriji tako i u hiperseksualizaciji mnogih ženskih likova u postupku dizajna igara; budući da je 37 % djevojčica koje igraju videoigre doživjelo uznemiravanje na temelju spola u internetskim igrama s više igrača (26); budući da se, povrh napora uloženih u pogledu ispravnog, ravnopravnog i nestereotipnog predstavljanja žena u videoigrama, napredak mora nastaviti i ići ruku pod ruku s ravnopravnom zastupljenosti žena na svim pozicijama u vrijednosnom lancu, što se odnosi i na borbu protiv seksualnog zlostavljanja i diskriminacije;

| X. | budući da su 2020. osobe s invaliditetom činile jednu petinu stanovnika EU-a; budući da je Unija predana poboljšanju njihovog društvenog i ekonomskog položaja, uključujući na internetu; budući da određeni oblici invaliditeta mogu predstavljati osobit izazov za igranje internetskih videoigara, primjerice daltonizam, oštećenja vida ili smanjena pokretljivost ruku; budući da od daltonizma boluje 10 % muškog stanovništva; |
| --- | --- |

X.

budući da su 2020. osobe s invaliditetom činile jednu petinu stanovnika EU-a; budući da je Unija predana poboljšanju njihovog društvenog i ekonomskog položaja, uključujući na internetu; budući da određeni oblici invaliditeta mogu predstavljati osobit izazov za igranje internetskih videoigara, primjerice daltonizam, oštećenja vida ili smanjena pokretljivost ruku; budući da od daltonizma boluje 10 % muškog stanovništva;

Internetske videoigre u EU-u

| 1. | ističe vrijednost videoigara koje se igraju na internetu i izvan njega kao popularan način zabave za velik broj Europljana svih dobi i u svim državama članicama te kao oblik kulturnog izričaja kreatora, pojedinačnih igrača i širih zajednica igrača; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da su videoigre vrlo inovativan digitalni sektor u EU-u te da taj sektor osigurava više od 90 000 izravnih radnih mjesta u Europi; naglašava da sektor videoigara nudi sve veći broj novih mogućnosti zapošljavanja mnogim kulturnim stvarateljima, kao što su programeri igara, dizajneri, pisci, glazbeni producenti i drugi umjetnici, što bi trebalo uzeti u obzir pri svakom djelovanju Unije u tom području, a posebno kada je riječ o financiranju; ističe da videoigre obuhvaćaju kako digitalni tako i kulturni sektor jer predstavljaju ključan dio kulturnog i kreativnog ekosustava koji čini više od 50 % dodane vrijednosti ukupnog tržišta audiovizualnog sadržaja EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava važnost industrije videoigara u podupiranju inovacija u Europi; naglašava da je sektor videoigara pridonio razvoju novih tehnologija kao što su, među ostalim, umjetna inteligencija te tehnologije virtualne i proširene stvarnosti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na važnost MSP-ova u europskom lancu vrijednosti videoigara i istaknutu ulogu koju na svjetskoj razini uživaju mnoga europska poduzeća koja se bave razvojem na tržištima videoigara za konzole, osobna računala i mobilne telefone; izražava razočaranje da se takav međunarodni uspjeh i kulturna prednost često zanemaruju kad se govori o vodećem položaju Europe u području digitalnih tehnologija i usluga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja pokretanje pilot-projekta koji je predložio Parlament pod naslovom „Razumijevanje vrijednosti europskog društva za videoigre”, koji je namijenjen prikupljanju iscrpnih podataka u svrhu kreiranja politika koje će se odnositi na taj sektor; primjećuje da neki problemi u tom sektoru uključuju razvoj i zadržavanje talentiranih pojedinaca, složen i fragmentiran regulatorni okvir u kontekstu globalnog tržišta, pristup financiranju te društveni i kulturni utjecaj videoigara; |
| --- | --- |

5.

Jačanje zaštite potrošača u internetskim videoigrama

| 6. | naglašava da je zaštita potrošača ključna za osiguravanje sigurnog i pouzdanog internetskog okruženja za videoigre i igrače te da jačanje povjerenja kod potrošača može potaknuti gospodarski rast industrije videoigara; smatra, međutim, da se zaštita potrošača može poboljšati; poziva Komisiju da razmotri probleme u vezi sa zaštitom potrošača u internetskim videoigrama u okviru svoje aktualne provjere primjerenosti prava EU-a o zaštiti potrošača kako bi se osigurala jednaka razina pravednosti kako na internetu tako i izvan njega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potvrđuje da pravna stečevina EU-a o zaštiti potrošača omogućuje veliku zaštitu potrošača koja se u potpunosti može primijeniti i na područje videoigara; prima na znanje obavijest Komisije od 29. prosinca 2021. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na jedinstvenom tržištu, koja sadrži upute o primjeni europskog prava o zaštiti potrošača na promidžbu i oglašavanje unutar igre, među ostalim usmjerene na djecu, kupnje unutar igre i prisutnost raznog plaćenog sadržaja; međutim, primjećuje da postoji potreba za konzistentnim i koordiniranim pristupom između država članica i tijela za zaštitu potrošača kako bi se izbjegla fragmentacija jedinstvenog tržišta i zaštitili potrošači u Europi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apelira na Komisiju i nacionalna tijela za zaštitu potrošača u okviru Mreže za suradnju u zaštiti potrošača da se pobrinu za to da se europsko pravo o zaštiti potrošača u potpunosti poštuje i provodi u sektoru videoigara; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primjećuje postojanje internetskih platformi za videoigre koje omogućuju igračima, među ostalim maloljetnicima i mlađoj djeci, da kreiraju vlastite igre s pomoću alata koje stavljaju na raspolaganje i posjeduju programeri igara; poziva Komisiju da po potrebi donese regulatorne mjere kojima bi se korisnike, a posebno maloljetnike i mlađu djecu, zaštitilo od nezakonitih praksi koje bi te platforme mogle primjenjivati; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja činjenicu da će se Direktiva (EU) 2019/770 od siječnja 2022. primjenjivati na videoigre, uključujući besplatne videoigre, te će stoga pružati dodatnu zaštitu potrošačima; međutim, žali zbog toga što neke države članice još nisu prenijele tu direktivu u nacionalno zakonodavstvo te apelira na njih da je provedu bez odgode kako bi se zajamčila bolja zaštita potrošača u cijeloj Uniji; poziva Komisiju da pomno nadzire proces prenošenja te direktive, da održava intenzivan dijalog s državama članicama koje kasne s njezinom primjenom i da razmotri pokretanje postupaka zbog povrede prava ako to bude potrebno; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja razvoj i provedbu alata za roditeljski nadzor koji pomažu filtrirati sadržaj i videoigre po dobi, pratiti vrijeme utrošeno na igre, onemogućiti ili ograničiti kupnju na internetu i ograničiti komunikaciju s drugima ili prikazivanje sadržaja koji stvaraju drugi igrači; podsjeća na činjenicu da roditeljski nadzor na razini platforme nije jedina metoda kojom se roditelji koriste kako bi nadzirali pristup svoje djece sadržaju i intervenirali u tom pogledu; primjećuje, međutim, da čak i kad su takvi alati dostupni, roditelji ponekad možda nisu svjesni da oni postoje ili imaju poteškoće u njihovoj primjeni, što smanjuje njihovu učinkovitost; smatra da je za razvoj takvih mehanizama zadužena industrija; smatra da takvi mehanizmi moraju biti jednostavni za uporabu, razumljivi i lako podesivi te da zaštita potrošača mora biti „integrirana” i „zadana”; smatra da su za primjenu roditeljske kontrole odgovorni i roditelji i industrija; poziva na uspostavu mehanizama za provođenje strožeg roditeljskog nadzora nad, među ostalim, trošenjem novca i vremenom koje maloljetnici i mlađa djeca provode igrajući videoigre, poštujući pritom prava maloljetnika i njihov razvoj; potiče platforme da povećaju razinu osviještenosti i informacije o tome kako upotrebljavati takve alate; poziva Komisiju i države članice da podrže promicanje javnih i privatnih edukativnih i informativnih kampanja namijenjenih roditeljima i skrbnicima kako bi ih se informiralo o postojećim alatima kao što je mobilna aplikacija PEGI te kako bi se potaknula njihova upotreba; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da se u sektoru videoigara upotrebljavaju različiti poslovni modeli; konstatira da neke internetske videoigre nude svojim korisnicima mogućnost kupnje unutar igre s pomoću igraćih valuta, koje se mogu kupiti s pomoću pravog novca ili zaraditi u igri, kako bi se osvojili artikli iz nagradnih kutija ili realizirale bilo koje druge vrste naizgled nasumične kupnje unutar igre, čiji je sadržaj igraču nepoznat dok ga ne plati; ističe da postoje različite vrste nagradnih kutija (27) te napominje da takvi sustavi nisu bez posljedica za potrošače i da su igre s modelom plaćanja za prednost, a posebno agresivni modeli plaćanja za prednost ili modeli u kojima se popularni sadržaji otključavaju plaćanjem, rezultirali negativnim reakcijama zajednica igrača, što je dovelo do negativnih recenzija, pa čak i promjena u igrama prije ili ubrzo nakon njihova objavljivanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je mogućnost kupnje unutar igre prisutna u videoigrama već dugi niz godina; podržava nedavno usvojene smjernice Komisije o primjeni Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi (28), u kojima se pojašnjavaju pravila u pogledu plaćenih nasumičnih artikala u videoigrama; naglašava da sustavi kupnje unutar igre isto tako moraju biti u skladu s Direktivom o nepoštenoj poslovnoj praksi i nedavno donesenim smjernicama kako bi se osiguralo da ne dovode do štetnih praksi koje utječu na potrošače, a posebno maloljetnike i mlađu djecu; poziva na poštovanje i brzu provedbu Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi kako bi se osigurala zaštita potrošača na jedinstvenom tržištu, posebno za maloljetnike i mlađu djecu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prima na znanje studiju koju je naručio o nagradnim kutijama i njihovim učincima na potrošače, posebno maloljetnike i mlađu djecu; konstatira da je u studiji preporučeno da se nagradne kutije analiziraju iz perspektive zakonodavstva o zaštiti potrošača kako bi se izbjegli štetni učinci i izrabljivačke prakse u vezi s nagradnim kutijama, posebno prema maloljetnicima i mlađoj djeci (29); poziva Komisiju da analizira način na koji se nagradne kutije prodaju i da poduzme potrebne korake kako bi se uspostavio zajednički europski pristup u pogledu nagradnih kutija s ciljem da se osigura odgovarajuća zaštita potrošača, posebno maloljetnika i mlađe djece; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da su određeni dizajni igara koji se koriste za kupnju unutar videoigara osmišljeni za manipulaciju i iskorištavanje jer se koriste agresivnim komercijalnim praksama koje značajno smanjuju slobodu izbora potrošača i potiču ih da donose financijske odluke koje inače ne bi donijeli; konstatira da su takve prakse jasno zabranjene Direktivom (EU) 2019/2161; poziva programere i prodavatelje videoigara da se pobrinu za to da videoigre koje su usmjerene na maloljetnike poštuju prava maloljetnika i mlađe djece, među ostalim u pogledu privatnosti, ciljanog oglašavanja i manipulativnih praksi; smatra da bi maloljetnici i mlađa djeca kada igraju videoigre na internetu trebali imati razinu zaštite jednaku onoj koju pruža Akt o digitalnim uslugama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | konstatira da se, povrh sustava kupnje unutar igre i plaćenih nasumičnih artikala, u videoigrama pojavljuju i drugi obmanjujući dizajni koji mogu promijeniti ponašanje potrošača; poziva nacionalna tijela da učinkovito provode europske i nacionalne zakone o zaštiti potrošača, posebno Direktivu o nepoštenoj poslovnoj praksi i s njom povezane smjernice, kojima se zabranjuju određeni tamni obrasci, agresivne marketinške prakse i obmanjujuća transparentnost informacija koje se moraju pružiti potrošačima; nadalje poziva Komisiju da nastavi analizirati ta pitanja, a posebno tamne obrasce, u okviru tekuće provjere prikladnosti prava EU-a o zaštiti potrošača u pogledu pravednosti u digitalnoj domeni, te da po potrebi predstavi odgovarajuće inicijative; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da bi programeri internetskih igara usmjerenih na maloljetnike i mlađu djecu trebali uzeti u obzir njihovu dob, prava i ranjivosti; naglašava da moraju ispunjavati najviše moguće standarde na integriranoj i zadanoj osnovi kada je riječ o sigurnosti, zaštiti, privatnosti i određivanju vremenskih ograničenja, te napominje da, uz dopunjavanje standarda na zadanoj osnovi, roditelji mogu imati važnu ulogu u zaštiti maloljetnika i mlađe djece pri igranju videoigara; ističe, međutim, da bi industrija videoigara trebala provoditi kampanje za podizanje razine osviještenosti i podupirati upotrebu odgovarajućih alata i informiranja o tome kako bolje zaštititi maloljetnike i mlađu djecu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da su videoigre istodobno alati za igranje i umjetnička djela kulturne vrijednosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da bi potrošači trebali imati sve potrebne informacije o internetskoj videoigri, među ostalim o mogućnostima kupnje unutar igre kao što su nagradne kutije i druge naizgled nasumične kupnje unutar igre, te da bi trebali biti svjesni vrste sadržaja prije početka igre i tijekom igre, te naglašava da bi takve informacije trebale biti jasno prikazane i lako razumljive svim potrošačima prije kupnje igre i prije svake kupnje unutar igre kako bi se bolje zaštitili potrošači, a posebno maloljetnici i mlađa djeca, te kako bi se roditeljima pomoglo da razumiju i kontroliraju njihovu potrošnju; konstatira da bi u slučaju upotrebe virtualnih valuta u internetskim igrama njihova vrijednost u stvarnoj valuti uvijek trebala biti jasno i vidljivo naznačena potrošačima pri svakoj kupnji; podsjeća da je izostanak takvih informacija jasno zabranjen Direktivom (EU) 2019/2161; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da se u internetskim videoigrama koje igračima nude mogućnost ostvarivanja prednosti u zamjenu za plaćanje u modelima plaćanja za prednost igrače mora jasno informirati o toj značajci prije nego što počnu igrati; smatra da takvi modeli plaćanja za prednost mogu rezultirati razlikama među igračima ovisno o njihovim mogućnostima; potiče na uključivanje mogućnosti igranja bez plaćanja za prednost u igrama u kojima se koriste takvi modeli; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja činjenicu da će Komisija ispitati automatsko produženje pretplata i ugovora u predstojećoj provjeri primjerenosti zakonodavstva o zaštiti potrošača; konstatira da automatsko produženje može biti korisno i za korisnika i za trgovca jer korisnicima može povećati praktičnost, a trgovcima smanjiti administraciju oko pretplatnika, ali da može biti i problematično ako se automatsko produženje nastavi na neodređeno vrijeme protivno namjerama potrošača; potiče, kako Komisiju u sklopu njezinih preispitivanja tako i trgovce u okviru njihovih politika poduzeća, da uzmu u obzir najbolje prakse država članica ili poduzeća koji već imaju uspostavljene politike za automatsko produženje prilagođene potrošačima; poziva Komisiju da uvede obvezu na razini EU-a prema kojoj trgovci umjesto zadane značajke moraju korisnicima pružiti mogućnost samostalnog odabira pri kupnji, kao i pružiti im jasne i lako dostupne informacije o tome kako u bilo kojem trenutku otkazati automatsko produženje te učiniti postupak otkazivanja automatskog produženja jednostavnim i jednako lakim kao što je i postupak prijave za pretplatu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva na veću transparentnost od strane programera videoigara u pogledu vjerojatnosti mehanizama nagradnih kutija, uključujući informacije na jednostavnom jeziku o tome što se algoritmima namjerava postići; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da su politike vraćanja proizvoda i povrata novca temelj potrošačkih prava u Uniji i da potrošači imaju jednaka prava u pogledu vraćanja proizvoda i traženja povrata novca za internetsku kupovinu kao i za osobnu fizičku kupnju; konstatira da se za internetski i digitalni sadržaj, bez obzira na to je li preuzet ili se prenosi putem interneta, pravo na povrat novca primjenjuje ako su proizvod ili usluga neispravni ili ako potrošač ne dobije pristup proizvodu u skladu s očekivanjima; poziva trgovce da se u potpunosti pridržavaju pravila EU-a o zaštiti potrošača i da pružaju jasne, transparentne i pouzdane informacije o tome kako zatražiti povrat novca ili iskoristiti pravo na odustajanje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava da bi osobe s invaliditetom trebale moći igrati sve vrste internetskih videoigara; kao i da i tehničke i komunikacijske značajke internetskih videoigara te sve relevantne informacije povezane s igranjem ili kupnjom igre moraju biti uključive i pristupačne; poziva Komisiju da predstavi inicijative za poboljšanje pristupačnosti internetskih videoigara za osobe s invaliditetom; potiče pružatelje internetskih videoigara da učine igre pristupačnima na način da primjenjuju zahtjeve za pristupačnost iz Priloga I. Direktivi (EU) 2019/882 (30); |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da se artikl koji se dobije u videoigri u određenim slučajevima može u igri ili preko internetskih stranica trećih strana zamijeniti za stvarni novac, što je u suprotnosti s uvjetima koje primjenjuju izdavači videoigara; poziva nacionalna tijela da stanu na kraj nezakonitim praksama zahvaljujući kojima bilo tko na stranicama unutar igre može sudjelovati u razmjeni, prodaji ili klađenju; naglašava da, osim što za sobom povlače pitanja zaštite potrošača, te usluge mogu dovesti do pranja novca; poziva Komisiju da stane na kraj toj praksi; smatra da Akt o digitalnim uslugama može pomoći u ublažavanju tog problema, posebno provedbom obveza u pogledu poznavanja poslovnog klijenta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zabrinut je da bi „gold farming” (igranje internetskih igara za više igrača s masovnim sudjelovanjem u cilju zarade) moglo biti povezano s prisilnim radom i iskorištavanjem u zemljama u razvoju te s pranjem novca; poziva Komisiju da analizira primjenu prakse „gold farming” u vezi s financijskim kriminalom i kršenjem ljudskih prava te da po potrebi predstavi adekvatne inicijative; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju da predstavi europsku strategiju za videoigre kojom bi se realizirao ekonomski, društveni, obrazovni, kulturni i inovativni potencijal tog sektora, s ciljem ostvarivanja vodeće uloge na globalnom tržištu videoigara; poziva Komisiju da tijekom predstojeće provjere primjerenosti prava EU-a o zaštiti potrošača u pogledu pravednosti u digitalnoj domeni ocijeni je li trenutačni okvir potrošačkog prava dovoljan za rješavanje svih pitanja u pogledu potrošačkog prava povezanih s nagradnim kutijama i kupnjom unutar igre te, ako to nije slučaj, poziva Komisiju da predstavi zakonodavni prijedlog za prilagodbu postojećeg okvira prava EU-a o zaštiti potrošača za internetske videoigre ili da predstavi zaseban zakonodavni prijedlog o internetskim videoigrama kako bi se uspostavio usklađeni europski regulatorni okvir kojim se osigurava visoka razina zaštite potrošača, posebno maloljetnika i mlađe djece; smatra da bi se tim prijedlozima trebalo procijeniti treba li predložiti obvezu automatskog onemogućavanja mehanizama plaćanja unutar igre i nagradnih kutija ili zabranu nagradnih kutija koje se plaćaju kako bi se zaštitili maloljetnici, izbjegla fragmentacija jedinstvenog tržišta i osiguralo da potrošači uživaju istu razinu zaštite, bez obzira na to gdje žive; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da ocijeni mogućnost da se od pružatelja internetskih videoigara usmjerenih na maloljetnike i mlađu djecu zahtijeva da izrade ex ante procjene učinka na djecu na temelju okvira za klasifikaciju rizika 4Cs (engl. „Content, Contact, Conduct, Contract”) i da učinkovito ublaže sve utvrđene rizike za prava maloljetnika; |
| --- | --- |

28.

Dodatne koristi i rizici za potrošače

| 29. | naglašava važnost mentalnog zdravlja, posebno kada je riječ o maloljetnicima i mlađoj djeci; konstatira da su videoigre bile izvor razonode tijekom strogih razdoblja ograničenja kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19; podsjeća na pozitivnu ulogu internetske povezivosti koja je Europljanima omogućila da nastave komunicirati, ostvarivati interakciju i zajedno stvarati, među ostalim kroz internetske videoigre; podsjeća na to da videoigre mogu poslužiti i kao interaktivna okruženja za pojedince koji se suočavaju s društvenom odvojenošću ili izolacijom u stvarnim životnim okruženjima; napominje da se to posebno odnosi na starije osobe, koje su tijekom pandemije bolesti COVID-19 bile najviše izolirane; konstatira da SZO smatra da internetske igre mogu postati ključan instrument u njegovanju odnosa s drugima (31); primjećuje prednosti nadplatformskih internetskih igara za potrošače u smislu korisničkog iskustva zahvaljujući tomu što se igračima unatoč korištenju različitih platformi omogućuje jednostavna interakcija, kao i za programere igara, te poziva industriju videoigara da učini sve što je u njezinoj moći kako bi u što većoj mjeri iskoristila tu mogućnost; općenito primjećuje mogućnosti i nove perspektive koje nudi pristup kreativnom izražavanju i kulturnom sadržaju, posebno za maloljetnike i mlađu djecu; poziva Komisiju da nastavi raditi na poboljšanju europske digitalne infrastrukture, čime se podupiru ne samo kreativne industrije pri razvijanju visokokvalitetnog sadržaja, već i pristup europskih građana tim kulturno značajnim djelima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da videoigre mnogim ljudima služe ne samo kao hobi nego i kao mentalna stimulacija, primjerice putem rješavanja zahtjevnih zadataka i zagonetaka, natjecanja s drugim igračima koje zahtijeva visok stupanj koncentracije i razvoja određenih sposobnosti kao što su rješavanje problema, prostorna koordinacija, koordinacija očiju i ruku, timski rad, moć zapažanja i brzina; |
| --- | --- |

30.

| 31. | predlaže da se u Parlamentu u Bruxellesu organizira godišnja dodjela nagrada EU-a za internetske videoigre pod nazivom „Europska nagrada za internetske videoigre” kako bi se istaknula važnost poduzeća koja proizvode internetske videoigre, od kojih su mnoga MSP-ovi, za europsko digitalno jedinstveno tržište i to u pogledu radnih mjesta, rasta, inovacija i promicanja europskih vrijednosti; smatra da bi cilj te nagrade trebao biti promicanje internetskih videoigara kojima se poštuju prava potrošača ili koje imaju pozitivan učinak na određena područja, kao što je obrazovanje, ili na razvoj vještina; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja inovativni istraživački projekt „EU Kids Online”, u sklopu kojeg se prikupljaju visokokvalitetni podaci iz cijele Europe o mišljenju djece o njihovu internetskom iskustvu; poziva na češće ažuriranje te vodeće inicijative na svjetskoj razini; poziva Komisiju da u budućnosti financira tu i slične inicijative; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da su internetske videoigre važne za educiranje jer mogu biti koristan alat u procesu učenja i da su mnoge igre posebno osmišljene u edukativne svrhe, primjerice kako bi se potaknula rasprava o društvenim pitanjima ili produbilo razumijevanje povijesnih događaja ili kulturnih događanja; podsjeća da se videoigre nalaze u nacionalnim obrazovnim kurikulima; konstatira da se komercijalne videoigre koriste i u obrazovne svrhe; konstatira da se videoigre također koriste za razvoj kritičkog razmišljanja i vještina te poticanje kreativnosti; također naglašava da videoigre imaju daljnju primjenu i kasnije u životu jer mogu pružiti mentalnu stimulaciju i mogućnosti povezivanja za starije osobe; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava da prekomjerno igranje internetskih videoigara može imati negativan utjecaj u smislu društvenih odnosa, posla, ranog napuštanja školovanja, psihičkog i fizičkog zdravlja te slabijeg obrazovnog napretka, s time da istraživanja pokazuju da utjecaj videoigara može biti i pozitivan; stoga naglašava potrebu za postizanjem zdrave ravnoteže; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da neki igrači imaju problema s ovisnošću o videoigrama, tj. poremećajem povezanim s videoigrama; konstatira da je SZO poremećaj povezan s videoigrama klasificirao kao ovisničko ponašanje koje karakterizira umanjena kontrola nad igranjem, sve veća posvećenosti igranju u odnosu na druge aktivnosti u tolikoj mjeri da se igranju daje prednost nad drugim interesima i dnevnim aktivnostima, te ustrajno ili intenzivnije igranje unatoč negativnim posljedicama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da industrija videoigara, korisnici i roditelji ne bi smjeli podcijeniti rizike i učinke koji proizlaze iz poremećaja povezanog s videoigrama; podsjeća da su znanstvena istraživanja pokazala da su pubertet i adolescencija razdoblja života u kojima su osobe najpodložnije razvijanju ovisnosti; poziva na daljnju suradnju dizajnera videoigara, izdavača, platformi i šire zajednice dionika, uključujući nacionalna nadležna tijela i Komisiju, kako bi se ublažili rizici od razvijanja poremećaja povezanog s videoigrama; predlaže da se pokrene više kampanja za podizanje razine osviještenosti kako bi se osiguralo da su roditelji i mladi igrači svjesni rizika povezanih s poremećajem povezanim s videoigrama te poziva programere igara da izbjegavaju manipulativni dizajn igre koji može dovesti do ovisnosti o igri, izolacije i uznemiravanja na internetu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primjećuje nedostatak raščlanjenih podataka na razini EU-a o prosječnom vremenu provedenom u igranju videoigara, prosječnoj potrošnji unutar igre, općem iskustvu igranja videoigara i posljedičnim sociopsihološkim učincima, te poziva Komisiju da prikuplja te podatke na godišnjoj osnovi i da Parlamentu predstavlja izvješća o tome; |
| --- | --- |

37.

| 38. | konstatira da industrija videoigara ima pristup velikim količinama ponekad osjetljivih osobnih podataka; naglašava da ona mora osigurati da se obrada osobnih podataka provodi u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka i drugim zakonodavstvom EU-a i da se korisnički profili stvoreni s pomoću podataka o ponašanju ne upotrebljavaju u manipulativne i diskriminirajuće svrhe; poziva nadležna tijela da zajamče strogu provedbu relevantnog prava EU-a i nacionalnog prava; naglašava da analiza obrazaca igrača prikupljanjem podataka ne bi smjela pogodovati tehnikama usmjerenima na navlačenje igrača, već bi se trebala usredotočiti na poboljšanje iskustva igranja videoigara; potiče programere da razmotre dizajn igre u poglavljima ili s čestim pragovima za spremanje napretka kako bi se olakšalo uzimanje stanki za odmor tijekom kojih se igrači mogu isključiti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da prevaranti mogu upotrebljavati internetske platforme za videoigre za phishing; poziva na provedbu informativnih kampanja kako bi se podigla razina osviještenosti o povezanim rizicima, posebno među maloljetnicima i mladima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | apelira na industriju videoigara, Komisiju i države članice da izrade akcijski plan kako bi se osigurala rodna ravnoteža u svim fazama razvoja u industriji internetskih igara; nadalje poziva industriju da izbjegava objektivizaciju žena i stvaranje, ponavljanje ili pogoršavanje rodnih stereotipa; naglašava da se takvim vrlo čestim praksama stvara neprijateljsko okruženje za žene i djevojčice u internetskim igrama; |
| --- | --- |

40.

Jamčenje sigurnog internetskog okruženja za korisnike internetskih videoigara

| 41. | pozdravlja inicijative koje predvodi industrija, kao što je PEGI, koji se primjenjuje u 38 zemalja; smatra da takav sustav klasifikacije može biti osobito koristan za navođenje opisa sadržaja i pružanje informacija o preporučenoj dobi za igranje igre, što roditeljima pomaže u odabiru odgovarajuće igre za njihovu djecu; ističe da je sustav klasifikacije dio općeg Kodeksa ponašanja PEGI-ja (engl. PEGI Code of Conduct), čiji je sveukupni cilj zajamčiti sigurno okruženje za igrače; pozdravlja ažurirani pristup PEGI-ja, koji sada informira potrošače ako igra uključuje navodno nasumične značajke koje se plaćaju; ističe da prisutnost sadržaja u igrama koji se plaća, uključujući navodno nasumični sadržaj koji se plaća, ne sprečava roditelje da upravljaju pristupom toj vrsti sadržaja te da djetetu omoguće pristup osnovnoj igri ako je smatraju primjerenom njegovoj dobi; konstatira da su neke zemlje sustav PEGI pretočile u zakon; poziva Komisiju da ocijeni kako se sustav PEGI provodi u različitim vrstama igara koje su dostupne na tržištu i diljem Unije te da istraži mogućnosti za njegovo uključivanje u pravo EU-a kako bi sustav PEGI i njegov Kodeks ponašanja postali usklađeni i obvezni sustav klasifikacije prema dobi primjenjiv na sve programere videoigara, trgovine aplikacijama i internetske platforme kako bi se izbjegla fragmentacija jedinstvenog tržišta i pružila pravna sigurnost industriji videoigara; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prepoznaje potencijal sustava PEGI za pružanje važnih predugovornih informacija potrošačima; smatra, međutim, da bi tu inicijativu koju predvodi industrija trebalo dopuniti dodatnim mjerama za osiguravanje najviše razine zaštite potrošača i rješavanje problema povezanih s pravom o zaštiti potrošača koji proizlaze iz mehanizama kupnje unutar igara i nagradnih kutija; |
| --- | --- |

42.

| 43. | potiče industriju, uključujući platforme i izdavače videoigara, neovisne povezane stručnjake i tijela za ocjenjivanje da nastave s kampanjama za podizanje razine osviještenosti o sustavu PEGI kako bi više roditelja bilo upoznato s njim, te ih potiče da budu spremni reagirati u cilju prilagodbe sustava klasifikacije kao odgovor na trendove u pogledu videoigara i sadržaja unutar igre kako bi se roditeljima kontinuirano olakšavalo donošenje odluka; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da razvije minimalne standarde za zaštitu privatnosti i da ocijeni potrebu za sigurnim i uključivim sustavom provjere dobi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sa zabrinutošću primjećuje rizike povezane s upotrebom govora mržnje i kiberzlostavljanjem na internetskim platformama za videoigre, koji su posebno opasni kada su usmjereni na maloljetnike i mlađu djecu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da internetske videoigre moraju jamčiti sigurno digitalno okruženje za korisnike; pozdravlja nedavno donošenje Akta o digitalnim uslugama, kojim se ažuriraju pravila o moderiranju sadržaja u Europi kako bi se učinkovitije riješio problem nezakonitog sadržaja na internetu, uključujući videoigre; poziva na njegovo brzo prenošenje u nacionalno pravo i provedbu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava da se, osim nezakonitog sadržaja, u videoigrama mogu širiti i štetni sadržaji i to putem komunikacijskih funkcija u igrama ili platforma društvenih medija za igranje; naglašava da industrija videoigara mora uvesti odgovarajuće mjere i alate kako bi sve korisnike zaštitila od štetnog sadržaja, u skladu s primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju i tijela država članica za zaštitu potrošača da zajamče potpuno poštovanje i provedbu prava o zaštiti potrošača, uključujući u sektoru videoigara, i to provedbom opsežnih sektorskih provjera ili pokretanjem koordiniranih provedbenih mjera u skladu s Uredbom (EU) 2017/2394 o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za provedbu zakona o zaštiti potrošača (32) kada je to potrebno; |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  SL C 65, 14.3.2002., str. 2.

(2)  SL L 303, 28.11.2018., str. 69.

(3)  SL L 136, 22.5.2019., str. 1.

(4)  SL L 328, 18.12.2019., str. 7.

(5)  SL L 304, 22.11.2011., str. 64.

(6)  SL C 526, 29.12.2021., str. 1.

(7)  SL C 525, 29.12.2021., str. 1.

(8)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(9)  SL L 277, 27.10.2022., str. 1.

(10)  SL C 87 E, 1.4.2010., str. 122.

(11)  SL C 419, 16.12.2015., str. 33.

(12)  SL C 108, 26.3.2021., str. 934.

(13)  SL C 160, 13.4.2022., str. 13.

(14)  COM(2022)0212.

(15)  Organizacije Interactive Software Federation of Europe i European Games Developer Federation, „Key facts from 2021: Video games – a force for good”, pristupljeno 19. prosinca 2022.

(16)  EY, Rebuilding Europe: the cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis, siječanj 2021.

(17)  Presuda Suda Europske unije od 23. siječnja 2014., Nintendo Co. Ltd and Others v PC Box Srl and 9Net Srl., C-355/12, ECLI:EU:C:2014:25.

(18)  Direktiva 2009/24/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o pravnoj zaštiti računalnih programa (SL L 111, 5.5.2009., str. 16.).

(19)  Direktiva 2001/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2001. o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih prava u informacijskom društvu (SL L 167, 22.6.2001., str. 10.).

(20)  Europska komisija, „The value of European video games society”, 30. svibnja 2022.

(21)  Parker, S., „The trouble with Roblox, the video game empire built on child labour”, The Guardian, 9. siječnja 2022.

(22)  Kantar na zahtjev Europske komisije, „Special Eurobarometer – Report – E-Communications in the Single Market”, lipanj 2021.

(23)  SZO, „Gaming disorder”, pristupljeno 15. prosinca 2022.

(24)  Organizacije Interactive Software Federation of Europe i European Games Developer Federation, „Key facts 2020: The year we played together”, 24. kolovoza 2021.

(25)  Organizacije Interactive Software Federation of Europe i European Games Developer Federation, „Key facts from 2021: Video games – a force for good”, pristupljeno 19. prosinca 2022.

(26)  Pisani dokazi koje je organizacija Anti-Defamation League podnijela Zajedničkom odboru za nacrt zakona o sigurnosti na internetu parlamenta Ujedinjene Kraljevine (OSB0030), „How Algorithms Influence Inmful Online Conduct”, rujan 2021.

(27)  Nagradne kutije mogu se razlikovati ovisno o, među ostalim, različitim uvjetima osvajanja (vrijeme čekanja, prikazivanje oglasa, plaćanje stvarnim novcem), nagradi, transparentnosti, izgledima za osvajanje artikala i mogućnosti pretvaranja stečenog predmeta u igraću valutu ili stvarni novac.

(28)  Direktiva 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu i o izmjeni Direktive Vijeća 84/450/EEZ, direktiva 97/7/EZ, 98/27/EZ i 2002/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kao i Uredbe (EZ) br. 2006/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 11.6.2005., str. 22.).

(29)  Forbrukerrådet, „Insert coin –How the gaming industry exploits consumers using loot boxes”, 31. svibnja 2022.

(30)  Direktiva (EU) 2019/882 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (SL L 151, 7.6.2019., str. 70.).

(31)  Bloomberg, „Games Industry Unites to Promote World Health Organization Messages Against COVID-19; Launch #PlayApartTogether Campaign”, 10. travnja 2020.

(32)  Uredba (EU) 2017/2394 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o suradnji između nacionalnih tijela odgovornih za izvršavanje propisâ o zaštiti potrošača i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2006/2004 (SL L 345, 27.12.2017., str. 1).

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/26

---

P9_TA(2023)0009

Provedba zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2022.

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2022. (2022/2048(INI))

(2023/C 214/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21. i 36., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 21. i 36.,

| — | uzimajući u obzir izvješće potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. lipnja 2022. naslovljeno „Izvješće o ZVSP-u – naši prioriteti za 2022.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. lipnja 2022. naslovljeno „Izvješće o ZVSP-u – naši prioriteti za 2022.”,

| — | uzimajući u obzir „Strateški kompas za sigurnost i obranu – za Europsku uniju koja štiti svoje građane, vrijednosti i interese te doprinosi međunarodnom miru i sigurnosti”, koji je Vijeće odobrilo 21. ožujka 2022., a Europsko vijeće potvrdilo 24. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Strateški kompas za sigurnost i obranu – za Europsku uniju koja štiti svoje građane, vrijednosti i interese te doprinosi međunarodnom miru i sigurnosti”, koji je Vijeće odobrilo 21. ožujka 2022., a Europsko vijeće potvrdilo 24. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. i 25. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Versaillesa od 11. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Versaillesa od 11. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. i 24. lipnja 2022. o široj Europi, Ukrajini, zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo, zapadnom Balkanu, gospodarskim pitanjima, Konferenciji o budućnosti Europe i vanjskim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. i 24. lipnja 2022. o široj Europi, Ukrajini, zahtjevima Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije za članstvo, zapadnom Balkanu, gospodarskim pitanjima, Konferenciji o budućnosti Europe i vanjskim odnosima,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 12. listopada 2022. o Komunikaciji o politici proširenja EU-a za 2022. (COM(2022)0528), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 12. listopada 2022. o Komunikaciji o politici proširenja EU-a za 2022. (COM(2022)0528),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je 2. ožujka 2022. donijela Opća skupština UN-a naslovljenu „Agresija na Ukrajinu (A/RES/ES-11/L.1) i njezinu rezoluciju od 12. listopada 2022. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine: poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda” (A/RES/ES - 11/L.5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je 2. ožujka 2022. donijela Opća skupština UN-a naslovljenu „Agresija na Ukrajinu (A/RES/ES-11/L.1) i njezinu rezoluciju od 12. listopada 2022. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine: poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda” (A/RES/ES - 11/L.5),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 9. ožujka 2022. o vanjskom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 9. ožujka 2022. o vanjskom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. listopada 2021. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2021.” (COM(2021)0644),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju koju je Opća skupština UN-a donijela 7. travnja 2022. naslovljenu „Suspenzija prava na članstvo Ruske Federacije u Vijeću za ljudska prava” (A/RES/ES-11/L.4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju koju je Opća skupština UN-a donijela 7. travnja 2022. naslovljenu „Suspenzija prava na članstvo Ruske Federacije u Vijeću za ljudska prava” (A/RES/ES-11/L.4),

| — | uzimajući u obzir izvješće od 9. svibnja 2022. o konačnom ishodu Konferencije o budućnosti Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće od 9. svibnja 2022. o konačnom ishodu Konferencije o budućnosti Europe,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. svibnja 2022. o daljnjem postupanju nakon zaključaka Konferencije o budućnosti Europe (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. svibnja 2022. o daljnjem postupanju nakon zaključaka Konferencije o budućnosti Europe (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/509 od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2015/528 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/509 od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći i o stavljanju izvan snage Odluke (ZVSP) 2015/528 (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća usvojene 16. prosinca 2021. o bolesti COVID-19, upravljanju krizama i otpornosti, sigurnosti i obrani, vanjskim aspektima migracija i vanjskim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća usvojene 16. prosinca 2021. o bolesti COVID-19, upravljanju krizama i otpornosti, sigurnosti i obrani, vanjskim aspektima migracija i vanjskim odnosima,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o novoj strategiji EU-a za proširenje usvojenu 23. studenog 2022. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o novoj strategiji EU-a za proširenje usvojenu 23. studenog 2022. (4),

| — | uzimajući u obzir strateški koncept NATO-a koji su čelnici država i vlada NATO-a donijeli na sastanku na vrhu NATO-a u Madridu 29. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški koncept NATO-a koji su čelnici država i vlada NATO-a donijeli na sastanku na vrhu NATO-a u Madridu 29. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju br. 1325 Vijeća sigurnosti UN-a od 31. listopada 2000. o uspostavi Programa za žene, mir i sigurnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju br. 1325 Vijeća sigurnosti UN-a od 31. listopada 2000. o uspostavi Programa za žene, mir i sigurnost,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenog 2020. o Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III naslovljenu „Ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenog 2020. o Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III naslovljenu „Ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2022. o izgledima za postizanje dvodržavnog rješenja za Izrael i Palestinu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2022. o izgledima za postizanje dvodržavnog rješenja za Izrael i Palestinu (5),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu o suradnji EU-a i NATO-a, koju su 10. siječnja 2023. potpisali predsjednik Europskog vijeća, predsjednica Europske komisije i glavni tajnik Organizacije sjevernoatlantskog ugovora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu o suradnji EU-a i NATO-a, koju su 10. siječnja 2023. potpisali predsjednik Europskog vijeća, predsjednica Europske komisije i glavni tajnik Organizacije sjevernoatlantskog ugovora,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0292/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0292/2022),

| A. | budući da ničim izazvana i neopravdana vojna agresija Ruske Federacije na Ukrajinu, uz potporu Lukašenkova režima u Bjelarusu, predstavlja povratak rata na europski kontinent i prouzročava teška uništavanja i patnje; budući da je Rusija počinila ratne zločine protiv Ukrajine; budući da sve to uvelike dovodi u pitanje i nastavlja ugrožavati europsku i globalnu sigurnost; budući da je Rusija zaprijetila upotrebom nuklearnog oružja; budući da se to negativno odražava na globalne lance opskrbe i da je sigurnost opskrbe hranom ugrožena u nekoliko područja u svijetu; budući da je nezakonita vojna agresija Rusije na Ukrajinu dovela do gospodarske nesigurnosti, naglog porasta cijena energije i produbljivanja klimatske krize te da, osim toga, ima velik potencijal za daljnju destabilizaciju mnogih država članica kao i trećih zemalja, osobito zemalja zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva, zbog čega možemo ustvrditi da je uvelike izmijenila geopolitički kontekst zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a (ZVSP); budući da je vojna agresija na Ukrajinu bila dio Putinova plana za preoblikovanje euroatlantske sigurnosne strukture; budući da je taj plan osujećen zahvaljujući herojskoj obrani ukrajinske vojske; budući da EU od 2014. godine ne može u potpunosti primjenjivati svoje zajedničke sigurnosne i obrambene instrumente (ZSOP) kako bi učinkovito podupro borbu Ukrajine protiv Rusije, iako su ove godine vidljiva određena poboljšanja; budući da EU, kako bi ga drugi doživljavali kao uspješnog i pouzdanog globalnog aktera, treba dodatno razviti svoje sposobnosti i ojačati svoju političku volju za jamčenje sigurnosti u svojem neposrednom susjedstvu; |
| --- | --- |

A.

budući da ničim izazvana i neopravdana vojna agresija Ruske Federacije na Ukrajinu, uz potporu Lukašenkova režima u Bjelarusu, predstavlja povratak rata na europski kontinent i prouzročava teška uništavanja i patnje; budući da je Rusija počinila ratne zločine protiv Ukrajine; budući da sve to uvelike dovodi u pitanje i nastavlja ugrožavati europsku i globalnu sigurnost; budući da je Rusija zaprijetila upotrebom nuklearnog oružja; budući da se to negativno odražava na globalne lance opskrbe i da je sigurnost opskrbe hranom ugrožena u nekoliko područja u svijetu; budući da je nezakonita vojna agresija Rusije na Ukrajinu dovela do gospodarske nesigurnosti, naglog porasta cijena energije i produbljivanja klimatske krize te da, osim toga, ima velik potencijal za daljnju destabilizaciju mnogih država članica kao i trećih zemalja, osobito zemalja zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva, zbog čega možemo ustvrditi da je uvelike izmijenila geopolitički kontekst zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a (ZVSP); budući da je vojna agresija na Ukrajinu bila dio Putinova plana za preoblikovanje euroatlantske sigurnosne strukture; budući da je taj plan osujećen zahvaljujući herojskoj obrani ukrajinske vojske; budući da EU od 2014. godine ne može u potpunosti primjenjivati svoje zajedničke sigurnosne i obrambene instrumente (ZSOP) kako bi učinkovito podupro borbu Ukrajine protiv Rusije, iako su ove godine vidljiva određena poboljšanja; budući da EU, kako bi ga drugi doživljavali kao uspješnog i pouzdanog globalnog aktera, treba dodatno razviti svoje sposobnosti i ojačati svoju političku volju za jamčenje sigurnosti u svojem neposrednom susjedstvu;

| B. | budući da istočno susjedstvo i zapadni Balkan trebaju mirno rješavanje sukoba, veću stabilnost i sigurnost te povećanu uzajamnu suradnju; budući da je sigurnost u tim regijama uvelike ugrožena ruskom invazijom na Ukrajinu i mogućnošću prelijevanja te agresije na susjedne zemlje; budući da destabilizacija našeg neposrednog susjedstva ugrožava stabilnost, mir i sigurnost EU-a; |
| --- | --- |

B.

budući da istočno susjedstvo i zapadni Balkan trebaju mirno rješavanje sukoba, veću stabilnost i sigurnost te povećanu uzajamnu suradnju; budući da je sigurnost u tim regijama uvelike ugrožena ruskom invazijom na Ukrajinu i mogućnošću prelijevanja te agresije na susjedne zemlje; budući da destabilizacija našeg neposrednog susjedstva ugrožava stabilnost, mir i sigurnost EU-a;

| C. | budući da vojna agresija Rusije na Ukrajinu naglašava potrebu za snažnijim, ambicioznijim, vjerodostojnijim, strateškim i ujedinjenim djelovanjem EU-a na svjetskoj sceni kao i za tim da EU samostalno postavi vlastite strateške ciljeve te razvija i rabi kapacitete za njihovo ostvarivanje; budući da je navedeno samo iznova potvrdilo da energetska neovisnost mora biti prioritet Europe; |
| --- | --- |

C.

budući da vojna agresija Rusije na Ukrajinu naglašava potrebu za snažnijim, ambicioznijim, vjerodostojnijim, strateškim i ujedinjenim djelovanjem EU-a na svjetskoj sceni kao i za tim da EU samostalno postavi vlastite strateške ciljeve te razvija i rabi kapacitete za njihovo ostvarivanje; budući da je navedeno samo iznova potvrdilo da energetska neovisnost mora biti prioritet Europe;

| D. | budući da je ruska vojna agresija na Ukrajinu znak upozorenja EU-u te da predstavlja neposrednu prijetnju europskom i globalnom sigurnosnom poretku kao i sigurnosti EU-a i njezinih država članica; budući da je ruska invazija na Ukrajinu dala impuls za geopolitičko redefiniranje ZVSP-a i vanjskog djelovanja EU-a općenito, koje odlikuju odvažnom vizijom vođeni interesi Unije u novim geopolitičkim okolnostima kao i istinska volja za djelovanjem i transatlantskom suradnjom na temelju kojih bi se ostvarili strateški bitni rezultati; budući da su Finska i Švedska, suočene s ruskom agresijom, podnijele zahtjev za pridruživanje NATO-u; budući da taj sukob upućuje na to da države članice hitno trebaju definirati zajedničku percepciju prijetnji i pokazati istinsku solidarnost s najizloženijim državama članicama; budući da je rat ponovno potvrdio ulogu NATO-a kao temelja europske sigurnosti kao i nužnost snažne transatlantske veze; |
| --- | --- |

D.

budući da je ruska vojna agresija na Ukrajinu znak upozorenja EU-u te da predstavlja neposrednu prijetnju europskom i globalnom sigurnosnom poretku kao i sigurnosti EU-a i njezinih država članica; budući da je ruska invazija na Ukrajinu dala impuls za geopolitičko redefiniranje ZVSP-a i vanjskog djelovanja EU-a općenito, koje odlikuju odvažnom vizijom vođeni interesi Unije u novim geopolitičkim okolnostima kao i istinska volja za djelovanjem i transatlantskom suradnjom na temelju kojih bi se ostvarili strateški bitni rezultati; budući da su Finska i Švedska, suočene s ruskom agresijom, podnijele zahtjev za pridruživanje NATO-u; budući da taj sukob upućuje na to da države članice hitno trebaju definirati zajedničku percepciju prijetnji i pokazati istinsku solidarnost s najizloženijim državama članicama; budući da je rat ponovno potvrdio ulogu NATO-a kao temelja europske sigurnosti kao i nužnost snažne transatlantske veze;

| E. | budući da je od presudne važnosti da se Unija pozabavi svojim ključnim slabostima, kao što je još donedavna prekomjerna ovisnost o Rusiji i Narodnoj Republici Kini, te da poveća svoju otpornost i pripravnost na prijetnje koje proizlaze iz totalitarnih i nedemokratskih režima; |
| --- | --- |

E.

budući da je od presudne važnosti da se Unija pozabavi svojim ključnim slabostima, kao što je još donedavna prekomjerna ovisnost o Rusiji i Narodnoj Republici Kini, te da poveća svoju otpornost i pripravnost na prijetnje koje proizlaze iz totalitarnih i nedemokratskih režima;

| F. | budući da ruska invazija također potvrđuje da države članice trebaju iskazati nužnu političku volju za transformaciju ZVSP-a u punopravnu europsku politiku te da to potvrđuju i zaključci građana s Konferencije o budućnosti Europe; |
| --- | --- |

F.

budući da ruska invazija također potvrđuje da države članice trebaju iskazati nužnu političku volju za transformaciju ZVSP-a u punopravnu europsku politiku te da to potvrđuju i zaključci građana s Konferencije o budućnosti Europe;

| G. | budući da je mogućnost brzog, učinkovitog i djelotvornog vanjskopolitičkog, sigurnosnog i obrambenog djelovanja, kao što je predviđeno u Ugovoru iz Lisabona, tijekom proteklog desetljeća korištena samo u vrlo ograničenoj mjeri zbog nedostatka političke volje država članica; budući da je zbog promjenjivih uvjeta europske sigurnosne situacije sada krajnje vrijeme za upotrebu svih instrumenata predviđenih UEU-om, a posebno onih povezanih sa ZSOP-a; budući da Ugovor iz Lisabona sadrži elemente, koji postoje od prosinca 2009., kao što su vojni početni fond u skladu s člankom 41. stavkom 3.b, mogućnost formiranja manje skupine država članica s ambicioznijim sigurnosnim i obrambenim ciljevima u skladu s člankom 44. i definiranja istinske europske politike sposobnosti i naoružanja iz članka 42. stavka 3.; |
| --- | --- |

G.

budući da je mogućnost brzog, učinkovitog i djelotvornog vanjskopolitičkog, sigurnosnog i obrambenog djelovanja, kao što je predviđeno u Ugovoru iz Lisabona, tijekom proteklog desetljeća korištena samo u vrlo ograničenoj mjeri zbog nedostatka političke volje država članica; budući da je zbog promjenjivih uvjeta europske sigurnosne situacije sada krajnje vrijeme za upotrebu svih instrumenata predviđenih UEU-om, a posebno onih povezanih sa ZSOP-a; budući da Ugovor iz Lisabona sadrži elemente, koji postoje od prosinca 2009., kao što su vojni početni fond u skladu s člankom 41. stavkom 3.b, mogućnost formiranja manje skupine država članica s ambicioznijim sigurnosnim i obrambenim ciljevima u skladu s člankom 44. i definiranja istinske europske politike sposobnosti i naoružanja iz članka 42. stavka 3.;

| H. | budući da bi se premošćujuće klauzule mogle odmah primijeniti za prelazak sa zahtjeva za jednoglasnim odlučivanjem na glasovanje kvalificiranom većinom u određenim područjima politike; budući da trenutačna prijetnja europskoj sigurnosti zahtijeva hitnu prilagodbu određenih metoda rada; |
| --- | --- |

H.

budući da bi se premošćujuće klauzule mogle odmah primijeniti za prelazak sa zahtjeva za jednoglasnim odlučivanjem na glasovanje kvalificiranom većinom u određenim područjima politike; budući da trenutačna prijetnja europskoj sigurnosti zahtijeva hitnu prilagodbu određenih metoda rada;

| I. | budući da je Vijeće djelovalo brzo i ujedinjeno te je dosad usvojilo devet paketa sankcija protiv Rusije zbog njezina djelovanja u Ukrajini, uključujući sankcije za pojedince, kao što su zamrzavanje imovine i ograničenja putovanja, gospodarske sankcije usmjerene na financijski, trgovinski, energetski, prometni, tehnološki i obrambeni sektor, ograničenja za medije, diplomatske mjere, ograničenja gospodarskih odnosa s okupiranima Krimom i Sevastopoljem te s područjima Donjecka i Luhanska, koja nisu pod kontrolom vlade, kao i mjere povezane s gospodarskom suradnjom, koje sve odreda odlikuju solidarnost i jedinstvo, ali ipak nisu dovoljni da zaustave agresora; |
| --- | --- |

I.

budući da je Vijeće djelovalo brzo i ujedinjeno te je dosad usvojilo devet paketa sankcija protiv Rusije zbog njezina djelovanja u Ukrajini, uključujući sankcije za pojedince, kao što su zamrzavanje imovine i ograničenja putovanja, gospodarske sankcije usmjerene na financijski, trgovinski, energetski, prometni, tehnološki i obrambeni sektor, ograničenja za medije, diplomatske mjere, ograničenja gospodarskih odnosa s okupiranima Krimom i Sevastopoljem te s područjima Donjecka i Luhanska, koja nisu pod kontrolom vlade, kao i mjere povezane s gospodarskom suradnjom, koje sve odreda odlikuju solidarnost i jedinstvo, ali ipak nisu dovoljni da zaustave agresora;

| J. | budući da se diljem svijeta bilježi trend smanjivanja slobode medija i rasta broja kampanja dezinformiranja, vanjskog uplitanja i napada na novinare, što je najočitije u zemljama koje se suočavaju s nazadovanjem demokracije i u okorjelim totalitarnim državama; budući da na međunarodnoj razini utjecaj tih trendova na ljudska prava, demokraciju, sudjelovanje javnosti i razvoj izaziva zabrinutost; budući da EU mora ojačati suradnju s partnerskim zemljama istomišljenicama kako bi promicala i štitila slobodu medija i slobodu izražavanja te suzbijala dezinformacije i vanjsko uplitanje u trećim zemljama; |
| --- | --- |

J.

budući da se diljem svijeta bilježi trend smanjivanja slobode medija i rasta broja kampanja dezinformiranja, vanjskog uplitanja i napada na novinare, što je najočitije u zemljama koje se suočavaju s nazadovanjem demokracije i u okorjelim totalitarnim državama; budući da na međunarodnoj razini utjecaj tih trendova na ljudska prava, demokraciju, sudjelovanje javnosti i razvoj izaziva zabrinutost; budući da EU mora ojačati suradnju s partnerskim zemljama istomišljenicama kako bi promicala i štitila slobodu medija i slobodu izražavanja te suzbijala dezinformacije i vanjsko uplitanje u trećim zemljama;

| K. | budući da trajna sigurnosna nestabilnost i nepredvidivost na granicama Unije i u njezinu bliskom susjedstvu predstavljaju izravnu prijetnju sigurnosti Unije i njezinih država članica; |
| --- | --- |

K.

budući da trajna sigurnosna nestabilnost i nepredvidivost na granicama Unije i u njezinu bliskom susjedstvu predstavljaju izravnu prijetnju sigurnosti Unije i njezinih država članica;

| L. | budući da Vlada Ruske Federacije pod vodstvom Vladimira Putina nastavlja provoditi međunarodna teroristička djela usmjerena protiv političkih protivnika i suverenih država, što je od 2014. kulminiralo u Ukrajini, invazijom na nju i njezinom okupacijom; |
| --- | --- |

L.

budući da Vlada Ruske Federacije pod vodstvom Vladimira Putina nastavlja provoditi međunarodna teroristička djela usmjerena protiv političkih protivnika i suverenih država, što je od 2014. kulminiralo u Ukrajini, invazijom na nju i njezinom okupacijom;

| M. | budući da su se globalne posljedice invazije Ruske Federacije na Ukrajinu, za koju nema opravdanja, dodatno pogoršale uslijed aktualne i dosad nezabilježene pandemije prouzročene bolesti COVID-19, koja je započela u Wuhanu, u Narodnoj Republici Kini; budući da povratak rata velikih razmjera na europski kontinent, gospodarska nestabilnost i namjerna instrumentalizacija energetske nestabilnosti, iza čega stoji Ruska Federacija, dovode do neposredne geopolitičke nesigurnosti za građane Europske unije, države kandidatkinje i potencijalne države kandidatkinje te za partnere diljem svijeta; |
| --- | --- |

M.

budući da su se globalne posljedice invazije Ruske Federacije na Ukrajinu, za koju nema opravdanja, dodatno pogoršale uslijed aktualne i dosad nezabilježene pandemije prouzročene bolesti COVID-19, koja je započela u Wuhanu, u Narodnoj Republici Kini; budući da povratak rata velikih razmjera na europski kontinent, gospodarska nestabilnost i namjerna instrumentalizacija energetske nestabilnosti, iza čega stoji Ruska Federacija, dovode do neposredne geopolitičke nesigurnosti za građane Europske unije, države kandidatkinje i potencijalne države kandidatkinje te za partnere diljem svijeta;

| N. | budući da za postizanje strateške autonomije Unija mora biti u stanju rješavati sva pitanja koja su za nju od strateške važnosti bez nepotrebnog oslanjanja na sposobnosti trećih zemalja i aktera, među ostalim uklanjanjem ranjivosti zbog kojih je Unija otvorena za unutarnje podjele i prisilne ustupke autoritarnim akterima; budući da će postizanje strateške autonomije omogućiti Uniji da dodatno ojača svoje vanjsko djelovanje na snažnim temeljima, učinkovitije slijedi i projicira svoje interese utemeljene na vrijednostima te ojača svoj doprinos globalnom multilateralizmu, mirnom rješavanju sukoba i razvoju demokracije, vladavine prava i temeljnih prava diljem svijeta; budući da se EU neće moći braniti ni biti vjerodostojan akter bez stvarnih ulaganja u obranu država članica; budući da je, unatoč kontinuiranoj ruskoj agresiji na Ukrajinu od 2014., odluku čelnika NATO-a o izdvajanju najmanje 2 % BDP-a za rashode za obranu provelo samo nekoliko saveznika među državama članicama, u prvom redu država iz istočnog krila Unije; budući da je izdvajanje iznosa prema tom pragu dokaz istinske volje za jačanjem europske sigurnosti i položaja EU-a u isto vrijeme; |
| --- | --- |

N.

budući da za postizanje strateške autonomije Unija mora biti u stanju rješavati sva pitanja koja su za nju od strateške važnosti bez nepotrebnog oslanjanja na sposobnosti trećih zemalja i aktera, među ostalim uklanjanjem ranjivosti zbog kojih je Unija otvorena za unutarnje podjele i prisilne ustupke autoritarnim akterima; budući da će postizanje strateške autonomije omogućiti Uniji da dodatno ojača svoje vanjsko djelovanje na snažnim temeljima, učinkovitije slijedi i projicira svoje interese utemeljene na vrijednostima te ojača svoj doprinos globalnom multilateralizmu, mirnom rješavanju sukoba i razvoju demokracije, vladavine prava i temeljnih prava diljem svijeta; budući da se EU neće moći braniti ni biti vjerodostojan akter bez stvarnih ulaganja u obranu država članica; budući da je, unatoč kontinuiranoj ruskoj agresiji na Ukrajinu od 2014., odluku čelnika NATO-a o izdvajanju najmanje 2 % BDP-a za rashode za obranu provelo samo nekoliko saveznika među državama članicama, u prvom redu država iz istočnog krila Unije; budući da je izdvajanje iznosa prema tom pragu dokaz istinske volje za jačanjem europske sigurnosti i položaja EU-a u isto vrijeme;

| O. | budući da je dobrovoljno pristupanje europskih država EU i dalje najuspješniji instrument vanjske politike Unije; budući da su 23. lipnja 2022. europski čelnici Ukrajini i Republici Moldovi dodijelili status zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u i priznali europsku perspektivu Gruzije; budući da je 15. prosinca 2022. Europsko vijeće Bosni i Hercegovini dodijelilo status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u te da je Republika Kosovo podnijela zahtjev za članstvo u Uniji; |
| --- | --- |

O.

budući da je dobrovoljno pristupanje europskih država EU i dalje najuspješniji instrument vanjske politike Unije; budući da su 23. lipnja 2022. europski čelnici Ukrajini i Republici Moldovi dodijelili status zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u i priznali europsku perspektivu Gruzije; budući da je 15. prosinca 2022. Europsko vijeće Bosni i Hercegovini dodijelilo status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u te da je Republika Kosovo podnijela zahtjev za članstvo u Uniji;

| P. | budući da zajednička vanjska i sigurnosna politika Unije počiva na vrijednostima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanja ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te poštovanja načela iz Povelje UN-a i međunarodnog prava; budući da su vrijednosti Unije, kako su sadržane u članku 2., članku 3. stavku 5. i članku 21. UEU-a, u njezinu neposrednom interesu; budući da autokratski pritisak na te demokratske vrijednosti i dalje raste, čime se narušavaju provjere zlouporabe ovlasti, povećava učestalost i ozbiljnost kršenja ljudskih prava te ograničava prostor za djelovanje civilnog društva, neovisnih medija i demokratskih oporbenih pokreta; budući da je prema organizaciji Freedom House 2021. godine po 16. put za redom zabilježen globalni pad demokracije; |
| --- | --- |

P.

budući da zajednička vanjska i sigurnosna politika Unije počiva na vrijednostima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanja ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te poštovanja načela iz Povelje UN-a i međunarodnog prava; budući da su vrijednosti Unije, kako su sadržane u članku 2., članku 3. stavku 5. i članku 21. UEU-a, u njezinu neposrednom interesu; budući da autokratski pritisak na te demokratske vrijednosti i dalje raste, čime se narušavaju provjere zlouporabe ovlasti, povećava učestalost i ozbiljnost kršenja ljudskih prava te ograničava prostor za djelovanje civilnog društva, neovisnih medija i demokratskih oporbenih pokreta; budući da je prema organizaciji Freedom House 2021. godine po 16. put za redom zabilježen globalni pad demokracije;

| Q. | budući da utjecaj klimatskih promjena ima sve teže posljedice na različite aspekte ljudskog života te na mogućnosti razvoja, svjetski geopolitički poredak i globalnu stabilnost; budući da će posljedice klimatskih promjena najviše osjetiti oni s najmanje sredstava za prilagodbu u tom kontekstu; budući da bi se vanjska politika EU-a trebala više usredotočiti na promicanje multilateralnih aktivnosti u okviru suradnje na konkretnim pitanjima koja se odnose na klimu, izgradnje strateških partnerstava te jačanja suradnje i međudjelovanja između državnih i nedržavnih aktera, uključujući one koji najviše doprinose globalnom onečišćenju; |
| --- | --- |

Q.

budući da utjecaj klimatskih promjena ima sve teže posljedice na različite aspekte ljudskog života te na mogućnosti razvoja, svjetski geopolitički poredak i globalnu stabilnost; budući da će posljedice klimatskih promjena najviše osjetiti oni s najmanje sredstava za prilagodbu u tom kontekstu; budući da bi se vanjska politika EU-a trebala više usredotočiti na promicanje multilateralnih aktivnosti u okviru suradnje na konkretnim pitanjima koja se odnose na klimu, izgradnje strateških partnerstava te jačanja suradnje i međudjelovanja između državnih i nedržavnih aktera, uključujući one koji najviše doprinose globalnom onečišćenju;

| R. | budući da je međunarodni poredak utemeljen na pravilima, koji se temelji na međunarodnom pravu i institucijama multilateralizma, izložen sve većim rizicima, i iznutra i izvana; budući da autokratske države, djelujući samostalno i zajednički, pokušavaju potkopati multilateralne organizacije i agencije te međunarodno humanitarno pravo i pravo o ljudskim pravima, narušiti njegovo značenje kooptiranjem ili zaobići ili onemogućiti njegovu provedbu, pri čemu promiču daljnji razvoj autokratskih normi u EU-u i trećim zemljama, među ostalim korištenjem diplomatskih, gospodarskih ili vojnih poticaja i prisile te kampanjama dezinformiranja; budući da ruska invazija na Ukrajinu i njezini namjerni ratni zločini predstavljaju napad na temelje multilateralnog globalnog poretka utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

R.

budući da je međunarodni poredak utemeljen na pravilima, koji se temelji na međunarodnom pravu i institucijama multilateralizma, izložen sve većim rizicima, i iznutra i izvana; budući da autokratske države, djelujući samostalno i zajednički, pokušavaju potkopati multilateralne organizacije i agencije te međunarodno humanitarno pravo i pravo o ljudskim pravima, narušiti njegovo značenje kooptiranjem ili zaobići ili onemogućiti njegovu provedbu, pri čemu promiču daljnji razvoj autokratskih normi u EU-u i trećim zemljama, među ostalim korištenjem diplomatskih, gospodarskih ili vojnih poticaja i prisile te kampanjama dezinformiranja; budući da ruska invazija na Ukrajinu i njezini namjerni ratni zločini predstavljaju napad na temelje multilateralnog globalnog poretka utemeljenog na pravilima;

| S. | budući da EU mora poboljšati svoju sposobnost donošenja brzih i učinkovitih odluka, posebno u okviru ZVSP-a, kako bi u pružanju odgovora na krize nastupao jedinstveno i djelovao kao istinski globalni akter; |
| --- | --- |

S.

budući da EU mora poboljšati svoju sposobnost donošenja brzih i učinkovitih odluka, posebno u okviru ZVSP-a, kako bi u pružanju odgovora na krize nastupao jedinstveno i djelovao kao istinski globalni akter;

1.

ističe da je brz, jedinstven i trajan odgovor EU-a na rusku vojnu agresiju na Ukrajinu i njegova sposobnost da uči iz prethodnih geostrateških pogrešaka i da ih ispravi dokaz djelotvornosti vanjske, sigurnosne i obrambene politike EU-a, koja počiva na našim zajedničkim vrijednostima ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; naglašava da Unija, kako bi ojačala svoju ulogu vjerodostojnog aktera u području vanjske politike koja se temelji na vrijednostima, pouzdanog međunarodnog partnera i vjerodostojnog aktera u području sigurnosti i obrane, mora usvojiti te, u područjima u kojima su oni trenutačno dostupni, provesti postupke donošenja odluka kojima se doprinosi tom cilju;

2.

napominje da brojne autokracije diljem svijeta pomno prate odgovor EU-a na rusku vojnu agresiju na Ukrajinu i da će on imati presudan utjecaj na određivanje njihova ponašanja na međunarodnoj sceni; naglašava da Europska unija i njezine države članice, da bi bile vjerodostojan akter, trebaju povećati svoju vojnu, političku i humanitarnu pomoć Ukrajini i ojačati svoju obranu u borbi protiv ruskih prijetnji europskoj sigurnosti;

3.

izražava uvjerenje u to da je jamčenje sigurnosti, blagostanja i vodstva EU-a na globalnoj razini usko povezano s konsolidacijom procesa širenja, ubrzavanjem pristupanja država kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja te konsolidacijom politike susjedstva EU-a;

4.

naglašava da tektonska promjena u geopolitičkom okruženju prouzročena ruskom vojnom agresijom na Ukrajinu i drugim međunarodnim izazovima, uključujući stalni rast globalnog autoritarizma, kao što su kinesko-ruska suradnja, sve asertivnija vanjska politika Narodne Republike Kine, klimatska kriza i utjecaj pandemije bolesti COVID-19, zahtijeva bržu i odlučniju provedbu koncepta strateške suverenosti i geopolitičko buđenje EU-a na temelju konkretnih i pouzdanih djelovanja u pogledu prioritetnih tematskih i geografskih problema, ali istodobno ukazuje i na potrebu za bližom suradnjom s NATO-om i saveznicima istomišljenicima diljem svijeta; u tom kontekstu naglašava da bi izravna ili neizravna potpora treće zemlje nezakonitim stajalištima Rusije, u prvom redu pri glasovanju na Općoj skupštini UN-a o relevantnim rezolucijama ili pomaganjem Rusiji da zaobiđe sankcije EU-a, trebala imati jasne, brze i konkretne posljedice u našim političkim i trgovinskim odnosima s tom zemljom;

5.

naglašava da Unija svoje zadaće globalnog aktera i pružatelja sigurnosti može ispuniti samo na temelju fleksibilnijeg i učinkovitijeg donošenja odluka, među ostalim u području sigurnosne i obrambene politike;

6.

ističe da bi se Unija pri djelovanju trebala voditi vrijednostima i načelima na kojima je utemeljena, u skladu s člankom 21. UEU-a, te da bi trebala pokazati svoju usklađnost s njima;

7.

smatra da bi članak 21. stavak 2. UEU-a trebalo izmijeniti kako bi se na popis ciljeva ZVSP-a uvrstio pojam „strateške autonomije”, a EU primjenom vlastite vanjske i sigurnosne politike utemeljene na odlučnom djelovanju uz pomoć konkretnih mjera, politika, proračuna i obveza, postao uspješan diplomatski i sigurnosni akter;

8.

podsjeća na to da je cilj Strateškog kompasa, koji je Vijeće usvojilo u ožujku 2022., EU-u i njegovim državama članicama na raspolaganje dati strateške smjernice i alate za jačanje obrambenih sposobnosti kako bi oni na taj način postali pružatelji sigurnosti u sve neprijateljskijem globalnom i regionalnom okruženju kao i asertivniji globalni akteri čiji su cilj mir i ljudska sigurnost; stoga poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiju i države članice da daju prednost njegovoj bržoj i potpunoj provedbi u suradnji s partnerima istomišljenicima i u potpunoj komplementarnosti s NATO-om i njegovim strateškim konceptom od 29. lipnja 2022., uzimajući pritom u obzir iskustva stečena tijekom ruske ratne agresije na Ukrajinu;

9.

ističe potrebu za snažnom komunikacijskom kampanjom u kojoj bi se istaknule koristi Strateškog kompasa za europsku sigurnost i europske građane;

10.

| — | prilagodbe institucionalnih aranžmana i mehanizama EU-a za donošenje odluka te stvaranja političke volje i jedinstva u području vanjske i sigurnosne politike uvođenjem glasovanja kvalificiranom većinom kako bi se omogućilo rano, preventivno djelovanje i brzi odgovor, |
| --- | --- |

—

prilagodbe institucionalnih aranžmana i mehanizama EU-a za donošenje odluka te stvaranja političke volje i jedinstva u području vanjske i sigurnosne politike uvođenjem glasovanja kvalificiranom većinom kako bi se omogućilo rano, preventivno djelovanje i brzi odgovor,

| — | operacionalizacije strateške autonomije i solidarnosti uz istodobno jačanje pristupa Unije multilateralizmu i savezima, smanjenje strateških ovisnosti o nedemokratskim režimima i jačanje otpornosti Unije, |
| --- | --- |

—

operacionalizacije strateške autonomije i solidarnosti uz istodobno jačanje pristupa Unije multilateralizmu i savezima, smanjenje strateških ovisnosti o nedemokratskim režimima i jačanje otpornosti Unije,

| — | vodeće uloge u jačanju multilateralizma, jačanja i učvršćivanje saveza i partnerstava te izgradnje novih strateških partnerstava za bolji svijet u suradnji s demokratskim partnerima istomišljenicima, uz istodobno rješavanje problema asertivnosti autoritarnih i totalitarnih režima, |
| --- | --- |

—

vodeće uloge u jačanju multilateralizma, jačanja i učvršćivanje saveza i partnerstava te izgradnje novih strateških partnerstava za bolji svijet u suradnji s demokratskim partnerima istomišljenicima, uz istodobno rješavanje problema asertivnosti autoritarnih i totalitarnih režima,

| — | jačanja parlamentarne diplomacije kao preventivnog i učinkovitog instrumenta vanjske politike; |
| --- | --- |

—

jačanja parlamentarne diplomacije kao preventivnog i učinkovitog instrumenta vanjske politike;

11.

ističe da zbog svoje ambiciozne predanosti i retorike vanjske politike u području ljudskih prava Unija mora biti dosljedna i predvoditi svojim primjerom; stoga izražava žaljenje zbog činjenice da je u praksi EU i dalje nedosljedan u odnosu na usporedive situacije u području ljudskih prava u svijetu; izražava žaljenje i zbog nazadovanja u području ljudskih prava i vladavine prava u nizu država članica EU-a, što narušava vjerodostojnost Unije; poziva EU i njegove države članice da budu primjer i strogo poštuju ljudska prava;

12.

naglašava da bi EU trebao ostati predan kontroli naoružanja i multilateralnim sporazumima o razoružanju i neširenju oružja;

Jačanje institucionalnih aranžmana i mehanizama EU-a za donošenje odluka u području vanjske i sigurnosne politike

Jačanje institucionalnih aranžmana i mehanizama EU-a za donošenje odluka u području vanjske i sigurnosne politike

| 13. | pozdravlja činjenicu da je brzim i odlučnim odgovorom na rusku vojnu agresiju na Ukrajinu EU pokazala iznimnu razinu jedinstva i odlučnosti; potiče države članice da održe i, prema potrebi, povećaju tu visoku i usklađenu razinu potpore Ukrajini i njezinim građanima u potpunosti u skladu s promjenjivim potrebama Ukrajine i predanošću EU-a neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine; poziva na istu razinu jedinstva u slučaju napada na naše demokracije ili zajedničke vrijednosti u budućnosti; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja činjenicu da je brzim i odlučnim odgovorom na rusku vojnu agresiju na Ukrajinu EU pokazala iznimnu razinu jedinstva i odlučnosti; potiče države članice da održe i, prema potrebi, povećaju tu visoku i usklađenu razinu potpore Ukrajini i njezinim građanima u potpunosti u skladu s promjenjivim potrebama Ukrajine i predanošću EU-a neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine; poziva na istu razinu jedinstva u slučaju napada na naše demokracije ili zajedničke vrijednosti u budućnosti;

| 14. | potiče države članice da zadrže svoje jedinstvo i odlučnost te da nastave s tom dosad nezabilježenom razinom suradnje; naglašava važnost jedinstva i usklađenosti s temeljnim načelima Unije te ističe da je važno očuvati to jedinstvo i nastaviti jačati strateški suverenitet, sigurnost i otpornost EU-a i država članica uspostavom učinkovitijeg sustava donošenja odluka u području ZVSP-a, što bi se moglo postići:






  (a) | što skorijim prelaskom na glasovanje kvalificiranom većinom za odluke u svim područjima ZVSP-a, počevši s prioritetnim područjima u roku od jedne godine, kao što su globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki) i druga područja vanjske politike, primjenom premošćujućih klauzula predviđenih Ugovorima, uz iznimku uspostave vojnih misija ili operacija s izvršnim mandatom u okviru ZSOP-a, za koje se i dalje mora zahtijevati jednoglasnost; |
| --- | --- | --- |

14.

potiče države članice da zadrže svoje jedinstvo i odlučnost te da nastave s tom dosad nezabilježenom razinom suradnje; naglašava važnost jedinstva i usklađenosti s temeljnim načelima Unije te ističe da je važno očuvati to jedinstvo i nastaviti jačati strateški suverenitet, sigurnost i otpornost EU-a i država članica uspostavom učinkovitijeg sustava donošenja odluka u području ZVSP-a, što bi se moglo postići:

(a)

što skorijim prelaskom na glasovanje kvalificiranom većinom za odluke u svim područjima ZVSP-a, počevši s prioritetnim područjima u roku od jedne godine, kao što su globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki) i druga područja vanjske politike, primjenom premošćujućih klauzula predviđenih Ugovorima, uz iznimku uspostave vojnih misija ili operacija s izvršnim mandatom u okviru ZSOP-a, za koje se i dalje mora zahtijevati jednoglasnost;

| (b) | sazivanjem konvencije aktiviranjem postupka revizije Ugovorâ predviđenog člankom 48. UEU-a, s ciljem da se, među ostalim, u Ugovorima utvrdi glasovanje kvalificiranom većinom za sva pitanja koja se odnose na ZVSP EU-a; |
| --- | --- |

(b)

sazivanjem konvencije aktiviranjem postupka revizije Ugovorâ predviđenog člankom 48. UEU-a, s ciljem da se, među ostalim, u Ugovorima utvrdi glasovanje kvalificiranom većinom za sva pitanja koja se odnose na ZVSP EU-a;

| (c) | nastojanjem da se postigne istinska vojna i obrambena unija koja je interoperabilna i komplementarna u odnosu na NATO savez i koja može djelovati neovisno kada je to potrebno; |
| --- | --- |

(c)

nastojanjem da se postigne istinska vojna i obrambena unija koja je interoperabilna i komplementarna u odnosu na NATO savez i koja može djelovati neovisno kada je to potrebno;

| (d) | u očekivanju potpune primjene glasovanja kvalificiranom većinom na odluke koje nemaju vojne ili obrambene implikacije poticanjem konstruktivnog suzdržanog glasanja u skladu s člankom 31. stavkom 1. UEU-a; |
| --- | --- |

(d)

u očekivanju potpune primjene glasovanja kvalificiranom većinom na odluke koje nemaju vojne ili obrambene implikacije poticanjem konstruktivnog suzdržanog glasanja u skladu s člankom 31. stavkom 1. UEU-a;

| (e) | osiguravanjem da se države članice i u teoriji i u praksi pridržavaju načela sadržanih u Ugovorima, posebno članka 24. i članka 42. stavka 7. UEU-a te članka 222. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, prema kojima države članice aktivno i bez zadrške podupiru vanjsku i sigurnosnu politiku Unije u duhu lojalnosti i uzajamne solidarnosti; ističe da uvjeti za aktivaciju članka 42. stavka 7. UEU-a i modaliteti potpore nikad nisu bili jasno definirani; smatra da je potrebno hitno razviti strategiju politike solidarnosti i operativne provedbene mjere za klauzulu o uzajamnoj pomoći iz članka 42. stavka 7. UEU-a; |
| --- | --- |

(e)

osiguravanjem da se države članice i u teoriji i u praksi pridržavaju načela sadržanih u Ugovorima, posebno članka 24. i članka 42. stavka 7. UEU-a te članka 222. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, prema kojima države članice aktivno i bez zadrške podupiru vanjsku i sigurnosnu politiku Unije u duhu lojalnosti i uzajamne solidarnosti; ističe da uvjeti za aktivaciju članka 42. stavka 7. UEU-a i modaliteti potpore nikad nisu bili jasno definirani; smatra da je potrebno hitno razviti strategiju politike solidarnosti i operativne provedbene mjere za klauzulu o uzajamnoj pomoći iz članka 42. stavka 7. UEU-a;

| (f) | punim korištenjem aranžmana za integrirani politički odgovor na krizu (IPCR) i uspostavom Europskog vijeća za sigurnost, koje bi se sastojalo od ministara država članica, kako bi se brzo reagiralo u kriznim situacijama te kako bi se razvio integrirani pristup sukobima i krizama, kao i uspostavom Vijeća ministara obrane Unije; |
| --- | --- |

(f)

punim korištenjem aranžmana za integrirani politički odgovor na krizu (IPCR) i uspostavom Europskog vijeća za sigurnost, koje bi se sastojalo od ministara država članica, kako bi se brzo reagiralo u kriznim situacijama te kako bi se razvio integrirani pristup sukobima i krizama, kao i uspostavom Vijeća ministara obrane Unije;

| (g) | primjenom i punim korištenjem pristupa Tim Europa kako bi vanjska i sigurnosna politika EU-a bila koordinirana i kako bi se izbjeglo dupliciranje napora te odaslala slika jedinstva; |
| --- | --- |

(g)

primjenom i punim korištenjem pristupa Tim Europa kako bi vanjska i sigurnosna politika EU-a bila koordinirana i kako bi se izbjeglo dupliciranje napora te odaslala slika jedinstva;

| (h) | osiguravanjem dostatnih financijskih sredstava, institucionalnih kapaciteta i tehničke potpore na razini EU-a i država članica kako bi se pripremilo i bez odgode odgovaralo na trenutačne, nove i buduće izazove; u prvom redu poziva na povećanje financijskih sredstava za cjelokupno vanjsko djelovanje EU-a; |
| --- | --- |

(h)

osiguravanjem dostatnih financijskih sredstava, institucionalnih kapaciteta i tehničke potpore na razini EU-a i država članica kako bi se pripremilo i bez odgode odgovaralo na trenutačne, nove i buduće izazove; u prvom redu poziva na povećanje financijskih sredstava za cjelokupno vanjsko djelovanje EU-a;

| (i) | uvođenjem uloge Parlamenta u pogledu odluka o slanju vojnih i civilnih sigurnosnih misija u inozemstvo; |
| --- | --- |

(i)

uvođenjem uloge Parlamenta u pogledu odluka o slanju vojnih i civilnih sigurnosnih misija u inozemstvo;

s obzirom na navedeno smatra da bi bilo primjereno da Parlament održi plenarnu raspravu prije odluka Vijeća o tim pitanjima i da donese rezoluciju kojom bi se politički odobrila operacija, uključujući njezine ciljeve, sredstva i trajanje;

| 15. | apelira na države članice da nastave strogo primjenjivati članak 31. UEU-a, kojim se, među ostalim, Vijeću omogućuje da određene odluke u pitanjima ZVSP-a bez vojnih implikacija donosi kvalificiranom većinom, posebno ako se one odnose na sankcije i ljudska prava te da, u slučaju članka 42. stavka 7. UEU-a, prijeđe na glasovanje pojačanom kvalificiranom većinom; poziva države članice da odmah i u potpunosti iskoriste premošćujuću klauzulu iz članka 31. stavka 3. UEU-a, osobito u prioritetnim područjima; |
| --- | --- |

15.

apelira na države članice da nastave strogo primjenjivati članak 31. UEU-a, kojim se, među ostalim, Vijeću omogućuje da određene odluke u pitanjima ZVSP-a bez vojnih implikacija donosi kvalificiranom većinom, posebno ako se one odnose na sankcije i ljudska prava te da, u slučaju članka 42. stavka 7. UEU-a, prijeđe na glasovanje pojačanom kvalificiranom većinom; poziva države članice da odmah i u potpunosti iskoriste premošćujuću klauzulu iz članka 31. stavka 3. UEU-a, osobito u prioritetnim područjima;

| 16. | ponavlja svoju potporu donošenju i provedbi globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava, kojim se EU-u omogućuje brzo uvođenje ciljanih restriktivnih mjera protiv pojedinaca, subjekata i tijela koji su odgovorni za ili uključeni u teška kršenja i povrede ljudskih prava diljem svijeta ili su s njima povezani; pozdravlja namjeru Komisije da pravovremeno proširi područje primjene globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava na korupciju, čime bi se potvrdila bliska veza između korupcije i kršenja ljudskih prava; potiče Komisiju da taj zakonodavni prijedlog proširi tako da se omogući veća uloga Europskog parlamenta u predlaganju slučajeva teških kršenja ljudskih prava; ponavlja svoj poziv Vijeću da uvede glasovanje kvalificiranom većinom za donošenje restriktivnih mjera koje se nameću u okviru globalnog režima sankcija EU-a; |
| --- | --- |

16.

ponavlja svoju potporu donošenju i provedbi globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava, kojim se EU-u omogućuje brzo uvođenje ciljanih restriktivnih mjera protiv pojedinaca, subjekata i tijela koji su odgovorni za ili uključeni u teška kršenja i povrede ljudskih prava diljem svijeta ili su s njima povezani; pozdravlja namjeru Komisije da pravovremeno proširi područje primjene globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava na korupciju, čime bi se potvrdila bliska veza između korupcije i kršenja ljudskih prava; potiče Komisiju da taj zakonodavni prijedlog proširi tako da se omogući veća uloga Europskog parlamenta u predlaganju slučajeva teških kršenja ljudskih prava; ponavlja svoj poziv Vijeću da uvede glasovanje kvalificiranom većinom za donošenje restriktivnih mjera koje se nameću u okviru globalnog režima sankcija EU-a;

| 17. | poziva EU i njegove države članice da pruže veću potporu organizacijama civilnog društva, aktivistima i istraživačkim novinarima koji sudjeluju u borbi protiv korupcije te da u tu svrhu promiču uspostavu učinkovitih institucija za borbu protiv korupcije, donesu čvrste regulatorne okvire i rješavaju pitanje tajnih jurisdikcija i poreznih oaza, osobito u okviru svojih jurisdikcija; |
| --- | --- |

17.

poziva EU i njegove države članice da pruže veću potporu organizacijama civilnog društva, aktivistima i istraživačkim novinarima koji sudjeluju u borbi protiv korupcije te da u tu svrhu promiču uspostavu učinkovitih institucija za borbu protiv korupcije, donesu čvrste regulatorne okvire i rješavaju pitanje tajnih jurisdikcija i poreznih oaza, osobito u okviru svojih jurisdikcija;

| 18. | ističe činjenicu da je provedba sankcija nametnutih Ruskoj Federaciji od ključne važnosti za ograničavanje njezine sposobnosti da nastavi s ratnom agresijom na Ukrajinu te stoga mora biti najveći prioritet; potiče Vijeće da uvede restriktivne mjere za treće zemlje koje omogućuju rusku invaziju na Ukrajinu, bilo olakšavanjem izbjegavanja sankcija, bilo pružanjem izravne vojne pomoći; pozdravlja restriktivne mjere nametnute režimu u Bjelarusu; pozdravlja odluku Vijeća da nametne restriktivne mjere Islamskoj Republici Iranu s obzirom na njezinu opskrbu Ruske Federacije bespilotnim letjelicama za upotrebu protiv Ukrajine, a u prvom redu protiv civilnih ciljeva; poziva na proširenje restriktivnih mjera u svjetlu kontinuirane opskrbe bespilotnim letjelicama koju pruža Islamska Republika Iran i planirane isporuke projektila zemlja-zemlja; snažno podupire Prijedlog direktive (6) kojom se kriminalizira kršenje restriktivnih mjera Unije i poziva Ured europskog javnog tužitelja da bude zadužen za osiguravanje dosljedne i ujednačene istrage i kaznenog progona takvih kaznenih djela diljem EU-a; |
| --- | --- |

18.

ističe činjenicu da je provedba sankcija nametnutih Ruskoj Federaciji od ključne važnosti za ograničavanje njezine sposobnosti da nastavi s ratnom agresijom na Ukrajinu te stoga mora biti najveći prioritet; potiče Vijeće da uvede restriktivne mjere za treće zemlje koje omogućuju rusku invaziju na Ukrajinu, bilo olakšavanjem izbjegavanja sankcija, bilo pružanjem izravne vojne pomoći; pozdravlja restriktivne mjere nametnute režimu u Bjelarusu; pozdravlja odluku Vijeća da nametne restriktivne mjere Islamskoj Republici Iranu s obzirom na njezinu opskrbu Ruske Federacije bespilotnim letjelicama za upotrebu protiv Ukrajine, a u prvom redu protiv civilnih ciljeva; poziva na proširenje restriktivnih mjera u svjetlu kontinuirane opskrbe bespilotnim letjelicama koju pruža Islamska Republika Iran i planirane isporuke projektila zemlja-zemlja; snažno podupire Prijedlog direktive (6

| 19. | izražava zabrinutost zbog sve veće učestalosti i intenziteta okolišnih i klimatskih katastrofa, koje imaju posebno teške posljedice za najsiromašnije i najranjivije pojedince i zajednice u svijetu; podsjeća na to da izravan i neizravan utjecaj klimatskih promjena potkopava globalni mir i sigurnost te istodobno produbljuje postojeće slabosti i nejednakosti te predstavlja rizik za ljudska prava; ističe temeljnu ulogu koju Komisija i države članice u okviru zajedničkog pristupa Tim Europa moraju imati u promicanju klimatske diplomacije na globalnoj razini, u prvom redu većom bilateralnom i multilateralnom suradnjom s međunarodnim partnerima, potpunom provedbom Pariškog sporazuma i daljnjim preuzimanjem obveza, posebno u pogledu partnera u razvoju, te uključivanjem klimatske politike u sve dimenzije svojeg vanjskog djelovanja; potiče Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da osmisle i provode snažnu klimatsku diplomaciju EU-a s ciljem poticanja međunarodne suradnje u pogledu Pariškog sporazuma, jačanja vanjske dimenzije novog zelenog plana i pružanja konkretne potpore ambicioznim ciljevima smanjenja CO2 u trećim zemljama; |
| --- | --- |

19.

izražava zabrinutost zbog sve veće učestalosti i intenziteta okolišnih i klimatskih katastrofa, koje imaju posebno teške posljedice za najsiromašnije i najranjivije pojedince i zajednice u svijetu; podsjeća na to da izravan i neizravan utjecaj klimatskih promjena potkopava globalni mir i sigurnost te istodobno produbljuje postojeće slabosti i nejednakosti te predstavlja rizik za ljudska prava; ističe temeljnu ulogu koju Komisija i države članice u okviru zajedničkog pristupa Tim Europa moraju imati u promicanju klimatske diplomacije na globalnoj razini, u prvom redu većom bilateralnom i multilateralnom suradnjom s međunarodnim partnerima, potpunom provedbom Pariškog sporazuma i daljnjim preuzimanjem obveza, posebno u pogledu partnera u razvoju, te uključivanjem klimatske politike u sve dimenzije svojeg vanjskog djelovanja; potiče Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da osmisle i provode snažnu klimatsku diplomaciju EU-a s ciljem poticanja međunarodne suradnje u pogledu Pariškog sporazuma, jačanja vanjske dimenzije novog zelenog plana i pružanja konkretne potpore ambicioznim ciljevima smanjenja CO2 u trećim zemljama;

| 20. | ustraje na punoj provedbi i sustavnoj integraciji rodno osviještene politike i Akcijskog plana EU-a za rodnu ravnopravnost III (GAP III) u sve vanjske aktivnosti EU-a, uključujući trgovinsku politiku i politiku održivog razvoja, na svim razinama angažmana i u svim relevantnim aktivnostima i konceptima, među ostalim i nakon isteka GAP-a III; potiče ESVD na poboljšanje geografske ravnoteže u cilju postizanja odgovarajuće nacionalne zastupljenosti, koja odražava raznolikost svih država članica, kako je navedeno u članku 27. Pravilnika o osoblju; |
| --- | --- |

20.

ustraje na punoj provedbi i sustavnoj integraciji rodno osviještene politike i Akcijskog plana EU-a za rodnu ravnopravnost III (GAP III) u sve vanjske aktivnosti EU-a, uključujući trgovinsku politiku i politiku održivog razvoja, na svim razinama angažmana i u svim relevantnim aktivnostima i konceptima, među ostalim i nakon isteka GAP-a III; potiče ESVD na poboljšanje geografske ravnoteže u cilju postizanja odgovarajuće nacionalne zastupljenosti, koja odražava raznolikost svih država članica, kako je navedeno u članku 27. Pravilnika o osoblju;

| 21. | poziva EU i države članice da preuzmu vodeću ulogu u provedbi Rezolucije br. 1325 Vijeća sigurnosti UN-a (2000) o ženama, miru i sigurnosti; naglašava da žene imaju ključnu ulogu u sprečavanju sukoba, mirovnim pregovorima, izgradnji mira, održavanju mira, humanitarnom odgovoru i obnovi nakon sukoba. naglašava da EU mora osigurati ravnopravno sudjelovanje i potpunu uključenost žena u svim naporima za održavanje mira i sigurnosti; |
| --- | --- |

21.

poziva EU i države članice da preuzmu vodeću ulogu u provedbi Rezolucije br. 1325 Vijeća sigurnosti UN-a (2000) o ženama, miru i sigurnosti; naglašava da žene imaju ključnu ulogu u sprečavanju sukoba, mirovnim pregovorima, izgradnji mira, održavanju mira, humanitarnom odgovoru i obnovi nakon sukoba. naglašava da EU mora osigurati ravnopravno sudjelovanje i potpunu uključenost žena u svim naporima za održavanje mira i sigurnosti;

| 22. | poziva na to da se kapaciteti ESVD-a i delegacija EU-a ojačaju na način da ih se opskrbi vlastitim i trajnim instrumentima te resursima EU-a za vanjske poslove i zaštitu ljudskih prava te za promicanje i borbu protiv dezinformacija; poziva na ažuriranje Odluke Vijeća od 26. srpnja 2010. kako bi se u većoj mjeri ispunili ciljevi te ostvarile vrijednosti i interesi EU-a diljem svijeta; |
| --- | --- |

22.

poziva na to da se kapaciteti ESVD-a i delegacija EU-a ojačaju na način da ih se opskrbi vlastitim i trajnim instrumentima te resursima EU-a za vanjske poslove i zaštitu ljudskih prava te za promicanje i borbu protiv dezinformacija; poziva na ažuriranje Odluke Vijeća od 26. srpnja 2010. kako bi se u većoj mjeri ispunili ciljevi te ostvarile vrijednosti i interesi EU-a diljem svijeta;

| 23. | potiče države članice i Komisiju da ojačaju ulogu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku; ističe da se to može postići izmjenom Ugovora na temelju koje bi potpredsjednik Komisije / visoki predstavnik postao ministar vanjskih poslova Unije i glavni vanjski predstavnik Unije na međunarodnim forumima te bi po službenoj dužnosti mogao sudjelovati u pregovaračkim formatima koje pokrenu ili vode države članice; podržava poziv građana Unije s Konferencije o budućnosti Europe koji su izrazili želju da EU nastupa jedinstveno; |
| --- | --- |

23.

potiče države članice i Komisiju da ojačaju ulogu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku; ističe da se to može postići izmjenom Ugovora na temelju koje bi potpredsjednik Komisije / visoki predstavnik postao ministar vanjskih poslova Unije i glavni vanjski predstavnik Unije na međunarodnim forumima te bi po službenoj dužnosti mogao sudjelovati u pregovaračkim formatima koje pokrenu ili vode države članice; podržava poziv građana Unije s Konferencije o budućnosti Europe koji su izrazili želju da EU nastupa jedinstveno;

| 24. | prima na znanje govor Visokog predstavnika / potpredsjednika Komisije održan na godišnjoj konferenciji veleposlanika EU-a za 2022. i očekuje da će se utvrđeni nedostaci diplomatske službe EU-a učinkovito korigirati kako bi se ojačali njezini kapaciteti i učinkovitost; poziva na autonomnu europsku diplomaciju u svim područjima, uključujući, među ostalim, javnu, kulturnu, gospodarsku, klimatsku, digitalnu i kiberdiplomaciju, određenu zajedničkom diplomatskom kulturom i istinskim timskim duhom EU-a; pozdravlja početak provedbe pilot-projekta „Ususret Europskoj diplomatskoj akademiji”, čiji je cilj promicati stjecanje zajedničkih vještina i kompetencija radi promicanja i učinkovite zaštite načela i interesa EU-a u svijetu; naglašava da bi se ovaj pilot-projekt također trebao usredotočiti na ciljne skupine za buduću akademiju i omogućiti osobama koje nisu diplomati država članica da u budućnosti postanu diplomatima EU-a; |
| --- | --- |

24.

prima na znanje govor Visokog predstavnika / potpredsjednika Komisije održan na godišnjoj konferenciji veleposlanika EU-a za 2022. i očekuje da će se utvrđeni nedostaci diplomatske službe EU-a učinkovito korigirati kako bi se ojačali njezini kapaciteti i učinkovitost; poziva na autonomnu europsku diplomaciju u svim područjima, uključujući, među ostalim, javnu, kulturnu, gospodarsku, klimatsku, digitalnu i kiberdiplomaciju, određenu zajedničkom diplomatskom kulturom i istinskim timskim duhom EU-a; pozdravlja početak provedbe pilot-projekta „Ususret Europskoj diplomatskoj akademiji”, čiji je cilj promicati stjecanje zajedničkih vještina i kompetencija radi promicanja i učinkovite zaštite načela i interesa EU-a u svijetu; naglašava da bi se ovaj pilot-projekt također trebao usredotočiti na ciljne skupine za buduću akademiju i omogućiti osobama koje nisu diplomati država članica da u budućnosti postanu diplomatima EU-a;

| 25. | ističe strateške uloge međunarodne kulturne suradnje i kulturne diplomacije u kontekstu vanjske politike EU-a u jačanju odnosa s partnerskim zemljama, promicanju demokratskih vrijednosti EU-a, zaštiti kulturne baštine u inozemstvu, mobilnosti umjetnika i kulturnih djelatnika, sprečavanju sukoba, suzbijanju dezinformiranja i vanjskog uplitanja u trećim zemljama te u borbi protiv nezakonite trgovine, pljačke i uništavanja kulturnih dobara; poziva na jačanje kulturne diplomacije EU-a uključivanjem kulture kao strateškog stupa u vanjsko djelovanje Unije i razvojem instrumenta EU-a koji utjelovljuje kulturne aspekte Unije diljem svijeta i podupire međunarodne kulturne odnose utemeljene na kulturnoj suradnji i zajedničkom stvaranju, uz aktivno sudjelovanje civilnog društva i kulturnih sektora trećih zemalja; naglašava da bi se tim instrumentom mogla pružati pomoć EU-a u izgradnji kapaciteta te financiranju kulturnog, kreativnog i inovativnog sektora civilnog društva trećih zemalja; podržava uključivanje kulture u sve aktualne i buduće bilateralne i multilateralne sporazume, uz dužno poštovanje obveza preuzetih u okviru Konvencije UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja; |
| --- | --- |

25.

ističe strateške uloge međunarodne kulturne suradnje i kulturne diplomacije u kontekstu vanjske politike EU-a u jačanju odnosa s partnerskim zemljama, promicanju demokratskih vrijednosti EU-a, zaštiti kulturne baštine u inozemstvu, mobilnosti umjetnika i kulturnih djelatnika, sprečavanju sukoba, suzbijanju dezinformiranja i vanjskog uplitanja u trećim zemljama te u borbi protiv nezakonite trgovine, pljačke i uništavanja kulturnih dobara; poziva na jačanje kulturne diplomacije EU-a uključivanjem kulture kao strateškog stupa u vanjsko djelovanje Unije i razvojem instrumenta EU-a koji utjelovljuje kulturne aspekte Unije diljem svijeta i podupire međunarodne kulturne odnose utemeljene na kulturnoj suradnji i zajedničkom stvaranju, uz aktivno sudjelovanje civilnog društva i kulturnih sektora trećih zemalja; naglašava da bi se tim instrumentom mogla pružati pomoć EU-a u izgradnji kapaciteta te financiranju kulturnog, kreativnog i inovativnog sektora civilnog društva trećih zemalja; podržava uključivanje kulture u sve aktualne i buduće bilateralne i multilateralne sporazume, uz dužno poštovanje obveza preuzetih u okviru Konvencije UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja;

| 26. | ističe da su geopolitička i humanitarna globalna kriza pokazale da je potrebno da EU iz prve ruke dobiva vjerodostojne informacije o aktualnim i mogućim vanjskim prijetnjama EU-u kako bi mogao brzo i učinkovito reagirati te snažnije štititi svoje interese u inozemstvu; poziva na jačanje Obavještajnog i situacijskog centra EU-a i Centra za odgovor na krizne situacije ESVD-a na način da se unaprijede njihovi resursi i kapaciteti; |
| --- | --- |

26.

ističe da su geopolitička i humanitarna globalna kriza pokazale da je potrebno da EU iz prve ruke dobiva vjerodostojne informacije o aktualnim i mogućim vanjskim prijetnjama EU-u kako bi mogao brzo i učinkovito reagirati te snažnije štititi svoje interese u inozemstvu; poziva na jačanje Obavještajnog i situacijskog centra EU-a i Centra za odgovor na krizne situacije ESVD-a na način da se unaprijede njihovi resursi i kapaciteti;

| 27. | naglašava da treba jasno utvrditi nadležnosti potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije, predsjednika Europske komisije i predsjednika Europskog vijeća jer trenutačni regulatorni okvir predviđen Ugovorima i međuinstitucijskim sporazumima o vanjskom predstavljanju EU-a u inozemstvu nije jasan u pogledu nadležnosti pojedinih čelnika institucija; smatra da taj nedostatak jasnoće može dovesti do određenog udvajanja vanjskog djelovanja EU-a ili zbunjivanja partnera i/ili sugovornika EU-a diljem svijeta u njihovim odnosima s Unijom; |
| --- | --- |

27.

naglašava da treba jasno utvrditi nadležnosti potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije, predsjednika Europske komisije i predsjednika Europskog vijeća jer trenutačni regulatorni okvir predviđen Ugovorima i međuinstitucijskim sporazumima o vanjskom predstavljanju EU-a u inozemstvu nije jasan u pogledu nadležnosti pojedinih čelnika institucija; smatra da taj nedostatak jasnoće može dovesti do određenog udvajanja vanjskog djelovanja EU-a ili zbunjivanja partnera i/ili sugovornika EU-a diljem svijeta u njihovim odnosima s Unijom;

Operacionalizacija strateške autonomije

Operacionalizacija strateške autonomije

| 28. | ističe da su ruska vojna agresija na Ukrajinu te brojna i teška razaranja, ratni zločini i namjerna kršenja ljudskih prava i temeljnih normi međunarodnog prava koje je počinila Ruska Federacija istaknuli potrebu za snažnijim, ambicioznijim, vjerodostojnijim, strateškim i jedinstvenim prisustvom i djelovanjem EU-a na svjetskoj razini; ističe da EU treba biti dinamičniji u određivanju vlastitih strateških ciljeva, kako je predviđeno u Strateškom kompasu, te da treba razvijati kapacitete i mehanizme za njihovo ostvarivanje djelujući pritom i samostalno i u bliskoj suradnji s partnerima istomišljenicima; smatra da bi se ciljem politike EU-a u pogledu Ukrajine trebali smatrati povratak svih okupiranih područja te zemlje, zaštita njezine neovisnosti, suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti, brz dovršetak pravnog postupka za oduzimanje imovine zamrznute sankcijama te međunarodni kazneni progon počinitelja, uključujući Vladimira Putina te najviše vojno i civilno vodstvo Ruske Federacije; |
| --- | --- |

28.

ističe da su ruska vojna agresija na Ukrajinu te brojna i teška razaranja, ratni zločini i namjerna kršenja ljudskih prava i temeljnih normi međunarodnog prava koje je počinila Ruska Federacija istaknuli potrebu za snažnijim, ambicioznijim, vjerodostojnijim, strateškim i jedinstvenim prisustvom i djelovanjem EU-a na svjetskoj razini; ističe da EU treba biti dinamičniji u određivanju vlastitih strateških ciljeva, kako je predviđeno u Strateškom kompasu, te da treba razvijati kapacitete i mehanizme za njihovo ostvarivanje djelujući pritom i samostalno i u bliskoj suradnji s partnerima istomišljenicima; smatra da bi se ciljem politike EU-a u pogledu Ukrajine trebali smatrati povratak svih okupiranih područja te zemlje, zaštita njezine neovisnosti, suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti, brz dovršetak pravnog postupka za oduzimanje imovine zamrznute sankcijama te međunarodni kazneni progon počinitelja, uključujući Vladimira Putina te najviše vojno i civilno vodstvo Ruske Federacije;

| 29. | podsjeća na to da će EU postati djelotvoran diplomatski i sigurnosni akter samo zahvaljujući snažnom djelovanju te da će EU svoj strateški suverenitet i solidarnost povećati samo konkretnim mjerama, politikama, proračunima i obvezama; |
| --- | --- |

29.

podsjeća na to da će EU postati djelotvoran diplomatski i sigurnosni akter samo zahvaljujući snažnom djelovanju te da će EU svoj strateški suverenitet i solidarnost povećati samo konkretnim mjerama, politikama, proračunima i obvezama;

| 30. | pozdravlja promjenu u pristupima država članica, koja označava pomak prema većoj strateškoj autonomiji EU-a na temelju brze provedbe glavnih mjera utvrđenih u Izjavi iz Versaillesa i Strateškom kompasu; primjećuje da se u njima ističe potreba za jačanjem obrambenih sposobnosti EU-a i država članica te za pozitivnim doprinosom europskoj, transatlantskoj i globalnoj sigurnosti, u bliskoj suradnji, komplementarnosti i koordinaciji s NATO-om kada je to relevantno za EU, a osobito pri ostvarivanju veće strateške autonomije EU-a; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja promjenu u pristupima država članica, koja označava pomak prema većoj strateškoj autonomiji EU-a na temelju brze provedbe glavnih mjera utvrđenih u Izjavi iz Versaillesa i Strateškom kompasu; primjećuje da se u njima ističe potreba za jačanjem obrambenih sposobnosti EU-a i država članica te za pozitivnim doprinosom europskoj, transatlantskoj i globalnoj sigurnosti, u bliskoj suradnji, komplementarnosti i koordinaciji s NATO-om kada je to relevantno za EU, a osobito pri ostvarivanju veće strateške autonomije EU-a;

| 31. | pozdravlja donošenje treće zajedničke izjave o suradnji EU-a i NATO-a 10. siječnja 2023.; potiče Uniju i države članice, koje su ujedno i saveznici NATO-a, da se pobrinu za dosljednu provedbu ciljeva i prioriteta istaknutih u Strateškom kompasu, strateškom konceptu NATO-a i trećoj zajedničkoj izjavi; naglašava da ti strateški procesi u okviru NATO-a i EU-a pružaju jedinstvenu priliku za daljnje intenziviranje naših savjetovanja i suradnje kako bi se povećala sigurnost naših građana te promicali mir i stabilnost u euroatlantskom području, ali i šire; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja donošenje treće zajedničke izjave o suradnji EU-a i NATO-a 10. siječnja 2023.; potiče Uniju i države članice, koje su ujedno i saveznici NATO-a, da se pobrinu za dosljednu provedbu ciljeva i prioriteta istaknutih u Strateškom kompasu, strateškom konceptu NATO-a i trećoj zajedničkoj izjavi; naglašava da ti strateški procesi u okviru NATO-a i EU-a pružaju jedinstvenu priliku za daljnje intenziviranje naših savjetovanja i suradnje kako bi se povećala sigurnost naših građana te promicali mir i stabilnost u euroatlantskom području, ali i šire;

| 32. | napominje da bi europski obrambeni kapaciteti trebali biti kompatibilni i komplementarni s NATO-om, koji je i dalje glavni jamac sigurnosti u Europi; naglašava da je EU partner NATO-a i da se suradnja EU-a i NATO-a, kojom se obje organizacije uzajamno osnažuju, temelji na transparentnosti, reciprocitetu, uključivosti i poštovanju autonomije odlučivanja druge organizacije; |
| --- | --- |

32.

napominje da bi europski obrambeni kapaciteti trebali biti kompatibilni i komplementarni s NATO-om, koji je i dalje glavni jamac sigurnosti u Europi; naglašava da je EU partner NATO-a i da se suradnja EU-a i NATO-a, kojom se obje organizacije uzajamno osnažuju, temelji na transparentnosti, reciprocitetu, uključivosti i poštovanju autonomije odlučivanja druge organizacije;

| 33. | ističe da svi procesi za postizanje strateške autonomije EU-a moraju biti komplementarni i kompatibilni s NATO-om; stoga naglašava da je razvoj dosljednih, komplementarnih i interoperabilnih obrambenih kapaciteta ključan za povećanje sigurnosti euroatlantskog područja u skladu s načelom jedinstva snaga; ponavlja da je europska sposobnost za djelovanje, u okviru partnerstva ili autonomno, od presudne važnosti za komplementarnost i doprinos ispunjavanju temeljnih zadaća NATO-a kao i za pojačano sprečavanje sukoba, a time i sigurnost europskog kontinenta u cjelini; |
| --- | --- |

33.

ističe da svi procesi za postizanje strateške autonomije EU-a moraju biti komplementarni i kompatibilni s NATO-om; stoga naglašava da je razvoj dosljednih, komplementarnih i interoperabilnih obrambenih kapaciteta ključan za povećanje sigurnosti euroatlantskog područja u skladu s načelom jedinstva snaga; ponavlja da je europska sposobnost za djelovanje, u okviru partnerstva ili autonomno, od presudne važnosti za komplementarnost i doprinos ispunjavanju temeljnih zadaća NATO-a kao i za pojačano sprečavanje sukoba, a time i sigurnost europskog kontinenta u cjelini;

| 34. | smatra da Strateški kompas predstavlja važan korak prema istinskoj europskoj obrambenoj uniji i da mora biti temelj za razvoj zajedničke strateške kulture na razini Unije i njezinih država članica; poziva EU i države članice da pokažu potrebno jedinstvo i političku volju za brzu provedbu ambicioznih mjera na koje su se obvezali u Strateškom kompasu, uključujući pravodobnu operacionalizaciju kapaciteta EU-a za brzo raspoređivanje; smatra da bi se provedbom Strateškog kompasa EU približio cilju strateške autonomije; ističe da treba uzeti u obzir posljedice ruske vojne agresije na Ukrajinu i skratiti rokove za provedbu pojedinačnih mjera i projekata; |
| --- | --- |

34.

smatra da Strateški kompas predstavlja važan korak prema istinskoj europskoj obrambenoj uniji i da mora biti temelj za razvoj zajedničke strateške kulture na razini Unije i njezinih država članica; poziva EU i države članice da pokažu potrebno jedinstvo i političku volju za brzu provedbu ambicioznih mjera na koje su se obvezali u Strateškom kompasu, uključujući pravodobnu operacionalizaciju kapaciteta EU-a za brzo raspoređivanje; smatra da bi se provedbom Strateškog kompasa EU približio cilju strateške autonomije; ističe da treba uzeti u obzir posljedice ruske vojne agresije na Ukrajinu i skratiti rokove za provedbu pojedinačnih mjera i projekata;

| 35. | podsjeća, međutim, na to da Europska obrambena agencija, Vojni stožer Europske unije, ESVD i Komisija posljednjih nekoliko godina ispravno identificiraju razlike u kapacitetima država članica kao i ključna područja koja iziskuju obrambene napore; stoga smatra da će se ambicije izražene u Strateškom kompasu i zaključcima Vijeća iz Versaillesa pokazati korisnima samo ako ih učinkovito provedu države članice EU-a; |
| --- | --- |

35.

podsjeća, međutim, na to da Europska obrambena agencija, Vojni stožer Europske unije, ESVD i Komisija posljednjih nekoliko godina ispravno identificiraju razlike u kapacitetima država članica kao i ključna područja koja iziskuju obrambene napore; stoga smatra da će se ambicije izražene u Strateškom kompasu i zaključcima Vijeća iz Versaillesa pokazati korisnima samo ako ih učinkovito provedu države članice EU-a;

| 36. | pozdravlja brzu i opetovanu upotrebu Europskog instrumenta mirovne pomoći (EPF) za pružanje potrebne potpore kako bi se Ukrajini omogućilo da brani i ponovno stekne stvarnu kontrolu nad cijelim svojim teritorijem unutar svojih međunarodno priznatih granica; ističe da treba povećati sposobnost Unije za djelovanje održivim i primjerenim financiranjem na temelju potpore EPF-a koja je već pružena Ukrajini, među ostalim u okviru jedinice za razmjenu informacija, te se oslanjati na iskustva stečena tijekom pružanja potpore Unije Ukrajini kako bi se povećala pripravnost te zemlje na buduće razvoje događaja; pozdravlja odluku Vijeća od 12. prosinca 2022. o povećanju proračuna EPF-a, za 2 milijarde EUR, uz mogućnost daljnjeg povećanja ukupne gornje granice EPF-a za najviše 5,5 milijardi EUR do 2027. s obzirom na to da treba i dalje podupirati isporuku oružja i streljiva Ukrajini i drugim partnerskim zemljama, među ostalim onima na afričkom kontinentu; potiče potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da brzo predstavi prijedlog izmjene Odluke Vijeća (ZVSP) 2021/509; nadalje, ističe da treba uspostaviti drugi izvanproračunski instrument kojim bi se upravljalo razvojem i stvaranjem cijelog životnog ciklusa kapaciteta, što uključuje zajedničko vojno istraživanje i razvoj, nabavu, osposobljavanje, održavanje i sigurnost opskrbe; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja brzu i opetovanu upotrebu Europskog instrumenta mirovne pomoći (EPF) za pružanje potrebne potpore kako bi se Ukrajini omogućilo da brani i ponovno stekne stvarnu kontrolu nad cijelim svojim teritorijem unutar svojih međunarodno priznatih granica; ističe da treba povećati sposobnost Unije za djelovanje održivim i primjerenim financiranjem na temelju potpore EPF-a koja je već pružena Ukrajini, među ostalim u okviru jedinice za razmjenu informacija, te se oslanjati na iskustva stečena tijekom pružanja potpore Unije Ukrajini kako bi se povećala pripravnost te zemlje na buduće razvoje događaja; pozdravlja odluku Vijeća od 12. prosinca 2022. o povećanju proračuna EPF-a, za 2 milijarde EUR, uz mogućnost daljnjeg povećanja ukupne gornje granice EPF-a za najviše 5,5 milijardi EUR do 2027. s obzirom na to da treba i dalje podupirati isporuku oružja i streljiva Ukrajini i drugim partnerskim zemljama, među ostalim onima na afričkom kontinentu; potiče potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da brzo predstavi prijedlog izmjene Odluke Vijeća (ZVSP) 2021/509; nadalje, ističe da treba uspostaviti drugi izvanproračunski instrument kojim bi se upravljalo razvojem i stvaranjem cijelog životnog ciklusa kapaciteta, što uključuje zajedničko vojno istraživanje i razvoj, nabavu, osposobljavanje, održavanje i sigurnost opskrbe;

| 37. | poziva na povećanje financijske i vojne pomoći Ukrajini te na hitno raspoređivanje moderne opreme, oružja i sustava zračne obrane sljedeće generacije; izražava potporu odluci niza država članica i međunarodnih partnera da Ukrajini osiguraju vozila za borbu protiv pješaštva i oklopne transportere; ponavlja svoj poziv državama članicama da krenu s isporukom modernih glavnih borbenih tenkova, uključujući Leopard 2s, u okviru koordinirane inicijative EU-a i uz pomoć Vojnog stožera EU-a u okviru ESVD-a; podržava uspostavu misije vojne pomoći za osposobljavanje ukrajinskih oružanih snaga na tlu EU-a i poziva na njezino brzo raspoređivanje; prepoznaje aktualni rad savjetodavne misije EU-a za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini i pozdravlja nedavnu prilagodbu njezina mandata kako bi se pružila potpora ukrajinskim vlastima u olakšavanju istraga i kaznenog progona svih međunarodnih zločina koje su počinile ruske oružane snage i plaćenici u kontekstu ruske vojne agresije na Ukrajinu; |
| --- | --- |

37.

poziva na povećanje financijske i vojne pomoći Ukrajini te na hitno raspoređivanje moderne opreme, oružja i sustava zračne obrane sljedeće generacije; izražava potporu odluci niza država članica i međunarodnih partnera da Ukrajini osiguraju vozila za borbu protiv pješaštva i oklopne transportere; ponavlja svoj poziv državama članicama da krenu s isporukom modernih glavnih borbenih tenkova, uključujući Leopard 2s, u okviru koordinirane inicijative EU-a i uz pomoć Vojnog stožera EU-a u okviru ESVD-a; podržava uspostavu misije vojne pomoći za osposobljavanje ukrajinskih oružanih snaga na tlu EU-a i poziva na njezino brzo raspoređivanje; prepoznaje aktualni rad savjetodavne misije EU-a za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini i pozdravlja nedavnu prilagodbu njezina mandata kako bi se pružila potpora ukrajinskim vlastima u olakšavanju istraga i kaznenog progona svih međunarodnih zločina koje su počinile ruske oružane snage i plaćenici u kontekstu ruske vojne agresije na Ukrajinu;

| 38. | ponavlja svoj poziv Visokom predstavniku / potpredsjedniku Komisije, državama članicama i međunarodnim partnerima da pripreme brz i odlučan odgovor ako Rusija upotrijebi kemijsko, biološko, radiološko ili nuklearno oružje protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

38.

ponavlja svoj poziv Visokom predstavniku / potpredsjedniku Komisije, državama članicama i međunarodnim partnerima da pripreme brz i odlučan odgovor ako Rusija upotrijebi kemijsko, biološko, radiološko ili nuklearno oružje protiv Ukrajine;

| 39. | pozdravlja usvajanje zajedničke komunikacije Komisije i Visokog predstavnika 18. svibnja 2022. o analizi nedostataka ulaganja u obranu i daljnjim koracima te poziva države članice da zajednički razviju i nabave potrebne kapacitete za uklanjanje tih nedostataka punom primjenom stalne strukturirane suradnje (PESCO), koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD), Europskog fonda za obranu (EDF) kao i novog instrumenta EU-a za poticanje više zajedničke nabave, što će pomoći u povećanju sigurnosti i država članica i saveznika NATO-a; |
| --- | --- |

39.

pozdravlja usvajanje zajedničke komunikacije Komisije i Visokog predstavnika 18. svibnja 2022. o analizi nedostataka ulaganja u obranu i daljnjim koracima te poziva države članice da zajednički razviju i nabave potrebne kapacitete za uklanjanje tih nedostataka punom primjenom stalne strukturirane suradnje (PESCO), koordiniranog godišnjeg preispitivanja u području obrane (CARD), Europskog fonda za obranu (EDF) kao i novog instrumenta EU-a za poticanje više zajedničke nabave, što će pomoći u povećanju sigurnosti i država članica i saveznika NATO-a;

| 40. | pozdravlja činjenicu da su Komisija i potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik 1. prosinca 2021. pokrenuli strategiju Global Gateway za poticanje pametnih, čistih i sigurnih veza u digitalnom, energetskom i prometnom sektoru te za jačanje zdravstvenih, obrazovnih i istraživačkih sustava diljem svijeta, a posebno u okviru globalnog juga; naglašava geopolitički značaj te dokazane strategije povezivosti, koja u pristup Tim Europa uključuje dimenzije utemeljene na vrijednostima i usmjerene na održivi razvoj, preobrazbu, jačanje otpornosti; poziva na učinkovito upravljanje strategijom Global Gateway; pozdravlja prvi sastanak Odbora za Global Gateway, održan 11. prosinca 2022., na koji je Parlament pozvan kao promatrač; traži da bude propisno uključen u odluke o programima ulaganja u okviru strategije Global Gateway te da ga se redovito obavješćuje o svim razvojima događaja, uključujući o utjecaju na proračun; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja činjenicu da su Komisija i potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik 1. prosinca 2021. pokrenuli strategiju Global Gateway za poticanje pametnih, čistih i sigurnih veza u digitalnom, energetskom i prometnom sektoru te za jačanje zdravstvenih, obrazovnih i istraživačkih sustava diljem svijeta, a posebno u okviru globalnog juga; naglašava geopolitički značaj te dokazane strategije povezivosti, koja u pristup Tim Europa uključuje dimenzije utemeljene na vrijednostima i usmjerene na održivi razvoj, preobrazbu, jačanje otpornosti; poziva na učinkovito upravljanje strategijom Global Gateway; pozdravlja prvi sastanak Odbora za Global Gateway, održan 11. prosinca 2022., na koji je Parlament pozvan kao promatrač; traži da bude propisno uključen u odluke o programima ulaganja u okviru strategije Global Gateway te da ga se redovito obavješćuje o svim razvojima događaja, uključujući o utjecaju na proračun;

| 41. | smatra da treba uložiti velike napore kako bi se omogućilo da ta strategija ostvari svoj puni potencijal te poziva institucije EU-a i sve države članice da ubrzaju njezin daljnji razvoj i hitriju provedbu; smatra da je ključno udružiti se s partnerima istomišljenicima u širenju opsega i učinka te strategije; poziva da se na razini skupine G7 poduzmu odlučni koraci kako bi se riješio problem globalnog nedostatka ulaganja u infrastrukturu, među ostalim osiguravanjem potrebnih financijskih sredstava; |
| --- | --- |

41.

smatra da treba uložiti velike napore kako bi se omogućilo da ta strategija ostvari svoj puni potencijal te poziva institucije EU-a i sve države članice da ubrzaju njezin daljnji razvoj i hitriju provedbu; smatra da je ključno udružiti se s partnerima istomišljenicima u širenju opsega i učinka te strategije; poziva da se na razini skupine G7 poduzmu odlučni koraci kako bi se riješio problem globalnog nedostatka ulaganja u infrastrukturu, među ostalim osiguravanjem potrebnih financijskih sredstava;

| 42. | ističe veliku geopolitičku važnost zelenog plana EU-a kao dugoročnog alata koji će utjecati na odnose EU-a s trećim zemljama; |
| --- | --- |

42.

ističe veliku geopolitičku važnost zelenog plana EU-a kao dugoročnog alata koji će utjecati na odnose EU-a s trećim zemljama;

| 43. | naglašava važnost ambiciozne klimatske politike EU-a za postizanje ciljeva europskog zelenog plana, posebno njegove internacionalizacije i inicijativa za odgovor na sigurnosne rizike povezane s klimom; s obzirom na trenutačne geopolitičke promjene i izazove očekuje da provedba europskog zelenog plana doprinese izgradnji novih partnerstava i diversifikaciji kombinacije izvora energije u EU-u, kao alternative opskrbi ruskim fosilnim gorivima; |
| --- | --- |

43.

naglašava važnost ambiciozne klimatske politike EU-a za postizanje ciljeva europskog zelenog plana, posebno njegove internacionalizacije i inicijativa za odgovor na sigurnosne rizike povezane s klimom; s obzirom na trenutačne geopolitičke promjene i izazove očekuje da provedba europskog zelenog plana doprinese izgradnji novih partnerstava i diversifikaciji kombinacije izvora energije u EU-u, kao alternative opskrbi ruskim fosilnim gorivima;

| 44. | naglašava važnost većih napora koje EU, u suradnji s NATO-om i drugim međunarodnim partnerima, ulaže u reagiranje i izgradnju otpornosti u kontekstu hibridnih prijetnji, kibernapada, kampanja dezinformacija i propagande, unutar Unije i u trećim zemljama; poziva Komisiju i države članice da, u bliskoj suradnji s NATO-om i partnerima izvan NATO-a, zaštitu ključne europske infrastrukture, uključujući odobalne plinovode, odmorske komunikacijske i električne kablove, smatraju prioritetom; ponavlja hitnu potrebu za odgovarajućom zaštitom europskih institucija, agencija i drugih tijela od hibridnih prijetnji i napada stranih državnih aktera; ističe da je također potrebno razviti njihove kapacitete za stratešku komunikaciju u vidu djelovanja radnih skupina StratCom, uključujući one usmjerene na treće zemlje i s posebnim naglaskom na stanovništvu Rusije i Bjelarusa, a usto dodijeliti i odgovarajuća financijska sredstva i u tu se svrhu opskrbiti sigurnim komunikacijskim ustavima i kapacitetima za brz odgovor na napade te uvelike povećati svoju otpornost; |
| --- | --- |

44.

naglašava važnost većih napora koje EU, u suradnji s NATO-om i drugim međunarodnim partnerima, ulaže u reagiranje i izgradnju otpornosti u kontekstu hibridnih prijetnji, kibernapada, kampanja dezinformacija i propagande, unutar Unije i u trećim zemljama; poziva Komisiju i države članice da, u bliskoj suradnji s NATO-om i partnerima izvan NATO-a, zaštitu ključne europske infrastrukture, uključujući odobalne plinovode, odmorske komunikacijske i električne kablove, smatraju prioritetom; ponavlja hitnu potrebu za odgovarajućom zaštitom europskih institucija, agencija i drugih tijela od hibridnih prijetnji i napada stranih državnih aktera; ističe da je također potrebno razviti njihove kapacitete za stratešku komunikaciju u vidu djelovanja radnih skupina StratCom, uključujući one usmjerene na treće zemlje i s posebnim naglaskom na stanovništvu Rusije i Bjelarusa, a usto dodijeliti i odgovarajuća financijska sredstva i u tu se svrhu opskrbiti sigurnim komunikacijskim ustavima i kapacitetima za brz odgovor na napade te uvelike povećati svoju otpornost;

| 45. | pozdravlja odlučnost Unije i većine država članica u ostvarivanju potpune energetske neovisnosti o Ruskoj Federaciji i diversifikaciji njihovih izvora opskrbe energijom; ponovno traži hitan i potpun embargo na uvoz ruskih fosilnih goriva i uranija te trajno napuštanje i zatvaranje plinovoda Sjeverni tok 1 i 2; naglašava da se kratkoročna diversifikacija izvora energije ne bi trebala dogoditi nauštrb smislenog dijaloga o ljudskim pravima s alternativnim dobavljačima energije; napominje da se time naglasak stavlja na bitnu prirodu ubrzanja zelene tranzicije; |
| --- | --- |

45.

pozdravlja odlučnost Unije i većine država članica u ostvarivanju potpune energetske neovisnosti o Ruskoj Federaciji i diversifikaciji njihovih izvora opskrbe energijom; ponovno traži hitan i potpun embargo na uvoz ruskih fosilnih goriva i uranija te trajno napuštanje i zatvaranje plinovoda Sjeverni tok 1 i 2; naglašava da se kratkoročna diversifikacija izvora energije ne bi trebala dogoditi nauštrb smislenog dijaloga o ljudskim pravima s alternativnim dobavljačima energije; napominje da se time naglasak stavlja na bitnu prirodu ubrzanja zelene tranzicije;

| 46. | poziva na inicijative za jačanje otpornosti strateških lanaca opskrbe i kritične infrastrukture EU-a uz pomoć redovitih sveobuhvatnih vježbi testiranja otpornosti koje provodi Komisija, među ostalim u područjima zdravstva, energetike, prehrambenih proizvoda, poluvodiča i kritičnih sirovina kao i odobalnih cjevovoda i kabela, kako bi se spriječili ozbiljni poremećaji u lancu opskrbe i na nekritične razine smanjila ovisnost EU-a o trećim zemljama, naročito onima koje ne dijele vrijednosti Unije ili s kojima se Unija nalazi u odnosu sustavnog suparništva; naglašava važnost jačanja vlastitih kapaciteta Unije u suradnji s partnerima istomišljenicima; naglašava da je potrebna daljnja suradnja s demokratskim partnerima kako bi se osigurali strateški resursi koji se upotrebljavaju u proizvodnji baterija, čipova, poluvodiča i drugih ključnih tehnologija te kako bi se smanjila ovisnost o nedemokratskim režimima za opskrbu tim resursima; |
| --- | --- |

46.

poziva na inicijative za jačanje otpornosti strateških lanaca opskrbe i kritične infrastrukture EU-a uz pomoć redovitih sveobuhvatnih vježbi testiranja otpornosti koje provodi Komisija, među ostalim u područjima zdravstva, energetike, prehrambenih proizvoda, poluvodiča i kritičnih sirovina kao i odobalnih cjevovoda i kabela, kako bi se spriječili ozbiljni poremećaji u lancu opskrbe i na nekritične razine smanjila ovisnost EU-a o trećim zemljama, naročito onima koje ne dijele vrijednosti Unije ili s kojima se Unija nalazi u odnosu sustavnog suparništva; naglašava važnost jačanja vlastitih kapaciteta Unije u suradnji s partnerima istomišljenicima; naglašava da je potrebna daljnja suradnja s demokratskim partnerima kako bi se osigurali strateški resursi koji se upotrebljavaju u proizvodnji baterija, čipova, poluvodiča i drugih ključnih tehnologija te kako bi se smanjila ovisnost o nedemokratskim režimima za opskrbu tim resursima;

| 47. | ističe stratešku dimenziju svemirskog sektora za Europu; ističe da treba osigurati vidljivost i vjerodostojnost Unije kao međunarodnog aktera u svemiru te unaprijediti razvoj tehnologija kojima bi se osigurala europska strateška autonomija; poziva na veću predanost EU-a razvoju sveobuhvatne međunarodne regulacije svemira, koja će se temeljiti na postojećim ugovorima, deklaracijama i pravnim načelima UN-a na kojima se temelji upravljanje svemirom te ih ažurirati i osnaživati, uzimajući pritom u obzir brz tehnološki napredak; ističe da bi se tim ažuriranim regulatornim okvirom za svemir unaprijedio održiv i miran razvoj svemira te istodobno ograničilo i reguliralo njegovo naoružanje i militarizacija; pozdravlja najavu Komisije o predstavljanju svemirske strategije za sigurnost i obranu; smatra da je jačanje strateške suverenosti EU-a u svemiru kod presudne važnosti za njegove šire napore za postizanje sveobuhvatne strateške autonomije; |
| --- | --- |

47.

ističe stratešku dimenziju svemirskog sektora za Europu; ističe da treba osigurati vidljivost i vjerodostojnost Unije kao međunarodnog aktera u svemiru te unaprijediti razvoj tehnologija kojima bi se osigurala europska strateška autonomija; poziva na veću predanost EU-a razvoju sveobuhvatne međunarodne regulacije svemira, koja će se temeljiti na postojećim ugovorima, deklaracijama i pravnim načelima UN-a na kojima se temelji upravljanje svemirom te ih ažurirati i osnaživati, uzimajući pritom u obzir brz tehnološki napredak; ističe da bi se tim ažuriranim regulatornim okvirom za svemir unaprijedio održiv i miran razvoj svemira te istodobno ograničilo i reguliralo njegovo naoružanje i militarizacija; pozdravlja najavu Komisije o predstavljanju svemirske strategije za sigurnost i obranu; smatra da je jačanje strateške suverenosti EU-a u svemiru kod presudne važnosti za njegove šire napore za postizanje sveobuhvatne strateške autonomije;

| 48. | naglašava da je pristup sigurnoj vodi za piće jedan od glavnih problema 21. stoljeća, posebno s obzirom na to da se gotovo 60 % vodonosnih resursa prostire preko političkih teritorijalnih granica; naglašava da problemi u opskrbi vodom izazvani povećanom potrebom svjetskog stanovništva za pitkom vodom i strateški nadzor rijeka na njihovu izvoru u nekim zemljama mogu dovesti do najtežih sukoba u slučaju da se ne predvidi integrirana i zajednička upotreba tokova; poziva EU da donese političku strategiju kako bi olakšalo iznalaženje rješenja u područjima koja bi se lako mogla destabilizirati te istodobno potaknula zemlje koje se nalaze u područjima najtežih sukoba povezanih s vodom da potpišu Konvenciju o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotokova i međunarodnih jezera iz 1992.; |
| --- | --- |

48.

naglašava da je pristup sigurnoj vodi za piće jedan od glavnih problema 21. stoljeća, posebno s obzirom na to da se gotovo 60 % vodonosnih resursa prostire preko političkih teritorijalnih granica; naglašava da problemi u opskrbi vodom izazvani povećanom potrebom svjetskog stanovništva za pitkom vodom i strateški nadzor rijeka na njihovu izvoru u nekim zemljama mogu dovesti do najtežih sukoba u slučaju da se ne predvidi integrirana i zajednička upotreba tokova; poziva EU da donese političku strategiju kako bi olakšalo iznalaženje rješenja u područjima koja bi se lako mogla destabilizirati te istodobno potaknula zemlje koje se nalaze u područjima najtežih sukoba povezanih s vodom da potpišu Konvenciju o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotokova i međunarodnih jezera iz 1992.;

| 49. | poziva Uniju da razvije svoj digitalni suverenitet, naročito u području kibersigurnosti, kako bi se zaštitile demokracija i njezine institucije; ističe posebnu prijetnju koju nove digitalne tehnologije predstavljaju za borce za ljudska prava i druge jer se mogu upotrebljavati za kontrolu, ograničavanje i potkopavanje njihovih aktivnosti, kako je to nedavno pokazala istraga špijunskog softvera Pegasus; |
| --- | --- |

49.

poziva Uniju da razvije svoj digitalni suverenitet, naročito u području kibersigurnosti, kako bi se zaštitile demokracija i njezine institucije; ističe posebnu prijetnju koju nove digitalne tehnologije predstavljaju za borce za ljudska prava i druge jer se mogu upotrebljavati za kontrolu, ograničavanje i potkopavanje njihovih aktivnosti, kako je to nedavno pokazala istraga špijunskog softvera Pegasus;

| 50. | naglašava da bi Unija, u suradnji s partnerima istomišljenicima, trebala težiti globalnoj konkurentnosti u istraživanju, razvoju, proizvodnji i uvođenju bespilotnih letjelica; |
| --- | --- |

50.

naglašava da bi Unija, u suradnji s partnerima istomišljenicima, trebala težiti globalnoj konkurentnosti u istraživanju, razvoju, proizvodnji i uvođenju bespilotnih letjelica;

| 51. | pozdravlja najavu Komisije prema kojoj će ona raditi na prijedlozima za paket mjera za obranu demokracije, kojim bi se Uniju zaštitilo od zlonamjernog uplitanja; |
| --- | --- |

51.

pozdravlja najavu Komisije prema kojoj će ona raditi na prijedlozima za paket mjera za obranu demokracije, kojim bi se Uniju zaštitilo od zlonamjernog uplitanja;

Vodeća uloga u jačanju multilateralizma i izgradnja partnerstava za bolji svijet

Vodeća uloga u jačanju multilateralizma i izgradnja partnerstava za bolji svijet

| 52. | ističe potrebu za jačanjem UN-a kao prioritetom i za razvojem istinski strateškog partnerstva između UN-a i EU-a u pogledu globalnih prioriteta kao što su klimatska politika i ljudska prava, ali i upravljanje krizama; naglašava da Unija mora i dalje predvoditi u promicanju relevantnijeg, otpornijeg i učinkovitijeg multilateralizma, koji čini osnovu za uključiv politički dijalog, suradnju i konvergenciju, s ciljem promicanja sigurnosti ljudi, održivog razvoja te sprečavanja i mirnog rješavanja sukoba uz puno poštovanje međunarodnog prava i ljudskih prava; potiče Uniju i njezine države članice da na multilateralnim forumima nastupaju jednoglasno, da ojačaju veze s partnerima istomišljenicima diljem svijeta i pojačaju kontakt s trećim zemljama i njihovim stanovništvom te da traže pragmatična sektorska multilateralna rješenja u područjima u kojima je to u skladu s njezinim interesima utemeljenima na vrijednostima; |
| --- | --- |

52.

ističe potrebu za jačanjem UN-a kao prioritetom i za razvojem istinski strateškog partnerstva između UN-a i EU-a u pogledu globalnih prioriteta kao što su klimatska politika i ljudska prava, ali i upravljanje krizama; naglašava da Unija mora i dalje predvoditi u promicanju relevantnijeg, otpornijeg i učinkovitijeg multilateralizma, koji čini osnovu za uključiv politički dijalog, suradnju i konvergenciju, s ciljem promicanja sigurnosti ljudi, održivog razvoja te sprečavanja i mirnog rješavanja sukoba uz puno poštovanje međunarodnog prava i ljudskih prava; potiče Uniju i njezine države članice da na multilateralnim forumima nastupaju jednoglasno, da ojačaju veze s partnerima istomišljenicima diljem svijeta i pojačaju kontakt s trećim zemljama i njihovim stanovništvom te da traže pragmatična sektorska multilateralna rješenja u područjima u kojima je to u skladu s njezinim interesima utemeljenima na vrijednostima;

| 53. | poziva Komisiju, Vijeće, ESVD i države članice EU-a da iznesu utemeljene prijedloge o tome kako postići i zajamčiti vlastito i trajno sjedište Unije u svim multilateralnim forumima, uključujući Vijeće sigurnosti UN-a, kako bi se ojačala uloga, koherentnost i vjerodostojnost EU-a u svijetu; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisiju, Vijeće, ESVD i države članice EU-a da iznesu utemeljene prijedloge o tome kako postići i zajamčiti vlastito i trajno sjedište Unije u svim multilateralnim forumima, uključujući Vijeće sigurnosti UN-a, kako bi se ojačala uloga, koherentnost i vjerodostojnost EU-a u svijetu;

| 54. | naglašava važnost pojačanih diplomatskih napora u izražavanju našeg stajališta na najučinkovitiji način i u koordinaciji s demokratskim partnerima istomišljenicima kako bi se zadržalo najveće moguće jedinstvo unutar međunarodne zajednice u osuđivanju Rusije i obrani obrani načelâ suverenosti i teritorijalne cjelovitosti, međunarodnog prava i međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima, u okviru Ujedinjenih naroda i drugih međunarodnih foruma; ističe važnost snažnog diplomatskog djelovanja prema zemljama koje su ometale glasovanje ili bile suzdržane u pogledu rezolucija UN-a od 2. ožujka i 12. listopada 2022. kako bi se istaknula ozbiljnost ruske agresije i potreba za jednoglasnim odgovorom međunarodne zajednice; ističe da se prioritet treba dati uspostavi snažnih i pouzdanih saveza, partnerstava i multilateralnih dogovora te izgradnji strateške solidarnosti sa zemljama istomišljenicama; |
| --- | --- |

54.

naglašava važnost pojačanih diplomatskih napora u izražavanju našeg stajališta na najučinkovitiji način i u koordinaciji s demokratskim partnerima istomišljenicima kako bi se zadržalo najveće moguće jedinstvo unutar međunarodne zajednice u osuđivanju Rusije i obrani obrani načelâ suverenosti i teritorijalne cjelovitosti, međunarodnog prava i međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima, u okviru Ujedinjenih naroda i drugih međunarodnih foruma; ističe važnost snažnog diplomatskog djelovanja prema zemljama koje su ometale glasovanje ili bile suzdržane u pogledu rezolucija UN-a od 2. ožujka i 12. listopada 2022. kako bi se istaknula ozbiljnost ruske agresije i potreba za jednoglasnim odgovorom međunarodne zajednice; ističe da se prioritet treba dati uspostavi snažnih i pouzdanih saveza, partnerstava i multilateralnih dogovora te izgradnji strateške solidarnosti sa zemljama istomišljenicama;

| 55. | ističe da je u osudi ruske agresije potrebna jednoglasnost EU-a te da čelnici nekih zemalja EU-a ne bi trebali otvarati zasebne kanale za kontakt s Putinom; naglašava da ne treba nastojati pokrenuti pregovore s Rusijom sve dok i ako ukrajinske vlasti ne odluče u njih stupiti te da bi EU do tog trenutka trebao nastaviti s pružanjem financijske, materijalne i vojne pomoći Ukrajini; |
| --- | --- |

55.

ističe da je u osudi ruske agresije potrebna jednoglasnost EU-a te da čelnici nekih zemalja EU-a ne bi trebali otvarati zasebne kanale za kontakt s Putinom; naglašava da ne treba nastojati pokrenuti pregovore s Rusijom sve dok i ako ukrajinske vlasti ne odluče u njih stupiti te da bi EU do tog trenutka trebao nastaviti s pružanjem financijske, materijalne i vojne pomoći Ukrajini;

| 56. | ističe da je ruska invazija na Ukrajinu u dodatan fokus stavila na potrebu za tim da EU nastavi graditi saveze i razumijevanje među partnerima te da intenzivira suradnju s postojećim partnerima istomišljenicima diljem svijeta, naročito s transatlantskim saveznicima NATO-a, uz istodobno širenje svojih partnerstava, posebno sa zemljama globalnog juga; |
| --- | --- |

56.

ističe da je ruska invazija na Ukrajinu u dodatan fokus stavila na potrebu za tim da EU nastavi graditi saveze i razumijevanje među partnerima te da intenzivira suradnju s postojećim partnerima istomišljenicima diljem svijeta, naročito s transatlantskim saveznicima NATO-a, uz istodobno širenje svojih partnerstava, posebno sa zemljama globalnog juga;

| 57. | ističe da se, s obzirom na to da je NATO i dalje ključan za europski sigurnosni poredak, EU i njegove države članice moraju obvezati na jačanje europskog stupa NATO-a, uključujući one države članice koje su ujedno i saveznice NATO-a, dosljednim ispunjavanjem referentnog mjerila NATO-a za vojnu potrošnju u iznosu od 2 % BDP-a od 2024., uz istodobno sprečavanje udvostručavanja, smanjenje fragmentacije i povećanje interoperabilnosti; potiče preostale dvije saveznice NATO-a koje to još nisu učinile da bez odgode ratificiraju pristupanje Švedske i Finske NATO-u; smatra da bi se strateško partnerstvo s NATO-om trebalo temeljiti na povjerenju; ustraje u konsolidaciji i definiranju strateškog partnerstva s NATO-om na recipročan način; |
| --- | --- |

57.

ističe da se, s obzirom na to da je NATO i dalje ključan za europski sigurnosni poredak, EU i njegove države članice moraju obvezati na jačanje europskog stupa NATO-a, uključujući one države članice koje su ujedno i saveznice NATO-a, dosljednim ispunjavanjem referentnog mjerila NATO-a za vojnu potrošnju u iznosu od 2 % BDP-a od 2024., uz istodobno sprečavanje udvostručavanja, smanjenje fragmentacije i povećanje interoperabilnosti; potiče preostale dvije saveznice NATO-a koje to još nisu učinile da bez odgode ratificiraju pristupanje Švedske i Finske NATO-u; smatra da bi se strateško partnerstvo s NATO-om trebalo temeljiti na povjerenju; ustraje u konsolidaciji i definiranju strateškog partnerstva s NATO-om na recipročan način;

| 58. | poziva na daljnje jačanje suradnje s NATO-om i drugim partnerstvima, kao što je skupina G7, te s drugim partnerima istomišljenicima; ističe da bi takva partnerstva trebala biti sastavni stup ZVSP-a; |
| --- | --- |

58.

poziva na daljnje jačanje suradnje s NATO-om i drugim partnerstvima, kao što je skupina G7, te s drugim partnerima istomišljenicima; ističe da bi takva partnerstva trebala biti sastavni stup ZVSP-a;

| 59. | poziva EU i njegove međunarodne partnere da u potpunosti iskoriste sve relevantne instrumente za borbu protiv nekažnjavanja, uključujući iskazivanjem veće potpore Međunarodnom kaznenom sudu i posebnim sudovima na nacionalnoj i međunarodnoj razini kao i uspostavom fleksibilnih mehanizama suradnje i financiranja za brzo prikupljanje i analizu dokaza o međunarodnim kaznenim djelima; poziva međunarodnu zajednicu da se pobrine za to da svi počinitelji ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti kao i poticatelji na te zločine u cijelosti za njih odgovaraju; potiče EU i njezine države članice da rade na uspostavi posebnog suda, na inicijativu Ukrajine i uz potporu međunarodne zajednice, za istragu i pozivanje ruskog vojnog i političkog vodstva na odgovornost za zločin agresije, te da nastave podupirati istragu Međunarodnog kaznenog suda o navodima o ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i zločinu genocida koji je trenutačno u tijeku; ponovno poziva Komisiju da predstavi akcijski plan EU-a o nekažnjavanju; naglašava da bi se tim akcijskim planom trebalo nastojati bolje koordinirati i uskladiti resurse i napore država članica u pogledu kaznenog progona ratnih zločinaca u EU-u; smatra da tranzicijsko pravosuđe ima ključnu ulogu u osiguravanju dugoročnog mira te u prvom redu potiče Komisiju da razvije ambiciozan program za izgradnju kapaciteta država članica, ali i trećih zemalja za primjenu načela univerzalne nadležnosti u njihovim nacionalnim pravnim sustavima; |
| --- | --- |

59.

poziva EU i njegove međunarodne partnere da u potpunosti iskoriste sve relevantne instrumente za borbu protiv nekažnjavanja, uključujući iskazivanjem veće potpore Međunarodnom kaznenom sudu i posebnim sudovima na nacionalnoj i međunarodnoj razini kao i uspostavom fleksibilnih mehanizama suradnje i financiranja za brzo prikupljanje i analizu dokaza o međunarodnim kaznenim djelima; poziva međunarodnu zajednicu da se pobrine za to da svi počinitelji ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti kao i poticatelji na te zločine u cijelosti za njih odgovaraju; potiče EU i njezine države članice da rade na uspostavi posebnog suda, na inicijativu Ukrajine i uz potporu međunarodne zajednice, za istragu i pozivanje ruskog vojnog i političkog vodstva na odgovornost za zločin agresije, te da nastave podupirati istragu Međunarodnog kaznenog suda o navodima o ratnim zločinima, zločinima protiv čovječnosti i zločinu genocida koji je trenutačno u tijeku; ponovno poziva Komisiju da predstavi akcijski plan EU-a o nekažnjavanju; naglašava da bi se tim akcijskim planom trebalo nastojati bolje koordinirati i uskladiti resurse i napore država članica u pogledu kaznenog progona ratnih zločinaca u EU-u; smatra da tranzicijsko pravosuđe ima ključnu ulogu u osiguravanju dugoročnog mira te u prvom redu potiče Komisiju da razvije ambiciozan program za izgradnju kapaciteta država članica, ali i trećih zemalja za primjenu načela univerzalne nadležnosti u njihovim nacionalnim pravnim sustavima;

| 60. | pozdravlja prvi sastanak europske političke zajednice (održan u listopadu 2022.), kao platforme za raspravu, dijalog i suradnju s bliskim partnerima u području vanjskopolitičkih i sigurnosnih izazova s kojima se suočavamo u cilju jačanja sigurnosti europskog kontinenta i ostvarivanja političke i sigurnosne suradnje utemeljene na zajedničkim interesima; pozdravlja činjenicu da su na prvom sastanku u Pragu sudjelovale 44 zemlje, uključujući bliske partnere kao što je Ujedinjena Kraljevina; poziva na usku suradnju Parlamenta u pojašnjenju opsega i budućeg rada te zajednice; ističe da je za budući uspjeh i usklađenost tog formata od presudne važnosti određena razina usklađenosti demokratskih vrijednosti i načela; ponavlja da europska politička zajednica ni u kojem slučaju ne smije dovesti do ili biti izgovor za odgodu pristupanja zemalja proširenja EU-u; |
| --- | --- |

60.

pozdravlja prvi sastanak europske političke zajednice (održan u listopadu 2022.), kao platforme za raspravu, dijalog i suradnju s bliskim partnerima u području vanjskopolitičkih i sigurnosnih izazova s kojima se suočavamo u cilju jačanja sigurnosti europskog kontinenta i ostvarivanja političke i sigurnosne suradnje utemeljene na zajedničkim interesima; pozdravlja činjenicu da su na prvom sastanku u Pragu sudjelovale 44 zemlje, uključujući bliske partnere kao što je Ujedinjena Kraljevina; poziva na usku suradnju Parlamenta u pojašnjenju opsega i budućeg rada te zajednice; ističe da je za budući uspjeh i usklađenost tog formata od presudne važnosti određena razina usklađenosti demokratskih vrijednosti i načela; ponavlja da europska politička zajednica ni u kojem slučaju ne smije dovesti do ili biti izgovor za odgodu pristupanja zemalja proširenja EU-u;

| 61. | ističe potrebu za jačanjem dijaloga s Ujedinjenom Kraljevinom o mogućim načinima buduće suradnje i koordinacije u području vanjske i sigurnosne politike, u skladu s odredbama političke izjave te u okviru partnerstva EU-a i NATO-a, Ujedinjenih naroda, europske političke zajednice i drugih međunarodnih foruma; poziva na bližu suradnju EU-a s našim britanskim susjedima jer se suočavamo sa zajedničkim izazovima u pogledu vanjskih i sigurnosnih pitanja; izražava žaljenje zbog toga što Sporazum o trgovini i suradnji ne sadržava odredbe o suradnji u području vanjske politike i obrane; naglašava važnost koordinacije sustava sankcija; poziva na veću uključenost Ujedinjene Kraljevine u europske sigurnosne i obrambene projekte; u tom pogledu pozdravlja odluku članova PESCO-a i Vijeća od 14. studenoga 2022. o pozivanju Ujedinjene Kraljevine da se pridruži projektu PESCO-a za vojnu mobilnost, čime bi se poboljšala uzajamna brza pomoć u području sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

61.

ističe potrebu za jačanjem dijaloga s Ujedinjenom Kraljevinom o mogućim načinima buduće suradnje i koordinacije u području vanjske i sigurnosne politike, u skladu s odredbama političke izjave te u okviru partnerstva EU-a i NATO-a, Ujedinjenih naroda, europske političke zajednice i drugih međunarodnih foruma; poziva na bližu suradnju EU-a s našim britanskim susjedima jer se suočavamo sa zajedničkim izazovima u pogledu vanjskih i sigurnosnih pitanja; izražava žaljenje zbog toga što Sporazum o trgovini i suradnji ne sadržava odredbe o suradnji u području vanjske politike i obrane; naglašava važnost koordinacije sustava sankcija; poziva na veću uključenost Ujedinjene Kraljevine u europske sigurnosne i obrambene projekte; u tom pogledu pozdravlja odluku članova PESCO-a i Vijeća od 14. studenoga 2022. o pozivanju Ujedinjene Kraljevine da se pridruži projektu PESCO-a za vojnu mobilnost, čime bi se poboljšala uzajamna brza pomoć u području sigurnosti i obrane;

| 62. | potiče Ujedinjenu Kraljevinu da osigura potpunu provedbu Sporazuma o povlačenju, uključujući Protokol o Irskoj / Sjevernoj Irskoj, te da pronađe praktična, fleksibilna i trajna zajednička rješenja unutar pravnog okvira Protokola; naglašava da je potpuna provedba Protokola ključna za održavanje mira i stabilnosti u Sjevernoj Irskoj, zajamčenih Sporazumom na Veliki petak (Sporazum iz Belfasta), kao i za cjelovitost i pravilno funkcioniranje europskog jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

62.

potiče Ujedinjenu Kraljevinu da osigura potpunu provedbu Sporazuma o povlačenju, uključujući Protokol o Irskoj / Sjevernoj Irskoj, te da pronađe praktična, fleksibilna i trajna zajednička rješenja unutar pravnog okvira Protokola; naglašava da je potpuna provedba Protokola ključna za održavanje mira i stabilnosti u Sjevernoj Irskoj, zajamčenih Sporazumom na Veliki petak (Sporazum iz Belfasta), kao i za cjelovitost i pravilno funkcioniranje europskog jedinstvenog tržišta;

| 63. | ističe važnost jake transatlantske suradnje, ponovno istaknute u kontekstu ruske vojne agresije na Ukrajinu, koja se temelji na zajedničkim vrijednostima i ciljevima te na načelu ravnopravnog partnerstva u vodstvu i odgovornosti, uz poštovanje autonomije, interesa i težnji druge strane; pozdravlja ulogu SAD-a u odvraćanju od ruske agresije, posebno razmjenom obavještajnih podataka, vojnom pomoći, humanitarnom pomoći i političkom potporom te jačanjem najizloženijeg dijela istočnog krila NATO-a; naglašava potrebu za daljnjim jačanjem transatlantske suradnje između EU-a i SAD-a na temelju ambiciozne transatlantske strategije; poziva političko vodstvo i institucije Sjedinjenih Američkih Država da nastave razvijati sve tješnju suradnju i koordinaciju u svim područjima koja su od interesa za suzbijanje globalnih prijetnji koje utječu na naše zajedničke vrijednosti, sigurnost i blagostanje; |
| --- | --- |

63.

ističe važnost jake transatlantske suradnje, ponovno istaknute u kontekstu ruske vojne agresije na Ukrajinu, koja se temelji na zajedničkim vrijednostima i ciljevima te na načelu ravnopravnog partnerstva u vodstvu i odgovornosti, uz poštovanje autonomije, interesa i težnji druge strane; pozdravlja ulogu SAD-a u odvraćanju od ruske agresije, posebno razmjenom obavještajnih podataka, vojnom pomoći, humanitarnom pomoći i političkom potporom te jačanjem najizloženijeg dijela istočnog krila NATO-a; naglašava potrebu za daljnjim jačanjem transatlantske suradnje između EU-a i SAD-a na temelju ambiciozne transatlantske strategije; poziva političko vodstvo i institucije Sjedinjenih Američkih Država da nastave razvijati sve tješnju suradnju i koordinaciju u svim područjima koja su od interesa za suzbijanje globalnih prijetnji koje utječu na naše zajedničke vrijednosti, sigurnost i blagostanje;

| 64. | pozdravlja aktualnu suradnju, odlučnost i ujedinjen stav u pružanju potpore Ukrajini i provedbi dosad nezabilježenog režima sankcija kako bi se Rusiju odvratilo od nastavka nezakonite agresije kao i u podupiranju potpunog oslobađanja Ukrajine u granicama koje priznaje međunarodna zajednica; u potpunosti podržava i obvezuje se na ostvarivanje sinergija i zajedničkih vanjskih i sigurnosnih ciljeva daljnjim produbljivanjem suradnje u okviru transatlantskog dijaloga između EU-a i SAD-a, primjerice transatlantskom parlamentarnom diplomacijom, te na odgovaranje na brojne ključne i globalne izazove kao što su klimatske promjene i na prijetnje koje predstavljaju autoritarni i totalitarni režimi u svijetu pa tako i u Europi i Aziji; |
| --- | --- |

64.

pozdravlja aktualnu suradnju, odlučnost i ujedinjen stav u pružanju potpore Ukrajini i provedbi dosad nezabilježenog režima sankcija kako bi se Rusiju odvratilo od nastavka nezakonite agresije kao i u podupiranju potpunog oslobađanja Ukrajine u granicama koje priznaje međunarodna zajednica; u potpunosti podržava i obvezuje se na ostvarivanje sinergija i zajedničkih vanjskih i sigurnosnih ciljeva daljnjim produbljivanjem suradnje u okviru transatlantskog dijaloga između EU-a i SAD-a, primjerice transatlantskom parlamentarnom diplomacijom, te na odgovaranje na brojne ključne i globalne izazove kao što su klimatske promjene i na prijetnje koje predstavljaju autoritarni i totalitarni režimi u svijetu pa tako i u Europi i Aziji;

| 65. | preporučuje da se sastanci na vrhu između EU-a i Sjedinjenih Američkih Država održavaju redovito, tj. najmanje jednom godišnje, kako bi se transatlantsku suradnju kontinuirano poticalo na visokoj razini; u tom pogledu pozdravlja rad Transatlantskog vijeća za trgovinu i tehnologiju te ponovno iznosi svoj prijedlog za osnivanje transatlantskog političkog vijeća koje bi služilo kao forum za redovit i učinkovit institucionalni dijalog o vanjskoj i sigurnosnoj politici; pozdravlja snažnu predanost SAD-a europskoj sigurnosti, a osobito njegovu snažnu vojnu pomoć Ukrajini i raspoređivanje postrojbi na istočnom krilu NATO-a; |
| --- | --- |

65.

preporučuje da se sastanci na vrhu između EU-a i Sjedinjenih Američkih Država održavaju redovito, tj. najmanje jednom godišnje, kako bi se transatlantsku suradnju kontinuirano poticalo na visokoj razini; u tom pogledu pozdravlja rad Transatlantskog vijeća za trgovinu i tehnologiju te ponovno iznosi svoj prijedlog za osnivanje transatlantskog političkog vijeća koje bi služilo kao forum za redovit i učinkovit institucionalni dijalog o vanjskoj i sigurnosnoj politici; pozdravlja snažnu predanost SAD-a europskoj sigurnosti, a osobito njegovu snažnu vojnu pomoć Ukrajini i raspoređivanje postrojbi na istočnom krilu NATO-a;

| 66. | prima na znanje 23. sastanak na vrhu između EU-a i Kine u travnju 2022.; duboko je zabrinut zbog ishoda 20. nacionalnog kongresa Komunističke partije Kine na kojem su istaknute geopolitičke ambicije Xi Jinpinga; konstatira da je odnos između EU-a i Narodne Republike Kine sve više obilježen gospodarskom konkurencijom i sustavnim suparništvom; ponovno upućuje zahtjev da se pripremi obnovljena, asertivnija, sveobuhvatnija i dosljednija strategija EU-a za Kinu kojom se odnosi s Kinom u cjelini oblikuju u interesu EU-a i u potpunosti uzimaju u obzir izazovi koji proizlaze iz uspona Kine kao globalnog aktera i njezine sve opresivnije unutarnje politike i sve asertivnije vanjske politike, među ostalim prema Uniji te prema državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama; |
| --- | --- |

66.

prima na znanje 23. sastanak na vrhu između EU-a i Kine u travnju 2022.; duboko je zabrinut zbog ishoda 20. nacionalnog kongresa Komunističke partije Kine na kojem su istaknute geopolitičke ambicije Xi Jinpinga; konstatira da je odnos između EU-a i Narodne Republike Kine sve više obilježen gospodarskom konkurencijom i sustavnim suparništvom; ponovno upućuje zahtjev da se pripremi obnovljena, asertivnija, sveobuhvatnija i dosljednija strategija EU-a za Kinu kojom se odnosi s Kinom u cjelini oblikuju u interesu EU-a i u potpunosti uzimaju u obzir izazovi koji proizlaze iz uspona Kine kao globalnog aktera i njezine sve opresivnije unutarnje politike i sve asertivnije vanjske politike, među ostalim prema Uniji te prema državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama;

| 67. | izražava zabrinutost zbog širokog raspona političkih, gospodarskih i vojnih instrumenata kojima se Narodna Republika Kina sve više koristi kako bi podčinila druge zemlje i pokušala nametnuti svoju autoritarnu ideologiju međunarodnim organizacijama, kao što je UN, te kako bi ojačala svoju prisutnost, projicirala silu i u skladu s time prilagodila svoju strategiju, namjere i naoružavanje vojske; posebno je zabrinut zbog partnerstva s Ruskom Federacijom i njihovih zajedničkih pokušaja potkopavanja svjetskog poretka utemeljenog na pravilima, što je u suprotnosti s našim interesima i vrijednostima; osuđuje de facto prorusko stajalište Narodne Republike Kine prema ruskoj vojnoj agresiji na Ukrajinu; |
| --- | --- |

67.

izražava zabrinutost zbog širokog raspona političkih, gospodarskih i vojnih instrumenata kojima se Narodna Republika Kina sve više koristi kako bi podčinila druge zemlje i pokušala nametnuti svoju autoritarnu ideologiju međunarodnim organizacijama, kao što je UN, te kako bi ojačala svoju prisutnost, projicirala silu i u skladu s time prilagodila svoju strategiju, namjere i naoružavanje vojske; posebno je zabrinut zbog partnerstva s Ruskom Federacijom i njihovih zajedničkih pokušaja potkopavanja svjetskog poretka utemeljenog na pravilima, što je u suprotnosti s našim interesima i vrijednostima; osuđuje de facto

| 68. | poziva EU i države članice da razmotre svoju ovisnost o Kini i riješe pitanje gospodarskih ovisnosti u strateškim sektorima koje mogu dovesti do ranjivosti; poziva na bolju koordinaciju i suradnju među partnerima sličnih nazora u pogledu pitanja od zajedničkog interesa, posebno, ali ne isključivo, u pogledu pitanja kao što su strateške ovisnosti, gospodarska prisila, političko uplitanje i dezinformiranje, te na promicanje multilateralizma utemeljenog na pravilima i strateške solidarnosti među demokracijama; |
| --- | --- |

68.

poziva EU i države članice da razmotre svoju ovisnost o Kini i riješe pitanje gospodarskih ovisnosti u strateškim sektorima koje mogu dovesti do ranjivosti; poziva na bolju koordinaciju i suradnju među partnerima sličnih nazora u pogledu pitanja od zajedničkog interesa, posebno, ali ne isključivo, u pogledu pitanja kao što su strateške ovisnosti, gospodarska prisila, političko uplitanje i dezinformiranje, te na promicanje multilateralizma utemeljenog na pravilima i strateške solidarnosti među demokracijama;

| 69. | najoštrije osuđuje sustav prisilnog rada koji je uspostavila kineska vlada i povezane zločine protiv čovječnosti u Xinjiangu, koji predstavljaju visok rizik od genocida; poziva kinesku vladu da obustavi sustavni progon Ujgura, koji obuhvaća i zastrašujuću činjenicu da vlasti ciljano djeluju na žene iz te zajednice i provode službeni program ciljanih mjera za sprečavanje rađanja, koji uključuje prisiljavanje žena reproduktivne dobi na abortuse, intrauterusne injekcije i sterilizaciju, mjere koje bi mogle ispuniti kriterije da ih se svrsta među najgore zločine protiv čovječnosti; i dalje je duboko zabrinut zbog stanja u Tibetu i politike Komunističke partije Kine koja je usmjerena na slobodu govora i slobodu mišljenja, uvjerenja i vjeroispovijesti; |
| --- | --- |

69.

najoštrije osuđuje sustav prisilnog rada koji je uspostavila kineska vlada i povezane zločine protiv čovječnosti u Xinjiangu, koji predstavljaju visok rizik od genocida; poziva kinesku vladu da obustavi sustavni progon Ujgura, koji obuhvaća i zastrašujuću činjenicu da vlasti ciljano djeluju na žene iz te zajednice i provode službeni program ciljanih mjera za sprečavanje rađanja, koji uključuje prisiljavanje žena reproduktivne dobi na abortuse, intrauterusne injekcije i sterilizaciju, mjere koje bi mogle ispuniti kriterije da ih se svrsta među najgore zločine protiv čovječnosti; i dalje je duboko zabrinut zbog stanja u Tibetu i politike Komunističke partije Kine koja je usmjerena na slobodu govora i slobodu mišljenja, uvjerenja i vjeroispovijesti;

| 70. | ponavlja svoj hitan apel preostalim državama članicama, njih deset, koje to još nisu učinile, da suspendiraju aktivne sporazume o izručenju s Narodnom Republikom Kinom i Hong Kongom; oštro osuđuje kampanju transnacionalne represije Narodne Republike Kine usmjerenu protiv pojedinaca iz Kine i Hong Konga koji žive u inozemstvu i dijaspori te pripadnike etničkih i vjerskih manjinskih zajednica, u prvom redu na tlu EU-a; potiče Komisiju i države članice da u suradnji s partnerima istomišljenicima utvrde i ukinu sve kanale kojima se danas olakšava transnacionalna represija Narodne Republike Kine; |
| --- | --- |

70.

ponavlja svoj hitan apel preostalim državama članicama, njih deset, koje to još nisu učinile, da suspendiraju aktivne sporazume o izručenju s Narodnom Republikom Kinom i Hong Kongom; oštro osuđuje kampanju transnacionalne represije Narodne Republike Kine usmjerenu protiv pojedinaca iz Kine i Hong Konga koji žive u inozemstvu i dijaspori te pripadnike etničkih i vjerskih manjinskih zajednica, u prvom redu na tlu EU-a; potiče Komisiju i države članice da u suradnji s partnerima istomišljenicima utvrde i ukinu sve kanale kojima se danas olakšava transnacionalna represija Narodne Republike Kine;

| 71. | ponovno osuđuje podrivanje demokracije u Posebnom Upravnom Području Hong Kongu i nametanje Zakona o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu od strane Narodne Republike Kine; poziva Komisiju da preispita autonoman status Hong Konga u svjetlu kršenja Zajedničke kinesko-britanske deklaracije i suzbijanja autonomije Hong Konga od strane Kine; |
| --- | --- |

71.

ponovno osuđuje podrivanje demokracije u Posebnom Upravnom Području Hong Kongu i nametanje Zakona o nacionalnoj sigurnosti u Hong Kongu od strane Narodne Republike Kine; poziva Komisiju da preispita autonoman status Hong Konga u svjetlu kršenja Zajedničke kinesko-britanske deklaracije i suzbijanja autonomije Hong Konga od strane Kine;

| 72. | podsjeća da je politika „jedinstvene Kine” jedan od temelja odnosa EU-a i Kine; naglašava da je očuvanje mira, stabilnosti i slobode plovidbe u indopacifičkoj regiji i dalje od ključne važnosti za interese EU-a i njegovih država članica; oštro osuđuje kineske kontinuirane vojne provokacije Tajvana i ponovno odlučno odbija svaku jednostranu promjenu statusa quo u Tajvanskom tjesnacu; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog stajališta kineske vlade navedenog na 20. partijskom kongresu Komunističke partije Kine da se ona nikada neće odreći prava na upotrebu sile na Tajvanu; ponavlja da se status quo u Tajvanskom tjesnacu ne bi smio jednostrano mijenjati protiv volje tajvanskog naroda; pozdravlja jasnu osudu vojnih vježbi Narodne Republike Kine od strane država članica i partnera u regiji te naglašava da je naše jedinstvo ključno za odvraćanje od svake agresije Narodne Republike Kine i održavanje mira i stabilnosti u Tajvanskom tjesnacu; smatra da bi se spor između Tajvana i Kine trebao riješiti mirnim dijalogom bez ikakvih preduvjeta; |
| --- | --- |

72.

podsjeća da je politika „jedinstvene Kine” jedan od temelja odnosa EU-a i Kine; naglašava da je očuvanje mira, stabilnosti i slobode plovidbe u indopacifičkoj regiji i dalje od ključne važnosti za interese EU-a i njegovih država članica; oštro osuđuje kineske kontinuirane vojne provokacije Tajvana i ponovno odlučno odbija svaku jednostranu promjenu statusa quo

status quo

| 73. | poziva sve nadležne institucije EU-a da hitno pripreme strategiju utemeljenu na scenarijima za rješavanje sigurnosnih izazova u Tajvanu; |
| --- | --- |

73.

poziva sve nadležne institucije EU-a da hitno pripreme strategiju utemeljenu na scenarijima za rješavanje sigurnosnih izazova u Tajvanu;

| 74. | izražava čvrstu solidarnost s narodom Tajvana i u Tajvanu vidi partnera istomišljenika koji dijeli zajedničke vrijednosti slobode, demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da uspostave stratešku suradnju s Tajvanom te da brzo poduzmu daljnje korake u vezi s preporukama iz rezolucije Parlamenta o političkim odnosima i suradnji između EU-a i Tajvana od 21. listopada 2021. i ojačaju gospodarske, trgovinske i ulagačke odnose s tim otokom, među ostalim bilateralnim sporazumom o ulaganjima i sektorskim sporazumima, primjerice u pogledu otpornih lanaca opskrbe, suradnje u pogledu sustava carinskih inspekcija i certificiranja podrijetla te sporazuma o pristupu tržištu; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju da hitno započnu procjenu učinka, javno savjetovanje i utvrđivanje područja primjene bilateralnog sporazuma o ulaganjima s tajvanskim vlastima, radi pripreme za pregovore o produbljivanju bilateralnih gospodarskih veza kao jednom od načina za diversifikaciji lanaca opskrbe kako bi se riješile slabosti EU-a u odnosu na Narodnu Republiku Kinu; preporučuje upućivanje časnika za vezu u Europski ured za gospodarstvo i trgovinu kako bi se koordinirali zajednički napori u borbi protiv dezinformiranja i upletanja; preporučuje da Komisija inicijativu Global Gateway poveže i integrira s novom tajvanskom politikom usmjerenom prema jugu; |
| --- | --- |

74.

izražava čvrstu solidarnost s narodom Tajvana i u Tajvanu vidi partnera istomišljenika koji dijeli zajedničke vrijednosti slobode, demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da uspostave stratešku suradnju s Tajvanom te da brzo poduzmu daljnje korake u vezi s preporukama iz rezolucije Parlamenta o političkim odnosima i suradnji između EU-a i Tajvana od 21. listopada 2021. i ojačaju gospodarske, trgovinske i ulagačke odnose s tim otokom, među ostalim bilateralnim sporazumom o ulaganjima i sektorskim sporazumima, primjerice u pogledu otpornih lanaca opskrbe, suradnje u pogledu sustava carinskih inspekcija i certificiranja podrijetla te sporazuma o pristupu tržištu; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju da hitno započnu procjenu učinka, javno savjetovanje i utvrđivanje područja primjene bilateralnog sporazuma o ulaganjima s tajvanskim vlastima, radi pripreme za pregovore o produbljivanju bilateralnih gospodarskih veza kao jednom od načina za diversifikaciji lanaca opskrbe kako bi se riješile slabosti EU-a u odnosu na Narodnu Republiku Kinu; preporučuje upućivanje časnika za vezu u Europski ured za gospodarstvo i trgovinu kako bi se koordinirali zajednički napori u borbi protiv dezinformiranja i upletanja; preporučuje da Komisija inicijativu Global Gateway poveže i integrira s novom tajvanskom politikom usmjerenom prema jugu;

| 75. | poziva EU i njegove države članice da surađuju s međunarodnim partnerima kako bi pomogli u održavanju demokracije u Tajvanu, slobodne od stranih prijetnji; |
| --- | --- |

75.

poziva EU i njegove države članice da surađuju s međunarodnim partnerima kako bi pomogli u održavanju demokracije u Tajvanu, slobodne od stranih prijetnji;

| 76. | naglašava da je Tajvan ključni partner EU-a i demokratski saveznik u indopacifičkoj regiji, koji doprinosi održavanju međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima i poštuje temeljne vrijednosti; snažno potiče EU i njegove države članice da pojačaju suradnju i teže sveobuhvatnom pojačanom partnerstvu s Tajvanom, posebno u pogledu bitne suradnje u području otpornosti ključnih lanaca opskrbe te suzbijanja dezinformacija i vanjskog uplitanja; |
| --- | --- |

76.

naglašava da je Tajvan ključni partner EU-a i demokratski saveznik u indopacifičkoj regiji, koji doprinosi održavanju međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima i poštuje temeljne vrijednosti; snažno potiče EU i njegove države članice da pojačaju suradnju i teže sveobuhvatnom pojačanom partnerstvu s Tajvanom, posebno u pogledu bitne suradnje u području otpornosti ključnih lanaca opskrbe te suzbijanja dezinformacija i vanjskog uplitanja;

| 77. | ponavlja da se zalaže za to da Tajvan smisleno sudjeluje kao promatrač na sjednicama, u mehanizmima i aktivnostima međunarodnih i multilateralnih tijela i organizacija; |
| --- | --- |

77.

ponavlja da se zalaže za to da Tajvan smisleno sudjeluje kao promatrač na sjednicama, u mehanizmima i aktivnostima međunarodnih i multilateralnih tijela i organizacija;

| 78. | potiče veću gospodarsku, znanstvenu, kulturnu i političku interakciju između EU-a i Tajvana, uključujući na najvišim mogućim razinama; ističe važnost jačanja dijaloga između EU-a i Tajvana produbljivanjem odnosa s civilnim društvom te poticanjem razmjena s tajvanskim medijskim organizacijama i kulturnih razmjena, uključujući osnivanje jezičnih škola; |
| --- | --- |

78.

potiče veću gospodarsku, znanstvenu, kulturnu i političku interakciju između EU-a i Tajvana, uključujući na najvišim mogućim razinama; ističe važnost jačanja dijaloga između EU-a i Tajvana produbljivanjem odnosa s civilnim društvom te poticanjem razmjena s tajvanskim medijskim organizacijama i kulturnih razmjena, uključujući osnivanje jezičnih škola;

| 79. | poziva Narodnu Republiku Kinu da u svjetlu ponovnog otvaranja svojih granica objavi potpune i točne podatke o bolesti COVID-19, koji bi bili razumljivi i lako dostupni, uključujući dosad nepostojeće podatke o hospitalizacijama, prijemu u jedinicama intenzivne njege i smrtnim slučajevima; |
| --- | --- |

79.

poziva Narodnu Republiku Kinu da u svjetlu ponovnog otvaranja svojih granica objavi potpune i točne podatke o bolesti COVID-19, koji bi bili razumljivi i lako dostupni, uključujući dosad nepostojeće podatke o hospitalizacijama, prijemu u jedinicama intenzivne njege i smrtnim slučajevima;

| 80. | pozdravlja dobru suradnju između EU-a i Republike Koreje kao ključnog strateškog partnera koji dijeli istu predanost demokraciji, ljudskim pravima, vladavini prava i tržišnom gospodarstvu; pozdravlja usklađivanje Republike Koreje s EU-om i SAD-om u odgovoru na ruski rat protiv Ukrajine, posebno izricanjem sankcija Rusiji i Bjelarusu; ističe ulogu Republike Koreje u potpori nastojanjima usmjerenim na potpuno, provjerljivo i nepovratno ukidanje nuklearnog programa i programa balističkih projektila Demokratske Narodne Republike Koreje; poziva države članice da podrže mirno i diplomatsko rješenje tog pitanja u bliskoj suradnji s međunarodnim partnerima; pozdravlja pojačanu suradnju Južne Koreje s NATO-om; |
| --- | --- |

80.

pozdravlja dobru suradnju između EU-a i Republike Koreje kao ključnog strateškog partnera koji dijeli istu predanost demokraciji, ljudskim pravima, vladavini prava i tržišnom gospodarstvu; pozdravlja usklađivanje Republike Koreje s EU-om i SAD-om u odgovoru na ruski rat protiv Ukrajine, posebno izricanjem sankcija Rusiji i Bjelarusu; ističe ulogu Republike Koreje u potpori nastojanjima usmjerenim na potpuno, provjerljivo i nepovratno ukidanje nuklearnog programa i programa balističkih projektila Demokratske Narodne Republike Koreje; poziva države članice da podrže mirno i diplomatsko rješenje tog pitanja u bliskoj suradnji s međunarodnim partnerima; pozdravlja pojačanu suradnju Južne Koreje s NATO-om;

| 81. | oštro osuđuje kontinuirana testiranja balističkih projektila i nuklearne pokuse Demokratske Narodne Republike Koreje te druge aktivnosti povezane sa širenjem nuklearnog oružja, kao i činjenicu da se broj testiranja povećao od početka 2022., što predstavlja veliku prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

81.

oštro osuđuje kontinuirana testiranja balističkih projektila i nuklearne pokuse Demokratske Narodne Republike Koreje te druge aktivnosti povezane sa širenjem nuklearnog oružja, kao i činjenicu da se broj testiranja povećao od početka 2022., što predstavlja veliku prijetnju međunarodnom miru i sigurnosti;

| 82. | najoštrije osuđuje navodne pokušaje Katara i Maroka da utječu na zastupnike, bivše zastupnike Parlamenta i osoblje u vidu korupcije, čime se zlonamjernim uplitanjem narušava demokratski proces EU-a; |
| --- | --- |

82.

najoštrije osuđuje navodne pokušaje Katara i Maroka da utječu na zastupnike, bivše zastupnike Parlamenta i osoblje u vidu korupcije, čime se zlonamjernim uplitanjem narušava demokratski proces EU-a;

| 83. | smatra da zaštita i promicanje ljudskih prava mora biti u središtu partnerstva EU-a s Marokom, s obzirom na njegov strateški karakter za EU i njegove interese u regiji; poziva Maroko da prestane sa uznemiravanjem i zastrašivanjem novinara, boraca za ljudska prava i aktivista u dijaspori, da oslobodi političke zatvorenike te da u partnerstvu s EU-om radi na daljnjem razvoju mogućnosti u području obrazovanja, zapošljavanja i zdravstvene skrbi, s posebnim naglaskom na povijesno marginaliziranim regijama, kao što je Rif; |
| --- | --- |

83.

smatra da zaštita i promicanje ljudskih prava mora biti u središtu partnerstva EU-a s Marokom, s obzirom na njegov strateški karakter za EU i njegove interese u regiji; poziva Maroko da prestane sa uznemiravanjem i zastrašivanjem novinara, boraca za ljudska prava i aktivista u dijaspori, da oslobodi političke zatvorenike te da u partnerstvu s EU-om radi na daljnjem razvoju mogućnosti u području obrazovanja, zapošljavanja i zdravstvene skrbi, s posebnim naglaskom na povijesno marginaliziranim regijama, kao što je Rif;

| 84. | oštro osuđuje napade autoritarnih i neliberalnih režima na ljudska prava i njihov univerzalni karakter, kao i posljedično narušavanje njihove zaštite; poziva zrele demokracije i partnere sličnih nazora da javno zauzmu odlučan stav kojim ćemo ponovno potvrditi našu predanost obrani univerzalnosti ljudskih prava i vladavine prava; poziva zrele demokracije te međunarodne i regionalne organizacije da udruže snage u okviru globalnog okvira za ljudska prava kako bi se odgovorilo na prijetnje i promicala ljudska prava diljem svijeta; |
| --- | --- |

84.

oštro osuđuje napade autoritarnih i neliberalnih režima na ljudska prava i njihov univerzalni karakter, kao i posljedično narušavanje njihove zaštite; poziva zrele demokracije i partnere sličnih nazora da javno zauzmu odlučan stav kojim ćemo ponovno potvrditi našu predanost obrani univerzalnosti ljudskih prava i vladavine prava; poziva zrele demokracije te međunarodne i regionalne organizacije da udruže snage u okviru globalnog okvira za ljudska prava kako bi se odgovorilo na prijetnje i promicala ljudska prava diljem svijeta;

| 85. | ističe da je EU predan slobodnoj, otvorenoj i povezanoj indopacifičkoj regiji utemeljenoj na pravilima; ponavlja da novu indopacifičku strategiju EU-a treba brzo provesti jer se njome našim partnerima u regiji nudi prilika za rješavanje zajedničkih izazova putem suradnje, obranu međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima i međunarodnog prava te zalaganje za vrijednosti i načela koje dijelimo; naglašava važnost poštovanja slobodnih i otvorenih pomorskih putova u indopacifičkoj regiji, u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora; protivi se jednostranim mjerama u Južnokineskom moru i ponovno ističe svoju potporu mirnom rješavanju sporova u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

85.

ističe da je EU predan slobodnoj, otvorenoj i povezanoj indopacifičkoj regiji utemeljenoj na pravilima; ponavlja da novu indopacifičku strategiju EU-a treba brzo provesti jer se njome našim partnerima u regiji nudi prilika za rješavanje zajedničkih izazova putem suradnje, obranu međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima i međunarodnog prava te zalaganje za vrijednosti i načela koje dijelimo; naglašava važnost poštovanja slobodnih i otvorenih pomorskih putova u indopacifičkoj regiji, u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora; protivi se jednostranim mjerama u Južnokineskom moru i ponovno ističe svoju potporu mirnom rješavanju sporova u skladu s međunarodnim pravom;

| 86. | poziva na pojačanu prisutnost EU-a u široj indopacifičkoj regiji; naglašava da bi suradnju s pacifičkim zemljama trebalo ojačati uzimajući u obzir stvarne potrebe naših partnera na terenu, ističe važnost naše suradnje i s Forumom pacifičkih otoka i s Organizacijom afričkih, karipskih i pacifičkih država za provedbu ciljeva utvrđenih u indopacifičkoj strategiji EU-a; zalaže se za jaču suradnju sa zemljama u regiji, posebice Japanom, Južnom Korejom, Australijom, Novim Zelandom te Udruženjem država jugoistočne Azije (ASEAN); pozdravlja komemorativni sastanak na vrhu EU-a i ASEAN-a održan 14. prosinca 2022.; pozdravlja sklapanje Sporazuma o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom i stupanje na snagu Okvirnog sporazuma između EU-a i Australije; |
| --- | --- |

86.

poziva na pojačanu prisutnost EU-a u široj indopacifičkoj regiji; naglašava da bi suradnju s pacifičkim zemljama trebalo ojačati uzimajući u obzir stvarne potrebe naših partnera na terenu, ističe važnost naše suradnje i s Forumom pacifičkih otoka i s Organizacijom afričkih, karipskih i pacifičkih država za provedbu ciljeva utvrđenih u indopacifičkoj strategiji EU-a; zalaže se za jaču suradnju sa zemljama u regiji, posebice Japanom, Južnom Korejom, Australijom, Novim Zelandom te Udruženjem država jugoistočne Azije (ASEAN); pozdravlja komemorativni sastanak na vrhu EU-a i ASEAN-a održan 14. prosinca 2022.; pozdravlja sklapanje Sporazuma o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom i stupanje na snagu Okvirnog sporazuma između EU-a i Australije;

| 87. | ističe važnu ulogu Japana u promicanju stabilnosti u regiji i poziva na snažnije strateško partnerstvo između EU-a i Japana u širokom rasponu područja, uključujući indopacifičku regiju, povezivost, obranu multilateralnog poretka utemeljenog na pravilima, trgovinu i ulaganja, sigurnost, digitalnu transformaciju, klimatsku politiku, istraživanje i inovacije, pionirske tehnologije i analizu / mapiranje resursa; podsjeća da je Japan jedan od najbližih partnera EU-a s kojim dijeli vrijednosti i načela kao što su demokracija, vladavina prava, ljudska prava, dobro upravljanje i multilateralizam; snažno podupire sklapanje Sporazuma o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana te poziva preostale države članice da nastave s ratifikacijom sporazuma; potiče pregovore o sporazumu o sigurnosti i informacijama između EU-a i Japana kao korak prema olakšavanju šire suradnje u području sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

87.

ističe važnu ulogu Japana u promicanju stabilnosti u regiji i poziva na snažnije strateško partnerstvo između EU-a i Japana u širokom rasponu područja, uključujući indopacifičku regiju, povezivost, obranu multilateralnog poretka utemeljenog na pravilima, trgovinu i ulaganja, sigurnost, digitalnu transformaciju, klimatsku politiku, istraživanje i inovacije, pionirske tehnologije i analizu / mapiranje resursa; podsjeća da je Japan jedan od najbližih partnera EU-a s kojim dijeli vrijednosti i načela kao što su demokracija, vladavina prava, ljudska prava, dobro upravljanje i multilateralizam; snažno podupire sklapanje Sporazuma o strateškom partnerstvu između EU-a i Japana te poziva preostale države članice da nastave s ratifikacijom sporazuma; potiče pregovore o sporazumu o sigurnosti i informacijama između EU-a i Japana kao korak prema olakšavanju šire suradnje u području sigurnosti i obrane;

| 88. | konstatira da je ASEAN ključan partner EU-a; poziva na kontinuiranu usmjerenost na azijski kontinent, s obzirom na to da su mnoge zemlje izložene sve većoj nestabilnosti lanaca opskrbe i poljoprivredno-prehrambenih sustava te slabljenju makroekonomske stabilnosti zbog neopravdane, ničim izazvane i nezakonite ruske vojne agresije na Ukrajinu kojom je dodatno narušen globalni sustav već pogođen krizom uzrokovanom bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

88.

konstatira da je ASEAN ključan partner EU-a; poziva na kontinuiranu usmjerenost na azijski kontinent, s obzirom na to da su mnoge zemlje izložene sve većoj nestabilnosti lanaca opskrbe i poljoprivredno-prehrambenih sustava te slabljenju makroekonomske stabilnosti zbog neopravdane, ničim izazvane i nezakonite ruske vojne agresije na Ukrajinu kojom je dodatno narušen globalni sustav već pogođen krizom uzrokovanom bolešću COVID-19;

| 89. | oštro osuđuje nelegitimnu vladu mjanmarske vojne hunte i kontinuiranu nasilnu represiju demokratskih težnji naroda Mjanmara nakon nezakonitog državnog udara kao i potporu Rusije i Kine Tatmadawu; ponovno potvrđuje svoju solidarnost s demokratskim težnjama naroda Mjanmara, koje zastupa vlada nacionalnog jedinstva, te poziva EU i njegove države članice da pokrenu ili, prema potrebi, unaprijede suradnju s vladom nacionalnog jedinstva te da joj pruže veću potporu kao i da istodobno uvedu snažnije restriktivne mjere protiv Tatmadawa; u svjetlu nespremnosti Tatmadawa da postigne napredak u vezi s konsenzusom u pet točaka potiče ASEAN na suradnju s vladom nacionalnog jedinstva, neovisnim civilnim društvom i međunarodnom zajednicom kako bi se došlo do održivog demokratskog rješenja za Mjanmar; |
| --- | --- |

89.

oštro osuđuje nelegitimnu vladu mjanmarske vojne hunte i kontinuiranu nasilnu represiju demokratskih težnji naroda Mjanmara nakon nezakonitog državnog udara kao i potporu Rusije i Kine Tatmadawu; ponovno potvrđuje svoju solidarnost s demokratskim težnjama naroda Mjanmara, koje zastupa vlada nacionalnog jedinstva, te poziva EU i njegove države članice da pokrenu ili, prema potrebi, unaprijede suradnju s vladom nacionalnog jedinstva te da joj pruže veću potporu kao i da istodobno uvedu snažnije restriktivne mjere protiv Tatmadawa; u svjetlu nespremnosti Tatmadawa da postigne napredak u vezi s konsenzusom u pet točaka potiče ASEAN na suradnju s vladom nacionalnog jedinstva, neovisnim civilnim društvom i međunarodnom zajednicom kako bi se došlo do održivog demokratskog rješenja za Mjanmar;

| 90. | naglašava potrebu za sveobuhvatnim jačanjem strateških partnerstava EU-a s Indijom; ističe da su odnosi s Indijom sve važniji i da bi ih trebalo dodatno produbiti trgovinskim pregovorima koji su u tijeku i jačanjem sinergija u bilateralnoj suradnji sa zainteresiranim partnerima u Africi; podsjeća na važnost tog partnerstva za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; potiče EU i Indiju da u potpunosti iskoriste partnerstvo za povezivost sklopljeno 2021.; pozdravlja tješnja savjetovanja o sigurnosti i obrani te zajedničke pomorske vježbe s Indijom i drugim indopacifičkim partnerima; poziva na primjereno rješavanje pitanja ljudskih prava i demokratskih vrijednosti u suradnji EU-a s Indijom; |
| --- | --- |

90.

naglašava potrebu za sveobuhvatnim jačanjem strateških partnerstava EU-a s Indijom; ističe da su odnosi s Indijom sve važniji i da bi ih trebalo dodatno produbiti trgovinskim pregovorima koji su u tijeku i jačanjem sinergija u bilateralnoj suradnji sa zainteresiranim partnerima u Africi; podsjeća na važnost tog partnerstva za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; potiče EU i Indiju da u potpunosti iskoriste partnerstvo za povezivost sklopljeno 2021.; pozdravlja tješnja savjetovanja o sigurnosti i obrani te zajedničke pomorske vježbe s Indijom i drugim indopacifičkim partnerima; poziva na primjereno rješavanje pitanja ljudskih prava i demokratskih vrijednosti u suradnji EU-a s Indijom;

| 91. | zabrinut je zbog stajališta Indije o ruskoj vojnoj agresiji na Ukrajinu, njezine suzdržanosti pri glasovanju o rezolucijama UN-a i posebno zbog pružanja financijske potpore Kremlju, ne samo time što se nije uskladila sa sankcijama već i time što je povećala uvoz i kupnju oružja i fosilnih goriva iz Rusije; izražava nadu da će Indija uskladiti svoje stajalište o ruskoj invaziji na Ukrajinu s EU-om te poziva Vijeće i Visokog predstavnika / potpredsjednika Komisije da nastave diplomatske napore u tom pogledu; |
| --- | --- |

91.

zabrinut je zbog stajališta Indije o ruskoj vojnoj agresiji na Ukrajinu, njezine suzdržanosti pri glasovanju o rezolucijama UN-a i posebno zbog pružanja financijske potpore Kremlju, ne samo time što se nije uskladila sa sankcijama već i time što je povećala uvoz i kupnju oružja i fosilnih goriva iz Rusije; izražava nadu da će Indija uskladiti svoje stajalište o ruskoj invaziji na Ukrajinu s EU-om te poziva Vijeće i Visokog predstavnika / potpredsjednika Komisije da nastave diplomatske napore u tom pogledu;

| 92. | ponavlja svoju predanost neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine i svih ostalih zemalja Istočnog partnerstva u njihovim međunarodno priznatim granicama; potvrđuje da ruska vojna agresija na Ukrajinu ima negativan učinak ponajprije na zemlje Istočnog partnerstva; poziva institucije EU-a i države članice da bez odgađanja pokrenu temeljito promišljanje o reformi politike Istočnog partnerstva kako bi bila spremna za budućnost s obzirom na pogoršanje geopolitičke situacije, i to na temelju strateške i političke važnosti regije za EU i različitih izazova s kojima se suočavaju zemlje Istočnog partnerstva; konstatira da sigurnost i mir u istočnom susjedstvu podrazumijevaju poštovanje međunarodnog prava, teritorijalne cjelovitosti te temeljnih prava i sloboda; naglašava važnost jačanja političke i financijske potpore i prisutnosti Unije u toj regiji, u bliskoj suradnji s neovisnim civilnim društvom; |
| --- | --- |

92.

ponavlja svoju predanost neovisnosti, suverenosti i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine i svih ostalih zemalja Istočnog partnerstva u njihovim međunarodno priznatim granicama; potvrđuje da ruska vojna agresija na Ukrajinu ima negativan učinak ponajprije na zemlje Istočnog partnerstva; poziva institucije EU-a i države članice da bez odgađanja pokrenu temeljito promišljanje o reformi politike Istočnog partnerstva kako bi bila spremna za budućnost s obzirom na pogoršanje geopolitičke situacije, i to na temelju strateške i političke važnosti regije za EU i različitih izazova s kojima se suočavaju zemlje Istočnog partnerstva; konstatira da sigurnost i mir u istočnom susjedstvu podrazumijevaju poštovanje međunarodnog prava, teritorijalne cjelovitosti te temeljnih prava i sloboda; naglašava važnost jačanja političke i financijske potpore i prisutnosti Unije u toj regiji, u bliskoj suradnji s neovisnim civilnim društvom;

| 93. | ističe da Rusija agresivnu politiku vodi i prema Gruziji i Moldovi; naglašava da Ruska Federacija nastavlja podrivati suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Moldove prisutnošću svojih postrojbi u regiji Pridnjestrovlja te da potiče političke i društvene nemire korištenjem energije kao oružja i kampanjama dezinformiranja kako bi se izvršio pritisak na moldavsku vladu i europsku orijentaciju te zemlje; poziva Rusku Federaciju da u potpunosti i bezuvjetno povuče svoje vojne snage i naoružanje iz Pridnjestrovlja na uredan način, u skladu s opetovanim zahtjevima moldavskih vlasti; naglašava da se svakim rješenjem pitanja Pridnjestrovlja mora poštovati suvereno pravo Moldove da odabere vlastitu obrambenu i vanjskopolitičku orijentaciju; potvrđuje da je Gruzija prva zemlja izložena sveobuhvatnoj ruskoj vojnoj agresiji kada je u kolovozu 2008. Rusija krenula silom promijeniti granice suverene europske države, okupirati regije koje su neodvojivi dio Gruzije – Abhaziju i regiju Činvali / Južnu Osetiju – te poduzeti korake prema njihovu de facto pripojenju, protjerati stotine tisuća ljudi iz njihovih domova u okviru etničkog čišćenja i podijeliti društva okupacijskim linijama; potiče EU da i dalje zahtijeva da Rusije mora provesti svoje obveze u okviru Sporazuma o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. sklopljenog uz posredovanje EU-a; potiče EU da pojača svoje sudjelovanje u mirnom rješavanju sukoba u regiji Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

93.

ističe da Rusija agresivnu politiku vodi i prema Gruziji i Moldovi; naglašava da Ruska Federacija nastavlja podrivati suverenitet i teritorijalnu cjelovitost Moldove prisutnošću svojih postrojbi u regiji Pridnjestrovlja te da potiče političke i društvene nemire korištenjem energije kao oružja i kampanjama dezinformiranja kako bi se izvršio pritisak na moldavsku vladu i europsku orijentaciju te zemlje; poziva Rusku Federaciju da u potpunosti i bezuvjetno povuče svoje vojne snage i naoružanje iz Pridnjestrovlja na uredan način, u skladu s opetovanim zahtjevima moldavskih vlasti; naglašava da se svakim rješenjem pitanja Pridnjestrovlja mora poštovati suvereno pravo Moldove da odabere vlastitu obrambenu i vanjskopolitičku orijentaciju; potvrđuje da je Gruzija prva zemlja izložena sveobuhvatnoj ruskoj vojnoj agresiji kada je u kolovozu 2008. Rusija krenula silom promijeniti granice suverene europske države, okupirati regije koje su neodvojivi dio Gruzije – Abhaziju i regiju Činvali / Južnu Osetiju – te poduzeti korake prema njihovu de facto

| 94. | pozdravlja pojačan angažman Unije sa zemljama južnog Kavkaza, posebno brzo pokretanje misije EU-a za praćenje uz međunarodnu granicu Armenije s Azerbajdžanom kako bi se pratilo stanje u regiji, izgradilo povjerenje i doprinijelo ponovnoj uspostavi mira i sigurnosti; ističe važnost smanjenog ruskog utjecaja u regiji povećanjem prisutnosti EU-a; poziva Vijeće da poveća broj raspoređenih stručnjaka i poveća kapacitet misija te poziva na veću prisutnost u regiji; |
| --- | --- |

94.

pozdravlja pojačan angažman Unije sa zemljama južnog Kavkaza, posebno brzo pokretanje misije EU-a za praćenje uz međunarodnu granicu Armenije s Azerbajdžanom kako bi se pratilo stanje u regiji, izgradilo povjerenje i doprinijelo ponovnoj uspostavi mira i sigurnosti; ističe važnost smanjenog ruskog utjecaja u regiji povećanjem prisutnosti EU-a; poziva Vijeće da poveća broj raspoređenih stručnjaka i poveća kapacitet misija te poziva na veću prisutnost u regiji;

| 95. | oštro osuđuje najnoviju vojnu agresiju Azerbajdžana 12. rujna 2022. na suvereno državno područje Armenije, koja predstavlja kršenje prekida vatre i ima ozbiljne posljedice na mirovni proces; također je zabrinut zbog ratnih zločina i nehumanog postupanja oružanih snaga Azerbajdžana prema armenskim ratnim zarobljenicima i civilima; ponavlja da se teritorijalna cjelovitost Armenije mora u potpunosti poštovati te naglašava spremnost EU-a da bude aktivnije uključen u rješavanje dugotrajnih sukoba u regiji; stoga poziva azerbajdžanske vlasti da se odmah povuku sa svih dijelova državnog područja Armenije pod njihovom kontrolom i oslobode ratne zarobljenike; oštro osuđuje nezakonitu azerbajdžansku blokadu Lačinskog koridora, čime on krši trilateralnu izjava od 9. studenoga 2020., s obzirom na to da prijeti uzrokovanjem namjerne humanitarne krize za narod Gorskog Karabaha; zahtijeva da azerbajdžanske vlasti odmah ponovno uspostave slobodu kretanja kroz spomenuti koridor; podsjeća da će samo diplomatska sredstva dati pravedan i trajan odgovor na sukob, na korist stanovništva Armenije i Azerbajdžana; |
| --- | --- |

95.

oštro osuđuje najnoviju vojnu agresiju Azerbajdžana 12. rujna 2022. na suvereno državno područje Armenije, koja predstavlja kršenje prekida vatre i ima ozbiljne posljedice na mirovni proces; također je zabrinut zbog ratnih zločina i nehumanog postupanja oružanih snaga Azerbajdžana prema armenskim ratnim zarobljenicima i civilima; ponavlja da se teritorijalna cjelovitost Armenije mora u potpunosti poštovati te naglašava spremnost EU-a da bude aktivnije uključen u rješavanje dugotrajnih sukoba u regiji; stoga poziva azerbajdžanske vlasti da se odmah povuku sa svih dijelova državnog područja Armenije pod njihovom kontrolom i oslobode ratne zarobljenike; oštro osuđuje nezakonitu azerbajdžansku blokadu Lačinskog koridora, čime on krši trilateralnu izjava od 9. studenoga 2020., s obzirom na to da prijeti uzrokovanjem namjerne humanitarne krize za narod Gorskog Karabaha; zahtijeva da azerbajdžanske vlasti odmah ponovno uspostave slobodu kretanja kroz spomenuti koridor; podsjeća da će samo diplomatska sredstva dati pravedan i trajan odgovor na sukob, na korist stanovništva Armenije i Azerbajdžana;

| 96. | uvjeren je da se održivi mir između Armenije i Azerbajdžana ne može postići vojnim sredstvima, već zahtijeva sveobuhvatno političko rješenje u skladu s međunarodnim pravom, uključujući načela teritorijalne cjelovitosti, samoodređenja i nekorištenja sile sadržana u Povelji UN-a, Helsinškom završnom aktu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) 1975. i temeljnim načelima skupine iz Minska iz 2009.; |
| --- | --- |

96.

uvjeren je da se održivi mir između Armenije i Azerbajdžana ne može postići vojnim sredstvima, već zahtijeva sveobuhvatno političko rješenje u skladu s međunarodnim pravom, uključujući načela teritorijalne cjelovitosti, samoodređenja i nekorištenja sile sadržana u Povelji UN-a, Helsinškom završnom aktu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) 1975. i temeljnim načelima skupine iz Minska iz 2009.;

| 97. | podupire inicijativu predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela da sazove bilateralne sastanke čelnika Armenije i Azerbajdžana u Bruxellesu i posreduje u njima te potiče rad na terenu posebnog predstavnika EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji; smatra da EU može preuzeti ulogu poštenog posrednika u sprečavanju daljnje eskalacije i postizanju održivog mira; potiče Armeniju i Azerbajdžan da se u potpunosti uključe u izradu sveobuhvatnog mirovnog sporazuma; ponavlja da se takvim sporazumom moraju riješiti svi temeljni uzroci sukoba, uključujući prava i sigurnost armenskog stanovništva koje živi u Gorskom Karabahu, povratak raseljenih osoba i izbjeglica u njihove domove pod nadzorom Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice, međuvjerski dijalog, zaštitu i očuvanje kulturne, vjerske i povijesne baštine i teritorijalnu cjelovitost; |
| --- | --- |

97.

podupire inicijativu predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela da sazove bilateralne sastanke čelnika Armenije i Azerbajdžana u Bruxellesu i posreduje u njima te potiče rad na terenu posebnog predstavnika EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji; smatra da EU može preuzeti ulogu poštenog posrednika u sprečavanju daljnje eskalacije i postizanju održivog mira; potiče Armeniju i Azerbajdžan da se u potpunosti uključe u izradu sveobuhvatnog mirovnog sporazuma; ponavlja da se takvim sporazumom moraju riješiti svi temeljni uzroci sukoba, uključujući prava i sigurnost armenskog stanovništva koje živi u Gorskom Karabahu, povratak raseljenih osoba i izbjeglica u njihove domove pod nadzorom Ureda visokog povjerenika UN-a za izbjeglice, međuvjerski dijalog, zaštitu i očuvanje kulturne, vjerske i povijesne baštine i teritorijalnu cjelovitost;

| 98. | poziva na potpunu provedbu Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu s Armenijom i naglašava potrebu za nastavkom pregovora o sveobuhvatnom i pojačanom sporazumu o partnerstvu između EU-a i Azerbajdžana; |
| --- | --- |

98.

poziva na potpunu provedbu Sveobuhvatnog i pojačanog sporazuma o partnerstvu s Armenijom i naglašava potrebu za nastavkom pregovora o sveobuhvatnom i pojačanom sporazumu o partnerstvu između EU-a i Azerbajdžana;

| 99. | ustraje u tome da svako produbljivanje odnosa EU-a s Azerbajdžanom mora i dalje biti uvjetovano time da ta zemlja ostvari znatan napredak u pogledu poštovanja ljudskih prava, vladavine prava, demokracije i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

99.

ustraje u tome da svako produbljivanje odnosa EU-a s Azerbajdžanom mora i dalje biti uvjetovano time da ta zemlja ostvari znatan napredak u pogledu poštovanja ljudskih prava, vladavine prava, demokracije i temeljnih sloboda;

| 100. | naglašava važnost slobodnog, demokratskog, suverenog i prosperitetnog Bjelarusa; ponovno izražava svoju potporu bjeloruskoj demokratskoj oporbi, koja se i dalje opire režimu nelegitimnog vođe i sudioništvu režima u ruskoj invaziji na Ukrajinu unatoč aktualnoj represiji; ustraje u tome da se sve sankcije koje se primjenjuju na Rusku Federaciju moraju primijeniti i na bjeloruski režim, izbjegavajući pritom negativne posljedice, posebno u pogledu izdavanja viza, za bjeloruski narod; osuđuje dezinformacije Lukašenkova režima i Rusije u pogledu navodnih prijetnji bjeloruskom državnom području; prepoznaje težnje većine bjeloruskog naroda da živi u slobodnoj, suverenoj i demokratskoj zemlji te potiče Komisiju i države članice da u suradnji sa službenim predstavnicima demokratske oporbe poduzmu odgovarajuće pripreme za pomoć u budućoj demokratskoj tranziciji te zemlje; osuđuje pokušaje destabilizacije Europe umjetnom migracijskom krizom i poziva EU i sve partnere da blokiraju i istraže trgovanje ljudima i krijumčarenje ljudi od strane Lukašenkova režima i njegovih suučesnika; |
| --- | --- |

100.

naglašava važnost slobodnog, demokratskog, suverenog i prosperitetnog Bjelarusa; ponovno izražava svoju potporu bjeloruskoj demokratskoj oporbi, koja se i dalje opire režimu nelegitimnog vođe i sudioništvu režima u ruskoj invaziji na Ukrajinu unatoč aktualnoj represiji; ustraje u tome da se sve sankcije koje se primjenjuju na Rusku Federaciju moraju primijeniti i na bjeloruski režim, izbjegavajući pritom negativne posljedice, posebno u pogledu izdavanja viza, za bjeloruski narod; osuđuje dezinformacije Lukašenkova režima i Rusije u pogledu navodnih prijetnji bjeloruskom državnom području; prepoznaje težnje većine bjeloruskog naroda da živi u slobodnoj, suverenoj i demokratskoj zemlji te potiče Komisiju i države članice da u suradnji sa službenim predstavnicima demokratske oporbe poduzmu odgovarajuće pripreme za pomoć u budućoj demokratskoj tranziciji te zemlje; osuđuje pokušaje destabilizacije Europe umjetnom migracijskom krizom i poziva EU i sve partnere da blokiraju i istraže trgovanje ljudima i krijumčarenje ljudi od strane Lukašenkova režima i njegovih suučesnika;

| 101. | ističe oklijevanje i, u određenim slučajevima, nevoljkost srednjoazijskih država da pruže potporu ruskoj invaziji na Ukrajinu, što je znak slabljenja utjecaja Rusije u toj regiji; prima na znanje sve veću suradnju NRK-a i Turske s tom regijom, posebno putem Šangajske organizacije za suradnju i inicijative „Jedan pojas, jedan put”; poziva na veći angažman EU-a u srednjoj Aziji na temelju poštovanja temeljnih prava i interesa Unije koji se temelje na vrijednostima, među ostalim putem strategije Global Gateway; |
| --- | --- |

101.

ističe oklijevanje i, u određenim slučajevima, nevoljkost srednjoazijskih država da pruže potporu ruskoj invaziji na Ukrajinu, što je znak slabljenja utjecaja Rusije u toj regiji; prima na znanje sve veću suradnju NRK-a i Turske s tom regijom, posebno putem Šangajske organizacije za suradnju i inicijative „Jedan pojas, jedan put”; poziva na veći angažman EU-a u srednjoj Aziji na temelju poštovanja temeljnih prava i interesa Unije koji se temelje na vrijednostima, među ostalim putem strategije Global Gateway

| 102. | poziva Komisiju i ESVD da posebnu pozornost posvete zemljama srednje Azije kako bi se očuvala stabilnost i povezanost u toj regiji koja se trenutačno nalazi u osjetljivoj situaciji s obzirom na svoj zemljopisni položaj; smatra da je potrebno temeljito revidirati strategiju EU-a za srednju Aziju kako bi se uzele u obzir korjenite promjene do kojih je došlo u regiji i oko nje od njezina donošenja 2019., kao što su utjecaj nelegalne ruske agresije na Ukrajinu na geopolitičko natjecanje i gospodarstva država regije, povlačenje SAD-a i nasilni povratak talibana na vlast u Afganistanu, tranzicija vlasti u Kazahstanu i Turkmenistanu, nasilni sukob između Tadžikistana i Kirgistana te sve veća regionalna uloga Kine, među ostalima; smatra da je srednja Azija regija od strateškog interesa za EU u pogledu sigurnosti, povezivosti, energetske diversifikacije, rješavanja sukoba i obrane multilateralnog međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima; |
| --- | --- |

102.

poziva Komisiju i ESVD da posebnu pozornost posvete zemljama srednje Azije kako bi se očuvala stabilnost i povezanost u toj regiji koja se trenutačno nalazi u osjetljivoj situaciji s obzirom na svoj zemljopisni položaj; smatra da je potrebno temeljito revidirati strategiju EU-a za srednju Aziju kako bi se uzele u obzir korjenite promjene do kojih je došlo u regiji i oko nje od njezina donošenja 2019., kao što su utjecaj nelegalne ruske agresije na Ukrajinu na geopolitičko natjecanje i gospodarstva država regije, povlačenje SAD-a i nasilni povratak talibana na vlast u Afganistanu, tranzicija vlasti u Kazahstanu i Turkmenistanu, nasilni sukob između Tadžikistana i Kirgistana te sve veća regionalna uloga Kine, među ostalima; smatra da je srednja Azija regija od strateškog interesa za EU u pogledu sigurnosti, povezivosti, energetske diversifikacije, rješavanja sukoba i obrane multilateralnog međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima;

| 103. | pozdravlja činjenicu da je ničim izazvana ruska invazija na Ukrajinu potaknula EU da ponovno da prioritet svojoj politici proširenja; naglašava da, iako širenje i produbljivanje Unije mora ići ruku pod ruku, potreba za unutarnjom reformom EU-a ne smije biti izgovor za usporavanje procesa pristupanja koji se temelji na zaslugama; pozdravlja dodjelu statusa zemalja kandidatkinja Ukrajini, Moldovi te Bosni i Hercegovini i poziva na to da se taj status dodijeli i Gruziji, pod uvjetom da se riješe prioriteti navedeni u mišljenju Komisije; potiče Vijeće i Komisiju da započnu pristupne pregovore s novim državama kandidatkinjama čim se ispune posebni uvjeti koje je utvrdila Komisija; pozdravlja zahtjev Republike Kosova za članstvo u EU-u; naglašava da bi, iako se proširenje pokazalo kao najučinkovitiji instrument vanjske politike Unije kojim se širi područje na kojemu europske vrijednosti i načela imaju značajan učinak, njegovu provedbu trebalo ponovno evaluirati kako bi se omogućila ubrzana integracija zemalja pristupnica koje pokazuju stratešku orijentaciju prema EU-u i nepokolebljivu predanost reformama povezanima s EU-om, demokratskoj konsolidaciji i usklađivanju vanjske politike, među ostalim njihovim postupnim uvođenjem u pojedine politike i inicijative Unije; |
| --- | --- |

103.

pozdravlja činjenicu da je ničim izazvana ruska invazija na Ukrajinu potaknula EU da ponovno da prioritet svojoj politici proširenja; naglašava da, iako širenje i produbljivanje Unije mora ići ruku pod ruku, potreba za unutarnjom reformom EU-a ne smije biti izgovor za usporavanje procesa pristupanja koji se temelji na zaslugama; pozdravlja dodjelu statusa zemalja kandidatkinja Ukrajini, Moldovi te Bosni i Hercegovini i poziva na to da se taj status dodijeli i Gruziji, pod uvjetom da se riješe prioriteti navedeni u mišljenju Komisije; potiče Vijeće i Komisiju da započnu pristupne pregovore s novim državama kandidatkinjama čim se ispune posebni uvjeti koje je utvrdila Komisija; pozdravlja zahtjev Republike Kosova za članstvo u EU-u; naglašava da bi, iako se proširenje pokazalo kao najučinkovitiji instrument vanjske politike Unije kojim se širi područje na kojemu europske vrijednosti i načela imaju značajan učinak, njegovu provedbu trebalo ponovno evaluirati kako bi se omogućila ubrzana integracija zemalja pristupnica koje pokazuju stratešku orijentaciju prema EU-u i nepokolebljivu predanost reformama povezanima s EU-om, demokratskoj konsolidaciji i usklađivanju vanjske politike, među ostalim njihovim postupnim uvođenjem u pojedine politike i inicijative Unije;

| 104. | ističe potrebu za dostatnom i trajnom potporom energetskoj sigurnosti zemalja pristupnica EU-u, s posebnim naglaskom na one zemlje koje su i dalje znatno izložene ruskoj manipulaciji opskrbom, kao i za uspostavom sigurnosnih paktova sa zemljama pristupnicama izloženima ruskoj agresiji; |
| --- | --- |

104.

ističe potrebu za dostatnom i trajnom potporom energetskoj sigurnosti zemalja pristupnica EU-u, s posebnim naglaskom na one zemlje koje su i dalje znatno izložene ruskoj manipulaciji opskrbom, kao i za uspostavom sigurnosnih paktova sa zemljama pristupnicama izloženima ruskoj agresiji;

| 105. | poziva na aktivniju i učinkovitiju komunikacijsku strategiju i na jačanje napora u promicanju uloge i koristi proširenja i bliskog partnerstva između EU-a i zemalja zapadnog Balkana te projekata, reformi i misija ZSOP-a koje financira EU; |
| --- | --- |

105.

poziva na aktivniju i učinkovitiju komunikacijsku strategiju i na jačanje napora u promicanju uloge i koristi proširenja i bliskog partnerstva između EU-a i zemalja zapadnog Balkana te projekata, reformi i misija ZSOP-a koje financira EU;

| 106. | ističe da je nekažnjavanje nakon invazije na Gruziju 2008. jedan od čimbenika koji su omogućili rusku ratnu agresiju na Ukrajinu; smatra da će ukrajinska pobjeda donijeti slobodu u okupirane ukrajinske regije, uključujući Donbas i Krim, ali i Bjelarusu i da će biti odlučujuća za ponovnu uspostavu teritorijalne cjelovitosti Gruzije i Moldove; |
| --- | --- |

106.

ističe da je nekažnjavanje nakon invazije na Gruziju 2008. jedan od čimbenika koji su omogućili rusku ratnu agresiju na Ukrajinu; smatra da će ukrajinska pobjeda donijeti slobodu u okupirane ukrajinske regije, uključujući Donbas i Krim, ali i Bjelarusu i da će biti odlučujuća za ponovnu uspostavu teritorijalne cjelovitosti Gruzije i Moldove;

| 107. | poziva ESVD da pripremi iscrpno izvješće o kršenjima Sporazuma o prekidu vatre iz 2008. s obzirom na to da EU kao posrednik u Sporazumu o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. snosi posebnu odgovornost; poziva ESVD da utvrdi i priopći odredbe koje Ruska Federacija još nije ispunila te da podnese preporuke kojima bi se Ruska Federacija mogla potaknuti na to da ispuni svoje međunarodne obveze, posebno da povuče svoje vojne snage s okupiranih teritorija Gruzije i omogući uspostavu međunarodnih sigurnosnih mehanizama u toj zemlji te neometan pristup EU-a cijelom teritoriju Gruzije u skladu s njegovim mandatom; |
| --- | --- |

107.

poziva ESVD da pripremi iscrpno izvješće o kršenjima Sporazuma o prekidu vatre iz 2008. s obzirom na to da EU kao posrednik u Sporazumu o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. snosi posebnu odgovornost; poziva ESVD da utvrdi i priopći odredbe koje Ruska Federacija još nije ispunila te da podnese preporuke kojima bi se Ruska Federacija mogla potaknuti na to da ispuni svoje međunarodne obveze, posebno da povuče svoje vojne snage s okupiranih teritorija Gruzije i omogući uspostavu međunarodnih sigurnosnih mehanizama u toj zemlji te neometan pristup EU-a cijelom teritoriju Gruzije u skladu s njegovim mandatom;

| 108. | ponovno potvrđuje da budućnost naroda Ukrajine, Moldove i Gruzije, kao i zapadnog Balkana, leži u EU-u; ponovno potvrđuje svoju predanost proširenju, kojemu nema alternative i koje više nego ikad prije predstavlja geostrateško ulaganje u stabilan, snažan i ujedinjen EU; izražava čvrsto uvjerenje u to da su izgledi za punopravno članstvo u Uniji zemlja koje žele postati njezine države članice u političkom, gospodarskom i sigurnosnom interesu EU-a; poziva Gruziju da ostvari opipljive rezultate u pogledu prioriteta koje je sastavila Komisija i potvrdilo Europsko vijeće u svojim zaključcima od 23. i 24. lipnja 2022.; |
| --- | --- |

108.

ponovno potvrđuje da budućnost naroda Ukrajine, Moldove i Gruzije, kao i zapadnog Balkana, leži u EU-u; ponovno potvrđuje svoju predanost proširenju, kojemu nema alternative i koje više nego ikad prije predstavlja geostrateško ulaganje u stabilan, snažan i ujedinjen EU; izražava čvrsto uvjerenje u to da su izgledi za punopravno članstvo u Uniji zemlja koje žele postati njezine države članice u političkom, gospodarskom i sigurnosnom interesu EU-a; poziva Gruziju da ostvari opipljive rezultate u pogledu prioriteta koje je sastavila Komisija i potvrdilo Europsko vijeće u svojim zaključcima od 23. i 24. lipnja 2022.;

| 109. | pozdravlja mjere koje je Komisija najavila za jačanje Ukrajine, kao što su pristup našem unutarnjem tržištu i ukidanje naknada za roaming; vjeruje da će se iste mjere proširiti na Republiku Moldovu i Gruziju, kojima jednako tako trebaju jasan znak potpore EU-a i konkretni koraci prema integraciji u EU, s obzirom na snažne destabilizirajuće snage koje ugrožavaju njihove demokracije; |
| --- | --- |

109.

pozdravlja mjere koje je Komisija najavila za jačanje Ukrajine, kao što su pristup našem unutarnjem tržištu i ukidanje naknada za roaming

| 110. | ponovo naglašava predanost EU-a suverenosti, teritorijalnoj cjelovitosti i političkoj neovisnosti Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije unutar njihovih međunarodno priznatih granica te podupire njihove napore kako bi u potpunosti provele ta načela; ističe važnost jedinstva i solidarnosti država članica u tom pogledu; |
| --- | --- |

110.

ponovo naglašava predanost EU-a suverenosti, teritorijalnoj cjelovitosti i političkoj neovisnosti Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije unutar njihovih međunarodno priznatih granica te podupire njihove napore kako bi u potpunosti provele ta načela; ističe važnost jedinstva i solidarnosti država članica u tom pogledu;

| 111. | potiče Komisiju da pomno prati destabilizirajuće djelovanje Rusije u Republici Moldovi i da moldavskim vlastima i civilnom društvu pruži potrebnu potporu za odgovor na nove prijetnje; |
| --- | --- |

111.

potiče Komisiju da pomno prati destabilizirajuće djelovanje Rusije u Republici Moldovi i da moldavskim vlastima i civilnom društvu pruži potrebnu potporu za odgovor na nove prijetnje;

| 112. | ustraje u tome da vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a treba reformirati kako bi se usmjerila na sprečavanje kriza, regionalnu sigurnosnu suradnju, globalno klimatsko i okolišno djelovanje, jačanje političkih i socijalnih ljudskih prava i jamčenje provedbe Programa održivog razvoja UN-a do 2030.; |
| --- | --- |

112.

ustraje u tome da vanjsku i sigurnosnu politiku EU-a treba reformirati kako bi se usmjerila na sprečavanje kriza, regionalnu sigurnosnu suradnju, globalno klimatsko i okolišno djelovanje, jačanje političkih i socijalnih ljudskih prava i jamčenje provedbe Programa održivog razvoja UN-a do 2030.;

| 113. | ponovno ističe svoju snažnu potporu europskoj budućnosti i pristupanju EU-u zemalja zapadnog Balkana kao punopravnih članica obitelji EU-a; poziva države članice da ponovno iskažu svoju predanost proširenju na način se ispune obveze koje je EU preuzeo prema zemljama zapadnog Balkana, posebno neposrednim ukidanjem viza za građane Kosova; pozdravlja dodjelu statusa zemlje kandidatkinje Bosni i Hercegovini; naglašava važnost europske integracije tih partnerskih država za stabilnost i sigurnost cijelog europskog kontinenta; |
| --- | --- |

113.

ponovno ističe svoju snažnu potporu europskoj budućnosti i pristupanju EU-u zemalja zapadnog Balkana kao punopravnih članica obitelji EU-a; poziva države članice da ponovno iskažu svoju predanost proširenju na način se ispune obveze koje je EU preuzeo prema zemljama zapadnog Balkana, posebno neposrednim ukidanjem viza za građane Kosova; pozdravlja dodjelu statusa zemlje kandidatkinje Bosni i Hercegovini; naglašava važnost europske integracije tih partnerskih država za stabilnost i sigurnost cijelog europskog kontinenta;

| 114. | ističe da je potrebno da EU pojača vjerodostojnost procesa proširenja na način da se očuva njegova utemeljenost na zaslugama, među ostalim zadržavanjem središnje uloge dodijeljene demokraciji, temeljnim pravima i vladavini prava, kako se navodi u poglavljima 23. i 24. pravne stečevine u okviru revidirane metodologije proširenja, izbjegavajući pritom politizaciju procesa proširenja zbog bilateralnih sporova; ističe da bi napredak na putu prema EU-u trebao bi ovisiti o kontinuiranom i trajnom napretku koji se ostvario s pomoću potrebnih reformi povezanih s EU-om, osobito u području vladavine prava; |
| --- | --- |

114.

ističe da je potrebno da EU pojača vjerodostojnost procesa proširenja na način da se očuva njegova utemeljenost na zaslugama, među ostalim zadržavanjem središnje uloge dodijeljene demokraciji, temeljnim pravima i vladavini prava, kako se navodi u poglavljima 23. i 24. pravne stečevine u okviru revidirane metodologije proširenja, izbjegavajući pritom politizaciju procesa proširenja zbog bilateralnih sporova; ističe da bi napredak na putu prema EU-u trebao bi ovisiti o kontinuiranom i trajnom napretku koji se ostvario s pomoću potrebnih reformi povezanih s EU-om, osobito u području vladavine prava;

| 115. | pozdravlja početak pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom te potiče sve relevantne strane da poduzmu potrebne korake kako bi se omogućio brz napredak Albanije i Sjeverne Makedonije; osuđuje štetan utjecaj nekih regionalnih aktera te rusko i ostalo strano uplitanje u zemljama zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

115.

pozdravlja početak pristupnih pregovora s Albanijom i Sjevernom Makedonijom te potiče sve relevantne strane da poduzmu potrebne korake kako bi se omogućio brz napredak Albanije i Sjeverne Makedonije; osuđuje štetan utjecaj nekih regionalnih aktera te rusko i ostalo strano uplitanje u zemljama zapadnog Balkana;

| 116. | naglašava važnost potpunog usklađivanja zemalja zapadnog Balkana s vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a, posebno s politikom sankcija protiv trećih zemalja; žali zbog kontinuirano niske razine usklađenosti Srbije sa ZVSP-om, posebno u pogledu vojne agresije Ruske Federacije na Ukrajinu; ponavlja svoje stajalište da bi daljnja pregovaračka poglavlja trebala biti otvorena tek kada Srbija ojača svoju predanost reformama u područjima demokracije i vladavine prava i pokaže da je u potpunosti usklađena sa ZVSP-om; podsjeća da se Srbija, kao zemlja koja teži europskoj integraciji, mora pridržavati zajedničkih vrijednosti i prava EU-a; |
| --- | --- |

116.

naglašava važnost potpunog usklađivanja zemalja zapadnog Balkana s vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a, posebno s politikom sankcija protiv trećih zemalja; žali zbog kontinuirano niske razine usklađenosti Srbije sa ZVSP-om, posebno u pogledu vojne agresije Ruske Federacije na Ukrajinu; ponavlja svoje stajalište da bi daljnja pregovaračka poglavlja trebala biti otvorena tek kada Srbija ojača svoju predanost reformama u područjima demokracije i vladavine prava i pokaže da je u potpunosti usklađena sa ZVSP-om; podsjeća da se Srbija, kao zemlja koja teži europskoj integraciji, mora pridržavati zajedničkih vrijednosti i prava EU-a;

| 117. | ističe hitnu potrebu za jačanjem procesa dijaloga između Prištine i Beograda pod vodstvom EU-a u cilju normalizacije njihovih bilateralnih odnosa na temelju uzajamnog priznavanja; osuđuje stalan obrazac zaoštravanja u aktivnostima Srbije i aktera koji djeluju pod njezinim pokroviteljstvom, uključujući nezakonite blokade, nasilne napade i prijetnje vojnim djelovanjem s ciljem iznude ustupaka i podrivanja Republike Kosova; podsjeća na svoje stajalište da je neovisnost Republike Kosova neopoziva i ponovno poziva pet država članica koje to još nisu učinile da hitno priznaju neovisnost Kosova; |
| --- | --- |

117.

ističe hitnu potrebu za jačanjem procesa dijaloga između Prištine i Beograda pod vodstvom EU-a u cilju normalizacije njihovih bilateralnih odnosa na temelju uzajamnog priznavanja; osuđuje stalan obrazac zaoštravanja u aktivnostima Srbije i aktera koji djeluju pod njezinim pokroviteljstvom, uključujući nezakonite blokade, nasilne napade i prijetnje vojnim djelovanjem s ciljem iznude ustupaka i podrivanja Republike Kosova; podsjeća na svoje stajalište da je neovisnost Republike Kosova neopoziva i ponovno poziva pet država članica koje to još nisu učinile da hitno priznaju neovisnost Kosova;

| 118. | pozdravlja odluku Europskog vijeća od 15. prosinca 2022. da se Bosni i Hercegovini dodijeli status zemlje kandidatkinje, pod uvjetom da se poduzme niz koraka za jačanje spremnosti te zemlje za pregovore o pristupanju; potiče političke aktere u toj zemlji da pokažu predanost i poduzmu značajne korake prema članstvu u EU-u postizanjem napretka u osam koraka iz Preporuke Komisije ostvarivanjem znatnog napretka u pogledu 14 ključnih prioriteta i provedbom opsežnog skupa reformi koji uključuje izborne reforme u skladu s odlukama domaćih i međunarodnih sudova kako bi se osigurala načela jednakosti i nediskriminacije za sve građane i konstitutivne narode, kako je utvrđeno u Ustavu te uz puno poštovanje presude Europskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine od 22. prosinca 2009.; poziva Komisiju i ESVD da pomognu Bosni i Hercegovini u brzoj provedbi ključnih prioriteta i sprečavanju povratka nacionalističkim politikama prošlosti; ponavlja da je potrebno osigurati da se prava svih građana, bez obzira na njihovu etničku, političku i vjersku pripadnost, u potpunosti poštuju u skladu s presudama Europskog suda za ljudska prava, odlukama Ustavnog suda i preporukama Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

118.

pozdravlja odluku Europskog vijeća od 15. prosinca 2022. da se Bosni i Hercegovini dodijeli status zemlje kandidatkinje, pod uvjetom da se poduzme niz koraka za jačanje spremnosti te zemlje za pregovore o pristupanju; potiče političke aktere u toj zemlji da pokažu predanost i poduzmu značajne korake prema članstvu u EU-u postizanjem napretka u osam koraka iz Preporuke Komisije ostvarivanjem znatnog napretka u pogledu 14 ključnih prioriteta i provedbom opsežnog skupa reformi koji uključuje izborne reforme u skladu s odlukama domaćih i međunarodnih sudova kako bi se osigurala načela jednakosti i nediskriminacije za sve građane i konstitutivne narode, kako je utvrđeno u Ustavu te uz puno poštovanje presude Europskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić i Finci protiv Bosne i Hercegovine

| 119. | osuđuje trenutačnu secesionističku retoriku i aktivnost u Bosni i Hercegovini, uključujući proslavu nacionalnih praznika, u bosanskoj državi i među akterima iz trećih zemalja, koje je Ustavni sud Bosne i Hercegovine proglasio neustavnima; ponavlja svoj poziv da se donesu ciljane sankcije protiv destabilizirajućih aktera u Bosni i Hercegovini, uključujući onih koji ugrožavaju njezinu suverenost i teritorijalnu cjelovitost, posebno Milorada Dodika kao i druge visoke dužnosnike Republike Srpske i dužnosnike trećih zemalja koji politički i materijalno podupiru secesionističke politike; poziva sve države članice EU-a da osiguraju da Vijeće može donijeti takve sankcije; |
| --- | --- |

119.

osuđuje trenutačnu secesionističku retoriku i aktivnost u Bosni i Hercegovini, uključujući proslavu nacionalnih praznika, u bosanskoj državi i među akterima iz trećih zemalja, koje je Ustavni sud Bosne i Hercegovine proglasio neustavnima; ponavlja svoj poziv da se donesu ciljane sankcije protiv destabilizirajućih aktera u Bosni i Hercegovini, uključujući onih koji ugrožavaju njezinu suverenost i teritorijalnu cjelovitost, posebno Milorada Dodika kao i druge visoke dužnosnike Republike Srpske i dužnosnike trećih zemalja koji politički i materijalno podupiru secesionističke politike; poziva sve države članice EU-a da osiguraju da Vijeće može donijeti takve sankcije;

| 120. | pohvaljuje djelovanje snaga Europske unije (EUFOR) u operaciji Althea i pozdravlja produljenje njezina mandata i za razdoblje nakon studenoga 2022.; podsjeća da ta misija i dalje ima ključnu ulogu za sigurnost i stabilnost Bosne i Hercegovine te poziva EU i njegove međunarodne partnere da povećaju njezine kapacitete; |
| --- | --- |

120.

pohvaljuje djelovanje snaga Europske unije (EUFOR) u operaciji Althea i pozdravlja produljenje njezina mandata i za razdoblje nakon studenoga 2022.; podsjeća da ta misija i dalje ima ključnu ulogu za sigurnost i stabilnost Bosne i Hercegovine te poziva EU i njegove međunarodne partnere da povećaju njezine kapacitete;

| 121. | konstatira da je Vijeće u Strateškom kompasu potvrdilo da na cijelom zapadnom Balkanu još uvijek ne vladaju sigurnost i stabilnost te da postoji rizik od potencijalnog učinka prelijevanja uzrokovanog trenutačnim pogoršanjem sigurnosne situacije u Europi; podsjeća da se u Strateškom kompasu poziva na potporu suverenosti, jedinstvu i teritorijalnoj cjelovitosti Bosne i Hercegovine; |
| --- | --- |

121.

konstatira da je Vijeće u Strateškom kompasu potvrdilo da na cijelom zapadnom Balkanu još uvijek ne vladaju sigurnost i stabilnost te da postoji rizik od potencijalnog učinka prelijevanja uzrokovanog trenutačnim pogoršanjem sigurnosne situacije u Europi; podsjeća da se u Strateškom kompasu poziva na potporu suverenosti, jedinstvu i teritorijalnoj cjelovitosti Bosne i Hercegovine;

| 122. | izražava zabrinutost u vezi s trenutkom, sadržajem i načinom na koji su izmijenjeni izborni zakon Bosne i Hercegovine i Ustav Federacije Bosne i Hercegovine, s obzirom na to da je Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu izmjene predložio na dan izbora, što bi moglo ugroziti demokratski legitimitet i učvrstiti etno-nacionalizam; |
| --- | --- |

122.

izražava zabrinutost u vezi s trenutkom, sadržajem i načinom na koji su izmijenjeni izborni zakon Bosne i Hercegovine i Ustav Federacije Bosne i Hercegovine, s obzirom na to da je Visoki predstavnik za Bosnu i Hercegovinu izmjene predložio na dan izbora, što bi moglo ugroziti demokratski legitimitet i učvrstiti etno-nacionalizam;

| 123. | naglašava da je na zapadnom Balkanu potrebno da zemlje kandidatkinje i potencijalne zemlje kandidatkinje u potpunosti usklade svoje politike sa ZVSP-om EU-a, te poziva Komisiju i države članice da se koriste ZVSP-om kao alatom za poboljšanje suradnje sa zemljama zapadnog Balkana; naglašava, u svjetlu nezakonite ruske vojne agresije, da se zemlje koje se žele pridružiti EU-u moraju u potpunosti uskladiti s temeljnim vrijednostima i zajedničkim politikama; naglašava da se o ljudskim pravima i ljudskom dostojanstvu ne može pregovarati, te da stoga zemlje kandidatkinje moraju uključiti prava osoba s invaliditetom, zajednice LGBTI+, žena i djevojčica te ostalih ranjivih skupina u sve sektore i politike; poziva na tješnju suradnju između EU-a i zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja u području sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

123.

naglašava da je na zapadnom Balkanu potrebno da zemlje kandidatkinje i potencijalne zemlje kandidatkinje u potpunosti usklade svoje politike sa ZVSP-om EU-a, te poziva Komisiju i države članice da se koriste ZVSP-om kao alatom za poboljšanje suradnje sa zemljama zapadnog Balkana; naglašava, u svjetlu nezakonite ruske vojne agresije, da se zemlje koje se žele pridružiti EU-u moraju u potpunosti uskladiti s temeljnim vrijednostima i zajedničkim politikama; naglašava da se o ljudskim pravima i ljudskom dostojanstvu ne može pregovarati, te da stoga zemlje kandidatkinje moraju uključiti prava osoba s invaliditetom, zajednice LGBTI+, žena i djevojčica te ostalih ranjivih skupina u sve sektore i politike; poziva na tješnju suradnju između EU-a i zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja u području sigurnosti i obrane;

| 124. | i dalje je duboko zabrinut zbog navoda da povjerenik za susjedstvo i proširenje namjerno nastoji zaobići i potkopati središnju ulogu demokratskih reformi i reformi vladavine prava u zemljama pristupnicama EU-u; apelira na Komisiju da pokrene neovisnu i nepristranu istragu o tome predstavljaju li postupanje i politika koju zagovara povjerenik za susjedstvo i proširenje kršenje Kodeksa ponašanja članova Europske komisije i njegovih obveza na temelju Ugovora; |
| --- | --- |

124.

i dalje je duboko zabrinut zbog navoda da povjerenik za susjedstvo i proširenje namjerno nastoji zaobići i potkopati središnju ulogu demokratskih reformi i reformi vladavine prava u zemljama pristupnicama EU-u; apelira na Komisiju da pokrene neovisnu i nepristranu istragu o tome predstavljaju li postupanje i politika koju zagovara povjerenik za susjedstvo i proširenje kršenje Kodeksa ponašanja članova Europske komisije i njegovih obveza na temelju Ugovora;

| 125. | prima na znanje izvješće o Turskoj koje je Komisija predstavila 12. listopada 2022.; iznimno je zabrinut zbog činjenice da turska vlada nije preokrenula negativan trend pogoršanja stanja demokracije, vladavine prava, temeljnih prava i neovisnosti pravosuđa te da je vanjska politika Turske i dalje neusklađena s prioritetima EU-a u okviru ZVSP-a, sa stopom usklađenosti od samo 7 % u izvještajnom razdoblju; ponavlja svoje stajalište od 18. svibnja 2022. da ne vidi mogućnost za nastavak pristupnih pregovora s Turskom; međutim, ostaje predan demokratskom i političkom dijalogu s Turskom, posebno s njezinim civilnim društvom; |
| --- | --- |

125.

prima na znanje izvješće o Turskoj koje je Komisija predstavila 12. listopada 2022.; iznimno je zabrinut zbog činjenice da turska vlada nije preokrenula negativan trend pogoršanja stanja demokracije, vladavine prava, temeljnih prava i neovisnosti pravosuđa te da je vanjska politika Turske i dalje neusklađena s prioritetima EU-a u okviru ZVSP-a, sa stopom usklađenosti od samo 7 % u izvještajnom razdoblju; ponavlja svoje stajalište od 18. svibnja 2022. da ne vidi mogućnost za nastavak pristupnih pregovora s Turskom; međutim, ostaje predan demokratskom i političkom dijalogu s Turskom, posebno s njezinim civilnim društvom;

| 126. | izražava žaljenje zbog činjenice da Turska još nije ratificirala zahtjeve Švedske i Finske za pristupanje NATO-u; |
| --- | --- |

126.

izražava žaljenje zbog činjenice da Turska još nije ratificirala zahtjeve Švedske i Finske za pristupanje NATO-u;

| 127. | ponavlja da cijeni činjenicu da je Turska osudila neopravdanu rusku invaziju i vojnu agresiju na Ukrajinu, kao i njezinu ulogu posrednika između Ukrajine i Rusije, uključujući njezin ključan doprinos postizanju važnog dogovora o izvozu ukrajinskog žita; izražava, međutim, ozbiljnu zabrinutost zbog kontinuiranog nedostatka usklađenosti sa sankcijama EU-a protiv Rusije, posebno u pogledu slobodnog kretanja robe koje proizlazi iz postojeće carinske unije, kao i u kontekstu nedavno ojačanih trgovinskih i financijskih odnosa s Rusijom; naglašava da geopolitička uloga Turske ne umanjuje ozbiljne nedostatke u pogledu stanja ljudskih prava u toj zemlji, koji su i dalje glavna prepreka za unapređenje odnosa EU-a i Turske; |
| --- | --- |

127.

ponavlja da cijeni činjenicu da je Turska osudila neopravdanu rusku invaziju i vojnu agresiju na Ukrajinu, kao i njezinu ulogu posrednika između Ukrajine i Rusije, uključujući njezin ključan doprinos postizanju važnog dogovora o izvozu ukrajinskog žita; izražava, međutim, ozbiljnu zabrinutost zbog kontinuiranog nedostatka usklađenosti sa sankcijama EU-a protiv Rusije, posebno u pogledu slobodnog kretanja robe koje proizlazi iz postojeće carinske unije, kao i u kontekstu nedavno ojačanih trgovinskih i financijskih odnosa s Rusijom; naglašava da geopolitička uloga Turske ne umanjuje ozbiljne nedostatke u pogledu stanja ljudskih prava u toj zemlji, koji su i dalje glavna prepreka za unapređenje odnosa EU-a i Turske;

| 128. | ponovno poziva da EU hitno utvrdi sveobuhvatnu strategiju za svoje kratkoročne, srednjoročne i dugoročne odnose s Turskom, kombinirajući sve aspekte i politike kako bi se potaknulo stabilnije, vjerodostojnije i predvidljivije partnerstvo, s obzirom na to da Turska ima ključnu ulogu u regiji i uzimajući u obzir kontinuirane destabilizirajuće aktivnosti te zemlje na zapadnom Balkanu, istočnom Sredozemlju, Bliskom istoku i južnom Kavkazu te činjenicu da ona trenutačno nazaduje u pogledu demokracije; žali zbog nedavne prijeteće retorike turske vlade prema Grčkoj, državi članici i njezinu savezniku u NATO-u; apelira na sve uključene strane da smanje napetosti i promiču nastavak diplomatskog dijaloga kako bi se pronašla održiva rješenja za sporove u toj regiji; |
| --- | --- |

128.

ponovno poziva da EU hitno utvrdi sveobuhvatnu strategiju za svoje kratkoročne, srednjoročne i dugoročne odnose s Turskom, kombinirajući sve aspekte i politike kako bi se potaknulo stabilnije, vjerodostojnije i predvidljivije partnerstvo, s obzirom na to da Turska ima ključnu ulogu u regiji i uzimajući u obzir kontinuirane destabilizirajuće aktivnosti te zemlje na zapadnom Balkanu, istočnom Sredozemlju, Bliskom istoku i južnom Kavkazu te činjenicu da ona trenutačno nazaduje u pogledu demokracije; žali zbog nedavne prijeteće retorike turske vlade prema Grčkoj, državi članici i njezinu savezniku u NATO-u; apelira na sve uključene strane da smanje napetosti i promiču nastavak diplomatskog dijaloga kako bi se pronašla održiva rješenja za sporove u toj regiji;

| 129. | žali da i nakon više od 25 godina od pokretanja barcelonskog procesa još uvijek nije stvoren prostor zajedničkog prosperiteta, stabilnosti i slobode sa sredozemnim zemljama južnog susjedstva; poziva Komisiju da podupre zemlje južnog susjedstva u oporavku od pandemije bolesti COVID-19 i pomogne u ublažavanju negativnih posljedica u tim zemljama zbog poremećaja u opskrbi i povećanja cijena izazvanih ruskom agresijom na Ukrajinu, posebno u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i gnojivima; pozdravlja crnomorsku inicijativu za žitarice, ostvarenu uz posredovanje UN-a; apelira na Rusiju da se prestane ponovno koristiti izvozom hrane kao oružjem, čime se neodgovorno riskira daljnja nesigurnost opskrbe hranom u Africi, Aziji i na Bliskom istoku, te da se u potpunosti pridržava uvjeta sporazuma; poziva na jačanje energetskih partnerstava s relevantnim zemljama u regiji, uzimajući u potpunosti u obzir potrebu za diversifikacijom i dobavljača energije i energetskih resursa, istodobno pomažući partnerskim zemljama u njihovoj zelenoj i digitalnoj tranziciji; poziva da se promiče siguran, pravedan i ravnopravan pristup cjepivima diljem svijeta, među ostalim i privremenim ukidanjem relevantnih patentnih prava; |
| --- | --- |

129.

žali da i nakon više od 25 godina od pokretanja barcelonskog procesa još uvijek nije stvoren prostor zajedničkog prosperiteta, stabilnosti i slobode sa sredozemnim zemljama južnog susjedstva; poziva Komisiju da podupre zemlje južnog susjedstva u oporavku od pandemije bolesti COVID-19 i pomogne u ublažavanju negativnih posljedica u tim zemljama zbog poremećaja u opskrbi i povećanja cijena izazvanih ruskom agresijom na Ukrajinu, posebno u pogledu sigurnosti opskrbe hranom i gnojivima; pozdravlja crnomorsku inicijativu za žitarice, ostvarenu uz posredovanje UN-a; apelira na Rusiju da se prestane ponovno koristiti izvozom hrane kao oružjem, čime se neodgovorno riskira daljnja nesigurnost opskrbe hranom u Africi, Aziji i na Bliskom istoku, te da se u potpunosti pridržava uvjeta sporazuma; poziva na jačanje energetskih partnerstava s relevantnim zemljama u regiji, uzimajući u potpunosti u obzir potrebu za diversifikacijom i dobavljača energije i energetskih resursa, istodobno pomažući partnerskim zemljama u njihovoj zelenoj i digitalnoj tranziciji; poziva da se promiče siguran, pravedan i ravnopravan pristup cjepivima diljem svijeta, među ostalim i privremenim ukidanjem relevantnih patentnih prava;

| 130. | poziva Komisiju da u potpunosti provede inicijative navedene u zajedničkoj komunikaciji Komisije i potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom te usvojene u Preporuci Parlamenta o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom; |
| --- | --- |

130.

poziva Komisiju da u potpunosti provede inicijative navedene u zajedničkoj komunikaciji Komisije i potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 9. veljače 2021. o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom te usvojene u Preporuci Parlamenta o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom;

| 131. | ističe da nestabilnost i nesigurnost u europskom južnom susjedstvu i dalje predstavljaju izazov; poziva EU i njezine države članice da pojačaju suradnju s partnerskim zemljama u južnom susjedstvu kako bi se ublažile posljedice trgovine ljudima i krijumčarenja nezakonitog oružja i kulturnih dobara te spriječio nasilni ekstremizam s ciljem očuvanja sigurnosti i stabilnosti u europskom južnom susjedstvu; |
| --- | --- |

131.

ističe da nestabilnost i nesigurnost u europskom južnom susjedstvu i dalje predstavljaju izazov; poziva EU i njezine države članice da pojačaju suradnju s partnerskim zemljama u južnom susjedstvu kako bi se ublažile posljedice trgovine ljudima i krijumčarenja nezakonitog oružja i kulturnih dobara te spriječio nasilni ekstremizam s ciljem očuvanja sigurnosti i stabilnosti u europskom južnom susjedstvu;

| 132. | ističe da nestabilnost u Libiji podrazumijeva posljedice ne samo za susjedne zemlje već i za Europu; ističe da nepostojanje funkcionalne države, podjele između frakcija i širenje naoružanih skupina znače plodno tlo za trgovce drogom, oružjem i ljudima; |
| --- | --- |

132.

ističe da nestabilnost u Libiji podrazumijeva posljedice ne samo za susjedne zemlje već i za Europu; ističe da nepostojanje funkcionalne države, podjele između frakcija i širenje naoružanih skupina znače plodno tlo za trgovce drogom, oružjem i ljudima;

| 133. | osuđuje stalnu prijetnju koju Rusija u Vijeću sigurnosti UN-a predstavlja za proširenje posljednjeg sirijskog koridora za humanitarnu pomoć (Bab al-Hawa), čime ugrožava više od četiri milijuna ljudi koji ovise o humanitarnoj pomoći kako bi zadovoljili svoje osnovne potrebe za hranom, lijekovima i drugim ključnim potrepštinama; |
| --- | --- |

133.

osuđuje stalnu prijetnju koju Rusija u Vijeću sigurnosti UN-a predstavlja za proširenje posljednjeg sirijskog koridora za humanitarnu pomoć (Bab al-Hawa), čime ugrožava više od četiri milijuna ljudi koji ovise o humanitarnoj pomoći kako bi zadovoljili svoje osnovne potrebe za hranom, lijekovima i drugim ključnim potrepštinama;

| 134. | izražava zabrinutost zbog teške gospodarske i humanitarne situacije u Afganistanu koja je uslijedila nakon što su talibani nasilno preuzeli vlast, s posebno negativnim učincima na prava žena i djevojčica, etničke i vjerske manjine, borce za ljudska prava, predstavnike neovisnih medija i pojedince koji su surađivali s EU-om i njegovim državama članicama; izražava duboku zabrinutost zbog regionalne nestabilnosti uzrokovane talibanskim preuzimanjem vlasti, a posebno zbog ambicija talibana da prošire svoj utjecaj na susjedne zemlje izgradnjom i jačanjem terorističkih mreža diljem regije; napominje da je u tom pogledu posebno osjetljiv Pakistan; |
| --- | --- |

134.

izražava zabrinutost zbog teške gospodarske i humanitarne situacije u Afganistanu koja je uslijedila nakon što su talibani nasilno preuzeli vlast, s posebno negativnim učincima na prava žena i djevojčica, etničke i vjerske manjine, borce za ljudska prava, predstavnike neovisnih medija i pojedince koji su surađivali s EU-om i njegovim državama članicama; izražava duboku zabrinutost zbog regionalne nestabilnosti uzrokovane talibanskim preuzimanjem vlasti, a posebno zbog ambicija talibana da prošire svoj utjecaj na susjedne zemlje izgradnjom i jačanjem terorističkih mreža diljem regije; napominje da je u tom pogledu posebno osjetljiv Pakistan;

| 135. | apelira na Komisiju i Visokog predstavnika da osiguraju potpunu i pravodobnu evakuaciju osoblja posebnog predstavnika EU-a u Afganistanu i misije EUPOL Afganistan, te drugih posebno ranjivih osoba i njihovih supružnika, djece, roditelja i nevjenčanih sestara, u skladu s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/151 (7); |
| --- | --- |

135.

apelira na Komisiju i Visokog predstavnika da osiguraju potpunu i pravodobnu evakuaciju osoblja posebnog predstavnika EU-a u Afganistanu i misije EUPOL Afganistan, te drugih posebno ranjivih osoba i njihovih supružnika, djece, roditelja i nevjenčanih sestara, u skladu s Odlukom Vijeća (ZVSP) 2022/151 (7

| 136. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju dodatna financijska sredstva za humanitarnu pomoć afganistanskom narodu; ponovno ističe da ne priznaje talibanski režim; podržava pet ključnih mjerila koja je Vijeće usvojilo 21. rujna 2021. i koja služe kao vodeća načela za budući dijalog s talibanima, ali smatra da je potrebno uložiti znatan napor u definiranje dugoročne strategije kako bi se odgovorilo na krizu u području ljudskih prava i rodni aparthejd koji se trenutačno odvija u Afganistanu; poziva EU da intenzivira svoju potporu pravdi za žrtve gnusnih zločina počinjenih u Afganistanu, čije su žrtve među ostalim žene i djevojčice, etničke manjine i pripadnici zajednice LGBTIQ+, te da pruži svu potrebnu pomoć u nedavno opet otvorenoj istrazi Međunarodnog kaznenog suda o zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima u Afganistanu; najoštrije osuđuje talibanske odluke da se ženama i djevojčicama zabrani pohađanje srednjoškolskog i sveučilišnog obrazovanja te da se ženama zabrani zapošljavanje u nevladinim organizacijama, uz potencijalno katastrofalne humanitarne posljedice; poziva Komisiju i države članice, zajedno s UN-om, civilnim društvom i međunarodnim partnerima, da povećaju pritisak na talibane kako bi odmah ukinuli te odluke; |
| --- | --- |

136.

poziva Komisiju i države članice da osiguraju dodatna financijska sredstva za humanitarnu pomoć afganistanskom narodu; ponovno ističe da ne priznaje talibanski režim; podržava pet ključnih mjerila koja je Vijeće usvojilo 21. rujna 2021. i koja služe kao vodeća načela za budući dijalog s talibanima, ali smatra da je potrebno uložiti znatan napor u definiranje dugoročne strategije kako bi se odgovorilo na krizu u području ljudskih prava i rodni aparthejd koji se trenutačno odvija u Afganistanu; poziva EU da intenzivira svoju potporu pravdi za žrtve gnusnih zločina počinjenih u Afganistanu, čije su žrtve među ostalim žene i djevojčice, etničke manjine i pripadnici zajednice LGBTIQ+, te da pruži svu potrebnu pomoć u nedavno opet otvorenoj istrazi Međunarodnog kaznenog suda o zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima u Afganistanu; najoštrije osuđuje talibanske odluke da se ženama i djevojčicama zabrani pohađanje srednjoškolskog i sveučilišnog obrazovanja te da se ženama zabrani zapošljavanje u nevladinim organizacijama, uz potencijalno katastrofalne humanitarne posljedice; poziva Komisiju i države članice, zajedno s UN-om, civilnim društvom i međunarodnim partnerima, da povećaju pritisak na talibane kako bi odmah ukinuli te odluke;

| 137. | osuđuje brutalnu represiju kojom je Iran, uključujući Islamsku revolucionarnu gardu (IRGC), odgovorio na prosvjede izazvane smrću Mahse Amini nakon njezina nasilnog uhićenja i zlostavljanja od strane iranske „policije za moralnost”; poziva EU i njegove države članice da IRGC uvrste na EU-ov popis osoba, skupina i subjekata uključenih u teroristička djela (EU-ov popis terorista) u svjetlu njegovih terorističkih aktivnosti, represije nad prosvjednicima i isporuke bespilotnih letjelica Rusiji; ponovno ističe da podržava pokret mirnih prosvjeda diljem te zemlje, na kojima se prosvjeduje zbog ubojstva Mahse Amini, sustavnog i sve većeg ugnjetavanja žena te masovnih kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda; zgrožen je nesuzdržanom i nerazmjernom uporabom sile od strane iranske policije i sigurnosnih snaga protiv mirnih prosvjednika; najoštrije osuđuje pogubljenja mirnih prosvjednika koje provodi Islamska Republika; smatra da činjenica da iranski režim očigledno zanemaruje ljudsko dostojanstvo i demokratske težnje vlastitih građana kao i njegova potpora Ruskoj Federaciji zahtijevaju daljnje prilagodbe stajališta EU-a prema Iranu; apelira na vlasti Islamske Republike da odmah ponište sve smrtne kazne izrečene u kontekstu aktualnih prosvjeda i da hitno uvedu moratorij na smrtnu kaznu s ciljem njezina potpunog ukidanja; poziva na snažan odgovor EU-a na ulogu Irana u ruskoj agresiji na Ukrajinu; |
| --- | --- |

137.

osuđuje brutalnu represiju kojom je Iran, uključujući Islamsku revolucionarnu gardu (IRGC), odgovorio na prosvjede izazvane smrću Mahse Amini nakon njezina nasilnog uhićenja i zlostavljanja od strane iranske „policije za moralnost”; poziva EU i njegove države članice da IRGC uvrste na EU-ov popis osoba, skupina i subjekata uključenih u teroristička djela (EU-ov popis terorista) u svjetlu njegovih terorističkih aktivnosti, represije nad prosvjednicima i isporuke bespilotnih letjelica Rusiji; ponovno ističe da podržava pokret mirnih prosvjeda diljem te zemlje, na kojima se prosvjeduje zbog ubojstva Mahse Amini, sustavnog i sve većeg ugnjetavanja žena te masovnih kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda; zgrožen je nesuzdržanom i nerazmjernom uporabom sile od strane iranske policije i sigurnosnih snaga protiv mirnih prosvjednika; najoštrije osuđuje pogubljenja mirnih prosvjednika koje provodi Islamska Republika; smatra da činjenica da iranski režim očigledno zanemaruje ljudsko dostojanstvo i demokratske težnje vlastitih građana kao i njegova potpora Ruskoj Federaciji zahtijevaju daljnje prilagodbe stajališta EU-a prema Iranu; apelira na vlasti Islamske Republike da odmah ponište sve smrtne kazne izrečene u kontekstu aktualnih prosvjeda i da hitno uvedu moratorij na smrtnu kaznu s ciljem njezina potpunog ukidanja; poziva na snažan odgovor EU-a na ulogu Irana u ruskoj agresiji na Ukrajinu;

| 138. | snažno podržava težnje iranskog naroda koji želi živjeti u slobodnoj, stabilnoj, uključivoj i demokratskoj zemlji koja poštuje svoje nacionalne i međunarodne obveze u području ljudskih prava i temeljnih sloboda; u tom pogledu pozdravlja restriktivne mjere nametnute iranskim pojedincima i tijelima, uključujući takozvanu „policiju za moralnost”, zbog njihove uloge u represiji aktualnih prosvjeda u Iranu koje predvode žene i kojima se zahtijevaju jednaka prava i okončavanje sustavne diskriminacije žena i širih kršenja ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu; pozdravlja Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava S35/1 od 24. studenoga 2022. o uspostavi neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o Islamskoj Republici Iranu i poziva EU da u potpunosti podupre pripreme za misiju i njezinu provedbu; poziva ESVD, Komisiju i države članice da nastave tematizirati pitanje ljudskih prava u svim kontaktima s Iranom; |
| --- | --- |

138.

snažno podržava težnje iranskog naroda koji želi živjeti u slobodnoj, stabilnoj, uključivoj i demokratskoj zemlji koja poštuje svoje nacionalne i međunarodne obveze u području ljudskih prava i temeljnih sloboda; u tom pogledu pozdravlja restriktivne mjere nametnute iranskim pojedincima i tijelima, uključujući takozvanu „policiju za moralnost”, zbog njihove uloge u represiji aktualnih prosvjeda u Iranu koje predvode žene i kojima se zahtijevaju jednaka prava i okončavanje sustavne diskriminacije žena i širih kršenja ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu; pozdravlja Rezoluciju Vijeća UN-a za ljudska prava S35/1 od 24. studenoga 2022. o uspostavi neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o Islamskoj Republici Iranu i poziva EU da u potpunosti podupre pripreme za misiju i njezinu provedbu; poziva ESVD, Komisiju i države članice da nastave tematizirati pitanje ljudskih prava u svim kontaktima s Iranom;

| 139. | ponavlja da se sankcije protiv vodstva IRGC-a ne smiju ukinuti i poziva na dodatne restriktivne mjere protiv IRGC-a; poziva Vijeće da uvrsti IRGC i snage koje mu pomažu, uključujući paravojne paravojne oružane snage Basidž i Quds na EU-ov popis terorista; |
| --- | --- |

139.

ponavlja da se sankcije protiv vodstva IRGC-a ne smiju ukinuti i poziva na dodatne restriktivne mjere protiv IRGC-a; poziva Vijeće da uvrsti IRGC i snage koje mu pomažu, uključujući paravojne paravojne oružane snage Basidž i Quds na EU-ov popis terorista;

| 140. | konstatira da je neširenje oružja temelj za stabilizaciju na Bliskom istoku i regiji Zaljeva; poziva na nastavak diplomatskih napora kako bi se osiguralo da Iran ne razvije nuklearno oružje; međutim, smatra da se daljnjim pregovorima o Zajedničkom sveobuhvatnom akcijskom planu (ZSAP) ne smiju zanemariti druge iranske štetne politike, projekti i vojni programi; |
| --- | --- |

140.

konstatira da je neširenje oružja temelj za stabilizaciju na Bliskom istoku i regiji Zaljeva; poziva na nastavak diplomatskih napora kako bi se osiguralo da Iran ne razvije nuklearno oružje; međutim, smatra da se daljnjim pregovorima o Zajedničkom sveobuhvatnom akcijskom planu (ZSAP) ne smiju zanemariti druge iranske štetne politike, projekti i vojni programi;

| 141. | ponavlja da je potrebno podržati Ugovor o ZSAP-u, kao i aktualne pregovore za njegovu provedbu; |
| --- | --- |

141.

ponavlja da je potrebno podržati Ugovor o ZSAP-u, kao i aktualne pregovore za njegovu provedbu;

| 142. | smatra da bi EU trebao pojačati sposobnosti radne skupine StratCom South s ciljem daljnjeg razvoja konkretne strategije za borbu protiv dezinformacija u južnom susjedstvu, uključujući Islamsku Republiku Iran, kako bi se suzbile lažne vijesti i propaganda i ojačali demokracija i stabilnost; |
| --- | --- |

142.

smatra da bi EU trebao pojačati sposobnosti radne skupine StratCom South

| 143. | pozdravlja ambiciju za jačanje odnosa EU-a sa zemljama Zaljeva, kako je istaknuto u zajedničkoj komunikaciji upućenoj Europskom parlamentu i Vijeću o strateškom partnerstvu sa Zaljevom od 18. svibnja 2022.; konstatira da postoji zajednički interes za većom strateškom suradnjom s partnerima iz Zaljeva, posebno u pogledu promicanja regionalne sigurnosti, suradnje, klimatske politike i ljudskih prava kao ključnih strateških ciljeva; poziva EU i države članice da nastave isticati poštovanje ljudskih prava i rodnu ravnopravnost, kao i postupno usklađivanje vrijednosti, posebno u svrhu suprotstavljanja ruskoj vojnoj agresiji na Ukrajinu i njezinim posljedicama; duboko žali zbog odluke organizacije OPEC+ da smanji proizvodnju nafte, za koju se posebno zalagala Saudijska Arabija, što će pogoršati globalnu inflaciju i ugroziti međunarodne napore u borbi protiv ruske vojne agresije na Ukrajinu; prima na znanje činjenicu da su Ujedinjeni Arapski Emirati zbog strateških nedostataka u sprečavanju pranja novca dodani na popis jurisdikcija pod pojačanim nadzorom Stručne skupine za financijsko djelovanje; zabrinut je zbog toga što je ta zemlja postala utočište za ruske oligarhe pod sankcijama EU-a; naglašava da istinsko strateško partnerstvo sa Zaljevom iziskuje dijalog i suradnju u području ljudskih prava te usklađivanje stavova u borbi protiv ruske agresije na Ukrajinu; |
| --- | --- |

143.

pozdravlja ambiciju za jačanje odnosa EU-a sa zemljama Zaljeva, kako je istaknuto u zajedničkoj komunikaciji upućenoj Europskom parlamentu i Vijeću o strateškom partnerstvu sa Zaljevom od 18. svibnja 2022.; konstatira da postoji zajednički interes za većom strateškom suradnjom s partnerima iz Zaljeva, posebno u pogledu promicanja regionalne sigurnosti, suradnje, klimatske politike i ljudskih prava kao ključnih strateških ciljeva; poziva EU i države članice da nastave isticati poštovanje ljudskih prava i rodnu ravnopravnost, kao i postupno usklađivanje vrijednosti, posebno u svrhu suprotstavljanja ruskoj vojnoj agresiji na Ukrajinu i njezinim posljedicama; duboko žali zbog odluke organizacije OPEC+ da smanji proizvodnju nafte, za koju se posebno zalagala Saudijska Arabija, što će pogoršati globalnu inflaciju i ugroziti međunarodne napore u borbi protiv ruske vojne agresije na Ukrajinu; prima na znanje činjenicu da su Ujedinjeni Arapski Emirati zbog strateških nedostataka u sprečavanju pranja novca dodani na popis jurisdikcija pod pojačanim nadzorom Stručne skupine za financijsko djelovanje; zabrinut je zbog toga što je ta zemlja postala utočište za ruske oligarhe pod sankcijama EU-a; naglašava da istinsko strateško partnerstvo sa Zaljevom iziskuje dijalog i suradnju u području ljudskih prava te usklađivanje stavova u borbi protiv ruske agresije na Ukrajinu;

| 144. | ponovno ističe svoju potporu Abrahamovim sporazumima kojima su normalizirani diplomatski odnosi između Ujedinjenih Arapskih Emirata i Bahreina i na temelju kojih su kasnije Maroko i Sudan potpisali sporazum o normalizaciji s Izraelom; |
| --- | --- |

144.

ponovno ističe svoju potporu Abrahamovim sporazumima kojima su normalizirani diplomatski odnosi između Ujedinjenih Arapskih Emirata i Bahreina i na temelju kojih su kasnije Maroko i Sudan potpisali sporazum o normalizaciji s Izraelom;

| 145. | ističe, u pogledu izraelsko-palestinskog sukoba, da je i dalje EU ujedinjen u svojoj predanosti postizanju dvodržavnog rješenja, na temelju parametara utvrđenih u zaključcima Vijeća iz srpnja 2014., kojim se Državi Izraelu omogućuje supostojanje u miru, sigurnosti i uzajamnom priznavanju s neovisnom, demokratskom, cjelovitom, suverenom i održivom Državom Palestinom, s Jeruzalemom kao budućim glavnim gradom obiju država; podsjete da su naselja na okupiranim palestinskim područjima nezakonita prema međunarodnom pravu; poziva novu izraelsku vladu da aktivno i vjerodostojno dokaže svoju predanost dvodržavnom rješenju, koje je i dalje ključni cilj politike EU-a u bliskoistočnom mirovnom procesu i ključni element partnerstva EU-a i Izraela; |
| --- | --- |

145.

ističe, u pogledu izraelsko-palestinskog sukoba, da je i dalje EU ujedinjen u svojoj predanosti postizanju dvodržavnog rješenja, na temelju parametara utvrđenih u zaključcima Vijeća iz srpnja 2014., kojim se Državi Izraelu omogućuje supostojanje u miru, sigurnosti i uzajamnom priznavanju s neovisnom, demokratskom, cjelovitom, suverenom i održivom Državom Palestinom, s Jeruzalemom kao budućim glavnim gradom obiju država; podsjete da su naselja na okupiranim palestinskim područjima nezakonita prema međunarodnom pravu; poziva novu izraelsku vladu da aktivno i vjerodostojno dokaže svoju predanost dvodržavnom rješenju, koje je i dalje ključni cilj politike EU-a u bliskoistočnom mirovnom procesu i ključni element partnerstva EU-a i Izraela;

| 146. | prima na znanje da je 2022. nastavljen rad Vijeća za pridruživanje EU – Izrael; konstatira da svrha Vijeće za pridruživanja nije samo jačanje partnerstva između EU-a i Izraela, već i biti forum za dijalog o pitanjima povezanima s izraelsko-palestinskim sukobom i sredstvo za oživljavanje bliskoistočnog mirovnog procesa; ponovno ističe i podupire stajalište EU-a koje je Vijeće utvrdilo i jednoglasno odobrilo u okviru priprema za 12. sastanak Vijeća za pridruživanje, održan u Bruxellesu 3. listopada 2022.; podržava napore Visokog predstavnika u pogledu povezivanja arapskih vođa kako bi se ostvario napredak prema sveobuhvatnom regionalnom miru kojim bi se okončao izraelsko-palestinski sukob i ostvarila znatna razina sigurnosti, trgovine i drugih oblika suradnje u toj regiji; |
| --- | --- |

146.

prima na znanje da je 2022. nastavljen rad Vijeća za pridruživanje EU – Izrael; konstatira da svrha Vijeće za pridruživanja nije samo jačanje partnerstva između EU-a i Izraela, već i biti forum za dijalog o pitanjima povezanima s izraelsko-palestinskim sukobom i sredstvo za oživljavanje bliskoistočnog mirovnog procesa; ponovno ističe i podupire stajalište EU-a koje je Vijeće utvrdilo i jednoglasno odobrilo u okviru priprema za 12. sastanak Vijeća za pridruživanje, održan u Bruxellesu 3. listopada 2022.; podržava napore Visokog predstavnika u pogledu povezivanja arapskih vođa kako bi se ostvario napredak prema sveobuhvatnom regionalnom miru kojim bi se okončao izraelsko-palestinski sukob i ostvarila znatna razina sigurnosti, trgovine i drugih oblika suradnje u toj regiji;

| 147. | ponavlja svoje stajalište da svi školski udžbenici i materijali koji se financiraju sredstvima Unije moraju biti u skladu s UNESCO-ovim standardima mira, tolerancije, suživota i nenasilja; |
| --- | --- |

147.

ponavlja svoje stajalište da svi školski udžbenici i materijali koji se financiraju sredstvima Unije moraju biti u skladu s UNESCO-ovim standardima mira, tolerancije, suživota i nenasilja;

| 148. | pozdravlja donošenje višegodišnjeg doprinosa Unije Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA), kojim se osigurava predvidiva potpora palestinskim izbjeglicama u skladu sa Zajedničkom izjavom EU-a i UNESCO-a za razdoblje 2021. – 2024; pozdravlja dodatni doprinos Unije Agenciji u okviru Mehanizma za hranu i otpornost u cilju rješavanja problema nesigurnosti opskrbe hranom; ističe da UNRWA i dalje doprinosi regionalnoj stabilnosti i miru; |
| --- | --- |

148.

pozdravlja donošenje višegodišnjeg doprinosa Unije Agenciji Ujedinjenih naroda za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA), kojim se osigurava predvidiva potpora palestinskim izbjeglicama u skladu sa Zajedničkom izjavom EU-a i UNESCO-a za razdoblje 2021. – 2024; pozdravlja dodatni doprinos Unije Agenciji u okviru Mehanizma za hranu i otpornost u cilju rješavanja problema nesigurnosti opskrbe hranom; ističe da UNRWA i dalje doprinosi regionalnoj stabilnosti i miru;

| 149. | smatra Izrael važnim partnerom EU-a; pohvaljuje Izrael i Libanon za sporazum o utvrđivanju njihove pomorske granice; |
| --- | --- |

149.

smatra Izrael važnim partnerom EU-a; pohvaljuje Izrael i Libanon za sporazum o utvrđivanju njihove pomorske granice;

| 150. | najoštrije osuđuje rusku vojnu agresiju na Ukrajinu, kao i potporu koju joj je pružio Lukašenkov režim u Bjelarusu; poziva rusko vodstvo da smjesta okonča tu agresiju i da se bezuvjetno povuče s cijelog međunarodno priznatog državnog područja Ukrajine i svih drugih zemalja, posebno Gruzije i Republike Moldove, čije državno područje ili dijelove državnog područja nezakonito okupira; potiče Rusiju da zajamči slobodan protok žitarica i drugih sirovina diljem svijeta; poziva Vijeće da Rusiju proglasi državom pokroviteljicom terorizma i državom koja se koristi terorističkim sredstvima; potiče međunarodnu zajednicu da podrži sve legitimne međunarodne i nacionalne procese, među ostalim u okviru načela univerzalne nadležnosti, kako bi se istražili zločini protiv čovječnosti i ratni zločini s ciljem da se svi odgovorni za nebrojene ratne zločine i kršenja ljudskih prava, uključujući masovna silovanja i prisilnu deportaciju Ukrajinca, privedu pravdi; ponovno potvrđuje da će Rusija morati pružiti naknadu za svu štetu i uništenje koje je prouzročila u Ukrajini; konstatira da mnogi ruski građani napuštaju Rusiju kako bi izbjegli novačenje; poziva na to da svi koji su na bilo koji način dobrovoljno pomagali Rusiji u ovom ratu ili u organizaciji nezakonitih referenduma budu privedeni pravdi i pojedinačno sankcionirani; |
| --- | --- |

150.

najoštrije osuđuje rusku vojnu agresiju na Ukrajinu, kao i potporu koju joj je pružio Lukašenkov režim u Bjelarusu; poziva rusko vodstvo da smjesta okonča tu agresiju i da se bezuvjetno povuče s cijelog međunarodno priznatog državnog područja Ukrajine i svih drugih zemalja, posebno Gruzije i Republike Moldove, čije državno područje ili dijelove državnog područja nezakonito okupira; potiče Rusiju da zajamči slobodan protok žitarica i drugih sirovina diljem svijeta; poziva Vijeće da Rusiju proglasi državom pokroviteljicom terorizma i državom koja se koristi terorističkim sredstvima; potiče međunarodnu zajednicu da podrži sve legitimne međunarodne i nacionalne procese, među ostalim u okviru načela univerzalne nadležnosti, kako bi se istražili zločini protiv čovječnosti i ratni zločini s ciljem da se svi odgovorni za nebrojene ratne zločine i kršenja ljudskih prava, uključujući masovna silovanja i prisilnu deportaciju Ukrajinca, privedu pravdi; ponovno potvrđuje da će Rusija morati pružiti naknadu za svu štetu i uništenje koje je prouzročila u Ukrajini; konstatira da mnogi ruski građani napuštaju Rusiju kako bi izbjegli novačenje; poziva na to da svi koji su na bilo koji način dobrovoljno pomagali Rusiji u ovom ratu ili u organizaciji nezakonitih referenduma budu privedeni pravdi i pojedinačno sankcionirani;

| 151. | pozdravlja suspenziju Sporazuma između EU-a i Rusije o pojednostavnjenju izdavanja viza; poziva države članice da u potpunosti provedu smjernice Komisije za opće izdavanje viza ruskim podnositeljima zahtjeva i kontrole ruskih građana na vanjskim granicama EU-a, poštujući u potpunosti pravo EU-a i međunarodno pravo, te da se pobrinu za to da svaki zahtjev za azil koji podnesu, među ostalim, disidenti, dezerteri, osobe koje žele izbjeći regrutaciju i aktivisti bude obrađen na pojedinačnoj osnovi, uzimajući u obzir sigurnosna pitanja države članice domaćina i djelujući u skladu s pravnom stečevinom EU-a u području azila; poziva Vijeće i Komisiju da pomno prate stanje u vezi s vizama za Ruse; |
| --- | --- |

151.

pozdravlja suspenziju Sporazuma između EU-a i Rusije o pojednostavnjenju izdavanja viza; poziva države članice da u potpunosti provedu smjernice Komisije za opće izdavanje viza ruskim podnositeljima zahtjeva i kontrole ruskih građana na vanjskim granicama EU-a, poštujući u potpunosti pravo EU-a i međunarodno pravo, te da se pobrinu za to da svaki zahtjev za azil koji podnesu, među ostalim, disidenti, dezerteri, osobe koje žele izbjeći regrutaciju i aktivisti bude obrađen na pojedinačnoj osnovi, uzimajući u obzir sigurnosna pitanja države članice domaćina i djelujući u skladu s pravnom stečevinom EU-a u području azila; poziva Vijeće i Komisiju da pomno prate stanje u vezi s vizama za Ruse;

| 152. | pozdravlja donošenje najnovijeg paketa sankcija protiv Rusije; međutim, poziva Vijeće da proširi popis osoba protiv kojih su izravno usmjerene sankcije EU-a, uzimajući u obzir 6 000 osoba s antikoruptivnog popisa Zaklade Alekseja Navaljnog; |
| --- | --- |

152.

pozdravlja donošenje najnovijeg paketa sankcija protiv Rusije; međutim, poziva Vijeće da proširi popis osoba protiv kojih su izravno usmjerene sankcije EU-a, uzimajući u obzir 6 000 osoba s antikoruptivnog popisa Zaklade Alekseja Navaljnog;

| 153. | čvrsto je uvjeren da će samo krajnja pobjeda Ukrajine nad Rusijom obraniti globalni poredak i odvratiti druge agresivne aktere od vođenja ratova agresije; poziva nadležne institucije EU-a da zajednički pripreme scenarije za kraj rata uzimajući u obzir potencijalno destabiliziranu i oslabljenu Rusiju i planirajući njezinu moguću reformu; |
| --- | --- |

153.

čvrsto je uvjeren da će samo krajnja pobjeda Ukrajine nad Rusijom obraniti globalni poredak i odvratiti druge agresivne aktere od vođenja ratova agresije; poziva nadležne institucije EU-a da zajednički pripreme scenarije za kraj rata uzimajući u obzir potencijalno destabiliziranu i oslabljenu Rusiju i planirajući njezinu moguću reformu;

| 154. | poziva Komisiju i države članice da preuzmu vodeću ulogu u pripremi multilateralnog mehanizma za nadzor, provedbu i isplatu ruske odštete Ukrajini; |
| --- | --- |

154.

poziva Komisiju i države članice da preuzmu vodeću ulogu u pripremi multilateralnog mehanizma za nadzor, provedbu i isplatu ruske odštete Ukrajini;

| 155. | konstatira raširenost potpore ničim izazvanoj i neopravdanoj invaziji Rusije na Ukrajinu u mnogim zemljama, posebno zbog učinkovitih ruskih i kineskih kampanja dezinformiranja; potiče Visokog predstavnika / potpredsjednika Komisije, Komisiju i države članice da unaprijede diplomatsku komunikaciju s tim zemljama, povećaju bilateralnu i multilateralnu suradnju i pojačaju stratešku komunikaciju; ističe središnju ulogu koju Global Gateway treba imati u rješavanju zajedničkih izazova na temelju demokratskih vrijednosti, ravnopravnih partnerstva i ekološke održivosti; |
| --- | --- |

155.

konstatira raširenost potpore ničim izazvanoj i neopravdanoj invaziji Rusije na Ukrajinu u mnogim zemljama, posebno zbog učinkovitih ruskih i kineskih kampanja dezinformiranja; potiče Visokog predstavnika / potpredsjednika Komisije, Komisiju i države članice da unaprijede diplomatsku komunikaciju s tim zemljama, povećaju bilateralnu i multilateralnu suradnju i pojačaju stratešku komunikaciju; ističe središnju ulogu koju Global Gateway

| 156. | poziva međunarodnu zajednicu da u najvećoj mogućoj mjeri ublaži negativne učinke prelijevanja posljedica ruske agresije na Ukrajinu na Arktik, na kojemu bi očuvanje mira, prosperiteta i stabilnosti trebalo i dalje biti prioritet; izražava zabrinutost zbog ruskih vojnih aktivnosti na Arktiku i promjenjivog sigurnosnog okruženja u toj regiji te ponovno potvrđuje stratešku važnost Arktika; poziva na snažniji angažman EU-a u toj regiji, uzimajući u obzir novu sigurnosnu situaciju zbog ruske vojne agresije na Ukrajinu, jer je to od ključne strateške važnosti za EU s obzirom na klimatske promjene, industrijske i gospodarske politike, slobodnu plovidbu i geostrateški utjecaj te zbog sve većih ruskih i kineskih interesa i kretanja u toj regiji; |
| --- | --- |

156.

poziva međunarodnu zajednicu da u najvećoj mogućoj mjeri ublaži negativne učinke prelijevanja posljedica ruske agresije na Ukrajinu na Arktik, na kojemu bi očuvanje mira, prosperiteta i stabilnosti trebalo i dalje biti prioritet; izražava zabrinutost zbog ruskih vojnih aktivnosti na Arktiku i promjenjivog sigurnosnog okruženja u toj regiji te ponovno potvrđuje stratešku važnost Arktika; poziva na snažniji angažman EU-a u toj regiji, uzimajući u obzir novu sigurnosnu situaciju zbog ruske vojne agresije na Ukrajinu, jer je to od ključne strateške važnosti za EU s obzirom na klimatske promjene, industrijske i gospodarske politike, slobodnu plovidbu i geostrateški utjecaj te zbog sve većih ruskih i kineskih interesa i kretanja u toj regiji;

| 157. | poziva na aktivno sudjelovanje čelnika EU-a u sprečavanju nuklearnih prijetnji koje proizlaze iz ruske ratne agresije na Ukrajinu, što se odnosi i na sigurnost nuklearne elektrane u Zaporižju; |
| --- | --- |

157.

poziva na aktivno sudjelovanje čelnika EU-a u sprečavanju nuklearnih prijetnji koje proizlaze iz ruske ratne agresije na Ukrajinu, što se odnosi i na sigurnost nuklearne elektrane u Zaporižju;

| 158. | naglašava važnost jačanja odnosa s Latinskom Amerikom i Karibima ažuriranjem strategije EU-a za Latinsku Ameriku i Karibe, sa snažnim naglaskom na zajedničkim naporima za jačanje multilateralnog globalnog poretka, međunarodnog prava te poštovanja demokracije i ljudskih prava, posebno u kontekstu sve većeg i nerazmjernog utjecaja Kine i Rusije u regiji u usporedbi s EU-om i sve većih prijetnji europskim lancima opskrbe zbog ruske vojne agresije na Ukrajinu; poziva države članice i ESVD da nastave s proaktivnom diplomacijom u toj regiji i da dodatno ojačaju postojeća partnerstva sa zemljama sličnih nazora, trgovinske odnose, ulaganja, potporu demokraciji i međuparlamentarnu suradnju s akterima istomišljenicima; u tom kontekstu naglašava važnost pitanja roda, klimatskih promjena i prava autohtonih naroda te brzog potpisivana i ratifikacije uravnoteženih i moderniziranih sporazuma s Čileom, Meksikom i Mercosurom koji će uključivati pravno obvezujuće i provedivo poglavlje o trgovini i održivom razvoju sa snažnom dimenzijom ljudskih prava i usklađeno s ciljevima europskog zelenog plana, pod uvjetom, u slučaju Mercosura, da se postigne dogovor o dodatnom instrumentu u pogledu značajnih obveza prije same ratifikacije; pozdravlja zaključenje pregovora o naprednom okvirnom sporazumu između EU-a i Čilea; u tom pogledu apelira na Komisiju da, nakon više od dvije godine pregovora o dodatnom instrumentu, što prije postigne konačni sporazum; ističe da je potrebno da sve strane ratificiraju Sporazum o pridruživanju između EU-a i zemalja Srednje Amerike; |
| --- | --- |

158.

naglašava važnost jačanja odnosa s Latinskom Amerikom i Karibima ažuriranjem strategije EU-a za Latinsku Ameriku i Karibe, sa snažnim naglaskom na zajedničkim naporima za jačanje multilateralnog globalnog poretka, međunarodnog prava te poštovanja demokracije i ljudskih prava, posebno u kontekstu sve većeg i nerazmjernog utjecaja Kine i Rusije u regiji u usporedbi s EU-om i sve većih prijetnji europskim lancima opskrbe zbog ruske vojne agresije na Ukrajinu; poziva države članice i ESVD da nastave s proaktivnom diplomacijom u toj regiji i da dodatno ojačaju postojeća partnerstva sa zemljama sličnih nazora, trgovinske odnose, ulaganja, potporu demokraciji i međuparlamentarnu suradnju s akterima istomišljenicima; u tom kontekstu naglašava važnost pitanja roda, klimatskih promjena i prava autohtonih naroda te brzog potpisivana i ratifikacije uravnoteženih i moderniziranih sporazuma s Čileom, Meksikom i Mercosurom koji će uključivati pravno obvezujuće i provedivo poglavlje o trgovini i održivom razvoju sa snažnom dimenzijom ljudskih prava i usklađeno s ciljevima europskog zelenog plana, pod uvjetom, u slučaju Mercosura, da se postigne dogovor o dodatnom instrumentu u pogledu značajnih obveza prije same ratifikacije; pozdravlja zaključenje pregovora o naprednom okvirnom sporazumu između EU-a i Čilea; u tom pogledu apelira na Komisiju da, nakon više od dvije godine pregovora o dodatnom instrumentu, što prije postigne konačni sporazum; ističe da je potrebno da sve strane ratificiraju Sporazum o pridruživanju između EU-a i zemalja Srednje Amerike;

| 159. | izražava potporu demokratskom i ustavnom poretku Perua, koji je ugrozio sada već bivši predsjednik Pedro Castillo i njegovi saveznici kada je bivši predsjednik, na dan 7. prosinca 2022., pokušao nezakonito raspustiti Kongres kako bi izbjegao svoj opoziv; izražava nadu da će besprijekorno i odgovorno ponašanje peruanskih vlasti samo ojačati demokraciju u toj zemlji te poziva da se što prije održe predsjednički i parlamentarni izbori kako bi se prevladao problem nemogućnosti iznalaženja političkog rješenja; |
| --- | --- |

159.

izražava potporu demokratskom i ustavnom poretku Perua, koji je ugrozio sada već bivši predsjednik Pedro Castillo i njegovi saveznici kada je bivši predsjednik, na dan 7. prosinca 2022., pokušao nezakonito raspustiti Kongres kako bi izbjegao svoj opoziv; izražava nadu da će besprijekorno i odgovorno ponašanje peruanskih vlasti samo ojačati demokraciju u toj zemlji te poziva da se što prije održe predsjednički i parlamentarni izbori kako bi se prevladao problem nemogućnosti iznalaženja političkog rješenja;

| 160. | ponavlja svoju snažnu predanost obrani i promicanju demokracije u Latinskoj Americi; osuđuje očito antidemokratski, nasilni napad krajnje desnice na brazilske demokratske institucije, koji se dogodio 8. siječnja 2023., potaknut namjernim i raširenim dezinformacijama o legitimnosti nedavnih predsjedničkih izbora u Brazilu; izražava punu potporu demokratski izabranom predsjedniku Brazila Luli da Silvi te brzom i odlučnom odgovoru brazilske vlade na pobunu; |
| --- | --- |

160.

ponavlja svoju snažnu predanost obrani i promicanju demokracije u Latinskoj Americi; osuđuje očito antidemokratski, nasilni napad krajnje desnice na brazilske demokratske institucije, koji se dogodio 8. siječnja 2023., potaknut namjernim i raširenim dezinformacijama o legitimnosti nedavnih predsjedničkih izbora u Brazilu; izražava punu potporu demokratski izabranom predsjedniku Brazila Luli da Silvi te brzom i odlučnom odgovoru brazilske vlade na pobunu;

| 161. | ističe da su odnosi EU-a s Afričkom unijom od iznimne važnosti kako bi se odgovorilo na potrebe i razvilo veliki potencijal partnerskih zemalja te ostvarili zajednički interesi; poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da provedu obveze dogovorene na sastanku na vrhu Afričke unije i EU-a, da brzo provedu projekte u okviru inicijative Global Gateway u Africi i da ojačaju partnerstva sa zemljama afričkog kontinenta u području sigurnosti, trgovine, zdravlja, razvoja i pomoći u ublažavanju pandemije bolesti COVID-19, u skladu sa Strateškim kompasom i na temelju jednakosti, posebno s ciljem promicanja ciljeva održivog razvoja, digitalne i zelene transformacije, ljudskih prava i mirnog rješavanja sukoba, u skladu s načelima međunarodnog prava; naglašava da se u okviru suradnje EU-a s Afrikom, uključujući u kontekstu razvojne i trgovinske suradnje, prednost mora dati doprinosu snažnim i otpornim društvima, jačanju socijalne jednakosti i sigurnosti te podupiranju demokratskih struktura na terenu; |
| --- | --- |

161.

ističe da su odnosi EU-a s Afričkom unijom od iznimne važnosti kako bi se odgovorilo na potrebe i razvilo veliki potencijal partnerskih zemalja te ostvarili zajednički interesi; poziva Komisiju i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da provedu obveze dogovorene na sastanku na vrhu Afričke unije i EU-a, da brzo provedu projekte u okviru inicijative Global Gateway

| 162. | pozdravlja dodjelu sredstava u okviru Europskog razvojnog fonda za ublažavanje sve veće nesigurnosti opskrbe hranom koja je, među ostalim, posljedica ruske invazije na Ukrajinu; poziva na poduzimanje daljnjih sličnih mjera, prema potrebi; ponavlja svoj poziv na prelazak na potpuno ravnopravno partnerstvo u čijem su središtu ljudski razvoj i zaštita prirodnih resursa; |
| --- | --- |

162.

pozdravlja dodjelu sredstava u okviru Europskog razvojnog fonda za ublažavanje sve veće nesigurnosti opskrbe hranom koja je, među ostalim, posljedica ruske invazije na Ukrajinu; poziva na poduzimanje daljnjih sličnih mjera, prema potrebi; ponavlja svoj poziv na prelazak na potpuno ravnopravno partnerstvo u čijem su središtu ljudski razvoj i zaštita prirodnih resursa;

| 163. | poziva na snažnu kampanju EU-a u području strateške komunikacije i informiranja u afričkim zemljama kako bi se suzbilo širenje štetnih narativa, posebno onih koje u toj regije šire Ruska Federacija i Narodna Republika Kina u toj regiji; |
| --- | --- |

163.

poziva na snažnu kampanju EU-a u području strateške komunikacije i informiranja u afričkim zemljama kako bi se suzbilo širenje štetnih narativa, posebno onih koje u toj regije šire Ruska Federacija i Narodna Republika Kina u toj regiji;

| 164. | osuđuje ruska uplitanja u Africi kojima se ugrožava demokracija, posebno u kontekstu pojačanog djelovanja skupine Wagner na tom kontinentu; oštro osuđuje zlostavljanja i zločine koje je počinila skupina Wagner; |
| --- | --- |

164.

osuđuje ruska uplitanja u Africi kojima se ugrožava demokracija, posebno u kontekstu pojačanog djelovanja skupine Wagner na tom kontinentu; oštro osuđuje zlostavljanja i zločine koje je počinila skupina Wagner;

| 165. | poziva na partnerstvo Afrike i Europe s ciljem stvaranja područja solidarnosti, sigurnosti, mira i trajnog blagostanja; poziva na brzo djelovanje EU-a s ciljem suzbijanja sve veće prisutnosti skupine Wagner u nekoliko afričkih zemalja, koja raspiruje daljnju nestabilnost i potkopava napore u borbi protiv terorizma; |
| --- | --- |

165.

poziva na partnerstvo Afrike i Europe s ciljem stvaranja područja solidarnosti, sigurnosti, mira i trajnog blagostanja; poziva na brzo djelovanje EU-a s ciljem suzbijanja sve veće prisutnosti skupine Wagner u nekoliko afričkih zemalja, koja raspiruje daljnju nestabilnost i potkopava napore u borbi protiv terorizma;

Jačanje parlamentarne diplomacije kao instrumenta vanjske politike

Jačanje parlamentarne diplomacije kao instrumenta vanjske politike

| 166. | ističe specifičan doprinos Parlamenta vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a putem njegovih instrumenata parlamentarne diplomacije; poziva na pomniji parlamentarni nadzor nad pitanjima od strateške važnosti u europskim vanjskim poslovima; podsjeća, među ostalim, da postoji intenzivna suradnja na političkoj i tehničkoj razini između ukrajinske Vrhovne rade i Parlamenta; |
| --- | --- |

166.

ističe specifičan doprinos Parlamenta vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a putem njegovih instrumenata parlamentarne diplomacije; poziva na pomniji parlamentarni nadzor nad pitanjima od strateške važnosti u europskim vanjskim poslovima; podsjeća, među ostalim, da postoji intenzivna suradnja na političkoj i tehničkoj razini između ukrajinske Vrhovne rade i Parlamenta;

| 167. | konstatira da je Parlament aktivno uključen u ZVSP kroz vlastite zasebne instrumente; naglašava važnost i jedinstvenu prirodu programa Parlamenta za demokratizaciju, kao što je „Dijalog Jean Monnet”, čiji je cilj poticanje i jačanje rada parlamenata; podsjeća da bi sve institucije EU-a trebale surađivati i sudjelovati u aktivnostima čiji je cilj suzbijanje globalnog nazadovanja demokracije, među ostalim promatranjem izbora, aktivnostima posredovanja i dijaloga, sprječavanjem sukoba, dodjelom nagrade Saharov i povezanom mrežom te parlamentarnom diplomacijom; |
| --- | --- |

167.

konstatira da je Parlament aktivno uključen u ZVSP kroz vlastite zasebne instrumente; naglašava važnost i jedinstvenu prirodu programa Parlamenta za demokratizaciju, kao što je „Dijalog Jean Monnet”, čiji je cilj poticanje i jačanje rada parlamenata; podsjeća da bi sve institucije EU-a trebale surađivati i sudjelovati u aktivnostima čiji je cilj suzbijanje globalnog nazadovanja demokracije, među ostalim promatranjem izbora, aktivnostima posredovanja i dijaloga, sprječavanjem sukoba, dodjelom nagrade Saharov i povezanom mrežom te parlamentarnom diplomacijom;

| 168. | poziva ESVD da slobodu tiska i slobodu izražavanja postavi kao prioritete te da poduzme sve potrebne korake kako bi se u potpunosti poštovale Smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega; apelira na delegacije EU-a da poboljšaju preventivne zaštitne mjere, planiraju hitne odgovore na pogoršanje stanja u kontekstu slobode medija te pružaju opipljivu i vidljivu potporu lokalnim novinarima i civilnom društvu; |
| --- | --- |

168.

poziva ESVD da slobodu tiska i slobodu izražavanja postavi kao prioritete te da poduzme sve potrebne korake kako bi se u potpunosti poštovale Smjernice EU-a o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega; apelira na delegacije EU-a da poboljšaju preventivne zaštitne mjere, planiraju hitne odgovore na pogoršanje stanja u kontekstu slobode medija te pružaju opipljivu i vidljivu potporu lokalnim novinarima i civilnom društvu;

| 169. | poziva na unapređenje preventivne diplomacije EU-a kao proaktivnog instrumenta vanjske politike za sprječavanje sukoba između trećih strana i za pružanje potpore u iznalaženju mirnih rješenja za rastuće napetosti; |
| --- | --- |

169.

poziva na unapređenje preventivne diplomacije EU-a kao proaktivnog instrumenta vanjske politike za sprječavanje sukoba između trećih strana i za pružanje potpore u iznalaženju mirnih rješenja za rastuće napetosti;

| 170. | ističe važnost parlamentarnih skupština kao foruma za suradnju i institucionalni dijalog i njihov vrijedan doprinos europskom vanjskopolitičkom djelovanju u pitanjima sigurnosti, kao i potrebu za promicanjem njihovih aktivnosti i jamčenjem njihova ispravnog funkcioniranja i razvoja; |
| --- | --- |

170.

ističe važnost parlamentarnih skupština kao foruma za suradnju i institucionalni dijalog i njihov vrijedan doprinos europskom vanjskopolitičkom djelovanju u pitanjima sigurnosti, kao i potrebu za promicanjem njihovih aktivnosti i jamčenjem njihova ispravnog funkcioniranja i razvoja;

| 171. | poziva Komisiju i države članice da omoguće i ojačaju parlamentarni nadzor nad vanjskim djelovanjem EU-a, među ostalim i nastavkom redovitih savjetovanja s potpredsjednikom Komisije / Visokim predstavnikom Unije i Komisijom te uključivanjem Parlamenta u pravilnu daljnju provedbu Europskog instrumenta mirovne pomoći i Strateškog kompasa i nadzor nad njima; podsjeća da Parlament sudjeluje u određenoj vrsti neformalne suradnje s ESVD-om, koja je ojačana Odlukom Vijeća od 26. srpnja 2010. i Deklaracijom Visokog predstavnika o političkoj odgovornosti iz 2010.; ističe da je potrebno dodatno ojačati okvir međuinstitucijskih odnosa između Parlamenta i ESVD-a, uključujući njegove delegacije; poziva na sklapanje okvirnog sporazuma o jačanju suradnje u području vanjskog djelovanja između ESVD-a i Europskog parlamenta, kojim bi se mogao ojačati instrumentarij EU-a za vanjsko djelovanje; ističe da je potrebno iskoristiti reviziju Europskog fonda za obranu na sredini provedbenog razdoblja kako bi se uveo adekvatan parlamentarni nadzor putem delegiranih akata za programe rada; naglašava da je također potrebno uspostaviti sličnu razinu parlamentarnog nadzora za predstojeći akt o zajedničkoj nabavi (EDIRPA) i europski program ulaganja u obranu (EDIP); naglašava da bi Parlament, kako bi mogao adekvatno provoditi svoju važnu ulogu demokratskog nadzora, trebao na transparentan i pravodoban način dobivati potrebne informacije i dokumente; |
| --- | --- |

171.

poziva Komisiju i države članice da omoguće i ojačaju parlamentarni nadzor nad vanjskim djelovanjem EU-a, među ostalim i nastavkom redovitih savjetovanja s potpredsjednikom Komisije / Visokim predstavnikom Unije i Komisijom te uključivanjem Parlamenta u pravilnu daljnju provedbu Europskog instrumenta mirovne pomoći i Strateškog kompasa i nadzor nad njima; podsjeća da Parlament sudjeluje u određenoj vrsti neformalne suradnje s ESVD-om, koja je ojačana Odlukom Vijeća od 26. srpnja 2010. i Deklaracijom Visokog predstavnika o političkoj odgovornosti iz 2010.; ističe da je potrebno dodatno ojačati okvir međuinstitucijskih odnosa između Parlamenta i ESVD-a, uključujući njegove delegacije; poziva na sklapanje okvirnog sporazuma o jačanju suradnje u području vanjskog djelovanja između ESVD-a i Europskog parlamenta, kojim bi se mogao ojačati instrumentarij EU-a za vanjsko djelovanje; ističe da je potrebno iskoristiti reviziju Europskog fonda za obranu na sredini provedbenog razdoblja kako bi se uveo adekvatan parlamentarni nadzor putem delegiranih akata za programe rada; naglašava da je također potrebno uspostaviti sličnu razinu parlamentarnog nadzora za predstojeći akt o zajedničkoj nabavi (EDIRPA) i europski program ulaganja u obranu (EDIP); naglašava da bi Parlament, kako bi mogao adekvatno provoditi svoju važnu ulogu demokratskog nadzora, trebao na transparentan i pravodoban način dobivati potrebne informacije i dokumente;

| 172. | podsjeća na važnu ulogu nacionalnih parlamenata u državama članicama; ističe ključnu ulogu koju može imati Parlamentarna skupština NATO-a i poziva na daljnje jačanje odnosa Europskog parlamenta s tom skupštinom; |
| --- | --- |

172.

podsjeća na važnu ulogu nacionalnih parlamenata u državama članicama; ističe ključnu ulogu koju može imati Parlamentarna skupština NATO-a i poziva na daljnje jačanje odnosa Europskog parlamenta s tom skupštinom;

| 173. | poziva sve institucije i agencije EU-a, kao i države članice, da se u adekvatnoj mjeri posvete borbi protiv dezinformacija i propagande kojima se podrivaju njihove politike i to na način da povećaju stratešku komunikaciju i diskurs o svojem radu; poziva da se delegacijama i misijama EU-a pruži veća potpora za stratešku komunikaciju; |
| --- | --- |

173.

poziva sve institucije i agencije EU-a, kao i države članice, da se u adekvatnoj mjeri posvete borbi protiv dezinformacija i propagande kojima se podrivaju njihove politike i to na način da povećaju stratešku komunikaciju i diskurs o svojem radu; poziva da se delegacijama i misijama EU-a pruži veća potpora za stratešku komunikaciju;

| 174. | osuđuje svaki pokušaj trećih država u smjeru utjecanja na izabrane dužnosnike ili njihova podmićivanja; odlučan je u namjeri da u potpunosti istraži i na odgovarajući način riješi slučajeve korupcije i neprimjerenog djelovanja trećih zemalja koje žele steći utjecaj u Parlamentu; |
| --- | --- |

174.

osuđuje svaki pokušaj trećih država u smjeru utjecanja na izabrane dužnosnike ili njihova podmićivanja; odlučan je u namjeri da u potpunosti istraži i na odgovarajući način riješi slučajeve korupcije i neprimjerenog djelovanja trećih zemalja koje žele steći utjecaj u Parlamentu;

| 175. | ustraje na pravu Parlamenta na informacije u području ZVSP-a u skladu s člankom 36. UEU-a; upućuje na presude Suda Europske unije u vezi sa Sporazumom s Mauricijusom (8) i Sporazumom s Tanzanijom (9), prema kojima je pravodobno i sveobuhvatno pružanje informacija Parlamentu ključno kako bi on u području ZVSP-a mogao ispunjavati svoju ulogu u pogledu demokratskog nadzora i savjetovanja; |
| --- | --- |

175.

ustraje na pravu Parlamenta na informacije u području ZVSP-a u skladu s člankom 36. UEU-a; upućuje na presude Suda Europske unije u vezi sa Sporazumom s Mauricijusom (8

9

| 176. | potvrđuje da bi Parlament trebao u potpunosti iskoristiti svoje nadzorne i proračunske ovlasti u pogledu odluka Unije o međunarodnim poslovima; naglašava važnost programa Parlamenta za potporu demokraciji koji imaju velik potencijal za jačanje uloge EU-a u cijelome svijetu uključivanjem ključnih političkih dionika i olakšavanjem održivog demokratskog upravljanja u zemljama koje nisu članice EU-a i u zemljama kandidatkinjama za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

176.

potvrđuje da bi Parlament trebao u potpunosti iskoristiti svoje nadzorne i proračunske ovlasti u pogledu odluka Unije o međunarodnim poslovima; naglašava važnost programa Parlamenta za potporu demokraciji koji imaju velik potencijal za jačanje uloge EU-a u cijelome svijetu uključivanjem ključnih političkih dionika i olakšavanjem održivog demokratskog upravljanja u zemljama koje nisu članice EU-a i u zemljama kandidatkinjama za pristupanje EU-u;

o

o o

| 177. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

177.

nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te vladama i parlamentima država članica.

---

(1)  SL C 347, 9.9.2022., str. 61.

1

(2)  SL C 465, 6.12.2022., str. 109.

2

(3)  SL L 102, 24.3.2021., str. 14.

3

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0406.

4

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0443.

5

(6)  COM(2022)0684.

6

(7)  Odluka Vijeća (ZVSP) 2022/151 od 3. veljače 2022. o djelovanju Europske unije za potporu evakuaciji određenih posebno ranjivih osoba iz Afganistana (SL L 25, 4.2.2022., str. 11.).

7

(8)  Presuda od 24. lipnja 2014., Europski parlament protiv Vijeća Europske unije, C-658/11, ECLI: EU:C:2014:2025.

8

(9)  Presuda od 14. lipnja 2016., Europski parlament protiv Vijeća Europske unije, C-263/14, ECLI: EU:C:2016:435.

9

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/54 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/54

---

P9_TA(2023)0010

Provedba zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2022.

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2022. (2022/2050(INI))

(2023/C 214/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno poglavlje 2. odjeljak 2., u kojem su navedene odredbe o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), a posebno poglavlje 2. odjeljak 2., u kojem su navedene odredbe o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/697 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Europskog fonda za obranu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/697 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Europskog fonda za obranu (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (2),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2022. o uspostavi Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke nabave (EDIRPA) COM(2022)0349, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2022. o uspostavi Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke nabave (EDIRPA) COM(2022)0349,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2017/2315 od 11. prosinca 2017. o uspostavi stalne strukturirane suradnje (PESCO) i utvrđivanju popisa država članica sudionica (3),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o uspostavi pakta za civilni ZSOP, koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo na sastanku od 19. studenog 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o uspostavi pakta za civilni ZSOP, koje je Vijeće za vanjske poslove usvojilo na sastanku od 19. studenog 2018.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/509 od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/509 od 22. ožujka 2021. o uspostavi Europskog instrumenta mirovne pomoći (4),

| — | uzimajući u obzir odluke Vijeća (ZVSP) 2021/748 (5), (ZVSP) 2021/749 (6) i (ZVSP) 2021/750 (7) od 6. svibnja 2021. o sudjelovanju Kanade, Kraljevine Norveške i Sjedinjenih Američkih Država u projektu u okviru PESCO-a pod nazivom „Vojna mobilnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Vijeća (ZVSP) 2021/748 (5), (ZVSP) 2021/749 (6) i (ZVSP) 2021/750 (7) od 6. svibnja 2021. o sudjelovanju Kanade, Kraljevine Norveške i Sjedinjenih Američkih Država u projektu u okviru PESCO-a pod nazivom „Vojna mobilnost”,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/1143 od 12. srpnja 2021. o misiji Europske unije za vojno osposobljavanje u Mozambiku (EUTM Mozambique) (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/1143 od 12. srpnja 2021. o misiji Europske unije za vojno osposobljavanje u Mozambiku (EUTM Mozambique) (8),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/638 od 13. travnja 2022. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/638 od 13. travnja 2022. o izmjeni Odluke 2014/486/ZVSP o savjetodavnoj misiji Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) (9),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/1968 od 17. listopada 2022. o misiji Europske unije za vojnu pomoć za potporu Ukrajini (EUMAM Ukraine) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/1968 od 17. listopada 2022. o misiji Europske unije za vojnu pomoć za potporu Ukrajini (EUMAM Ukraine) (10),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/1970 od 17. listopada 2022. o izmjeni Odluke 2010/452/ZVSP o Promatračkoj misiji Europske unije u Gruziji (EUMM Georgia) (11) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/1970 od 17. listopada 2022. o izmjeni Odluke 2010/452/ZVSP o Promatračkoj misiji Europske unije u Gruziji (EUMM Georgia) (11)

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 22. listopada 2021. te od 24. i 25. ožujka, 30. i 31. svibnja i 23. i 24. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 22. listopada 2021. te od 24. i 25. ožujka, 30. i 31. svibnja i 23. i 24. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2022.,

| — | uzimajući u obzir Oduku Vijeća (ZVSP) 2022/2444 od 12. prosinca 2022. o misiji Europske unije za vojno partnerstvo u Nigeru (EUMPM Niger) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Oduku Vijeća (ZVSP) 2022/2444 od 12. prosinca 2022. o misiji Europske unije za vojno partnerstvo u Nigeru (EUMPM Niger) (12),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/1970 od 17. listopada 2022. (13) o uspostavi kapaciteta EU-a za praćenje u Armeniji i njegovu odluku od 19. prosinca 2022. o raspoređivanju prijelaznog tima za pomoć pri planiranju u Armeniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2022/1970 od 17. listopada 2022. (13) o uspostavi kapaciteta EU-a za praćenje u Armeniji i njegovu odluku od 19. prosinca 2022. o raspoređivanju prijelaznog tima za pomoć pri planiranju u Armeniji,

| — | uzimajući u obzir Izjavu iz Versaillesa donesenu na neformalnom sastanku čelnika država i vlada 11. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu iz Versaillesa donesenu na neformalnom sastanku čelnika država i vlada 11. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. siječnja 2018. o integriranom pristupu vanjskim sukobima i krizama te od 24. siječnja 2022. o europskoj sigurnosnoj situaciji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. siječnja 2018. o integriranom pristupu vanjskim sukobima i krizama te od 24. siječnja 2022. o europskoj sigurnosnoj situaciji,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenog 2013., 18. studenog 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016., 14. studenog 2016., 18. svibnja 2017., 17. srpnja 2017., 25. lipnja 2018., 17. lipnja 2019., 10. prosinca 2019., 17. lipnja 2020., 12. listopada 2020., 20. studenog 2020., 7. prosinca 2020. i 10. svibnja 2021. o ZSOP-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. studenog 2013., 18. studenog 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016., 14. studenog 2016., 18. svibnja 2017., 17. srpnja 2017., 25. lipnja 2018., 17. lipnja 2019., 10. prosinca 2019., 17. lipnja 2020., 12. listopada 2020., 20. studenog 2020., 7. prosinca 2020. i 10. svibnja 2021. o ZSOP-u,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2020. o mladima u vanjskom djelovanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2020. o mladima u vanjskom djelovanju,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 16. travnja 2021. o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. listopada 2021. o Bosni i Hercegovini / operaciji EUFOR Althea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 18. listopada 2021. o Bosni i Hercegovini / operaciji EUFOR Althea,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. siječnja 2022. o podizanju strateškog partnerstva UN-a i EU-a u pogledu mirovnih operacija i upravljanja krizama na višu razinu: prioriteti za razdoblje 2022. – 2024., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. siječnja 2022. o podizanju strateškog partnerstva UN-a i EU-a u pogledu mirovnih operacija i upravljanja krizama na višu razinu: prioriteti za razdoblje 2022. – 2024.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. veljače 2022. o produljenju i jačanju provedbe koncepta koordinirane pomorske prisutnosti u Gvinejskom zaljevu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. veljače 2022. o produljenju i jačanju provedbe koncepta koordinirane pomorske prisutnosti u Gvinejskom zaljevu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. svibnja 2022. o razvoju položaja Europske unije u pogledu kiberprostora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. svibnja 2022. o razvoju položaja Europske unije u pogledu kiberprostora,

| — | uzimajući u obzir sastanak Vijeća za vanjske poslove od 16. svibnja 2022. i sastanak Vijeća za vanjske poslove s ministrima obrane od 17. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sastanak Vijeća za vanjske poslove od 16. svibnja 2022. i sastanak Vijeća za vanjske poslove s ministrima obrane od 17. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koju je potpredsjednica Europske komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju naslovljenu „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koju je potpredsjednica Europske komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir „Strateški kompas za sigurnost i obranu – za Europsku uniju koja štiti svoje građane, vrijednosti i interese te doprinosi međunarodnom miru i sigurnosti”, koji je Vijeće odobrilo 21. ožujka 2022., a Europsko vijeće prihvatilo 25. ožujka 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Strateški kompas za sigurnost i obranu – za Europsku uniju koja štiti svoje građane, vrijednosti i interese te doprinosi međunarodnom miru i sigurnosti”, koji je Vijeće odobrilo 21. ožujka 2022., a Europsko vijeće prihvatilo 25. ožujka 2022.,

| — | uzimajući u obzir Plan za klimatske promjene i obranu Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 6. studenog 2020. i svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2022. o tom planu (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan za klimatske promjene i obranu Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 6. studenog 2020. i svoju Rezoluciju od 7. lipnja 2022. o tom planu (14),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 6. ožujka 2014. naslovljenu „Za otvoreno i sigurno globalno pomorsko dobro: elementi za strategiju sigurnosne zaštite u pomorstvu Europske unije” (JOIN(2014)0009), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 6. ožujka 2014. naslovljenu „Za otvoreno i sigurno globalno pomorsko dobro: elementi za strategiju sigurnosne zaštite u pomorstvu Europske unije” (JOIN(2014)0009),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2020. o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju (COM(2020)0605), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 24. srpnja 2020. o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju (COM(2020)0605),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. veljače 2022. naslovljenu „Doprinos Komisije europskoj obrani” (COM(2022)0060), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. veljače 2022. naslovljenu „Doprinos Komisije europskoj obrani” (COM(2022)0060),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. veljače 2022. naslovljenu „Plan za ključne tehnologije za sigurnost i obranu” (COM(2022)0061), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. veljače 2022. naslovljenu „Plan za ključne tehnologije za sigurnost i obranu” (COM(2022)0061),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. svibnja 2022. o analizi nedostatnih ulaganja u obranu i o daljnjim koracima (JOIN(2022)0024), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 18. svibnja 2022. o analizi nedostatnih ulaganja u obranu i o daljnjim koracima (JOIN(2022)0024),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće” (JOIN(2020)0018),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. veljače 2021. naslovljenu „Akcijski plan o sinergijama između civilne, obrambene i svemirske industrije” (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. veljače 2021. naslovljenu „Akcijski plan o sinergijama između civilne, obrambene i svemirske industrije” (COM(2021)0070),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenog 2022. naslovljenu „Akcijski plan za vojnu mobilnost 2.0” (JOIN(2022)0048), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenog 2022. naslovljenu „Akcijski plan za vojnu mobilnost 2.0” (JOIN(2022)0048),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenog 2022. naslovljenu „Politika kiberobrane EU-a” (JOIN(2022)0049), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. studenog 2022. naslovljenu „Politika kiberobrane EU-a” (JOIN(2022)0049),

| — | uzimajući u obzir drugi godišnji program rada Europskog fonda za obranu za 2022., koji je Komisija donijela 25. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugi godišnji program rada Europskog fonda za obranu za 2022., koji je Komisija donijela 25. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Sjevernoatlantski ugovor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sjevernoatlantski ugovor,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju sa sastanka na vrhu u Madridu koju su izdali čelnici država i vlada NATO-a koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u Madridu 29. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju sa sastanka na vrhu u Madridu koju su izdali čelnici država i vlada NATO-a koji su sudjelovali na sastanku Sjevernoatlantskog vijeća u Madridu 29. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir zahtjeve Švedske i Finske za pridruživanje NATO-u, koji su zajednički podneseni 18. svibnja 2022., te potpisivanje protokola o pristupanju Finske i Švedske od strane saveznika iz NATO-a 5. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjeve Švedske i Finske za pridruživanje NATO-u, koji su zajednički podneseni 18. svibnja 2022., te potpisivanje protokola o pristupanju Finske i Švedske od strane saveznika iz NATO-a 5. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir strateški koncept NATO-a za 2022. koji su čelnici država i vlada NATO-a donijeli na sastanku na vrhu NATO-a u Madridu 29. lipnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateški koncept NATO-a za 2022. koji su čelnici država i vlada NATO-a donijeli na sastanku na vrhu NATO-a u Madridu 29. lipnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir tri zajedničke izjave o suradnji EU-a i NATO-a potpisane 8. srpnja 2016., 10. srpnja 2018., i 10. siječnja 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tri zajedničke izjave o suradnji EU-a i NATO-a potpisane 8. srpnja 2016., 10. srpnja 2018., i 10. siječnja 2023.,

| — | uzimajući u obzir zajednički skup od 74 prijedloga za provedbu Zajedničke izjave iz Varšave koji su vijeća EU-a i NATO-a odobrila 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički skup od 74 prijedloga za provedbu Zajedničke izjave iz Varšave koji su vijeća EU-a i NATO-a odobrila 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017.,

| — | uzimajući u obzir sedmo izvješće o napretku od 20. lipnja 2022. o provedbi zajedničkog skupa prijedloga koji su 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017. odobrila vijeća EU-a i NATO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sedmo izvješće o napretku od 20. lipnja 2022. o provedbi zajedničkog skupa prijedloga koji su 6. prosinca 2016. i 5. prosinca 2017. odobrila vijeća EU-a i NATO-a,

| — | uzimajući u obzir relevantna izvješća i preporuke koje je usvojila Parlamentarna skupština NATO-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantna izvješća i preporuke koje je usvojila Parlamentarna skupština NATO-a,

| — | uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu između EU-a i SAD-a od 15. lipnja 2021. naslovljenu „Prema obnovljenom transatlantskom partnerstvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sa sastanka na vrhu između EU-a i SAD-a od 15. lipnja 2021. naslovljenu „Prema obnovljenom transatlantskom partnerstvu”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu državnog tajnika Sjedinjenih Američkih Država i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 3. prosinca 2021. o pokretanju dijaloga o sigurnosti i obrani između EU-a i SAD-a, kao i naknadne sastanke u okviru tog dijaloga, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu državnog tajnika Sjedinjenih Američkih Država i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 3. prosinca 2021. o pokretanju dijaloga o sigurnosti i obrani između EU-a i SAD-a, kao i naknadne sastanke u okviru tog dijaloga,

| — | uzimajući u obzir neopravdan i ničim izazvan agresivni rat Rusije protiv Ukrajine, njezinu nezakonitu invaziju i pripojenje Krima te regija Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižje, kao i okupaciju gruzijskih regija Abhazije i Južne Osetije te transnistrijske regije Republike Moldove; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir neopravdan i ničim izazvan agresivni rat Rusije protiv Ukrajine, njezinu nezakonitu invaziju i pripojenje Krima te regija Donjeck, Herson, Luhansk i Zaporižje, kao i okupaciju gruzijskih regija Abhazije i Južne Osetije te transnistrijske regije Republike Moldove;

| — | uzimajući u obzir nove tehnologije kao što su umjetna inteligencija, svemirski kapaciteti i kvantno računalstvo koje otvaraju nove mogućnosti za čovječanstvo, ali i donose nove izazove u području obrane i vanjske politike za koje je potrebna jasna strategija i konsenzus među saveznicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nove tehnologije kao što su umjetna inteligencija, svemirski kapaciteti i kvantno računalstvo koje otvaraju nove mogućnosti za čovječanstvo, ali i donose nove izazove u području obrane i vanjske politike za koje je potrebna jasna strategija i konsenzus među saveznicima,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, a posebno njezin članak 2. stavak 4. o zabrani uporabe sile i članak 51. o neotuđivom pravu na individualnu i kolektivnu samoobranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, a posebno njezin članak 2. stavak 4. o zabrani uporabe sile i članak 51. o neotuđivom pravu na individualnu i kolektivnu samoobranu,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) i 2493 (2019) o ženama, miru i sigurnosti te rezolucije 2250 (2015), 2419 (2018) i 2535 (2020) o mladima, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000), 1889 (2013), 2122 (2013), 2242 (2015) i 2493 (2019) o ženama, miru i sigurnosti te rezolucije 2250 (2015), 2419 (2018) i 2535 (2020) o mladima, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Cipru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o Cipru,

| — | uzimajući u obzir Helsinški završni akt Konferencije za europsku sigurnost i suradnju iz 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Helsinški završni akt Konferencije za europsku sigurnost i suradnju iz 1975.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o autonomnim oružanim sustavima (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o vojnoj mobilnosti (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. prosinca 2018. o vojnoj mobilnosti (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2019. o izgradnji kapaciteta EU-a za sprečavanje sukoba i posredovanje (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2019. o izgradnji kapaciteta EU-a za sprečavanje sukoba i posredovanje (17),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 26. studenog 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost i Direktive 2008/118/EZ o općim aranžmanima za trošarine u pogledu obrambenih napora unutar okvira Unije (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 26. studenog 2019. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost i Direktive 2008/118/EZ o općim aranžmanima za trošarine u pogledu obrambenih napora unutar okvira Unije (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o izvozu oružja: provedba Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o provedbi Direktive 2009/81/EZ u pogledu javne nabave u području obrane i sigurnosti (Direktiva o javnoj nabavi) te Direktive 2009/43/EZ u pogledu transfera obrambenih proizvoda (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o provedbi Direktive 2009/81/EZ u pogledu javne nabave u području obrane i sigurnosti (Direktiva o javnoj nabavi) te Direktive 2009/43/EZ u pogledu transfera obrambenih proizvoda (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o suradnji EU-a i NATO-a u kontekstu transatlantskih odnosa (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o suradnji EU-a i NATO-a u kontekstu transatlantskih odnosa (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o stanju kapaciteta EU-a za kiberobranu (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2021. o stanju kapaciteta EU-a za kiberobranu (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2021. (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke vanjske i sigurnosne politike – godišnje izvješće za 2021. (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2021. (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2021. (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2022. o ruskoj agresiji na Ukrajinu (25),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 9. ožujka 2022. o vanjskom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 9. ožujka 2022. o vanjskom upletanju u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaključcima sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022., uključujući najnovija događanja u ratu protiv Ukrajine te sankcije EU-a protiv Rusije i njihovu provedbu (27),

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2022. o vanjskoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a nakon ruske ratne agresije na Ukrajinu (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2022. o vanjskoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a nakon ruske ratne agresije na Ukrajinu (28),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2022. o sigurnosti u području Istočnog partnerstva i ulozi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. lipnja 2022. o sigurnosti u području Istočnog partnerstva i ulozi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (29),

| — | uzimajući u obzir svoju Preporuku Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. rujna 2022. o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom: nova agenda za Sredozemlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Preporuku Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 14. rujna 2022. o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom: nova agenda za Sredozemlje,

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 14. prosinca 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (30) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 14. prosinca 2022. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi instrumenta za pružanje potpore Ukrajini za 2023. (makrofinancijska pomoć +) (30)

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za ustavna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za ustavna pitanja i Odbora za prava žena i jednakost spolova,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0296/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0296/2022),

| A. | budući da se Europa suočava s najsloženijom kombinacijom vojnih i nevojnih prijetnji od završetka hladnog rata, koju naglašava ničim izazvan, neopravdan i nezakonit ruski agresivni rat protiv Ukrajine; budući da nevojne prijetnje uključuju dezinformacije, kibernapade, napade na ključnu infrastrukturu, ubojstva, sabotaže, gospodarski pritisak, ucjenjivanje hranom i energijom, instrumentalizaciju migracija i subverzivan politički utjecaj; budući da je bilo kakvo namjerno nanošenje štete aktivnoj europskoj energetskoj infrastrukturi neprihvatljivo te je za njega potreban najsnažniji mogući odgovor; budući da je ruska invazija na Ukrajinu napad na međunarodni poredak utemeljen na pravilima; budući da je taj agresivni rat napad na europsku sigurnosnu strukturu koja je izgrađena nakon Drugog svjetskog rata i završetka hladnog rata, u čemu je Rusija sudjelovala; budući da je u svom ratu protiv Ukrajine i svojoj agresiji na Europu i Zapad predsjednik Putin namjerno odabrao eskalaciju koja se temelji na inicijativama kao što su održavanje lažnih referenduma na okupiranim ukrajinskim teritorijima, pripajanje teritorija Luhanska, Donjecka, Hersona i Zaporižja, djelomična mobilizacija ruskih snaga te opetovane i eskalirajuće prijetnje, uključujući prijetnju da će upotrijebiti nuklearno oružje; budući da je dekret predsjednika Vladimira Putina od 21. rujna 2022. u kojem je najavio djelomičnu mobilizaciju u Ruskoj Federaciji prouzročio migracijski pritisak na granicama s Gruzijom, Kazahstanom i baltičkim zemljama zbog Rusa koji bježe iz svoje zemlje; ali je prije svega brutalnom agresijom na Ukrajinu i genocidom nad Ukrajincima prouzročio nezamislivu patnju, što je dovelo do najvećeg vala izbjeglica od Drugog svjetskog rata; budući da Ukrajina ne brani samo svoj suverenitet i teritorijalni integritet nego i zajedničke europske demokratske vrijednosti; budući da nije bilo čvrstih i učinkovitih mjera kojima bi se odvratila ruska agresija na Ukrajinu; budući da je Rusija više puta Ukrajini, kao i NATO-u i državama članicama EU-a prijetila nuklearnim ratom; |
| --- | --- |

A.

budući da se Europa suočava s najsloženijom kombinacijom vojnih i nevojnih prijetnji od završetka hladnog rata, koju naglašava ničim izazvan, neopravdan i nezakonit ruski agresivni rat protiv Ukrajine; budući da nevojne prijetnje uključuju dezinformacije, kibernapade, napade na ključnu infrastrukturu, ubojstva, sabotaže, gospodarski pritisak, ucjenjivanje hranom i energijom, instrumentalizaciju migracija i subverzivan politički utjecaj; budući da je bilo kakvo namjerno nanošenje štete aktivnoj europskoj energetskoj infrastrukturi neprihvatljivo te je za njega potreban najsnažniji mogući odgovor; budući da je ruska invazija na Ukrajinu napad na međunarodni poredak utemeljen na pravilima; budući da je taj agresivni rat napad na europsku sigurnosnu strukturu koja je izgrađena nakon Drugog svjetskog rata i završetka hladnog rata, u čemu je Rusija sudjelovala; budući da je u svom ratu protiv Ukrajine i svojoj agresiji na Europu i Zapad predsjednik Putin namjerno odabrao eskalaciju koja se temelji na inicijativama kao što su održavanje lažnih referenduma na okupiranim ukrajinskim teritorijima, pripajanje teritorija Luhanska, Donjecka, Hersona i Zaporižja, djelomična mobilizacija ruskih snaga te opetovane i eskalirajuće prijetnje, uključujući prijetnju da će upotrijebiti nuklearno oružje; budući da je dekret predsjednika Vladimira Putina od 21. rujna 2022. u kojem je najavio djelomičnu mobilizaciju u Ruskoj Federaciji prouzročio migracijski pritisak na granicama s Gruzijom, Kazahstanom i baltičkim zemljama zbog Rusa koji bježe iz svoje zemlje; ali je prije svega brutalnom agresijom na Ukrajinu i genocidom nad Ukrajincima prouzročio nezamislivu patnju, što je dovelo do najvećeg vala izbjeglica od Drugog svjetskog rata; budući da Ukrajina ne brani samo svoj suverenitet i teritorijalni integritet nego i zajedničke europske demokratske vrijednosti; budući da nije bilo čvrstih i učinkovitih mjera kojima bi se odvratila ruska agresija na Ukrajinu; budući da je Rusija više puta Ukrajini, kao i NATO-u i državama članicama EU-a prijetila nuklearnim ratom;

| B. | budući da se pobjeda Ukrajine odražava i na vjerodostojnost EU-a i njegove sigurnosne i obrambene politike; |
| --- | --- |

B.

budući da se pobjeda Ukrajine odražava i na vjerodostojnost EU-a i njegove sigurnosne i obrambene politike;

| C. | budući da kao odgovor na te prijetnje EU treba hitno pojačati učinkovitost svoje vanjske, sigurnosne i obrambene politike kako bi obranio svoje interese, vrijednosti i građane, unutar i izvan svojih granica, a prije svega u svojem susjedstvu, kako bi osigurao mir, sigurnost ljudi, održivi razvoj i demokraciju te podržao svoje partnere; budući da je cilj Strateškog kompasa pružiti EU-u potrebne strateške smjernice, realne i operativne alate za prelazak na dosljednu i vjerodostojnu obrambenu politiku te učiniti EU učinkovitim i sposobnim pružateljem sigurnosti i odlučnim globalnim akterom; budući da je još hitnije potrebno ojačati sigurnosne i obrambene kapacitete EU-a, uključujući i nadogradnju dosad nezabilježene potpore Ukrajini, posebno preko Europskog instrumenta mirovne pomoći, i osiguravanje komplementarnosti s NATO-om; budući da je zbog hibridne agresije Rusije potrebno oblikovati obranu slobodne Europe na sveobuhvatan i višedimenzionalan način koji obuhvaća sva kritična područja, od poboljšanja tradicionalnih vojnih kapaciteta do zaštite ključne civilne infrastrukture, lanaca opskrbe i energetskih objekata, kao i aktivne borbe protiv dezinformacija i kibersigurnosnih prijetnji; budući da je ruska agresija na Ukrajinu naglasila nedostatak ulaganja u sigurnost i obranu u brojnim državama članicama EU-a i NATO-a; budući da je NATO rasporedio tisuće dodatnih obrambenih kopnenih, zračnih i pomorskih snaga u svoje istočno krilo; budući da NATO pomaže u koordinaciji zahtjeva za pomoć u ime Ukrajine; budući da je eksplozija u kojoj je oštećen plinovod Sjeverni tok bila ciljani napad na ključnu infrastrukturu EU-a; budući da je Bjelarus postao sudionik u ruskom ratu protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

C.

budući da kao odgovor na te prijetnje EU treba hitno pojačati učinkovitost svoje vanjske, sigurnosne i obrambene politike kako bi obranio svoje interese, vrijednosti i građane, unutar i izvan svojih granica, a prije svega u svojem susjedstvu, kako bi osigurao mir, sigurnost ljudi, održivi razvoj i demokraciju te podržao svoje partnere; budući da je cilj Strateškog kompasa pružiti EU-u potrebne strateške smjernice, realne i operativne alate za prelazak na dosljednu i vjerodostojnu obrambenu politiku te učiniti EU učinkovitim i sposobnim pružateljem sigurnosti i odlučnim globalnim akterom; budući da je još hitnije potrebno ojačati sigurnosne i obrambene kapacitete EU-a, uključujući i nadogradnju dosad nezabilježene potpore Ukrajini, posebno preko Europskog instrumenta mirovne pomoći, i osiguravanje komplementarnosti s NATO-om; budući da je zbog hibridne agresije Rusije potrebno oblikovati obranu slobodne Europe na sveobuhvatan i višedimenzionalan način koji obuhvaća sva kritična područja, od poboljšanja tradicionalnih vojnih kapaciteta do zaštite ključne civilne infrastrukture, lanaca opskrbe i energetskih objekata, kao i aktivne borbe protiv dezinformacija i kibersigurnosnih prijetnji; budući da je ruska agresija na Ukrajinu naglasila nedostatak ulaganja u sigurnost i obranu u brojnim državama članicama EU-a i NATO-a; budući da je NATO rasporedio tisuće dodatnih obrambenih kopnenih, zračnih i pomorskih snaga u svoje istočno krilo; budući da NATO pomaže u koordinaciji zahtjeva za pomoć u ime Ukrajine; budući da je eksplozija u kojoj je oštećen plinovod Sjeverni tok bila ciljani napad na ključnu infrastrukturu EU-a; budući da je Bjelarus postao sudionik u ruskom ratu protiv Ukrajine;

| D. | budući da je 12. prosinca 2022. Vijeće za vanjske poslove odlučilo povećati ukupnu financijsku gornju granicu EPF-a za 2 milijarde EUR, uz mogućnost da se ona u budućnosti dodatno poveća; |
| --- | --- |

D.

budući da je 12. prosinca 2022. Vijeće za vanjske poslove odlučilo povećati ukupnu financijsku gornju granicu EPF-a za 2 milijarde EUR, uz mogućnost da se ona u budućnosti dodatno poveća;

| E. | budući da su u prosincu 2022. Parlament i Vijeće postigli dogovor o paketu potpore u iznosu od 18 milijardi EUR koji će se prenijeti Ukrajini kako bi joj se pružila potpora tijekom 2023.; |
| --- | --- |

E.

budući da su u prosincu 2022. Parlament i Vijeće postigli dogovor o paketu potpore u iznosu od 18 milijardi EUR koji će se prenijeti Ukrajini kako bi joj se pružila potpora tijekom 2023.;

| F. | budući da će, prema Strateškom kompasu, „snažniji i sposobniji EU u području sigurnosti i obrane pozitivno doprinijeti globalnoj i transatlantskoj sigurnosti te je komplementaran NATO-u, koji je i dalje temelj kolektivne obrane svojih članica. Oni idu jedno uz drugo.” |
| --- | --- |

F.

budući da će, prema Strateškom kompasu, „snažniji i sposobniji EU u području sigurnosti i obrane pozitivno doprinijeti globalnoj i transatlantskoj sigurnosti te je komplementaran NATO-u, koji je i dalje temelj kolektivne obrane svojih članica. Oni idu jedno uz drugo.”

| G. | budući da se integriranim pristupom EU-a vanjskim sukobima i krizama osigurava dosljedna upotreba različitih kapaciteta EU-a, u okviru kojih bi njegova sigurnosna i obrambena politika trebala dopunjavati i biti dopunjena drugim civilnim instrumentima kako bi se doprinijelo sigurnosti ljudi i održivom miru u Europi i ostatku svijeta; |
| --- | --- |

G.

budući da se integriranim pristupom EU-a vanjskim sukobima i krizama osigurava dosljedna upotreba različitih kapaciteta EU-a, u okviru kojih bi njegova sigurnosna i obrambena politika trebala dopunjavati i biti dopunjena drugim civilnim instrumentima kako bi se doprinijelo sigurnosti ljudi i održivom miru u Europi i ostatku svijeta;

| H. | budući da je Narodna Republika Kina tijekom posljednjeg desetljeća povećala svoju potrošnju na obranu za oko 600 % te da koristi svoju vojnu moć za zastrašivanje svojih susjeda i za prijetnje, posebno kad je riječ o Tajvanu, kao u slučaju nedavnih vojnih manevara nakon posjeta predsjednice Zastupničkog doma Sjedinjenih Američkih Država Nancy Pelosi Tajvanu u kolovozu 2022.; budući da Kina i dalje svakodnevno provodi opasne vojne aktivnosti i provokacije; budući da Narodna Republika Kina nije zauzela jasan stav protiv ruske ratne agresije na Ukrajinu, kojom se krše temeljna načela međunarodnog prava; budući da se rusko-kineska vojna suradnja 2022. znatno povećala, što pokazuju višestruke zajedničke vojne vježbe; |
| --- | --- |

H.

budući da je Narodna Republika Kina tijekom posljednjeg desetljeća povećala svoju potrošnju na obranu za oko 600 % te da koristi svoju vojnu moć za zastrašivanje svojih susjeda i za prijetnje, posebno kad je riječ o Tajvanu, kao u slučaju nedavnih vojnih manevara nakon posjeta predsjednice Zastupničkog doma Sjedinjenih Američkih Država Nancy Pelosi Tajvanu u kolovozu 2022.; budući da Kina i dalje svakodnevno provodi opasne vojne aktivnosti i provokacije; budući da Narodna Republika Kina nije zauzela jasan stav protiv ruske ratne agresije na Ukrajinu, kojom se krše temeljna načela međunarodnog prava; budući da se rusko-kineska vojna suradnja 2022. znatno povećala, što pokazuju višestruke zajedničke vojne vježbe;

| I. | budući da su krajem prosinca 2022., Japan i Južna Koreja, dva važna partnera EU-a, u svojim ažuriranim sigurnosnim strategijama naglasili potrebu za suradnjom s EU-om; nadalje, budući da je Japan najavio udvostručenje potrošnje za obranu kako bi dosegnuo 2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP); budući da su i Japan i Južna Koreja suočeni s trostrukim sigurnosnim izazovom koji proizlazi iz prijetnji koje predstavljaju Rusija, Kina i Sjeverna Koreja; budući da je Sjeverna Koreja 2022. provela više od 90 testiranja projektila, što je daleko najveći broj dosad, te da kruže glasine o sedmom nuklearnom pokusu, prvom od 2017., što bi ozbiljno pogoršalo regionalnu i globalnu sigurnost; |
| --- | --- |

I.

budući da su krajem prosinca 2022., Japan i Južna Koreja, dva važna partnera EU-a, u svojim ažuriranim sigurnosnim strategijama naglasili potrebu za suradnjom s EU-om; nadalje, budući da je Japan najavio udvostručenje potrošnje za obranu kako bi dosegnuo 2 % bruto domaćeg proizvoda (BDP); budući da su i Japan i Južna Koreja suočeni s trostrukim sigurnosnim izazovom koji proizlazi iz prijetnji koje predstavljaju Rusija, Kina i Sjeverna Koreja; budući da je Sjeverna Koreja 2022. provela više od 90 testiranja projektila, što je daleko najveći broj dosad, te da kruže glasine o sedmom nuklearnom pokusu, prvom od 2017., što bi ozbiljno pogoršalo regionalnu i globalnu sigurnost;

| J. | budući da istočno susjedstvo i zapadni Balkan trebaju mirno rješavanje sukoba, veću stabilnost i sigurnost te povećanu uzajamnu suradnju; budući da na sigurnost u tim regijama negativno utječe ruska invazija na Ukrajinu; |
| --- | --- |

J.

budući da istočno susjedstvo i zapadni Balkan trebaju mirno rješavanje sukoba, veću stabilnost i sigurnost te povećanu uzajamnu suradnju; budući da na sigurnost u tim regijama negativno utječe ruska invazija na Ukrajinu;

| K. | budući da arktička regija postaje sve važnija u geopolitičkom smislu te u smislu gospodarskog razvoja i prijevoza te se istodobno suočava s izazovima povezanima s klimatskim promjenama, militarizacijom i migracijama; budući da su sve učestalije vojne aktivnosti Rusije i njezina sve veća vojna prisutnost na Arktiku razlog za zabrinutost; |
| --- | --- |

K.

budući da arktička regija postaje sve važnija u geopolitičkom smislu te u smislu gospodarskog razvoja i prijevoza te se istodobno suočava s izazovima povezanima s klimatskim promjenama, militarizacijom i migracijama; budući da su sve učestalije vojne aktivnosti Rusije i njezina sve veća vojna prisutnost na Arktiku razlog za zabrinutost;

| L. | budući da se utjecaj Rusije u Africi povećao, posebno zbog širenja djelovanja skupine Wagner na tom kontinent; budući da skupina Wagner stječe snažno uporište u zemljama kao što su Mali i Srednjoafrička Republika; budući da je skupina Wagner navodno počinila zlodjela u Ukrajini, Maliju, Libiji, Siriji i Srednjoafričkoj Republici; budući da je to u Maliju još izraženije zbog nekooperativnog stava vlasti prema zapadnim partnerima (uključujući misiju Europske unije za osposobljavanje (EUTM) u Maliju), regionalnim organizacijama i višedimenzionalnoj integriranoj misiji Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju (MINUSMA); |
| --- | --- |

L.

budući da se utjecaj Rusije u Africi povećao, posebno zbog širenja djelovanja skupine Wagner na tom kontinent; budući da skupina Wagner stječe snažno uporište u zemljama kao što su Mali i Srednjoafrička Republika; budući da je skupina Wagner navodno počinila zlodjela u Ukrajini, Maliju, Libiji, Siriji i Srednjoafričkoj Republici; budući da je to u Maliju još izraženije zbog nekooperativnog stava vlasti prema zapadnim partnerima (uključujući misiju Europske unije za osposobljavanje (EUTM) u Maliju), regionalnim organizacijama i višedimenzionalnoj integriranoj misiji Ujedinjenih naroda za stabilizaciju u Maliju (MINUSMA);

| M. | budući da fragmentacija industrije na nacionalnoj razini pri razvoju i nabavi europskih vojnih kapaciteta godišnje košta između 25 milijardi EUR i 100 milijardi EUR te ima znatan utjecaj na ukupnu konkurentnost obrambenog sektora; budući da su države članice 2020. zajednički nabavile samo oko 11 % svoje ukupne opreme, a 2021. godine 8 %, unatoč sufinanciranju iz programa koji se financiraju iz proračuna EU-a, kao što su Pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane (PADR) i Europski program industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP), te unatoč tome što su se obvezale na 35 % zajedničke nabave u području obrane; budući da se od 1999. do 2021. kombinirana potrošnja EU-a za obranu povećala za 20 % u usporedbi sa 66 % u Sjedinjenim Američkim Državama, 292 % u Rusiji i 592 % u Kini; budući da su se države članice dogovorile oko bolje i veće potrošnje za obranu, koja bi se prvenstveno trebala usmjeriti u inicijative suradnje i uskladiti s obvezama država EU-a koje su članice NATO-a u pogledu potrošnje za obranu; budući da EU treba dodatno poticati istraživanja, tehnološki razvoj i inovacije u području sigurnosti i obrane; budući da je ambicija EU-a da postane sposoban sigurnosni akter započela prije više od 20 godina, dok su rezultati u pogledu sposobnosti, interoperabilnosti i troškovno učinkovite suradnje i dalje prilično ograničeni unatoč uspostavi različitih struktura i procesa kao što su Europska obrambena agencija, plan za razvoj sposobnosti, stalna strukturirana suradnja (PESCO), Služba za vojno planiranje i provođenje (MPCC) i koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD); budući da je od 2017. pokrenut ukupno 61 projekt PESCO-a, pri čemu nijedan od njih nije postigao konkretne rezultate; budući da su Komisija i ESVD predložili uspostavu Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke nabave (EDIRPA), kratkoročnog instrumenta EU-a za poticanje zajedničke nabave kako bi se zadovoljile naše najkritičnije potrebe; budući da će se to, uz vlastita ulaganja država članica, dopuniti iznosom od 500 milijuna EUR iz proračuna EU-a; budući da se očekuje da Komisija 2023., nakon finalizacije EDIRPA-e, predstavi uredbu o uspostavi europskog programa ulaganja u obranu (EDIP) u kojoj će se utvrditi uvjeti za zajedničku nabavu država članica uz korištenje izuzeća od PDV-a i financijske potpore EU-a; budući da je obrana i dalje jedna od ključnih nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

M.

budući da fragmentacija industrije na nacionalnoj razini pri razvoju i nabavi europskih vojnih kapaciteta godišnje košta između 25 milijardi EUR i 100 milijardi EUR te ima znatan utjecaj na ukupnu konkurentnost obrambenog sektora; budući da su države članice 2020. zajednički nabavile samo oko 11 % svoje ukupne opreme, a 2021. godine 8 %, unatoč sufinanciranju iz programa koji se financiraju iz proračuna EU-a, kao što su Pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane (PADR) i Europski program industrijskog razvoja u području obrane (EDIDP), te unatoč tome što su se obvezale na 35 % zajedničke nabave u području obrane; budući da se od 1999. do 2021. kombinirana potrošnja EU-a za obranu povećala za 20 % u usporedbi sa 66 % u Sjedinjenim Američkim Državama, 292 % u Rusiji i 592 % u Kini; budući da su se države članice dogovorile oko bolje i veće potrošnje za obranu, koja bi se prvenstveno trebala usmjeriti u inicijative suradnje i uskladiti s obvezama država EU-a koje su članice NATO-a u pogledu potrošnje za obranu; budući da EU treba dodatno poticati istraživanja, tehnološki razvoj i inovacije u području sigurnosti i obrane; budući da je ambicija EU-a da postane sposoban sigurnosni akter započela prije više od 20 godina, dok su rezultati u pogledu sposobnosti, interoperabilnosti i troškovno učinkovite suradnje i dalje prilično ograničeni unatoč uspostavi različitih struktura i procesa kao što su Europska obrambena agencija, plan za razvoj sposobnosti, stalna strukturirana suradnja (PESCO), Služba za vojno planiranje i provođenje (MPCC) i koordinirano godišnje preispitivanje u području obrane (CARD); budući da je od 2017. pokrenut ukupno 61 projekt PESCO-a, pri čemu nijedan od njih nije postigao konkretne rezultate; budući da su Komisija i ESVD predložili uspostavu Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke nabave (EDIRPA), kratkoročnog instrumenta EU-a za poticanje zajedničke nabave kako bi se zadovoljile naše najkritičnije potrebe; budući da će se to, uz vlastita ulaganja država članica, dopuniti iznosom od 500 milijuna EUR iz proračuna EU-a; budući da se očekuje da Komisija 2023., nakon finalizacije EDIRPA-e, predstavi uredbu o uspostavi europskog programa ulaganja u obranu (EDIP) u kojoj će se utvrditi uvjeti za zajedničku nabavu država članica uz korištenje izuzeća od PDV-a i financijske potpore EU-a; budući da je obrana i dalje jedna od ključnih nadležnosti država članica;

| N. | budući da ZSOP trenutačno provodi 12 civilnih misija i osam vojnih operacija, s oko 5 000 članova osoblja raspoređenih na tri kontinenta; budući da od tih operacija samo tri imaju izvršni mandat (Atalanta, operacija pomorskih snaga Europske unije na Sredozemlju IRINI (EUNAVFOR MED IRINI), EUFOR Althea); budući da misije i operacije ZSOP-a karakterizira spor postupak donošenja odluka i prekomjerno mikroupravljanje od strane Vijeća, što dodatno otežava nedovoljna koordinacija između aktivnosti osposobljavanja i osiguravanja vojne opreme partnerima; budući da je ukupan broj osoblja koje su države članice rasporedile posljednjih godina u stalnom padu, a na misije i operacije kontinuirano negativno utječe činjenica da države članice ne ispunjavaju svoje obveze da osiguraju dovoljno vojnog ili civilnog osoblja; budući da takvi operativni propusti negativno utječu na ukupnu učinkovitost misija ZSOP-a; budući da misije i operacije ZSOP-a uvelike jačaju otpornost i stabilnost europskog susjedstva; budući da je pakt za civilni ZSOP ključan instrument za jačanje civilnog ZSOP-a; budući da su misije i operacije ZSOP-a EU-a često meta hibridnih prijetnji, uključujući dezinformacije, čime se ugrožava njihova učinkovitost u stabiliziranju zemlje u kojoj su raspoređene te se, umjesto toga, jačaju postojeće nestabilnosti od kojih korist imaju samo zlonamjerne treće zemlje; budući da je cilj misije EUFOR Althea zajamčiti primjenu Daytonskog sporazuma iz 1995. te da ta misija i dalje ima ključnu ulogu u sigurnosti i stabilnosti Bosne i Hercegovine i regije; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a produljilo mandat misije EUFOR Althea za još jednu godinu; budući da je nastavak operacije EUFOR Althea u najboljem interesu Bosne i Hercegovine i te regije; budući da misija EU-a za pomoć na granicama u Libiji i operacija EU NAVFOR MED IRINI doprinose održivom miru, sigurnosti i stabilnosti provedbom embarga na oružje koji je Libiji nametnulo Vijeće sigurnosti UN-a te suzbijanjem trgovine nezakonitim oružjem i ljudima; |
| --- | --- |

N.

budući da ZSOP trenutačno provodi 12 civilnih misija i osam vojnih operacija, s oko 5 000 članova osoblja raspoređenih na tri kontinenta; budući da od tih operacija samo tri imaju izvršni mandat (Atalanta, operacija pomorskih snaga Europske unije na Sredozemlju IRINI (EUNAVFOR MED IRINI), EUFOR Althea); budući da misije i operacije ZSOP-a karakterizira spor postupak donošenja odluka i prekomjerno mikroupravljanje od strane Vijeća, što dodatno otežava nedovoljna koordinacija između aktivnosti osposobljavanja i osiguravanja vojne opreme partnerima; budući da je ukupan broj osoblja koje su države članice rasporedile posljednjih godina u stalnom padu, a na misije i operacije kontinuirano negativno utječe činjenica da države članice ne ispunjavaju svoje obveze da osiguraju dovoljno vojnog ili civilnog osoblja; budući da takvi operativni propusti negativno utječu na ukupnu učinkovitost misija ZSOP-a; budući da misije i operacije ZSOP-a uvelike jačaju otpornost i stabilnost europskog susjedstva; budući da je pakt za civilni ZSOP ključan instrument za jačanje civilnog ZSOP-a; budući da su misije i operacije ZSOP-a EU-a često meta hibridnih prijetnji, uključujući dezinformacije, čime se ugrožava njihova učinkovitost u stabiliziranju zemlje u kojoj su raspoređene te se, umjesto toga, jačaju postojeće nestabilnosti od kojih korist imaju samo zlonamjerne treće zemlje; budući da je cilj misije EUFOR Althea zajamčiti primjenu Daytonskog sporazuma iz 1995. te da ta misija i dalje ima ključnu ulogu u sigurnosti i stabilnosti Bosne i Hercegovine i regije; budući da je Vijeće sigurnosti UN-a produljilo mandat misije EUFOR Althea za još jednu godinu; budući da je nastavak operacije EUFOR Althea u najboljem interesu Bosne i Hercegovine i te regije; budući da misija EU-a za pomoć na granicama u Libiji i operacija EU NAVFOR MED IRINI doprinose održivom miru, sigurnosti i stabilnosti provedbom embarga na oružje koji je Libiji nametnulo Vijeće sigurnosti UN-a te suzbijanjem trgovine nezakonitim oružjem i ljudima;

| O. | budući da sukobi nerazmjerno utječu na žene i djevojčice te, među ostalim, pojačavaju rodno uvjetovano nasilje, što je vidljivo i u neopravdanoj ruskoj ratnoj agresiji na Ukrajinu; budući da bi trebalo poticati i jačati sudjelovanje žena u mirovnim i vojnim operacijama; budući da žene čine 24 % sudionika u civilnim misijama ZSOP-a te samo 5 % u vojnim misijama i 6 % u vojnim operacijama (31); budući da je, s obzirom na važnost rodne ravnopravnosti i doprinosa žena mirovnim procesima, ključno uključiti rodnu perspektivu u sigurnosnu i obrambenu politiku EU-a; |
| --- | --- |

O.

budući da sukobi nerazmjerno utječu na žene i djevojčice te, među ostalim, pojačavaju rodno uvjetovano nasilje, što je vidljivo i u neopravdanoj ruskoj ratnoj agresiji na Ukrajinu; budući da bi trebalo poticati i jačati sudjelovanje žena u mirovnim i vojnim operacijama; budući da žene čine 24 % sudionika u civilnim misijama ZSOP-a te samo 5 % u vojnim misijama i 6 % u vojnim operacijama (31); budući da je, s obzirom na važnost rodne ravnopravnosti i doprinosa žena mirovnim procesima, ključno uključiti rodnu perspektivu u sigurnosnu i obrambenu politiku EU-a;

| P. | budući da su sigurnosna i obrambena partnerstva, kao i održiva suradnja u području sigurnosti i obrane, ključni instrumenti za podupiranje ambicije EU-a da postane globalni akter; budući da suradnja EU-a i NATO-a i druga partnerstva poput onih s UN-om, OESS-om, Sjedinjenim Državama, Ujedinjenom Kraljevinom, Kanadom, Norveškom, Ukrajinom, Gruzijom, zemljama zapadnog Balkana, Japanom, Australijom te s Afričkom unijom i određenim afričkim zemljama čine sastavni stup ZSOP-a; |
| --- | --- |

P.

budući da su sigurnosna i obrambena partnerstva, kao i održiva suradnja u području sigurnosti i obrane, ključni instrumenti za podupiranje ambicije EU-a da postane globalni akter; budući da suradnja EU-a i NATO-a i druga partnerstva poput onih s UN-om, OESS-om, Sjedinjenim Državama, Ujedinjenom Kraljevinom, Kanadom, Norveškom, Ukrajinom, Gruzijom, zemljama zapadnog Balkana, Japanom, Australijom te s Afričkom unijom i određenim afričkim zemljama čine sastavni stup ZSOP-a;

| Q. | budući da kulturna baština ima univerzalnu dimenziju kao svjedočanstvo povijesti neodvojivo od identiteta naroda te da je međunarodna zajednica mora zaštititi i očuvati za buduće naraštaje; budući da kulturna raznolikost ima važnu ulogu u poticanju sprečavanja sukoba, pomirenja i borbe protiv ekstremizma; |
| --- | --- |

Q.

budući da kulturna baština ima univerzalnu dimenziju kao svjedočanstvo povijesti neodvojivo od identiteta naroda te da je međunarodna zajednica mora zaštititi i očuvati za buduće naraštaje; budući da kulturna raznolikost ima važnu ulogu u poticanju sprečavanja sukoba, pomirenja i borbe protiv ekstremizma;

| R. | budući da su podaci i nove tehnologije kao što je umjetna inteligencija sve važniji za održavanje vojne konkurentnosti te se upotrebljavaju u razvoju novih ili poboljšanih vojnih kapaciteta kao što su kiberoružja koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, bespilotne letjelice i autonomno ili poluautonomno oružje i vozila te alati za obavještajnu i situacijsku informiranost te da svi oni imaju transformativan učinak na vojne operacije i strategiju; |
| --- | --- |

R.

budući da su podaci i nove tehnologije kao što je umjetna inteligencija sve važniji za održavanje vojne konkurentnosti te se upotrebljavaju u razvoju novih ili poboljšanih vojnih kapaciteta kao što su kiberoružja koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, bespilotne letjelice i autonomno ili poluautonomno oružje i vozila te alati za obavještajnu i situacijsku informiranost te da svi oni imaju transformativan učinak na vojne operacije i strategiju;

| S. | budući da aktivna uloga Parlamenta u oblikovanju politika ZSOP-a jača demokratske temelje EU-a; budući da Parlament može legitimno provoditi političku kontrolu i nadzor nad izvršnom vlašću na razini EU-a; budući da nedostaju službene nadzorne ovlasti u pogledu Europskog instrumenta mirovne pomoći i Europskog fonda za obranu; budući da je diplomacija Parlamenta dokazano i komplementarno sredstvo za poboljšanje strateške komunikacije te vidljivosti i učinkovitosti misija i operacija ZSOP-a; |
| --- | --- |

S.

budući da aktivna uloga Parlamenta u oblikovanju politika ZSOP-a jača demokratske temelje EU-a; budući da Parlament može legitimno provoditi političku kontrolu i nadzor nad izvršnom vlašću na razini EU-a; budući da nedostaju službene nadzorne ovlasti u pogledu Europskog instrumenta mirovne pomoći i Europskog fonda za obranu; budući da je diplomacija Parlamenta dokazano i komplementarno sredstvo za poboljšanje strateške komunikacije te vidljivosti i učinkovitosti misija i operacija ZSOP-a;

Iskorištavanje zamaha za jačanje ZSOP-a

| 1. | ističe dramatično pogoršanje europske sigurnosti koje je prouzročila neopravdana, neizazvana i nezakonita ratna agresija Rusije na Ukrajinu; naglašava da ta situacija zahtijeva od EU-a da pojača svoju stratešku autonomiju i zajedničke napore kako bi ostvario potrebne obrambene kapacitete i pokazao veću spremnost da nastavi djelovati ujedinjeno kako bi zajamčio sigurnost koju očekuju građani EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe dosad nezabilježen i ujedinjen odgovor EU-a na ruski rat protiv Ukrajine, uključujući opskrbu vojnom opremom u sklopu Europskog instrumenta mirovne pomoći; i dalje je predan pružanju potpore Ukrajini u obrani njezine teritorijalne cjelovitosti, suvereniteta i europskih vrijednosti; poziva EU da poveća i ubrza svoje napore te da Ukrajini pruži potrebnu financijsku, humanitarnu i vojnu pomoć i opremu, uključujući smrtonosnu opremu, a posebno teško naoružanje, među ostalim tenkove Leopard i moderne sustave zračne obrane, koji su potrebni za pobjedu u tom ratu; snažno pozdravlja odluku Vijeća da, nakon prethodnog poziva Parlamenta, uspostavi misiju vojne pomoći za potporu Ukrajini (EUMAM Ukraine) s ciljem jačanja vojnih sposobnosti ukrajinskih oružanih snaga za učinkovito provođenje vojnih operacija kako bi se Ukrajini omogućilo da brani svoju teritorijalnu cjelovitost unutar svojih međunarodno priznatih granica, učinkovito ostvari svoj suverenitet i zaštiti civile; poziva države članice da ubrzaju pružanje vojne pomoći Ukrajini, posebno nabavu oružja kao odgovor na jasno utvrđene potrebe; s tim u vezi poziva njemačkog kancelara Scholza da uspostavi europski konzorcij relevantnih europskih zemalja kako bi se bez daljnje odgode u Ukrajinu isporučili glavni borbeni tenkovi Leopard 2; poziva EU i njegove države članice da pomognu Ukrajini da poboljša svoju sposobnost da obnovi svoje snage i učinkovito provodi operacije kako bi pomogli toj zemlji da ponovno uspostavi svoju teritorijalnu cjelovitost i učinkovito ostvari suverenitet, zaštiti civile te odvrati Rusiju od vojnih ofenziva i odgovori na njih; poziva na uvođenje dodatnih sankcija protiv pojedinaca, subjekata i tijela odgovornih za razne zločine počinjene protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe potrebu za solidarnošću među državama članicama, posebno s onim državama koje su zbog svojega geografskog položaja izravno izložene raznim prijetnjama i izazovima na kopnu, moru i u zraku; u tom pogledu u potpunosti podržava napore za operacionalizaciju članka 42. stavka 7. UEU-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | najoštrije osuđuje rusko nezakonito pripojenje Krima i četiri ukrajinske oblasti Luhanska, Donecka, Zaporižje i Hersona te osuđuje ruske prijetnje da će koristiti nuklearno oružje; naglašava da je provedba mjera ograničavanja protiv Rusije i dalje jedan od ključnih elemenata paketa instrumenata EU-a za borbu protiv ruske vojne agresije na Ukrajinu; pozdravlja deveti paket mjera ograničavanja Komisije kao odgovor na nezakonite referendume organizirane u ukrajinskim regijama, mobilizaciju ruskih vojnih obveznika i Putinovu prijetnju da će koristiti nuklearno oružje te pozdravlja pripreme za deveti paket mjera; ističe da je nekažnjavanje nakon invazije na Gruziju 2008. jedan od čimbenika koji su omogućili rusku ratnu agresiju na Ukrajinu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apelira na EU i države članice da znatno smanje jaz između vojne pomoći koja je „obećana” Ukrajini i one koja joj je „pružena”; poziva ih da prevladaju politička uska grla koja ometaju isporuku projektila velikog dometa, tenkova i oklopnih vozila Ukrajini u dovoljnim količinama kako bi se podupro početak pojačanog protunapada; poziva EU i njegove partnere da u suradnji s Ukrajinom započnu srednjoročno i dugoročno planiranje kako bi procijenili mogući razvoj događaja na bojištu i predvidjeli potencijalnu potražnju za oružjem i streljivom, kao i smjer i opseg potencijalne pomoći; |
| --- | --- |

5.

| 6. | snažno pozdravlja nastavak važne vojne potpore za jačanje kapaciteta Ukrajine za zračnu obranu i pješaštvo; poziva članice EU-a i NATO-a da povećaju svoju vojnu pomoć, posebno isporukom potrebnog teškog naoružanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | duboko je šokiran činjenicom da je nekoliko ukrajinskih nuklearnih elektrana napadnuto i okupirano te da su u više navrata bile poprište neprijateljstava otkad je Rusija započela svoj nezakoniti agresivni rat na Ukrajinu; duboko je zabrinut zbog činjenice da ruske snage i dalje drže pod okupacijom nuklearnu elektranu Zaporižja (ZNPP), najveću nuklearnu elektranu u Europi, dok članovi njezina osoblja, od kojih su neki privremeno oteti, stalno rade pod pritiskom okupatorskih snaga; također je zabrinut zbog činjenice da je opskrba električnom energijom elektrane u više navrata prekinuta zbog borbi u elektrani i oko nje, zbog čega se znatno povećao rizik od nuklearne katastrofe; zahtijeva hitno povlačenje ruskog vojnog osoblja iz nuklearne elektrane Zaporižja i oko nje te stvaranje demilitarizirane zone oko elektrane jer smatra da bi borbe oko elektrane mogle dovesti do velike katastrofe s nezamislivim posljedicama; potiče EU da pomogne Međunarodnoj agenciji za atomsku energiju i drugim organizacijama da bez odgode provedu potrebne mjere nuklearne sigurnosti; poziva EU i njegove države članice da promiču potpunu i beziznimnu zabranu vojnih napada na nuklearna postrojenja ili iz njih, u skladu s međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU i države članice da razmotre rješenja za jačanje objekata za održavanje, servisiranje i popravak kako bi se povećala opskrba popravljenom vojnom opremom iz partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja nove inicijative EU-a za poboljšanje europske sigurnosti i obrane te kapaciteta država članica EU-a, posebno Deklaraciju iz Versaillesa, Strateški kompas i zajedničku komunikaciju o nedostacima u ulaganjima u obranu; pozdravlja Komisijin prijedlog uredbe o poticanju zajedničke nabave (EDIRPA) istodobno naglašavajući potrebu za dodjelom proračunskih sredstava, posebno preko država članica i njihovih povećanih proračuna za obranu; ističe da bi u budućim projektima zajedničke nabave trebalo razmotriti mogućnost jačanja uloga i odgovornosti Europske obrambene agencije; poziva na veću ambicioznost u pogledu rashoda za ulaganja u obranu i zajedničke nabave država članica; pozdravlja činjenicu da je Komisija najavila da će podnijeti Uredbu o europskom programu ulaganja u obranu (EDIP) nakon finalizacije EDIRPA-e 2023., čiji bi se proračun također trebao znatno povećati; ističe da te sastavnice predstavljaju važan korak prema europskoj obrambenoj uniji; poziva na povećanje mogućnosti financiranja europske obrambene industrije; pod uvjetom da se ulaže u projekte suradnje i stvara dodana vrijednost; pozdravlja stratešku europsku sigurnosnu inicijativu (SESI) Europske investicijske banke koja je najavljena 10. ožujka 2022., a čiji je cilj mobilizirati ulaganja u iznosu od 6 milijardi EUR za potporu europskim sigurnosnim i obrambenim sustavima s dvojnom namjenom te smatra da bi se u okviru nje trebale istražiti sve mogućnosti financiranja projekata suradnje europske obrambene industrije, među ostalim revizijom njezinih pravila; poziva na dodjelu odgovarajućih proračunskih sredstava svim europskim obrambenim instrumentima, posebno Europskom fondu za obranu, vojnoj mobilnosti, budućem Aktu o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke nabave (EDIRPA) i europskom programu ulaganja u obranu (EDIP) te stoga poziva na odgovarajući proračun za sve europske obrambene instrumente; ističe cilj NATO-a od 2 %, koji je ponovno potvrđen na sastanku na vrhu NATO-a u rujnu 2014. u Walesu, i pozdravlja činjenicu da se u posljednje vrijeme većina država članica NATO-a kreće prema tom cilju; koji bi se trebao smatrati minimalnim ciljem, ali unatoč najvećim sigurnosnim prijetnjama u posljednjih nekoliko desetljeća, dosad ga je ostvarilo samo nekoliko država u slučaju Europe, uglavnom one na istočnom krilu; ističe, međutim, da će s obzirom na trenutačnu razinu izazova biti potrebna daljnja ulaganja u obrambeni sektor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja novu ambiciju Strateškog kompasa da se Uniji pruži vizija, zajednička kultura strateške obrane i alati kako bi mogla učinkovito jamčiti sigurnost, kao i da se ojača sigurnost i obrana EU-a povećanjem njegove otpornosti, sposobnosti i reaktivnosti, čime bi se omogućilo da brzo reagira u obrani naših interesa, načela i vrijednosti te u zaštiti EU-a i njegovih građana; pozdravlja snažnu predanost Strateškog kompasa promicanju i unapređenju sigurnosti ljudi u cijelom ZSOP-u; podsjeća da Strateški kompas mora biti dinamičan proces koji se mora redovito ažurirati i prilagođavati na temelju zajedničke analize prijetnji; smatra da je Strateški kompas važan poticaj koji bi mogao pružiti potreban zamah prema istinskoj europskoj obrambenoj uniji, nadovezati se na integrirani pristup EU-a i omogućiti EU-u da djeluje kao sposoban sigurnosni akter i vjerodostojan partner; poziva na pravodobnu i operativnu provedbu oko 80 konkretnih mjera te na to da ih se redovito ažurira usporedno s ažuriranjem analize prijetnji EU-a; naglašava da će se tom zajedničkom analizom prijetnji ojačati strateška kultura EU-a te pružiti smjernice o određivanju prioriteta ciljeva politike i provedbi potrebnih prilagodbi u području sigurnosti i obrane; pozdravlja stavljanje posebnog naglaska na istočnoeuropske partnere u Strateškom kompasu i poziva EU da ojača sigurnosnu suradnju s Ukrajinom, Gruzijom i Republikom Moldovom, posebno u područjima kao što su kibersigurnost te suzbijanje hibridnih prijetnji i dezinformacija; napominje da je odgovor na nova vanjska sigurnosna pitanja s kojima se EU i njegove države članice suočavaju prije svega u potvrđivanju i provedbi kapaciteta na terenu koji će omogućiti poboljšanje procjene kriznih situacija, brže donošenje odluka i odlučnije djelovanje; poziva na trajnu političku volju svih država članica i institucija EU-a u tom procesu kako bi se osiguralo da je Unija spremna suočiti se sa širokim rasponom vojnih i nevojnih prijetnji; ponavlja poziv na tješnju suradnju s međunarodnim organizacijama, kao što su, među ostalim, UN, Afrička unija i njezine mirovne misije na zajedničkim forumima, te OESS u području sigurnosti; poziva ESVD da Pododboru za sigurnost i obranu podnosi redovita i sveobuhvatna izvješća o provedbi Strateškog kompasa; naglašava važnost smislenog sudjelovanja civilnog društva u oblikovanju ZSOP-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | snažno pozdravlja paket potpore u iznosu od 18 milijardi EUR koji je EU dogovorio u prosincu 2022. i smatra ga dokazom nepokolebljive potpore EU-a i njegovih država članica Ukrajini te snažnim znakom da će se ta potpora nastaviti sve dok je potrebna; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja znatnu upotrebu Europskog instrumenta mirovne pomoći tijekom 2022. za potporu partnerima u sprečavanju sukoba, očuvanju mira i jačanju međunarodne sigurnosti i stabilnosti; poziva države članice da povećaju proračun Europskog instrumenta mirovne pomoći kako bi se EU-u omogućilo da ojača otpornost i obrambene sposobnosti Ukrajine, Republike Moldove i Gruzije; podsjeća na potrebu za vojnom pomoći i isporukama oružja u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći kako bi se ispunili sve veći operativni zahtjevi ukrajinskih oružanih snaga uz istodobno potpuno poštovanje Zajedničkog stajališta EU-a o izvozu oružja, međunarodnog prava u području ljudskih prava i humanitarnog prava, kao i osiguravanje odgovarajuće transparentnosti i odgovornosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU da podrži načela Kijevskog sigurnosnog pakta kao trenutačno privremeno rješenje za sigurnost Ukrajine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja odluku Vijeća iz prosinca 2022. o povećanju proračuna Europskog instrumenta mirovne pomoći i poziva na njegovu brzu provedbu, ali naglašava da to povećanje vjerojatno neće biti dovoljno te stoga ponavlja da je potrebno dodatno povećati gornju granicu Europskog instrumenta mirovne pomoći i u sklopu njega stvoriti zasebnu omotnicu za Ukrajinu kojom će se zajamčiti odgovarajuća potpora toj zemlji; naglašava da je potrebno osigurati kontinuitet potpore koja se pruža afričkim partnerima, s obzirom na broj kriza s kojima se taj kontinent suočava, pri čemu se ne smiju zanemariti druge prioritetne regije, uključujući naše neposredno susjedstvo; poziva na znatno povećanje svih aspekata vojne potpore, uključujući osposobljavanje i razmjenu informacija s drugim posebno ranjivim zemljama kao što su Republika Moldova, Gruzija i zemlje zapadnog Balkana; poziva na to da sva potpora Europskog instrumenta mirovne pomoći za nabavu opreme također doprinese jačanju europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB) te da se, kada je to relevantno za europski suverenitet, ona provodi u koordinaciji sa svim partnerima EU-a, uključujući NATO, kako bi se povećala učinkovitost i izbjeglo nepotrebno udvostručavanje napora; ponavlja da Europski instrument mirovne pomoći također služi kao opcija financiranja zajedničkih troškova vojnih operacija u okviru ZSOP-a; slaže se sa Strateškim kompasom u pogledu toga da se opseg zajedničkih troškova može proširiti kako bi se omogućila veća upotreba Europskog instrumenta mirovne pomoći i potaknulo formiranje snaga za vojne misije i operacije ZSOP-a; poziva na učinkovitu procjenu provedbe mjera pomoći iz tog instrumenta i njihovog utjecaja na dinamiku sukoba u partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe važnost PESCO-a za poboljšanje obrambenih sposobnosti EU-a; žali zbog činjenice da države članice još uvijek ne iskorištavaju u potpunosti okvir PESCO-a i da napredak u provedbi još uvijek nije u skladu s očekivanjima; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da provedu temeljitu reviziju rezultata projekata u okviru PESCO-a i njihovih izgleda, što bi također trebalo uključivati mogućnost spajanja, pregrupiranja i čak zatvaranja projekata koji ne ostvaruju dovoljan napredak te preusmjeravanja napora prema malom broju prioritetnih projekata koji bi trebali dovesti do konkretnih mjera kako je navedeno u Strateškom kompasu; duboko žali zbog toga što Parlament nije u stanju provoditi odgovarajući nadzor nad projektima PESCO-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja važnost informiranosti o stanju i strateškog predviđanja utemeljenih na kapacitetima koji se zasnivaju na obavještajnim podacima u okviru Strateškog kompasa; naglašava važnost točnih i pravodobnih obavještajnih podataka za učinkovito donošenje odluka i upravljanje krizama u EU-u, kao i potrebu za znatnim poboljšanjem razmjene obavještajnih podataka i suradnje među državama članicama, među ostalim na razini Unije, te s partnerima istomišljenicima; poziva na to da se prema potrebi u okviru misija i operacija ZSOP-a osnuju obavještajne jedinice koje bi pružale informacije Obavještajnom i analitičkom centru EU-a (EU IntCen), EUMS-u, MPCC-u i CPCC-u; poziva sve misije i operacije u okviru ZSOP-a da poboljšaju svoju suradnju i razmjenu informacija s EU IntCen-om, EUMS-om, MPCC-om i CPCC-om; naglašava važnost sigurne komunikacije za pouzdanost obavještajnih podataka; poziva na to da se osigura da iz država članica u EU kontinuirano stižu obavještajni podaci o vanjskim i sigurnosnim pitanjima koja se javljaju izvan Unije; poziva na jačanje EU IntCen-a i Centra za odgovor na krize ESVD-a poboljšanjem njegovih resursa i kapaciteta u cilju sigurne razmjene obavještajnih podataka među državama članicama, oblikovanja zajedničke strateške kulture i pružanja strateških informacija za bolje predviđanje kriza unutar i izvan EU-a i odgovor na njih; prima na znanje važan rad Satelitskog centra Europske unije (EU SatCen) i naglašava da EU mora imati odgovarajuće resurse u području svemirskih snimaka i prikupljanja obavještajnih podataka, posebno kako bi se omogućilo satelitsko snimanje visoke rezolucije za potporu misijama i operacijama ZSOP-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je potrebno znatno ojačati usmjerenost društva na otpornost i pružanje odgovora na hibridne prijetnje; poziva na to da postojeći instrumenti Unije postanu operativni kako bi mogli učinkovitije doprinijeti sprečavanju i suzbijanju hibridnih prijetnji; pozdravlja zajedničku komunikaciju o politici kiberobrane EU-a i odluku o razvoju hibridnih instrumenata EU-a za koordinirani odgovor na hibridne kampanje; poziva EU i njegove države članice da poboljšaju svoje sposobnosti prepoznavanja hibridnih prijetnji; smatra da je potrebno dodatno razviti politiku i kapacitete EU-a u području kiberobrane, uključujući uspostavu timova za brzi odgovor na kiberincidente; naglašava potrebu za borbom protiv štetnih dezinformacija i propagande; ističe da je potrebno obratiti posebnu pozornost na imovinu, prostore i aktivnosti ESVD-a u inozemstvu te na sigurnost osoblja EU-a koje je u izaslanstvu u nedemokratskim zemljama s represivnim režimima; ponavlja da je hitno potrebno razviti njihove strateške komunikacijske sposobnosti, uključujući sigurne komunikacijske sustave i kapacitete za brzu reakciju; naglašava da je u suradnji s NATO-om potrebno pomoći partnerskim zemljama na zapadnom Balkanu i u Istočnom partnerstvu da se učinkovito bore protiv kibernapada i hibridnog ratovanja; naglašava da, kako bi se borio protiv sve većih prijetnji i porasta antieuropskog diskursa trećih zemalja, EU mora pojačati svoje napore u pružanju potpore, osposobljavanja i izgradnje kapaciteta s partnerskim zemljama istomišljenicama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na dodatnu potporu u osposobljavanju i izgradnji kapaciteta u upravljanju granicama i krizama za zemlje pogođene znatnim migracijskim tokovima, uključujući zemlje koje se suočavaju s priljevom ruskih državljana koji bježe iz Ruske Federacije kako ne bi bili mobilizirani, pri čemu je nužno u potpunosti poštovati njihova temeljna prava, posebno za države članice EU-a i zemlje na čijem se teritoriju odvijaju aktualne misije ili operacije ZSOP-a; naglašava da otpornost u digitalnom dobu ovisi i o smanjenju ovisnosti o ključnim materijalima kao što su rijetki zemni metali, ključnim komponentama kao što su čipovi te ključnim tehnologijama kao što su bespilotne letjelice i autonomna vojna oprema; ističe da se poluautonomne i autonomne bespilotne letjelice sve više upotrebljavaju i u vojnim operacijama i u održavanju i osiguravanju objekata ključne infrastrukture; duboko je zabrinut zbog njihove opskrbe i zlonamjernog korištenja; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da ovisnost o totalitarnim i autoritarnim režimima kada je riječ o ključnim sektorima, uključujući energetiku, predstavlja ozbiljan sigurnosni rizik za EU; poziva EU da smanjenje te ovisnosti postane jedan od prioriteta i da surađuje s našim demokratskim saveznicima kako bi se zajamčili sigurni i otporni lanci opskrbe; konstatira da postoji potreba za sveobuhvatnom procjenom i mjerama za jamčenje sigurnosti odobalnih naftnih i plinskih cjevovoda, kablova i druge strateške infrastrukture; poziva EU i njegove države članice da poduzmu odlučne mjere na energetskom tržištu EU-a kako bi se osigurala stabilna opskrba energijom; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da je ključnu europsku infrastrukturu i lance opskrbe, kao što su oni u energetskom, elektroenergetskom, komunikacijskom, prometnom ili industrijskom sektoru, potrebno zaštititi od sabotaže i vanjskog uplitanja te uspostaviti učinkovite sustave praćenja i nadzora; osuđuje navodnu sabotažu plinovoda Sjeverni tok u Baltičkom moru i poziva na provođenje temeljite istrage i razmjeran odgovor; naglašava važnost uključivanja zaštite podvodne infrastrukture, kao što su cjevovodi i svjetlovodni kabeli, kao jedan od prioriteta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja Plan za klimatske promjene i obranu, u kojem se klimatske promjene prepoznaju kao „multiplikator prijetnji koji bitno utječe na našu dugoročnu sigurnost” i u kojem se utvrđuju konkretne mjere za rješavanje sve važnije povezanosti klime i sigurnosti; preporučuje da se tijekom planiranja i provedbe misija i operacija ZSOP-a razmotre posljedice klimatskih promjena; ističe potrebu za povećanjem ulaganja u „zelenu” obranu, posebno tako da se veći udio vojnih i tehnoloških inovacija dvojne namjene namijeni ugljično neutralnim gorivima i pogonskim sustavima za vojne zrakoplove, brodove i druga vozila; naglašava da bi vanjsko djelovanje EU-a i oružane snage država članica trebali raditi na smanjenju vlastitog ugljičnog otiska kako bi se ublažio njihov utjecaj na klimatske promjene i okoliš; ponavlja svoj poziv EU-u da pri provedbi relevantnih fondova EU-a usvoji pristup koji bi obuhvaćao energetski, ugljični i ekološki otisak; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prima na znanje nove sigurnosne izazove na Arktiku uzrokovane promjenama u okolišu, sve većom militarizacijom i sve većim geopolitičkim interesom za tu regiju; ističe da je politiku EU-a za Arktik potrebno uključiti u ZSOP; naglašava da EU mora učinkovito surađivati s NATO-om, uključujući suradnju u pogledu informiranosti o stanju; naglašava da Arktik mora ostati područje mirne suradnje, uzimajući u obzir nove sigurnosne okolnosti koje su rezultat ruske ratne agresije na Ukrajinu, i upozorava na to da treba izbjegavati povećanu militarizaciju te regije; potiče države članice EU-a da PESCO koriste kao platformu za promicanje poboljšanog osposobljavanja i vježbi u području traganja i spašavanja na Arktiku, kao i boljeg upravljanja krizama u slučaju okolišnih katastrofa, kao što je izlijevanje nafte; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava potrebu za daljnjim jačanjem uloge EU-a kao globalnog pružatelja pomorske sigurnosti; pozdravlja reviziju strategije pomorske sigurnosti EU-a i naglašava potrebu da revidirana strategija bude usklađena sa Strateškim kompasom i da odražava nove mogućnosti i izazove; smatra da bi slične revizije trebalo provesti u pogledu drugih politika EU-a te stoga pozdravlja predstojeću komunikaciju o svemiru i ZSOP-u, koja se očekuje početkom 2023.; naglašava da, s obzirom na sve veće geopolitičke napetosti na moru, EU mora štititi slobodu plovidbe i osigurati učinkovit nadzor svojih vanjskih morskih granica kako bi se spriječile nezakonite aktivnosti; poziva države članice da jačaju svoje vojnopomorske sposobnosti s ciljem poboljšanja prisutnosti i vidljivosti EU-a u svjetskom pomorskom sektoru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uviđa važnost koordinirane pomorske prisutnosti kao ključnog alata za jačanje djelovanja EU-a u području pomorske sigurnosti diljem svijeta; ističe doprinos pilot-projekta koordinirane pomorske prisutnosti u Gvinejskom zaljevu smanjenju incidenata u području pomorske sigurnosti i pozdravlja njegovo produljenje do 2024.; pozdravlja proširenje koordinirane pomorske prisutnosti na sjeverozapad Indijskog oceana; naglašava važnost bliske suradnje i komplementarnog djelovanja s drugim operacijama ZSOP-a u toj regiji, uključujući, među ostalim, operaciju EU NAVFOR Atalanta; podržava vrijedan rad misija ZSOP-a EUBAM Libya i EU NAVFOR MED IRINI, koje doprinose održivom miru, sigurnosti i stabilnosti; i dalje posebno podupire temeljnu zadaću IRINI-ja u provedbi embarga na oružje koji je Libiji nametnuo UN; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava hitnu potrebu za znatnim povećanjem ulaganja u regionalnu i globalnu kontrolu oružja, neširenje oružja i razoružanje, posebno u multilateralne pristupe; naglašava potrebu za većom transparentnošću i konvergencijom na nacionalnoj i europskoj razini u pogledu izvoza oružja, posebno u očekivanju razdoblja povećane potrošnje u području obrane; ističe potrebu da države članice poštuju Zajedničko stajalište EU-a o izvozu oružja i priznaju svoje nadležnosti u svojim politikama nabave u području obrane; poziva države članice da se u potpunosti pridržavaju Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (32), kako je izmijenjeno Odlukom Vijeća (ZVSP)2019/1560 (33), te da strogo provedu četvrto mjerilo o regionalnoj stabilnosti i zaustave izdavanje dozvola za izvoz oružja ako postoji jasan rizik da bi predviđeni primatelj mogao agresivno koristiti oružje protiv druge zemlje općenito, a posebno protiv država članica; priznaje nadležnosti država članica u njihovim politikama javne nabave u području obrane; naglašava važnost temeljite procjene zahtjeva za odobrenje izvoza tehnologije i vojne opreme; žali zbog upotrebe ruskih hipersoničnih projektila u Ukrajini i smatra da bi EU trebao nastojati pomoći u sprečavanju međunarodne utrke u naoružanju hipersoničnim projektilima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na potrebu da se politike izvoza oružja definiraju kao dio sigurnosne politike i da se hitno uspostavi učinkovita politika izvoza oružja na razini EU-a kojom se jamči da države članice u potpunosti poštuju osam pravno obvezujućih kriterija za izvoz oružja, da njihov nacionalni izvoz ne potiče regionalne napetosti niti ugrožava sigurnost drugih država članica, saveznika, partnera ili EU-a u cjelini, istodobno u potpunosti podupirući legitimne sigurnosne i obrambene potrebe saveznika i partnerskih zemalja, posebno onih čija je teritorijalna cjelovitost prekršena i koje ostvaruju svoje pravo na samoobranu kako je utvrđeno u Povelji UN-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno potvrđuje svoju punu potporu predanosti EU-a i njegovih država članica Ugovoru o neširenju nuklearnog oružja (NPT); ustraje u tome da je potrebno osigurati da EU ima snažnu i konstruktivnu ulogu u razvoju i jačanju globalnih napora u pogledu neširenja oružja utemeljenih na pravilima; izražava duboku zabrinutost zbog toga što na Desetoj revizijskoj konferenciji stranaka Ugovora o NPT-u nije postignut nikakav rezultat zbog nespremnosti Rusije da se pridruži konsenzusu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | napominje da države članice mogu ocijeniti reformu postupka donošenja odluka radi iskorištavanja znatnog neiskorištenog potencijala u okviru Ugovorâ, posebno aktiviranjem članka 31. UEU-a kako bi se glasovanje kvalificiranom većinom proširilo na područja povezana sa ZSOP-om te potpunim iskorištavanjem prijelaznih klauzula i područja primjene članaka kojima se jačaju solidarnost i uzajamna pomoć EU-a u slučaju kriza; predlaže da se u slučaju ZSOP-a razmotre izmjene Ugovorâ o kojima će se raspravljati i o kojima će se odlučiti u okviru konvencije koja se nastavlja na Konferenciju o budućnosti Europe, a koja bi se trebala baviti: (1) prelaskom s jednoglasnog glasovanja na glasovanje kvalificiranom većinom za odluke Vijeća s vojnim implikacijama, uz iznimku klauzule o uzajamnoj obrani iz članka 42. stavka 7., o pitanjima obrane u situacijama u kojima se prijelazne klauzule ne primjenjuju, i to samo u slučaju slanja vojne opreme ili misija ZSOP-a koje ne uključuju izvršni mandat; (2) uvođenjem odredbi u članke 42. i 46. UEU-a kojima se omogućuje zajednička nabava obrambene opreme i drugi izdaci povezani sa sigurnošću iz proračuna Unije, kao i uspostava zajedničkih i trajno stacioniranih multinacionalnih vojnih jedinica, uključujući zapovjedne strukture, i (3) revizijom članka 346. UFEU-a kako bi se ograničile mogućnosti EUMS-a da odstupa od odredbi Direktive o javnoj nabavi te kako bi se uveo zahtjev opravdanja za takva odstupanja koji Komisija treba ocijeniti i priopćiti Parlamentu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da iskoriste puni potencijal odredbi Ugovora koje se odnose na ZSOP te da ozbiljno razmotre provedbene mehanizme za članak 44. UEU-a o povjeravanju provedbe zadaće ZSOP-a skupini država članica kako bi ZSOP postao fleksibilniji i učinkovitiji u tom području, zadržavajući pritom snažnu kolektivnu europsku dimenziju; naglašava važnost nastavka obavljanja vježbi; ističe važnost nastavka primjene članka 42. stavka 7. UEU-a o uzajamnoj pomoći u kratkom roku i pojašnjenja usklađenosti između tog teksta i članka 5. Sjevernoatlantskog ugovora, s obzirom na to da nisu sve države članice EU-a članice NATO-a; naglašava da uvjeti za aktivaciju članka 42. stavka 7. i aranžmani za pružanje potrebne pomoći nikada nisu jasno definirani; naglašava da bi se izmjenom Ugovora mogli definirati teroristički napadi, hibridni napadi, kampanje dezinformiranja i gospodarska prisila trećih zemalja kao elementi koji bi aktivirali članak 42. stavak 7. UEU-a; |
| --- | --- |

29.

Jačanje sposobnosti većom, zajedničkom i pametnijom potrošnjom

| 30. | pozdravlja ambiciju EU-a da ojača svoje vojne i civilne sposobnosti; naglašava da je potrebno u potpunosti i bolje iskoristiti inicijative i proračune EU-a, posebno predviđene uredbe o EDIRPA-i i EDIP-u, ERF-u, PESCO-u, CARD-u i vojnoj mobilnosti, kao i paktu za civilni ZSOP, kako bi se uklonili ključni nedostaci u kapacitetima i osigurala mogućnost brzog razmještaja oružanih snaga, nadopunile iscrpljene zalihe, smanjila rascjepkanost sektora nabave u području obrane, postigla potpuna interoperabilnost naših snaga, ojačali lanci opskrbe EDTIB-a isključivanjem državnih poduzeća iz država koje nisu partnerske države, a koje bi mogle predstavljati rizik za otpornost, inovativni karakter i konkurentnost EDTIB-a putem potencijalnih kontrola izvoza ili krađe intelektualnog vlasništva; poziva na maksimalnu dosljednost između tih inicijativa kako bi se spriječila preklapanja i zajamčila učinkovita javna ulaganja, posebno između projekata PESCO-a i EDF-a, za koje je potrebno pojasniti veze; pozdravlja akcijski plan o sinergijama između civilne, obrambene i svemirske industrije te poziva na jačanje njegove provedbe; potiče prijenos tehnologije iz obrambenog sektora u civilni sektor; poziva države članice da se u procesu jačanja vojnih sposobnosti EU-a usredotoče na potrebe vojnog osoblja i specijaliziranog osposobljavanja za rješavanje novih pitanja (npr. klimatskih promjena); naglašava da bi svaki napredak u tom ključnom području također ojačao europski stup u okviru NATO-a; smatra da je vrijedan doprinos oružanih snaga tijekom pandemije bolesti COVID-19 pokazao važnost upotrebe vojnih sredstava i sposobnosti država članica za potporu Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja najave država članica u pogledu planova ulaganja u obranu usmjerenih na vojnu nabavu i poboljšanje njihovih obrambenih snaga; nadovezujući se na model EDF-a i kako je istaknuto u Zajedničkoj komunikaciji o nedostacima ulaganja u obranu smatra da je ključno popuniti utvrđene nedostatke u ulaganjima u obranu, kao što su nadopuna zaliha, posebno zamjena sustavâ iz sovjetskog razdoblja, jačanje zračnih i raketnih obrambenih sustava, uključujući raspravu o izvedivosti protubalističkog raketnog štita na europskoj razini, i poziva na povezivanje s NATO-ovom inicijativom Sky Shield, operacionalizaciju „Eurodronea”, povećanje sposobnosti postojećih glavnih borbenih tenkova i oklopnih vozila, jačanje europskih kapaciteta za izgradnju brodova i pomorskih snaga, jačanje pomorske suradnje radi suzbijanja hibridnih prijetnji odobalnim kabelima i cjevovodima koji su ključni za europsku energetsku sigurnost i sigurnost povezivosti, poboljšanje sigurne satelitske povezivosti, ulaganje u industrijska partnerstva kojima se prednost daje suradnji s MSP-ovima i veća ulaganja u istraživanje i razvoj, uz istodobno doprinošenje snažnijem europskom ekosustavu kiberobrane i širenje programa vojne mobilnosti EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe potrebu da se inicijative za razvoj kapaciteta nadopune mehanizmima zajedničke nabave; naglašava da je zajednička nabava obrambenih proizvoda razvijenih i proizvedenih u Europi ključan alat za učinkovitu javnu potrošnju te stoga potiče države članice da se koriste EDIRPA-om za zajedničku nabavu obrambenih proizvoda i izbjegavanje tržišnog natjecanja, olakšavanje ušteda, jačanje EDTIB-a i promicanje interoperabilnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče države članice da se obvežu na znatno povećanje sredstava za predviđene zajedničke mehanizme javne nabave EU-a, kao što su EDIRPA i EDIP, osiguravanjem odgovarajućih financijskih sredstava i poduzimanjem brzih i temeljitih mjera u tom ključnom području uz istodobno jamčenje interoperabilnosti s NATO-om; smatra da bi pravila koja se primjenjuju na EDIRPA-u trebala biti slična onima koja su usvojena za Europski fond za obranu; podsjeća da bi financijska potpora koju pružaju EDIRPA i budući EDIP kao prioritet trebala koristiti europskoj industriji; poziva države članice da ga usvoje što je prije moguće nakon završetka pregovora između Parlamenta, Vijeća i Komisije; poziva Vijeće da mu pruži potrebnu financijsku potporu; smatra da bi pravila koja se primjenjuju na EDIRPA-u trebala biti slična onima usvojenima za Europski fond za obranu, koja su se pokazala vrijednima, posebno u pogledu sudjelovanja trećih zemalja; poziva države članice da rade na nabavi i razvoju obrambenih kapaciteta osmišljenih i proizvedenih unutar EU-a; smatra da izuzeće od PDV-a samo po sebi neće biti dovoljno kako bi budući EDIP bio odlučan u podupiranju EDTIB-a; poziva Komisiju da razmotri različite mehanizme financijskih poticaja za potporu EDTIB-u; snažno potiče potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da uspostave drugi izvanproračunski financijski instrument kojim bi se objedinili dijelovi nacionalnih proračuna za obranu i da hitno pristupe rješavanju pitanja cijelog životnog ciklusa vojnih kapaciteta na razini EU-a kako bi se osigurala njihova djelotvorna i učinkovita provedba, od zajedničkog istraživanja i razvoja te zajedničke nabave do zajedničkog održavanja, osposobljavanja i sigurnosti opskrbe; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava hitnu potrebu za uspostavom istinskog europskog tržišta obrambene opreme; naglašava potrebu za povećanom financijskom potporom za napore EU-a u području istraživanja i razvoja te proizvodnju u visokotehnološkim obrambenim sustavima koja bi inače bila preskupa za pojedinačne države članice kako bi se osiguralo da EDTIB ostane konkurentan, da može zadovoljiti stvarne potrebe, zahtjeve i sve veće ambicije oružanih snaga, prilagoditi se novim prijetnjama i smanjiti oslanjanje na strane aktere; ističe da bi, osim razvoja sposobnosti, ERF također trebao doprinijeti konsolidaciji EDTIB-a; poziva na evaluaciju ERF-a prije revizije VFO-a sredinom provedbenog razdoblja kako bi se, prema potrebi, ojačao njegov proračun; potiče uspostavu daljnjih inicijativa za povećanje sudjelovanja malih i srednjih poduzeća i inovacija u obrambenoj i vojnoj industriji; poziva na daljnji razvoj novih tehnologija kao što su umjetna inteligencija i kvantno računalstvo snažnim vezama između vojnih i civilnih inovacija; naglašava važnost smanjenja ovisnosti o ključnim tehnologijama i lancima vrijednosti kako bi EU mogao ostvariti bolje operativne sposobnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe pozitivne učinke ulaganja u obrambenu industriju u gospodarskom i tehnološkom smislu; poziva na veće i pametnije ulaganje u obranu kako bi se potaknula industrijska konsolidacija, uštede na troškovima i veća interoperabilnost; ponovno potvrđuje da djelovanje unutar okvira EU-a predstavlja način za smanjenje rascjepkanosti i izbjegavanje udvostručavanja; poziva na iskorištavanje sinergija s drugim financijskim instrumentima EU-a i olakšavanje pristupa privatnom financiranju za obrambenu industriju; podsjeća da su EDF i PESCO ključni za razvoj istinske europske obrambene unije jačanjem suradnje u području obrane među državama članicama; poziva na to da druge politike EU-a budu usklađene s naporima EU-a za jačanje obrambene industrije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva na hitnu reviziju VFO-a kako bi se osigurala potrebna sredstva za instrumente EU-a u području obrane; u tom kontekstu poziva na jačanje EDF-a; potiče EU da procijeni kada bi revizija VFO-a bila primjerena; naglašava da bi sve dodatne resurse dodijeljene za postizanje cilja NATO-a da se 2 % BDP-a troši na obranu trebale koordinirano i kooperativno koristiti članice EU-a u NATO-u; poziva na jačanje pristupa industrije privatnom financiranju kako bi se osiguralo da europska obrambena industrija ima dostatan pristup javnom i privatnom financiranju i ulaganjima na održivoj osnovi; poziva Komisiju da razmotri razvoj parametara za financijski proizvod čiji je cilj poduprijeti ulaganja u europsku sigurnost, uključujući mjere obrambene industrije; poziva na poticanje ulaganja u ključne sektore, kao što je kibertehnologija; |
| --- | --- |

36.

Jačanje misija i operacija ZSOP-a

| 37. | podržava reviziju i jačanje svih civilnih misija i vojnih operacija ZSOP-a kako bi ih se bolje uskladilo sa stvarnim potrebama dotičnih zemalja; podržava poboljšanje stvaranja snaga i izgradnje kapaciteta za sve misije i operacije ZSOP-a, posebno one na koje utječe pogoršanje prijetnji, pružajući im čvršće i fleksibilnije ovlasti, kao i potrebne resurse, osoblje, financiranje, osposobljavanje, alate za stratešku komunikaciju i opremu kako bi se ispunili zahtjevi koji proizlaze iz usmjerenijih ciljeva misija; prepoznaje potrebu za učinkovitim osposobljavanjem i operativnim kapacitetima kako bi se održao korak s okruženjem u kojem su prijetnje sve veće; naglašava da je potrebno ojačati njihovu otpornost i učinkovitost tako da im se omogući bolje rješavanje hibridnih sigurnosnih izazova, primjerice boljom koordinacijom s drugim akterima EU-a i agencijama za pravosuđe i unutarnje poslove, kao i partnerima istomišljenicima izvan EU-a, jačanjem strateške komunikacije i daljnjim ulaganjem u kapacitete za kiberobranu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da je važno da se intervencije ZSOP-a temelje na jasnom razumijevanju vrsta kriza i sukoba na koje EU nastoji odgovoriti civilnim i vojnim instrumentima, posebno kada druge strane nisu voljne ili sposobne intervenirati, ili u neprijateljskim ili nepogodnim okruženjima; podsjeća da svi angažmani EU-a moraju biti vjerodostojni u očima lokalnih i regionalnih vlasti, posebno s obzirom na to da su druge strane, često zloćudne, više nego voljne intervenirati kako bi iskoristile bilo kakav slobodan prostor; podsjeća da misije moraju posvetiti posebnu pozornost dinamici sukoba, pouzdanim postupcima procjene rizika i ublažavanja te da moraju uključivati praćenje i evaluaciju intervencija ZSOP-a koji se više temelje na učinku, kao i više mehanizama savjetovanja i povratnih informacija; naglašava posebnu potrebu za tim da vojne operacije imaju odredbe o vremenskom ograničenju kako bi se omogućila održiva izlazna strategija; napominje da od osam trenutačnih vojnih operacija samo tri imaju izvršni mandat; podsjeća na cjelokupni angažman EU-a u Sahelu i na Rogu Afrike u okviru šest civilnih misija i šest vojnih operacija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na donošenje novog pakta za civilni ZSOP do sredine 2023. kojim će se osigurati ciljevi u pogledu vrste, broja i veličine civilnih misija te poziva na uspostavu procesa razvoja civilnih kapaciteta do 2024., kako je utvrđeno u Strateškom kompasu; podsjeća da je ključno da se pakt za civilni ZSOP 2.0 usvoji tijekom prve polovice 2023. kako bi se osigurao kontinuitet u procesu razvoja civilnih kapaciteta; poziva ESVD da ponovno razmotri sporazume o sudjelovanju s trećim zemljama u cilju jačanja njihova sudjelovanja u misijama ZSOP-a; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je hitno potrebno uspostaviti Službu za vojno planiranje i provođenje (MPCC) kao preferiranu zapovjednu i nadzornu strukturu za vojne operacije EU-a, posebno u pogledu upotrebe budućih kapaciteta za brzo raspoređivanje (RDC); traži da se odmah postigne puna operativna sposobnost, u skladu sa zaključcima Vijeća od 19. studenog 2018., u kojima je predviđen rok do 2020.; traži i da se broj osoblja MPCC-a znatno poveća, odnosno na 250 članova osoblja; smatra da bi jedan od četiri postojeća nacionalna operativna stožera trebalo osmisliti kao zamjensku mogućnost; ponavlja svoj poziv da se omogući sigurna razmjena klasificiranih podataka, uključujući s državama članicama i misijama ili operacijama ZSOP-a; naglašava potrebu za tim da MPCC planira i provodi sve vojne misije s jasnim zapovjednim lancem te da mu se osigura potrebno osoblje, sredstva i infrastruktura; ističe da ruski agresivni rat protiv Ukrajine čini napredak u tom pogledu još hitnijim; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zabrinut je zbog sve većeg broja manipulacija informacijama, dezinformacija te hibridnih prijetnji i napada, posebno iz Rusije i Kine, ali i od strane drugih aktera, koji izravno utječu na nekoliko operativnih područja te misije i operacije ZSOP-a; naglašava potrebu za tim da EU poveća suradnju s partnerskim zemljama istomišljenicima te da s njima pruži potporu, osposobljavanje i izgradnju kapaciteta kako bi se suzbilo neprijateljsko manipuliranje informacijama i njihovo uplitanje; poziva ESVD da poduzme konkretne korake za potporu misijama i operacijama ZSOP-a za borbu protiv dezinformacija i propagande te za njihovo suzbijanje, kao i za jačanje kapaciteta odjela StratCom, uključujući njegove radne skupine; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zabrinut je zbog trajnog i strukturnog problema u osiguravanju dostatnog osoblja u misijama i operacijama ZSOP-a; snažno potiče države članice da poduzmu daljnje korake u vezi sa svojim odlukama o pokretanju misija i operacija tako što će osigurati potrebno osoblje; podsjeća da se u Strateškom kompasu ističe da misije i operacije ZSOP-a zahtijevaju bolje osposobljeno osoblje; snažno potiče države članice da ispune svoje obveze kako bi njihov stvarni angažman bio u skladu s njihovim ambicijama; potiče EU da osoblju koje sudjeluje u misijama i operacijama osigura odgovarajuću opremu i osposobljavanje; snažno potiče države članice da uzmu u obzir socijalna i radna prava vojnog osoblja kada su obučeni i raspoređeni zajedno u okviru EU-a; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva, s obzirom na njegovu važnost za sigurnosnu i obrambenu arhitekturu EU-a, na operacionalizaciju prijedloga potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o kapacitetu EU-a za brzo raspoređivanje (RDC) sadržanog u Strateškom kompasu, koji bi se trebao provesti što prije, a najkasnije do 2025., kako bi se osigurala sposobnost brzog i odlučnog odgovora tijekom kriza te služenja i zaštite građana, interesa i vrijednosti EU-a diljem svijeta; poziva države članice da se obvežu na znatno smanjenje kritičnih nedostataka u strateškim čimbenicima do 2025., posebno onih povezanih s kapacitetom EU-a za brzo raspoređivanje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava potrebu da rodna ravnopravnost i prava žena budu ključna sastavnica sigurnosnih i obrambenih mjera; oštro osuđuje ratne zločine počinjene nad civilnim stanovništvom, uključujući upotrebu seksualnog nasilja kao ratnog oružja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i države članice da ubrzaju provedbu rodno uvjetovanih obveza iz Strateškog kompasa kako bi se zajamčila učinkovita rodno osviještena politika; naglašava važnost mjera kibersigurnosti za praćenje i sprečavanje trgovine ženama koje su pogođene sukobom; potiče države članice da smanje prepreke za žene u pogledu ostvarivanja karijere u okviru njihovih obrambenih snaga; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da sudjelovanje žena u misijama i operacijama ZSOP-a doprinosi njihovoj učinkovitosti i da je pokretač vjerodostojnosti EU-a kao zagovornika jednakih prava muškaraca i žena diljem svijeta, podsjećajući na Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III (2020.-2024.), koji zahtijeva sustavnu integraciju rodne perspektive u sve politike i vanjska djelovanja EU-a, uključujući ZSOP; potiče ESVD da promiče povećanje broja žena u vojnim operacijama ZSOP-a te bolju rodnu ravnotežu u osoblju i vodstvu misija i operacija ZSOP-a; smatra da je pristup nulte tolerancije prema seksualnom i rodno uvjetovanom uznemiravanju i seksualnom iskorištavanju u svim misijama i operacijama ZSOP-a od ključne važnosti; naglašava važan rad savjetnika za rodna pitanja u misijama i operacijama ZSOP-a te potrebu za njihovim financiranjem; poziva na suradnju između misija i operacija ZSOP-a i Europskog instituta za ravnopravnost spolova; poziva ESVD da izvijesti Pododbor za sigurnost i obranu (SEDE) o svojem napretku u aktivnostima povezanima s rodom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prepoznaje važnu ulogu mladih i organizacija mladih u održavanju i promicanju mira i sigurnosti; poziva ESVD da se obveže na sustavniju integraciju mladih u svoj program za mlade, mir i sigurnost te na provođenje i usvajanje sveobuhvatnog strateškog okvira za provedbu programa za mlade, mir i sigurnost; poziva ESVD da uključi mlade kao partnere u osmišljavanje i provedbu napora za razoružanje, demobilizaciju i reintegraciju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pozdravlja pokretanje neizvršne misije ZSOP-a za vojnu pomoć Ukrajini (EUMAM Ukraine); očekuje da će omogućiti fleksibilno osposobljavanje ukrajinskih oružanih snaga strateškim savjetovanjem, neizvršnom potporom, izgradnjom kapaciteta i cjelokupnom vojnom potporom za borbu protiv ruske agresije i pomoć u oslobađanju okupiranih regija Ukrajine; smatra da će EUMAM biti učinkovit pod uvjetom da se ojača Služba za vojno planiranje i provođenje (MPCC) i da će moći izvršavati strateško zapovjedništvo i nadzor nad misijom; poziva ESVD da omogući sudjelovanje trećih zemalja u toj misiji; poziva države članice da pruže potrebnu potporu za njezinu provedbu; naglašava važnost slanja poruke ukrajinskom narodu da će EU ostati uz njega kroz čitavo razdoblje ruske agresije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pohvaljuje savjetodavnu misiju Europske unije za reformu sektora civilne sigurnosti u Ukrajini (EUAM Ukraine) i naglašava važnost njezina rada; prima na znanje njezine nove zadaće, koje uključuju pružanje potpore tijelima kaznenog progona kako bi se olakšao priljev izbjeglica iz Ukrajine u susjedne države članice, ulazak humanitarne pomoći u Ukrajinu te savjetovanje, osposobljavanje i potpora institucijama vladavine prava kako bi se olakšala istraga i kazneni progon međunarodnih zločina; poziva na reviziju i jačanje mandata misije Europske unije za pomoć na granici između Moldove i Ukrajine (EUBAM) kako bi se prilagodila novoj geopolitičkoj stvarnosti; poziva na jačanje osoblja, kapaciteta za odgovor, resursa i strateške komunikacije misija i operacija ZSOP-a u Bosni i Hercegovini, Ukrajini i Gruziji te na jačanje diplomatske prisutnosti EU-a u zemljama Istočnog partnerstva i na zapadnom Balkanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja suradnju između EU-a i NATO-a na zapadnom Balkanu, među ostalim putem operacija EUFOR Althea i KFOR; podsjeća da pouke iz obiju operacija donose znatnu vrijednost svim sadašnjim i budućim vojnim i civilnim misijama i operacijama ZSOP-a; poziva na jačanje EUFOR-a Althea u Bosni i Hercegovini u bliskoj suradnji s NATO-om i drugim saveznicima kako bi se zajamčila potrebna stabilnost za tu zemlju i cijelu regiju; pozdravlja nedvojbenu potporu EU-a produljenju mandata EUFOR-a Althea; ističe potrebu za bilateralnim jačanjem vojno-sigurnosne suradnje s Bosnom i Hercegovinom usporedno s okvirom EUFOR-a; |
| --- | --- |

50.

| 51. | naglašava potrebu za kontinuiranom bliskom suradnjom s afričkim i međunarodnim partnerima kako bi se osigurali zajednički napori za postizanje stabilizacije i razvoja, posebno uključujući Afričku uniju, Međuvladino tijelo za razvoj, UN i međunarodne financijske institucije, kao i druge ključne bilateralne i regionalne aktere; ističe globalnu predanost EU-a u Sahelu i Rogu Afrike u okviru osam civilnih misija (EUCAP Sahel Mali, EUCAP Sahel Niger, EUCAP Somalia) i vojnih misija (EUTM Mali, EUTM Somalia, EU NAVFOR ATALANTA, EU NAVFOR MED IRINI, EUMPM Niger); |
| --- | --- |

51.

| 52. | izražava duboku zabrinutost zbog razvoja događaja u regiji Sahel i nedavnih državnih udara koji su se tamo dogodili; ističe stratešku važnost te regije za EU; osuđuje sve veću prisutnost skupine Wagner koju podupire Kremlj u Sahelu i drugim dijelovima afričkog kontinenta; čvrsto vjeruje da je djelovanje te skupine u zapadnoj Africi u suprotnosti s ciljem uspostave mira, sigurnosti i stabilnosti u regiji; uviđa da razne međunarodne misije u Sahelu još nisu postigle svoj primarni cilj trajnog mira u regiji te da je stoga potreban proces promišljanja o mandatima i ulogama međunarodnih misija i politika; isto tako, zabrinut je zbog povećane prisutnosti i aktivnosti islamističkih terorističkih skupina, posebno Al Qaide, Daiša i al-Shabaaba na Bliskom istoku i u Africi; poziva na veće zajedničko djelovanje i usklađenost politika između različitih intervencija EU-a i partnera u Sahelu; žali zbog pogoršanja sigurnosnog okruženja u Maliju i pozdravlja odluku o obustavi cjelokupnog operativnog osposobljavanja i isporuke vojne opreme u tu zemlju; poziva EU i njegove države članice da pruže učinkovitu pomoć prilagođenu potrebama dotičnih zemalja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | smatra da se svakom međunarodnom sigurnosnom potporom u regiji mora dati prednost poboljšanju zaštite civila, ublažavanju dinamike sukoba i promicanju dobrog upravljanja sigurnosnim sektorom; naglašava potrebu za većom političkom suradnjom s relevantnim vladama u cilju osiguravanja veće transparentnosti, borbe protiv korupcije, poticanja uključivosti i suradnje s građanima kako bi se obuzdali sve češći oružani i etnički sukobi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pozdravlja produženje misija ZSOP-a EUCAP Sahel za dvije godine i ističe važnost koordinacije s misijom EUBAM Libya za razvoj graničnih kapaciteta država Sahela pod vodstvom EU-a; poziva EU i UN da ulože zajedničke napore u rješavanje destabilizacije i nasilja u Maliju te da surađuju s lokalnim snagama u promicanju stabilnosti i sigurnosti; prima na znanje proširenje i preusmjeravanje misija EUAM i EUTM u Srednjoafričkoj Republici te je i dalje vrlo zabrinut zbog kontinuiranog pogoršanja političke i sigurnosne situacije u toj zemlji; pozdravlja napredak koji je misija EUTM Mozambique već ostvarila i poziva ESVD da razmotri isporuku smrtonosnog oružja u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći snagama Mozambika te da ubrza isporuku opreme; poziva na opsežnu javnu raspravu o angažmanu EU-a u Mozambiku i na javnu raspravu o tome kako bi mogao izgledati smisleni integrirani pristup kojim bi se nastojali ukloniti temeljni uzroci nemira u pokrajini Cabo Delgado; podsjeća na izvješća o sustavnim i nasilnim napadima sigurnosnih snaga na velike dijelove lokalnog stanovništva, prisilnim migracijama koje provode sigurnosne snage, visokim razinama nejednakosti, zanemarivanju regija od strane središnje države, sukobima oko prirodnih resursa, visokim razinama korupcije i kršenju različitih prava; podržava reformu oružanih snaga Mozambika i ističe potrebu za integriranim pristupom krizi u Cabu Delgadu; pozdravlja pomoć koju Europski instrument mirovne pomoći pruža nigerskim oružanim snagama i naglašava potrebu za pružanjem vojne potpore Nigeru u okviru ZSOP-a; poziva Vijeće da ojača koordinirane pomorske operacije u Gvinejskom zaljevu; poziva na produljenje mandata misije EU NAVFOR Atalanta, koji istječe krajem 2022., radi daljnjeg suzbijanja piratstva; |
| --- | --- |

54.

| 55. | žali zbog sve neadekvatnijih misija EUTM namijenjenih suočavanju sa sigurnosnim izazovima sahelskih i srednjoafričkih zemalja (Mali i Srednjoafrička Republika); poziva na temeljitu reviziju ciljeva i vodećih načela misija EUTM; smatra da bi trebalo proširiti mandat misija EUTM, prije svega na popratne mjere, kako bi se savjetnicima EU-a na terenu omogućilo da što točnije provjere jesu li programi osposobljavanja pravilno provedeni i jesu li usklađeni s operativnim potrebama lokalnih oružanih snaga; ističe dodanu vrijednost savjetodavnih misija za zapovjedne strukture misije i u skladu s time potiče sudjelovanje država članica u misijama EUTM, posebno u savjetodavnom svojstvu u kojem bi novi časnici omogućili pružanje znatne potpore za provedbu operacija i multilateralnu vojnu pomoć; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja odluku Vijeća o uspostavi misije za vojno partnerstvo za potporu Nigeru (EUMPM Niger), čiji je cilj poboljšati sposobnost oružanih snaga Nigera da ograniče prijetnje zemlji, zaštite stanovništvo u zemlji te osiguraju sigurno i zaštićeno okruženje, u skladu s pravom o ljudskim pravima i međunarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kad je riječ o pomorskoj komponenti vojne operacije EU-a na Sredozemlju (IRINI) ističe međunarodne obveze u pogledu traganja i spašavanja osoba u nevolji na moru; poziva države članice da zajamče da IRINI djeluje potpuno u skladu s pomorskim pravom, posebno s obvezama koje se odnose na traganje i spašavanje; ponovno ističe veliku zabrinutost zbog sudbine migranata, tražitelja azila i izbjeglica u Libiji, čija se ionako dramatična situacija i dalje pogoršava; poziva libijske vlasti i paravojne postrojbe da zatvore objekte za zadržavanje migranata; žali zbog mogućnosti povlačenja brodova iz bilo kojeg područja sa znatnim brojem migranata; zahtijeva pojašnjenje predviđenog postupka donošenja odluka i modaliteta za sve buduće odluke povezane s takozvanim „učinkom faktora privlačenja”, za koji trenutačno nema nikakvih znanstvenih dokaza; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponavlja poziv da EU u potpunosti iskoristi svoj položaj i ugled vjerodostojnog i autonomnog globalnog aktera u indo-pacifičkoj regiji u borbi za mir u uvjetima sve većeg geopolitičkog natjecanja među globalnim i regionalnim silama u toj regiji; podsjeća na to da dodana vrijednost angažmana EU-a u indo-pacifičkoj regiji proistječe iz širokog raspona njegovih mjera civilne i vojne pomoći, uključujući razvijene nevojne doprinose; |
| --- | --- |

58.

| 59. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog brzog povećanja vojne prisutnosti Kine u Južnokineskom moru, kao i zbog kontinuiranog vojnog pritiska, vježbi napada, narušavanja zračnog prostora i drugih vojnih aktivnosti „sive zone”, uključujući kibernetičke i dezinformacijske kampanje protiv Tajvana; potiče Kinu da zaustavi sve te mjere koje predstavljaju prijetnju stabilnosti cijele regije i općenito izravno utječu na europsku sigurnost i blagostanje; ponavlja svoju potporu suradnji između EU-a i Tajvana; |
| --- | --- |

59.

| 60. | snažno pozdravlja robusno upućivanje na suradnju EU-a u nedavnom ažuriranju nacionalne sigurnosne strategije Japana i u strategiji za indopacifičku regiju Južne Koreje; ponovno naglašava snažno partnerstvo s Japanom i Južnom Korejom te poziva EU da dodatno produbi svoju vojnu i obrambenu suradnju s ta dva ključna partnera; |
| --- | --- |

60.

| 61. | snažno osuđuje brojna testiranja projektila koja je Sjeverna Koreja provela 2022. i naglašava da međunarodna zajednica treba pojačati napore kako bi zaustavila Sjevernu Koreju i spriječila ju da 2023. provede još jedan nuklearni pokus, što bi predstavljalo ozbiljnu eskalaciju i prijetnju regionalnoj i globalnoj sigurnosti; ističe posebnu odgovornost Kine i Rusije kad je riječ o Sjevernoj Koreji te ih poziva da iskoriste svoj utjecaj kako bi spriječile svaku daljnju eskalaciju; |
| --- | --- |

61.

| 62. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što je Sjeverna Koreja isporučila oružje skupini Wagner i naglašava da to dodatno ističe potrebu da se EU i njegove države članice usredotoče ne samo na Korejski poluotok nego i na indopacifičku regiju u cjelini; |
| --- | --- |

62.

| 63. | oštro osuđuje Iran jer Rusiju opskrbljuje bespilotnim letjelicama i projektilima koji se koriste u nezakonitom ratu protiv Ukrajine te podsjeća da time krši Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a 2231(2015); pozdravlja odluku Vijeća od 12. prosinca 2022. o donošenju dodatnih sankcija protiv Irana zbog kontinuiranog kršenja ljudskih prava vlastitog naroda, kao i zbog njegove aktivne potpore Rusiji, koja se koristi protiv ukrajinskog naroda; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Vijeće i ESVD da komponentu zaštite kulturne baštine uključe u svoje misije i operacije ZSOP-a u cilju pružanja pomoći i edukacije lokalnim partnerima u pogledu suočavanja sa sigurnosnim izazovima povezanima s očuvanjem i zaštitom kulturne baštine; poziva EU da se uhvati u koštac sa sustavnim i sve brojnijim prijetnjama zaštiti i očuvanju kulturne baštine te da suzbije krijumčarenje kulturnih artefakata, posebno u područjima sukoba; napominje da uskraćivanje kulturne baštine i negiranje povijesnih korijena predmetna društva čini podložnijima radikalizaciji; poziva EU da razvije sveobuhvatnu strategiju za suzbijanje takvih prijetnji; podsjeća da je misija EUAM Iraq jedina misija ZSOP-a koja ima komponentu zaštite kulturne baštine; očekuje od misije EUAM Iraq da u potpunosti ispuni sve dimenzije svojeg mandata, uključujući zaštitu kulturne baštine i borbu protiv trgovanja artefaktima; poziva na to da se takve odredbe općenito primjenjuju na sve mandate misija ili operacija ZSOP-a; |
| --- | --- |

64.

Sistematizacija partnerstava u području sigurnosti i obrane

| 65. | poziva, kad je to strateški važno, na jačanje partnerstava u području sigurnosti i obrane s partnerima sličnih stavova diljem svijeta kako bi se dosegla razina ambicije EU-a kao pružatelja sigurnosti; smatra da je ključno sustavnije uključiti sigurnosna i obrambena pitanja u političke dijaloge EU-a s partnerima sličnih stavova; pozdravlja planove za sazivanje prvog Foruma za partnerstvo EU-a u području sigurnosti i obrane; poziva na odlučniji, ujedinjeniji i dosljedniji stav prema nedemokratskim državama koje ugrožavaju europsku sigurnost i međunarodni poredak; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ističe temeljne zajedničke demokratske vrijednosti EU-a i NATO-a; poziva na produbljivanje odnosa EU-a i NATO-a na temelju načela uključivosti, uzajamnosti, međusobne otvorenosti i transparentnosti, u skladu s autonomijom odlučivanja i postupcima naših organizacija te ne dovodeći u pitanje poseban karakter sigurnosne i obrambene politike bilo koje od naših članica; pozdravlja treću zajedničku izjavu EU-a i NATO-a te naglašava važnost daljnjih koraka za produbljivanje tog partnerstva, te na konkretne korake za daljnje jačanje suradnje, posebno u području vojne mobilnosti, infrastrukture s dvojnom namjenom i otpornosti, kao i pojačanih zajedničkih vježbi; naglašava potrebu za snažnim unapređenjem strateškog partnerstva s NATO-om kako bi se ono temeljilo na jačanju političkog jedinstva i solidarnosti te intenzivnijem političkom dijalogu o svim aspektima zajedničkih izazova i strateški relevantnih pitanja, uključujući izazove povezane s klimatskim promjenama i brzom digitalizacijom; potiče koordinirane operativne odgovore u okviru mehanizama za sprečavanje sukoba i upravljanje krizama kako bi se suzbile nove zajedničke prijetnje u zemljopisnim zonama i područjima od zajedničkog interesa; ističe da razvoj kapaciteta EU-a također jača europski stup unutar NATO-a i u skladu s time doprinosi transatlantskoj sigurnosti; sa zabrinutošću prima na znanje dugotrajna razdoblja duboke napetosti između država članica EU-a i Turske, saveznika NATO-a, koja ometaju suradnju između EU-a i NATO-a; |
| --- | --- |

66.

| 67. | iako prepoznaje važnost i potencijal strateškog partnerstva s Turskom, žali zbog sveukupne destabilizirajuće uloge Turske u mnogim područjima u EU-u i njegovu susjedstvu, koja predstavlja prijetnju za mir, sigurnost i stabilnost u regiji; iznimno je zabrinut zbog nezakonitih aktivnosti i prijetnji vojnim djelovanjem protiv država članica, prije svega Grčke i Cipra, koje provodi Turska u istočnom Sredozemlju te ih oštro osuđuje; izražava žaljenje zbog činjenice da, unatoč naporima koji se ulažu u deeskalaciju sukoba, Turska nastavlja s jednostranim provokativnim djelovanjima i nepoštovanjem Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a o embargu na oružje nametnutom Libiji u pogledu operacije IRINI, čime krši međunarodno pravo i suverena prava država članica EU-a u tom području; ponavlja da EU osuđuje potpisivanje dvaju memoranduma o razumijevanju između Turske i Libije o sveobuhvatnoj sigurnosnoj i vojnoj suradnji te o razgraničenju pomorskih zona, kojima se krši međunarodno pravo; ponovno ističe spremnost EU-a da upotrijebi sve instrumente i mogućnosti koji su mu na raspolaganju, uključujući one iz članka 29. UEU-a i članka 215. UFEU-a, kako bi obranio svoje interese i interese svojih država članica te održao regionalnu stabilnost; napominje da je Turska sve prisutnija u područjima u kojima EU ima ključne sigurnosne interese i misije ZSOP-a te poziva Tursku da se suzdrži od ugrožavanja interesa i misija EU-a u tim područjima; ponavlja svoj poziv Turskoj da se uskladi sa sankcijama EU-a protiv Rusije; poziva države članice da se u potpunosti pridržavaju Zajedničkog stajališta 2008/944/ZVSP u vezi s Turskom, uključujući strogu primjenu kriterija 4. o regionalnoj stabilnosti; |
| --- | --- |

67.

| 68. | snažno podupire politiku otvorenih vrata NATO-a; naglašava važnost pristupanja Finske i Švedske NATO-u jer bi se time unaprijedila sigurnost kako EU-a tako i saveznika NATO-a; pozdravlja brzu ratifikaciju protokola o pristupanju Finske i Švedske NATO-u od strane većine saveznika NATO-a te žali zbog toga što Turska još nije ratificirala zahtjeve Švedske i Finske za pristupanje NATO-u; naglašava potrebu za rješavanjem sigurnosnih i obrambenih pitanja država članica koje nisu članice NATO-a; poziva EU i NATO da ojačaju suradnju u području podupiranja izgradnje kapaciteta naših partnera; |
| --- | --- |

68.

| 69. | smatra da su sinergije i usklađenost s provedbom strateškog koncepta NATO-a ključne, posebno kad je riječ o suzbijanju ruske agresije na Ukrajinu i borbi protiv Lukašenkova režima u Bjelarusu koji ju podupire, suočavanju s izazovima koje predstavlja kineska politika prisile, širenju zlonamjernih dezinformacija te kiberobrani, hibridnim prijetnjama i potpori partnerima; |
| --- | --- |

69.

| 70. | naglašava da je razvoj dosljednih, komplementarnih i interoperabilnih obrambenih sposobnosti važan za unapređenje sigurnosti euroatlantskog područja u skladu s načelom jedinstva snaga; poziva EU i NATO da zadrže globalno tehnološko vodstvo u području vojnih sposobnosti; ističe da je potrebno osigurati usklađenost rezultata postupaka planiranja razvoja sposobnosti EU-a i NATO-a; naglašava potrebu da EU razvije vlastite obrambene kapacitete i stratešku autonomiju kako bi se povećala i sposobnost EU-a da bude snažniji partner svojim saveznicima; poziva države članice EU-a i NATO-a da povećaju svoje vojne proračune na najmanje 2 % BDP-a u skladu sa smjernicama NATO-a; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja sudjelovanje SAD-a, Kanade i Norveške u projektu PESCO-a „Vojna mobilnost”, koji je ključan za obranu Europe i važan za usklađivanje napora koje EU i NATO ulažu u olakšavanje kretanja vojnih snaga; podsjeća, međutim, da se o sudjelovanju trećih zemalja u pojedinačnim projektima PESCO-a mora odlučivati na pojedinačnoj osnovi kad je takvo sudjelovanje u strateškom interesu EU-a; pozdravlja nedavni zahtjev Ujedinjene Kraljevine za pristupanje projektu „Vojna mobilnost” u okviru PESCO-a; podsjeća države članice sudionice PESCO-a na potrebu za brzom provedbom njihovih operativnih i suradničkih obveza; pozdravlja strukturirani dijalog EU-a i NATO-a o vojnoj mobilnosti; pozdravlja Akcijski plan za vojnu mobilnost 2.0 koji su 10. studenoga 2022. predstavili Komisija i potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te poziva na njegovu brzu provedbu u sinergiji s projektom „Vojna mobilnost” u okviru PESCO-a; poziva na jačanje Instrumenta za povezivanje Europe u pogledu projekata vojne mobilnosti; poziva države članice da rade na pojednostavljenju i usklađivanju postupaka za vojnu mobilnost i da skrate rokove za izdavanje odobrenja kako bi se državama članicama EU-a omogućilo brže djelovanje i povećala učinkovitost odgovora; naglašava da se novim Akcijskim planom za vojnu mobilnost mora osigurati da se zahtjevi u području infrastrukture, otpornosti i logistike ocjenjuju iz perspektive vojne strategije; ističe potrebu za dodatnim financiranjem te vodeće inicijative za suradnju EU-a i NATO-a; poziva EU da razmotri mogućnost pozivanja Ukrajine, Gruzije i Republike Moldove da sudjeluju u projektima PESCO-a kao što je „Vojna mobilnost”; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ističe važnost bliskog odnosa EU-a sa Sjedinjenim Američkim Državama koji se temelji na zajedničkim vrijednostima demokracije, slobode i vladavine prava; cijeni predanost Sjedinjenih Američkih Država i trenutačne vlade teritorijalnoj obrani Europe i njihov angažman u tom pogledu, posebno s obzirom na rusku ratnu agresiju na Ukrajinu koja prijeti cijelom kontinentu; prima na znanje da se Sjedinjene Američke Države također suočavaju s izazovom suprotstavljanja sve većoj vojnoj snazi Kine u indo-pacifičkoj regiji i naglašava da države članice EU-a moraju pojačati svoje napore za poboljšanje europskih obrambenih kapaciteta da bi se dugoročno otvorio put za preusmjeravanje opterećenja, pri čemu EU preuzima veću odgovornost za svoju obranu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pozdravlja dijalog EU-a i SAD-a o sigurnosti i obrani kao važan korak u bližoj transatlantskoj suradnji; potiče potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije da u tom dijalogu posebnu pozornost posveti sigurnosti u istočnom i južnom susjedstvu, da u raspravu uključi područja kao što su zajedničke inicijative za sigurnost i obranu, misije i operacije ZSOP-a, razoružanje i neširenje oružja, borba protiv terorizma, poboljšanje razmjene informacija među obavještajnim službama, utjecaj disruptivnih tehnologija, klimatske promjene, hibridne prijetnje, kiberobrana, vojna mobilnost, upravljanje krizama i odnos sa strateškim konkurentima; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ponavlja svoj poziv za institucionaliziranom suradnjom s Ujedinjenom Kraljevinom u području sigurnosti i obrane; potiče Ujedinjenu Kraljevinu da ozbiljno surađuje s EU-om u rješavanju gorućih strateških izazova kako bi se osigurala komplementarnost i sinergija djelovanja; potiče potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da na ad hoc osnovi poziva Ujedinjenu Kraljevinu na neformalne sastanke ministara vanjskih poslova (i obrane) u Vijeću radi razmjene mišljenja o pitanjima od zajedničkog interesa, uz potpunu zaštitu autonomije EU-a u donošenju odluka; ističe da usporedni projekti razvoja budućih zračnih borbenih sustava predstavljaju neučinkovito korištenje resursa te stoga preporučuje da se dva relevantna projekta spoje; pozdravlja potporu Ujedinjene Kraljevine Ukrajini; |
| --- | --- |

74.

| 75. | izražava snažnu zabrinutost zbog sve veće nestabilnosti našeg susjedstva, koja je često rezultat namjernog djelovanja zlonamjernih aktera koji različitim djelovanjem oslabljuju demokratske reforme kako bi se u konačnici oslabio EU; naglašava da je sigurnost EU-a usko povezana sa sigurnošću naših neposrednih susjeda u istočnom i južnom susjedstvu EU-a, kao i na zapadnom Balkanu; poziva na produbljivanje vojne i sigurnosne suradnje sa zemljama Istočnog partnerstva sličnih nazora, među ostalim jačanjem sigurnosne dimenzije Istočnog partnerstva, te na jačanje dijaloga o sigurnosnoj i obrambenoj politici, posebno s Ukrajinom, Gruzijom i Republikom Moldovom; poziva na pojačanu suradnju u području sigurnosti i obrane s partnerima u južnom susjedstvu; poziva EU da preuzme važnu ulogu na Sredozemlju i postane akter sposoban zajamčiti stabilnost te regije, među ostalim u pogledu energetske sigurnosti; poziva na jačanje suradnje s partnerskim zemljama na Sredozemlju kako bi se suzbili ekstremizam i terorizam, trgovanje ljudima i nezakonito trgovanje oružjem; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva na jačanje suradnje EU-a i NATO-a na istočnom krilu Saveza i na veću prisutnost europskog vojnog osoblja u Crnom moru; smatra da je ključno prepoznati i iskoristiti strateški položaj Crnog mora u kontekstu ruskog rata u Ukrajini te povećati ulaganja u europske vojne projekte u regiji, među ostalim u pogledu modernizacije i jačanja vojne industrije i infrastrukture; |
| --- | --- |

76.

| 77. | izražava duboku zabrinutost zbog sve većih napetosti i opetovanih izbijanja neprijateljstava Azerbajdžana i Armenije, pri čemu je Armenija napadnuta unutar svojih međunarodno priznatih granica, a Rusija nije odigrala stabilizirajuću ulogu; potiče potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da se u potpunosti uključi u napore za održavanje prekida vatre; pozdravlja osnivanje civilnog kapaciteta EU-a za praćenje u Armeniji i raspoređivanje prijelaznog tima za pomoć pri planiranju kako bi se povećala razina osviještenosti EU-a o sigurnosnoj situaciji te kako bi se doprinijelo planiranju i pripremi moguće civilne misije ZSOP-a u toj zemlji; |
| --- | --- |

77.

| 78. | naglašava da Rusija još uvijek ne poštuje u potpunosti Sporazum o prekidu vatre između Gruzije i Rusije sklopljen 12. kolovoza 2008. uz posredovanje EU-a; oštro osuđuje nezakonitu vojnu prisutnost Rusije u gruzijskim regijama Abhaziji i Chinvali/Južnoj Osetiji te njihovu okupaciju; poziva ESVD da pripremi detaljno izvješće o kršenju Sporazuma o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. za koji EU kao posrednik snosi posebnu odgovornost, da utvrdi i jasno priopći odredbe koje Ruska Federacija još nije ispunila te da podnese preporuke kojima bi se Ruska Federacija mogla potaknuti na to da ispuni svoje međunarodne obveze, posebno da povuče svoje vojne snage s okupiranih teritorija Gruzije i omogući uspostavu međunarodnog sigurnosnog mehanizma na tim teritorijima kako bi se promatračkoj misiji EU-a (EUMM) omogućio neometan pristup cijelom teritoriju Gruzije u skladu s njegovim mandatom; |
| --- | --- |

78.

| 79. | naglašava važnost podrobnog usklađivanja zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja za pristupanje EU-u sa stajalištima u okviru ZVSP-a; u pogledu zapadnog Balkana skreće pozornost na odnos Srbije s Rusijom i njezin izostanak osude neopravdanog i nezakonitog djelovanja Rusije protiv Ukrajine te na posljedice tog odnosa na zapadnom Balkanu; poziva na jaču vojno-sigurnosnu suradnju, uključujući civilnu / vojnu te policijsku / vojnu sigurnost, sa zemljama zapadnog Balkana sličnih nazora, posebno u područjima kao što su otpornost, kibersigurnost, hibridne prijetnje, upravljanje granicama, borba protiv terorizma i suzbijanje dezinformacija; u vezi s time traži od ESVD-a da ojača ulogu delegacija EU-a i misija ZSOP-a u trećim zemljama kako bi se povećala njihova sposobnost uočavanja i razotkrivanja kampanja dezinformiranja koje provode strani državni akteri; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva na bliskije odnose i suradnju s partnerima u Latinskoj Americi i na Karibima kako bi se postigli zajednički ciljevi i interesi u području sigurnosti i obrane; |
| --- | --- |

80.

Jačanje nadzora Parlamenta nad ZSOP-om

| 81. | naglašava potrebu da se Parlament aktivnije uključi u donošenje odluka u području ZSOP-a i obrambene industrijske politike, posebno u pogledu provedbe Strateškog kompasa, ERF-a, EDIRPA-e, EDIP-a, EPF-a i raznih politika i inicijativa koje utječu na europsku obranu i sigurnost ili su posebno važne za nju; potiče prijedloge za daljnje djelovanje Parlamenta, a posebno njegova Pododbora za sigurnost i obranu, u cilju unapređenja utjecaja na ZSOP i osiguravanja učinkovitosti, dosljednosti, demokratske odgovornosti i odgovarajućeg parlamentarnog nadzora u pogledu sigurnosnih i obrambenih politika i inicijativa EU-a na sljedeće načine:






  — | uključivanjem Pododbora za sigurnost i obranu kao odbora za suodlučivanje u skladu s člankom 58. Poslovnika Europskog parlamenta u sve zakonodavne predmete sa znatnim i relevantnim posljedicama za sigurnost i obranu, |
| --- | --- | --- |

81.

—

uključivanjem Pododbora za sigurnost i obranu kao odbora za suodlučivanje u skladu s člankom 58. Poslovnika Europskog parlamenta u sve zakonodavne predmete sa znatnim i relevantnim posljedicama za sigurnost i obranu,

| — | korištenjem preispitivanja ERF-a sredinom provedbenog razdoblja i predstojećih pregovora o EDIRPA-i za provedbu odgovarajućih i smislenih prava parlamentarnog nadzora putem delegiranih akata za programe rada glavnih programa obrambene industrije, |
| --- | --- |

—

korištenjem preispitivanja ERF-a sredinom provedbenog razdoblja i predstojećih pregovora o EDIRPA-i za provedbu odgovarajućih i smislenih prava parlamentarnog nadzora putem delegiranih akata za programe rada glavnih programa obrambene industrije,

| — | osnivanjem punopravnog Vijeća za obranu, |
| --- | --- |

—

osnivanjem punopravnog Vijeća za obranu,

| — | uspostavom punopravnog Odbora za sigurnost i obranu, |
| --- | --- |

—

uspostavom punopravnog Odbora za sigurnost i obranu,

| — | jačanjem suradnje među parlamentarnim odborima u kojima se raspravlja o pitanjima sigurnosti i obrane, |
| --- | --- |

—

jačanjem suradnje među parlamentarnim odborima u kojima se raspravlja o pitanjima sigurnosti i obrane,

| — | pojašnjenjem prava Parlamenta na informacije i pristupa informacijama u skladu s člankom 36. UEU-a, |
| --- | --- |

—

pojašnjenjem prava Parlamenta na informacije i pristupa informacijama u skladu s člankom 36. UEU-a,

| — | jačanjem međuparlamentarnog dijaloga i suradnje s nacionalnim parlamentima u području europske sigurnosti i obrane, među ostalim u okviru međuparlamentarne konferencije o ZVSP-u/ZSOP-u, s ciljem jačanja odgovornosti i nadzora nad sigurnosnom i obrambenom politikom; |
| --- | --- |

—

jačanjem međuparlamentarnog dijaloga i suradnje s nacionalnim parlamentima u području europske sigurnosti i obrane, među ostalim u okviru međuparlamentarne konferencije o ZVSP-u/ZSOP-u, s ciljem jačanja odgovornosti i nadzora nad sigurnosnom i obrambenom politikom;

| 82. | poziva na daljnje jačanje odnosa Parlamenta i Parlamentarne skupštine NATO-a, u okviru kojih bi Parlament trebao podržati osnivanje centra za demokratsku otpornost pri NATO-u, čiji će cilj biti praćenje i utvrđivanje izazova za demokraciju, ljudska prava i vladavinu prava te olakšavanje pružanja pomoći državama članicama i partnerskim zemljama u području demokracije i upravljanja; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, predsjednici Komisije i nadležnim povjerenicima, glavnom tajniku UN-a, glavnom tajniku NATO-a, predsjedniku Parlamentarne skupštine NATO-a, agencijama EU-a u području sigurnosti i obrane te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  SL L 170, 12.5.2021., str. 149.

(2)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

(3)  SL L 331, 14.12.2017., str. 57.

(4)  SL L 102, 24.3.2021., str. 14.

(5)  SL L 160, 7.5.2021., str. 106.

(6)  SL L 160, 7.5.2021., str. 109.

(7)  SL L 160, 7.5.2021., str. 112.

(8)  SL L 247, 13.7.2021., str. 93.

(9)  SL L 117, 19.4.2022., str. 38.

(10)  SL L 270, 18.10.2022., str. 85.

(11)  SL L 270, 18.10.2022., str. 93.

(12)  SL L 319, 13.12.2022., str. 86.

(13)  SL L 270, 18.10.2022., str. 93.

(14)  SL C 493, 27.12.2022., str. 19.

(15)  SL C 433, 23.12.2019., str. 86.

(16)  SL C 388, 13.11.2020., str. 22.

(17)  SL C 23, 21.1.2021., str. 16.

(18)  SL C 232, 16.6.2021., str. 71.

(19)  SL C 385, 22.9.2021., str. 47.

(20)  SL C 494, 8.12.2021., str. 54.

(21)  SL C 99, 1.3.2022., str. 105.

(22)  SL C 132, 24.3.2022., str. 102.

(23)  SL C 342, 6.9.2022., str. 148.

(24)  SL C 342, 6.9.2022., str. 167.

(25)  SL C 125, 18.3.2022., str. 2.

(26)  SL C 347, 9.9.2022., str. 61.

(27)  SL C 434, 15.11.2022., str. 59.

(28)  SL C 493, 27.12.2022., str. 136.

(29)  SL C 493, 27.12.2022., str. 70.

(30)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0439.

(31)  Report on the Follow-up Baseline Study on Integrating Human Rights and Gender Equality into the European Union’s Common Security and Defence Policy.

(32)  SL L 335, 13.12.2008., str. 99.

(33)  SL L 239, 17.9.2019., str. 16.

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/77 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/77

---

P9_TA(2023)0011

Ljudska prava i demokracija u svijetu i politika Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2022.

Rezolucija Europskog parlamenta od 18. siječnja 2023. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2022. (2022/2049(INI))

(2023/C 214/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 3., 8., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 3., 8., 21. i 23. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 17. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 17. i 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3., 11. i 17., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, a posebno njegova načela 2., 3., 11. i 17.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te ostale ugovore i instrumente UN-a u području ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te ostale ugovore i instrumente UN-a u području ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o socijalnim, gospodarskim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948. i Rezoluciju 43/29 Vijeća UN-a za ljudska prava od 22. lipnja 2020. o sprječavanju genocida, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948. i Rezoluciju 43/29 Vijeća UN-a za ljudska prava od 22. lipnja 2020. o sprječavanju genocida,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju UN-a protiv uzimanja talaca od 17. prosinca 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju UN-a protiv uzimanja talaca od 17. prosinca 1979.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena od 18. prosinca 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika diskriminacije žena od 18. prosinca 1979.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja proglašenu Rezolucijom Opće skupštine UN-a 36/55 od 25. studenoga 1981., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja proglašenu Rezolucijom Opće skupštine UN-a 36/55 od 25. studenoga 1981.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja od 10. prosinca 1984., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja od 10. prosinca 1984.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a od 18. prosinca 1992. o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a od 18. prosinca 1992. o pravima osoba pripadnika nacionalnih ili etničkih, vjerskih i jezičnih manjina,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava donesenu konsenzusom 9. prosinca 1998., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava donesenu konsenzusom 9. prosinca 1998.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezina dva fakultativna protokola usvojena 25. svibnja 2000., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. i njezina dva fakultativna protokola usvojena 25. svibnja 2000.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom od 13. prosinca 2006., koja je u EU-u stupila na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom od 13. prosinca 2006., koja je u EU-u stupila na snagu 21. siječnja 2011. u skladu s Odlukom Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od strane Europske zajednice (1),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, koju je Opća skupština UN-a usvojila 20. prosinca 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnog nestanka, koju je Opća skupština UN-a usvojila 20. prosinca 2006.,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda, usvojenu 13. rujna 2007., i Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 169 o autohtonim narodima i plemenima iz 1989., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda, usvojenu 13. rujna 2007., i Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 169 o autohtonim narodima i plemenima iz 1989.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor UN-a o trgovini oružjem, a posebno njegov članak 7. koji se odnosi na izvoz i procjenu izvoza oružja te Kodeks ponašanja EU-a pri izvozu oružja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor UN-a o trgovini oružjem, a posebno njegov članak 7. koji se odnosi na izvoz i procjenu izvoza oružja te Kodeks ponašanja EU-a pri izvozu oružja,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju od 15. rujna 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju od 15. rujna 1995.,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. donesen 25. rujna 2015., a posebno 1., 4., 5., 8., 10. i 16. cilj tog programa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. donesen 25. rujna 2015., a posebno 1., 4., 5., 8., 10. i 16. cilj tog programa,

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije od 19. prosinca 2018. i Globalni sporazum o izbjeglicama iz 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije od 19. prosinca 2018. i Globalni sporazum o izbjeglicama iz 2018.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 24. ožujka 2022. o humanitarnim posljedicama agresije na Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a od 24. ožujka 2022. o humanitarnim posljedicama agresije na Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir procjenu Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 31. kolovoza 2022. o pitanjima ljudskih prava u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu u Narodnoj Republici Kini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir procjenu Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 31. kolovoza 2022. o pitanjima ljudskih prava u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu u Narodnoj Republici Kini,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika nezavisne međunarodne istražne komisije UN-a o Ukrajini sa sastanka Vijeća za ljudska prava održanog 23. rujna 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika nezavisne međunarodne istražne komisije UN-a o Ukrajini sa sastanka Vijeća za ljudska prava održanog 23. rujna 2022.,

| — | uzimajući u obzir program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju iz 1994. te ishode revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju iz 1994. te ishode revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića u pogledu primjene biologije i medicine (CETS br. 164) donesenu 4. travnja 1997. i njezine protokole, Konvenciju o suzbijanju trgovanja ljudima (CETS br. 197) donesenu 16. svibnja 2005. i Konvenciju o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja (CETS br. 201) donesenu 25. listopada 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti ljudskih prava i dostojanstva ljudskog bića u pogledu primjene biologije i medicine (CETS br. 164) donesenu 4. travnja 1997. i njezine protokole, Konvenciju o suzbijanju trgovanja ljudima (CETS br. 197) donesenu 16. svibnja 2005. i Konvenciju o zaštiti djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja (CETS br. 201) donesenu 25. listopada 2007.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) od 11. svibnja 2011., koju nisu ratificirale sve države članice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Istanbulska konvencija) od 11. svibnja 2011., koju nisu ratificirale sve države članice,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 6 uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, koji se odnosi na ukidanje smrtne kazne, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 6 uz Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, koji se odnosi na ukidanje smrtne kazne,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju o prestanku članstva Ruske Federacije u Vijeću Europe, koju je 16. ožujka 2022. donio Odbor ministara Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju o prestanku članstva Ruske Federacije u Vijeću Europe, koju je 16. ožujka 2022. donio Odbor ministara Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Ukrajini od 30. i 31. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća o Ukrajini od 30. i 31. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (3),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 12. srpnja 2021. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima na 76. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda, rujan 2021. – rujan 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 12. srpnja 2021. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima na 76. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda, rujan 2021. – rujan 2022.,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 24. siječnja 2022. o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava u 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 24. siječnja 2022. o prioritetima EU-a na forumima UN-a za ljudska prava u 2022.,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 18. srpnja 2022. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima na 77. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda, rujan 2022. – rujan 2023., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 18. srpnja 2022. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima na 77. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda, rujan 2022. – rujan 2023.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 25. ožujka 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020.–2024.” (JOIN(2020)0005) i zaključke Vijeća od 18. studenoga 2020. na tu temu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 25. ožujka 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020.–2024.” (JOIN(2020)0005) i zaključke Vijeća od 18. studenoga 2020. na tu temu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III – Ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III – Ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija EU-a o pravima djeteta” (COM(2021)0142),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101),

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, kako ih je Vijeće usvojilo 14. lipnja 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, kako ih je Vijeće usvojilo 14. lipnja 2004.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o promicanju poštovanja međunarodnog humanitarnog prava (4), kako su ažurirane 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o promicanju poštovanja međunarodnog humanitarnog prava (4), kako su ažurirane 2009.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o smrtnoj kazni, kako ih je ažuriralo Vijeće 12. travnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o smrtnoj kazni, kako ih je ažuriralo Vijeće 12. travnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, kako ih je Vijeće usvojilo 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, kako ih je Vijeće usvojilo 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), kako ih je Vijeće usvojilo 24. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice za promicanje i zaštitu svih ljudskih prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih i interseksualnih osoba (LGBTI), kako ih je Vijeće usvojilo 24. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, kako ih je Vijeće usvojilo 12. svibnja 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima koje se odnose na slobodu izražavanja na internetu i izvan njega, kako ih je Vijeće usvojilo 12. svibnja 2014.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a za ljudska prava o nediskriminaciji u vanjskom djelovanju, kako ih je Vijeće usvojilo 18. ožujka 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a za ljudska prava o nediskriminaciji u vanjskom djelovanju, kako ih je Vijeće usvojilo 18. ožujka 2019.,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, kako ih je Vijeće usvojilo 17. lipnja 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o ljudskim pravima u pogledu zdravstveno ispravne vode za piće i sanitarnih uvjeta, kako ih je Vijeće usvojilo 17. lipnja 2019.,

| — | uzimajući u obzir revidirane Smjernice za politiku EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupanjem ili kažnjavanjem, kako ih je usvojilo Vijeće 16. rujna 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirane Smjernice za politiku EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim okrutnim, neljudskim ili ponižavajućim postupanjem ili kažnjavanjem, kako ih je usvojilo Vijeće 16. rujna 2019.,

| — | uzimajući u obzir revidirane Smjernice EU-a za dijaloge s partnerskim/trećim zemljama o ljudskim pravima, kako ih je 22. veljače 2021. odobrilo Vijeće, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir revidirane Smjernice EU-a za dijaloge s partnerskim/trećim zemljama o ljudskim pravima, kako ih je 22. veljače 2021. odobrilo Vijeće,

| — | uzimajući u obzir ocjenu provedbe Smjernica EU-a o borcima za ljudska prava od 24. kolovoza 2022., koju je provela Služba Europskog parlamenta za istraživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ocjenu provedbe Smjernica EU-a o borcima za ljudska prava od 24. kolovoza 2022., koju je provela Služba Europskog parlamenta za istraživanja,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2012. naslovljenu „Temelji demokracije i održivog razvoja: suradnja Europske unije s civilnim društvom u vanjskim odnosima” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2012. naslovljenu „Temelji demokracije i održivog razvoja: suradnja Europske unije s civilnim društvom u vanjskim odnosima” (COM(2012)0492),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o dužnoj pažnji za održivo poslovanje i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o dužnoj pažnji za održivo poslovanje i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937 (COM(2022)0071),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zabrani proizvoda dobivenih prisilnim radom na tržištu Unije (COM(2022)0453), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zabrani proizvoda dobivenih prisilnim radom na tržištu Unije (COM(2022)0453),

| — | uzimajući u obzir izvješće Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljeno „Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2021.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljeno „Godišnje izvješće o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2021.”,

| — | uzimajući u obzir stratešku inicijativu Europskog ombudsmana od 7. srpnja 2021. o tome kako Komisija osigurava poštovanje ljudskih prava u kontekstu međunarodnih trgovinskih sporazuma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stratešku inicijativu Europskog ombudsmana od 7. srpnja 2021. o tome kako Komisija osigurava poštovanje ljudskih prava u kontekstu međunarodnih trgovinskih sporazuma,

| — | uzimajući u obzir svoju Nagradu Saharov za slobodu mišljenja, koja je 2021. dodijeljena Alekseju Navaljnom, vodećem ruskom političaru, odvjetniku i antikorupcijskom aktivistu koji je pritvoren u Rusiji od siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Nagradu Saharov za slobodu mišljenja, koja je 2021. dodijeljena Alekseju Navaljnom, vodećem ruskom političaru, odvjetniku i antikorupcijskom aktivistu koji je pritvoren u Rusiji od siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. srpnja 2018. o kršenju prava autohtonih naroda u svijetu, uključujući jagmu za zemljištem (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o Smjernicama EU-a i mandatu posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2019. o Smjernicama EU-a i mandatu posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2020. o rodnoj ravnopravnosti u vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2021. s preporukama Komisiji o korporativnoj dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. ožujka 2021. s preporukama Komisiji o korporativnoj dužnoj pažnji i korporativnoj odgovornosti (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o zaštiti ljudskih prava i vanjskoj migracijskoj politici EU-a (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o zaštiti ljudskih prava i vanjskoj migracijskoj politici EU-a (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o učincima klimatskih promjena na ljudska prava i ulozi boraca za zaštitu okoliša u vezi s tim pitanjem (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2021. o učincima klimatskih promjena na ljudska prava i ulozi boraca za zaštitu okoliša u vezi s tim pitanjem (10),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. srpnja 2021. naslovljenu „Globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki)” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. srpnja 2021. naslovljenu „Globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki)” (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. s preporukama Komisiji o utvrđivanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta u članku 83. stavku 1. UFEU-a (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. s preporukama Komisiji o utvrđivanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta u članku 83. stavku 1. UFEU-a (12),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 17. veljače 2022. upućenu Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o korupciji i ljudskim pravima (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 17. veljače 2022. upućenu Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o korupciji i ljudskim pravima (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2021. (14), te svoje prethodne rezolucije o ranijim godišnjim izvješćima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu i politici Europske unije u tom području – godišnje izvješće za 2021. (14), te svoje prethodne rezolucije o ranijim godišnjim izvješćima,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. travnja 2022. o zaštiti koju EU pruža djeci i mladima koji bježe od rata protiv Ukrajine (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2022. o progonu manjina na temelju uvjerenja ili vjeroispovijesti (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2022. o progonu manjina na temelju uvjerenja ili vjeroispovijesti (16),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. svibnja 2022. naslovljenu „Prema strategiji EU-a za promicanje obrazovanja djece u svijetu: ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19” (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 3. svibnja 2022. naslovljenu „Prema strategiji EU-a za promicanje obrazovanja djece u svijetu: ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19” (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2022. o posljedicama koje rat u Ukrajini ostavlja na žene (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. svibnja 2022. o posljedicama koje rat u Ukrajini ostavlja na žene (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o stanju ljudskih prava u Xinjiangu, uključujući policijske spise policije u Xinjiangu (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o stanju ljudskih prava u Xinjiangu, uključujući policijske spise policije u Xinjiangu (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o novom trgovinskom instrumentu za zabranu proizvoda nastalih prisilnim radom (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o novom trgovinskom instrumentu za zabranu proizvoda nastalih prisilnim radom (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o prijetnjama pravu na pobačaj u svijetu: moguće ukidanje prava na pobačaj u SAD-u od strane Vrhovnog suda (22) i svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2022. o odluci Vrhovnog suda SAD-a o ukidanju prava na pobačaj u Sjedinjenim Američkim Državama i potrebi za zaštitom prava na pobačaj i zdravlja žena u EU-u (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2022. o prijetnjama pravu na pobačaj u svijetu: moguće ukidanje prava na pobačaj u SAD-u od strane Vrhovnog suda (22) i svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2022. o odluci Vrhovnog suda SAD-a o ukidanju prava na pobačaj u Sjedinjenim Američkim Državama i potrebi za zaštitom prava na pobačaj i zdravlja žena u EU-u (23),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije o kršenju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava (tzv. hitne rezolucije) usvojene od 2019. u skladu s člankom 144. Poslovnika, a posebno one usvojene 2021. i 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije o kršenju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava (tzv. hitne rezolucije) usvojene od 2019. u skladu s člankom 144. Poslovnika, a posebno one usvojene 2021. i 2022.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0298/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0298/2022),

| A. | budući da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, kako se navodi u članku 2. UEU-a; budući da bi se djelovanje Unije na međunarodnoj sceni trebalo voditi načelima koja su nadahnula njezino stvaranje, razvoj i proširenje i koja ona nastoji promicati u ostatku svijeta, kako je utvrđeno u članku 21. UEU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da se Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, kako se navodi u članku 2. UEU-a; budući da bi se djelovanje Unije na međunarodnoj sceni trebalo voditi načelima koja su nadahnula njezino stvaranje, razvoj i proširenje i koja ona nastoji promicati u ostatku svijeta, kako je utvrđeno u članku 21. UEU-a;

| B. | budući da učinkovita zaštita i obrana ljudskih prava, kao i ljudskog dostojanstva, moraju biti u središtu svih vanjskih politika EU-a, uključujući razvoj, trgovinu, sigurnost i obranu, migracije, susjedstvo i proširenje; |
| --- | --- |

B.

budući da učinkovita zaštita i obrana ljudskih prava, kao i ljudskog dostojanstva, moraju biti u središtu svih vanjskih politika EU-a, uključujući razvoj, trgovinu, sigurnost i obranu, migracije, susjedstvo i proširenje;

| C. | budući da je dosljednost između unutarnjih i vanjskih politika EU-a neizostavan dio vjerodostojne i učinkovite politike EU-a u području ljudskih prava; |
| --- | --- |

C.

budući da je dosljednost između unutarnjih i vanjskih politika EU-a neizostavan dio vjerodostojne i učinkovite politike EU-a u području ljudskih prava;

| D. | budući da Unija čvrsto vjeruje u i podržava multilateralizam, globalni poredak utemeljen na pravilima koji se zasniva na poštovanju međunarodnog prava i demokratskih procesa, te skup univerzalnih vrijednosti, načela i normi, uključujući one utvrđene u Povelji UN-a, kojima se vode države članice UN-a i njihovi međusobni odnosi; |
| --- | --- |

D.

budući da Unija čvrsto vjeruje u i podržava multilateralizam, globalni poredak utemeljen na pravilima koji se zasniva na poštovanju međunarodnog prava i demokratskih procesa, te skup univerzalnih vrijednosti, načela i normi, uključujući one utvrđene u Povelji UN-a, kojima se vode države članice UN-a i njihovi međusobni odnosi;

| E. | budući da je rodna ravnopravnost jedna od temeljnih vrijednosti EU-a; budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima i Povelji te da bi se trebalo u potpunosti poštovati; budući da je pravo na integritet osobe od presudne važnosti u skladu s člankom 3. Povelje; budući da rodno osviještenu politiku i intersekcijski pristup stoga treba integrirati kao horizontalno načelo u sve aktivnosti i politike EU-a te ih u sklopu njih i provoditi; |
| --- | --- |

E.

budući da je rodna ravnopravnost jedna od temeljnih vrijednosti EU-a; budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima i Povelji te da bi se trebalo u potpunosti poštovati; budući da je pravo na integritet osobe od presudne važnosti u skladu s člankom 3. Povelje; budući da rodno osviještenu politiku i intersekcijski pristup stoga treba integrirati kao horizontalno načelo u sve aktivnosti i politike EU-a te ih u sklopu njih i provoditi;

| F. | budući da porast autoritarizma, neliberalizma, populizma i kršenja ljudskih prava diljem svijeta ugrožava globalni poredak utemeljen na pravilima, kao i vrijednosti i načela na kojima se Unija temelji; budući da prema indeksu demokracije za 2021. trenutačno manje od polovice svjetskog stanovništva (45,7 %) živi u nekoj vrsti demokracije, a više od 37 % živi u autoritarnim režimima; |
| --- | --- |

F.

budući da porast autoritarizma, neliberalizma, populizma i kršenja ljudskih prava diljem svijeta ugrožava globalni poredak utemeljen na pravilima, kao i vrijednosti i načela na kojima se Unija temelji; budući da prema indeksu demokracije za 2021. trenutačno manje od polovice svjetskog stanovništva (45,7 %) živi u nekoj vrsti demokracije, a više od 37 % živi u autoritarnim režimima;

| G. | budući da je terorizam i dalje jedna od najozbiljnijih prijetnji međunarodnome miru i sigurnosti te predstavlja jasno kršenje ljudskih prava i temeljnih sloboda; |
| --- | --- |

G.

budući da je terorizam i dalje jedna od najozbiljnijih prijetnji međunarodnome miru i sigurnosti te predstavlja jasno kršenje ljudskih prava i temeljnih sloboda;

| H. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do nazadovanja u zaštiti ljudskih prava diljem svijeta kao posljedica uvođenja instrumenata i politika pod izlikom usporavanja širenja virusa, koji su u mnogim slučajevima povezani s gubitkom demokratskih načela države; |
| --- | --- |

H.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do nazadovanja u zaštiti ljudskih prava diljem svijeta kao posljedica uvođenja instrumenata i politika pod izlikom usporavanja širenja virusa, koji su u mnogim slučajevima povezani s gubitkom demokratskih načela države;

| I. | budući da ekološke krize, uključujući one koje su nastale kao posljedice klimatskih promjena i krčenja šuma, uzrokuju kršenja ljudskih prava i ne utječu samo na osobe u njihovoj neposrednoj blizini, već i na cjelokupno čovječanstvo; budući da je posljednjih godina zabilježen porast broja ubojstava, napada i ostalih oblika nasilja nad borcima za ljudska prava, okoliš i pristup naroda vlastitoj zemlji i prirodnim resursima; budući da su klimatske promjene i uništavanje okoliša dva hitna i međusobno povezana izazova koji su ključni za održivi razvoj i uživanje u ljudskim pravima diljem svijeta; |
| --- | --- |

I.

budući da ekološke krize, uključujući one koje su nastale kao posljedice klimatskih promjena i krčenja šuma, uzrokuju kršenja ljudskih prava i ne utječu samo na osobe u njihovoj neposrednoj blizini, već i na cjelokupno čovječanstvo; budući da je posljednjih godina zabilježen porast broja ubojstava, napada i ostalih oblika nasilja nad borcima za ljudska prava, okoliš i pristup naroda vlastitoj zemlji i prirodnim resursima; budući da su klimatske promjene i uništavanje okoliša dva hitna i međusobno povezana izazova koji su ključni za održivi razvoj i uživanje u ljudskim pravima diljem svijeta;

| J. | budući da energetska kriza, zajedno s proizvodnom krizom s kojom se Europa suočava, može dovesti do povećanja siromaštva i ranjivosti u Europi, što može negativno utjecati na ljudska prava; |
| --- | --- |

J.

budući da energetska kriza, zajedno s proizvodnom krizom s kojom se Europa suočava, može dovesti do povećanja siromaštva i ranjivosti u Europi, što može negativno utjecati na ljudska prava;

| K. | budući da kršenja prava na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, među ostalim i prava na vjerovanje ili nevjerovanje, prava na zauzimanje teističkih, agnostičkih ili ateističkih stajališta, prava na promjenu ili napuštanje religije te prava na javno izražavanje svoje vjere dovode do slučajeva opresije, sukoba i rata diljem svijeta; |
| --- | --- |

K.

budući da kršenja prava na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, među ostalim i prava na vjerovanje ili nevjerovanje, prava na zauzimanje teističkih, agnostičkih ili ateističkih stajališta, prava na promjenu ili napuštanje religije te prava na javno izražavanje svoje vjere dovode do slučajeva opresije, sukoba i rata diljem svijeta;

Globalni trendovi i izazovi za demokraciju i ljudska prava

| 1. | ponovno potvrđuje univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava te urođeno dostojanstvo svakog ljudskog bića; u tom pogledu naglašava svoju snažnu predanost rješavanju izazova s kojima se suočavaju ljudska prava u EU-u i diljem svijeta te ponavlja dužnost EU-a i njegovih država članica da nastoje biti globalni predvodnici u promicanju i zaštiti ljudskih prava, temeljnih sloboda i demokracije u skladu s temeljnim vrijednostima Unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insistira na tome da zaštita ljudskih prava, temeljnih sloboda i dostojanstva svakog ljudskog bića mora biti temelj vanjske politike Unije; u tu svrhu snažno potiče Uniju da teži trajnoj ambicioznoj predanosti tome da zaštita ljudskih prava postane središnji dio svih politika EU-a na racionalizirani način te da poveća dosljednost između unutarnjih i vanjskih politika EU-a u tom području; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da bi se Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024. trebao koristiti kao plan prioriteta EU-a u području ljudskih prava te da bi stoga trebao biti u središtu svih vanjskih politika EU-a; naglašava da je važno da države članice preuzmu odgovornost za Akcijski plan EU-a i javno izvješćuju o svojim mjerama u skladu s njime; potiče nacionalne i regionalne parlamente, nacionalne institucije za ljudska prava i organizacije civilnog društva da surađuju s tijelima na razini država članica u pogledu njihovih doprinosa provedbi vanjske politike EU-a u području ljudskih prava; poziva na to da se Parlament uključi u buduće revizije i ažuriranje smjernica EU-a o ljudskim pravima koje će provesti Vijeće te da se osigura veća transparentnost u njihovoj provedbi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava duboku zabrinutost zbog ozbiljnih prijetnji ljudskim pravima i demokraciji diljem svijeta te napominje da se broj demokracija i dalje smanjuje, dok se broj autoritarnih režima povećao, a gotovo 75 % svjetskog stanovništva doživjelo je pogoršanje stanja u pogledu ljudskih prava u svojoj zemlji u protekloj godini; sa zabrinutošću ističe ozbiljna kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava na sve više mjesta diljem svijeta te rašireno nekažnjavanje za ta kršenja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog činjenice da su, unatoč potrebi za usredotočivanjem na odgovore na prijetnje koje predstavljaju klimatske promjene i oporavak od štetnog učinka pandemije bolesti COVID-19 putem globalne solidarnosti, neki autoritarni čelnici, uz loše upravljanje pandemijom i globalnim resursima, pojačali svoju represiju nad političkom oporbom, pojedincima koji izražavaju neslaganje, organizacijama civilnog društva, uključujući organizacije pod vodstvom zajednice te organizacijama utemeljenima na uvjerenju i vjeri, te nezavisnim medijima, kao i potpirili i proširili postojeće unutarnje i međunarodne sukobe te potaknuli nove sukobe s razornim učinkom na ljudska prava; žali zbog nekoliko slučajeva u kojima su autoritarni čelnici zloupotrijebili učinke pandemije da bi opravdali pooštravanje svojih represivnih politika; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe važnost dosljednog i ujedinjenog zajedničkog djelovanja EU-a i njegovih država članica, posebno na multilateralnim forumima, s ciljem rješavanja globalnih izazova u području ljudskih prava i demokracije, kao i održavanja dosljednosti u svojim unutarnjim i vanjskim politikama; mišljenja je da zadržavanje pravila jednoglasnosti za određene odluke u području vanjske politike EU-a, uključujući sankcije za prekršitelje ljudskih prava, čini prepreku odlučnom djelovanju koje je nužno zbog promjenjivih geopolitičkih okolnosti te bi ga stoga trebalo ponovno razmotriti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na EU i njegove države članice da pojačaju svoje napore diljem svijeta kako bi poduprli demokraciju i ljudska prava; u tom pogledu poziva EU i njegove države članice da pojedinačno i u suradnji s međunarodnim partnerima sličnih stavova sprečavaju neprihvatljive pokušaje slabljenja demokratskih institucija i univerzalnih ljudskih prava te smanjivanja prostora za civilno društvo i njegove uloge; ponovno potvrđuje vrijednost multilateralizma kao instrumenta za postizanje tog cilja; naglašava da je važno staviti pitanje demokracije i ljudskih prava u središte diplomatskih odnosa EU-a sa svim partnerima, posebno sa zemljama koje se smatraju strateškim partnerima; osim toga, naglašava da je važno pitanja ljudskih prava postaviti u središte parlamentarne aktivnosti EU-a, među ostalim unapređenjem Pododbora za ljudska prava u punopravan odbor; konstatira da je 26. kolovoza 2022. pokrenut pilot-projekt za osnivanje europske diplomatske akademije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno ističe da zbog svoje ambiciozne obveze i retorike vanjske politike u području ljudskih prava EU mora poslužiti kao dobar primjer kako ne bi ugrozio svoju vjerodostojnost pri suprotstavljanju globalnom slabljenju demokracije; poziva institucije i tijela EU-a, uključujući Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), da osiguraju dosljednu provedbu obveza EU-a i država članica u pogledu ljudskih prava u zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a; u tom pogledu potiče ih da iskoriste sve diplomatske alate, i privatno i javno, i bilateralno i u okviru multilateralnih foruma, kako bi skrenuli pozornost partnerskih zemalja na pitanja ljudskih prava; ponovno poziva EU da posebno obrati pozornost na procjenu i sprječavanje svih kršenja povezanih s vlastitim politikama, projektima i financiranjem, uključujući preko Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj, u trećim zemljama, te da uspostavi mehanizam za podnošenje pritužbi za pojedince ili skupine čija bi prava zbog djelovanja EU-a u tim zemljama mogla biti prekršena; |
| --- | --- |

8.

Agresivni rat protiv Ukrajine

| 9. | najoštrije osuđuje nezakonit, neopravdan i ničim izazvan agresivni rat Rusije protiv Ukrajine te sudjelovanje Bjelarusa, koji Rusiji omogućuje da s njegova teritorija provodi smrtonosne napade na Ukrajinu; u tom pogledu izražava duboko žaljenje zbog ljudske patnje i osuđuje ozbiljna kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava koja su počinile ruske oružane snage i njihovi pomagači u Ukrajini; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja zajedničke napore EU-a, njegovih država članica i civilnog društva u odgovoru na taj rat; nadalje, pozdravlja solidarnost s Ukrajinom koju je pokazao velik broj zemalja, što je naglašeno njihovim stavom tijekom sjednica i glasovanja Opće skupštine UN-a povezanih s nezakonitim ratom u Ukrajini; ponavlja potrebu za jačanjem diplomatskih napora EU-a u vezi s državama koje su bile suzdržane ili su glasovale protiv rezolucije o agresiji protiv Ukrajine koju je 2. ožujka 2022. donijela Opća skupština UN-a i kasnijih rezolucija o toj temi kako bi se objasnila ozbiljnost ruske agresije i potreba za jednoglasnim odgovorom međunarodne zajednice na to očito kršenje međunarodnog prava; poziva EU i njegove države članice da ukrajinskom narodu pruže potporu koja mu je potrebna za obranu slobode, demokracije, ljudskih prava i međunarodnog prava; pozdravlja dosad nezabilježene sankcije koje su nametnute u kontekstu rata te poziva na njihovu koordiniranu provedbu; osim toga, poziva EU i njegove države članice da podupru i ojačaju napore ruskih organizacija civilnog društva kako bi pomogli u postavljanju temelja buduće demokracije u Rusiji; |
| --- | --- |

10.

| 11. | oštro osuđuje okrutna zlodjela, ratne zločine i ozbiljno kršenje međunarodnog humanitarnog prava, uključujući seksualno nasilje, rodno uvjetovano nasilje te mučenje i ubojstva civila i ratnih zarobljenika koje su počinile ruske oružane snage i njihovi pomagači u agresivnom ratu Rusije protiv Ukrajine te je duboko zabrinut zbog toga; poziva na poduzimanje svih potrebnih mjera kako bi se osiguralo da se počinitelji ratnih zločina i kršenja ljudskih prava u Ukrajini što prije identificiraju i pozovu na odgovornost te da se pruže učinkoviti pravni lijekovi za štetu koju su pretrpjeli ukrajinski civili; poziva EU i njegove države članice da nastave pružati punu potporu relevantnim dionicima, mjerama i mehanizmima u tom području, uključujući ukrajinske tužitelje, istražitelje i sudstvo, Međunarodni kazneni sud, Istražno povjerenstvo Vijeća UN-a za ljudska prava i nacionalne istrage u skladu s načelom univerzalne nadležnosti; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je EU pružio potporu istražnim kapacitetima Međunarodnog kaznenog suda kako bi mu pomogao da pojača istrage ratnih zločina u Ukrajini; naglašava važnost brzog prikupljanja i čuvanja dokaza o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti te pozdravlja napore civilnog društva u tu svrhu; poziva Komisiju da u tom procesu pruži svu potrebnu pomoć, uključujući sredstva iz Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI – Globalna Europa), te potiče države članice da se same uključe u taj proces kad god im se ukaže prilika; pozdravlja izmijenjeni mandat savjetodavne misije EU-a u Ukrajini i prijedlog Komisije o proširenju mandata Eurojusta radi podupiranja borbe protiv nekažnjavanja u svim situacijama; poziva na donošenje utemeljene odluke o najprikladnijim rješenjima za pozivanje na odgovornost pojedinaca i subjekata odgovornih za omogućavanje agresivnog rata Rusije protiv Ukrajine i ratnih zločina počinjenih na ukrajinskom teritoriju, što bi trebalo uključivati aktiviranje kaznenog progona zločina agresije na posebno uspostavljenom međunarodnom sudu ili pod jurisdikcijom Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU i njegove države članice da nastave koristiti sve instrumente koji su im na raspolaganju za podupiranje borbe za oslobađanje Ukrajine od okupatora i osiguravanje pomoći osobama koje bježe iz Ukrajine i traže potporu u državama članicama EU-a; napominje da je od početka ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine 8,8 milijuna Ukrajinaca ušlo u EU, od čega je 4 milijuna registrirano za privremenu zaštitu ili slične nacionalne programe zaštite u Europi; pozdravlja sve izraze solidarnosti i pomoći koje su ukrajinskom narodu pokazali građani EU-a, uključujući njihovo sudjelovanje u humanitarnoj pomoći, te pozdravlja aktiviranje Direktive o privremenoj zaštiti (24) kako bi se raseljenim Ukrajincima koji pristižu u EU pružila neposredna zaštita i prava; naglašava važnost pojačanog financiranja za zemlje domaćine, uključujući stavljanje većeg naglaska na pristup obrazovanju, gospodarske prilike, stanovanje, zdravstvenu skrb i integraciju u društvo zemlje domaćina; ističe potrebu za pružanjem potpore, među ostalim, žrtvama seksualnog, rodno uvjetovanog i reproduktivnog nasilja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | osuđuje prisilno premještanje i deportaciju ukrajinske djece, uključujući djecu iz zdravstvenih ustanova, u Rusku Federaciju i teritorije u Ukrajini pod ruskom okupacijom te njihovo prisilno posvojenje od strane ruskih obitelji; poziva EU i njegove države članice da pruže potporu u pronalaženju te djece i njihovom ponovnom spajanju s obiteljima ili zakonskim skrbnicima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da nezakonit, neopravdan i ničim izazvan agresivni rat protiv Ukrajine ima golem utjecaj na globalnu sigurnost opskrbe hranom s obzirom na to da je Ukrajina peti najveći izvoznik žitarica na svijetu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | izražava duboku zabrinutost zbog sigurnosti nuklearnih postrojenja u Ukrajini, koja su pod stalnom opasnosti od vojnog granatiranja; poziva EU, njegove države članice i međunarodnu zajednicu da uspostave sigurnosne zone oko tih nuklearnih postrojenja; |
| --- | --- |

15.

Jačanje politika, instrumenata i diplomacije EU-a radi zaštite i promicanja ljudskih prava i demokracije u svijetu

Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa i tematski program za ljudska prava i demokraciju

| 16. | poziva EU da razmotri na koji bi način trebalo promicati i primjereno primijeniti pristup temeljen na ljudskim pravima u svim instrumentima i strategijama EU-a kako bi se ojačala vanjska politika EU-a u području ljudskih prava i utjecalo na promjenjivu geopolitičku situaciju te prilagodilo toj situaciji; naglašava da je instrument NDICI – Globalna Europa, uključujući njegov tematski program za ljudska prava i demokraciju, jedan od glavnih alata kojima EU raspolaže za poboljšanje stanja u području ljudskih prava diljem svijeta i za pomoć u poticanju otpornih, uključivih i demokratskih društava, uz istovremeno suzbijanje utjecaja autoritarnih režima; ističe da je sudjelovanje lokalnih aktera civilnog društva ključno za zaštitu ljudskih prava i demokracije u njihovim zemljama i ponavlja svoj poziv da ih se u potpunosti uključi u sve relevantne vanjske aktivnosti EU-a; u tom pogledu pozdravlja neprocjenjivu pomoć koja se trenutačno pruža organizacijama civilnog društva i aktivistima diljem svijeta u okviru tematskog programa za ljudska prava i demokraciju instrumenta NDICI – Globalna Europa i u okviru Europske zaklade za demokraciju; naglašava važnost koja se u sklopu instrumenta NDICI – Globalna Europa pridaje promicanju ljudskih prava i demokracije sa strateškim međunarodnim i lokalnim partnerima, među ostalim preko misija EU-a za promatranje izbora; ističe ulogu Parlamenta u postupku programiranja tog instrumenta te poziva Komisiju i ESVD da poboljšaju pravodobnu razmjenu svih relevantnih informacija kako bi se Parlamentu omogućilo da ispuni svoju ulogu utvrđenu u Ugovorima, posebno tijekom geopolitičkih dijaloga na visokoj razini s Komisijom; poziva Komisiju i ESVD da se uključe u dijalog s Parlamentom kako bi se osiguralo poboljšanje u tom pogledu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe važnost dugoročnog planiranja i kontinuirane potpore projektima i inicijativama u okviru instrumenta NDICI – Globalna Europa, posebno kada je riječ o regijama pogođenima sukobima, ratovima i prirodnim katastrofama; poziva Komisiju i ESVD da potporu demokraciji uključe kao međusektorski prioritet u sve tematske i geografske programe instrumenta NDICI – Globalna Europa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ponovno poziva na veću transparentnost odredbi povezanih s ljudskim pravima u sporazumima o financiranju u okviru instrumenta NDICI – Globalna Europa te na pojašnjenje mehanizma i kriterija za suspenziju takvih sporazuma u slučaju kršenja ljudskih prava, demokratskih načela i vladavine prava te u ozbiljnim slučajevima korupcije; poziva Komisiju da se suzdrži od korištenja proračunske potpore vladama trećih zemalja kao načina suradnje u zemljama u kojima je rašireno kršenje ljudskih prava i represija boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

18.

Posebni predstavnik EU-a za ljudska prava

| 19. | u potpunosti podržava rad posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava na obrani i promicanju ljudskih prava u svijetu kroz kontakte s trećim zemljama i suradnju s partnerima sličnih stavova te njegovu važnu ulogu u poboljšanju učinkovitosti politika EU-a u području ljudskih prava kroz napore za povećanje njihove usklađenosti; naglašava potrebu za bliskom suradnjom između posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i drugih posebnih predstavnika EU-a za zemlje i regije kako bi se dodatno poboljšala ta dosljednost te poziva na veću vidljivost uloge posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava; naglašava da je važno da posebni predstavnik EU-a za ljudska prava nastavi surađivati s međunarodnim organizacijama, uključujući UN i njegove posebne izvjestitelje koje je imenovalo Vijeće UN-a za ljudska prava, te s predstavnicima ili izaslanicima drugih zemalja odgovornima za ljudska prava; poziva posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da se više angažira oko pojedinačnih boraca za ljudska prava i da blisko surađuje s organizacijama civilnog društva i borcima za ljudska prava na razini EU-a i pojedinih zemalja; naglašava da je važno da posebni predstavnici EU-a za situacije u pojedinim zemljama i regijama surađuju s nacionalnim tijelima u pogledu zaštite ljudskih prava i pojedinačnih slučajeva; potiče posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da ulaže diplomatske napore s ciljem jačanja potpore EU-a međunarodnom humanitarnom pravu i međunarodnom pravosuđu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponavlja da bi imenovanju posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava trebalo prethoditi saslušanje u Parlamentu; preporučuje da se uspostavi okvir prema kojem bi posebni predstavnik za ljudska prava odgovarao Europskom parlamentu za postizanje ciljeva utvrđenih u programu rada posebnog predstavnika na početku njegova mandata i bio obvezan redovito podnositi izvješće o napretku u ostvarivanju tih ciljeva; ističe da, iako Parlament održava suradnju s ESVD-om, što se potiče Odlukom Vijeća 2010/427/EU (25) i izjavom potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku iz 2010. o političkoj odgovornosti, treba dodatno ojačati okvir za međuinstitucijske odnose između Parlamenta i ESVD-a, uključujući njegove delegacije, o pitanjima ljudskih prava; ističe da ESVD treba uključiti Parlament u izradu smjernica za provedbu instrumenata EU-a za ljudska prava, kao što su smjernice EU-a o ljudskim pravima i mehanizmi EU-a za dužnu pažnju i borbu protiv korupcije, među ostalim, u trećim zemljama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnost rješavanja izazova koji se pojavljuju u koordinaciji među institucijama EU-a kad je riječ o upravljanju vanjskim odnosima EU-a u području ljudskih prava; pozdravlja povećanu koordinaciju između delegacija EU-a, sjedišta ESVD-a i Glavne uprave za međunarodna partnerstva u pogledu hitnih pojedinačnih slučajeva boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

21.

Posebni izaslanik EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a

| 22. | sa žaljenjem napominje da već više od godinu dana nitko nije imenovan na mjesto posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a; ponavlja svoj poziv Vijeću i Komisiji da provedu brzu, transparentnu i sveobuhvatnu procjenu učinkovitosti i dodane vrijednosti mandata posebnog izaslanika, među ostalim u smislu njegova institucijskog položaja, kako bi mu se osigurala odgovarajuća kadrovska i financijska sredstva te da na adekvatan način podupru njegov institucijski mandat, kapacitete i dužnosti; da pozdravlja činjenicu da je 7. prosinca 2022. Frans van Daele imenovan posebnim izaslanikom za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan EU-a, podsjeća da bi dužnosti posebnog izaslanika trebale biti usmjerene na promicanje i zaštitu slobode mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti i uvjerenja te prava na nevjerovanje, apostaziju i izražavanje ateističkih stajališta; ističe da bi posebni izaslanik također trebao posvetiti posebnu pozornost prisilnom preobraćenju, zlouporabi zakona o bogohuljenju i položaju ugroženih nereligioznih osoba; |
| --- | --- |

22.

| 23. | preporučuje da posebni izaslanik blisko i na komplementaran način surađuje s posebnim predstavnikom EU-a za ljudska prava i Radnom skupinom Vijeća za ljudska prava; osim toga, poziva posebnog izaslanika da se redovito savjetuje s Parlamentom i da surađuje s povjerenicima, izaslanicima i veleposlanicima država članica odgovornima za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja radi koordinacije djelovanja; |
| --- | --- |

23.

Dijalozi EU-a o ljudskim pravima i ostali bilateralni kontakti s trećim zemljama

| 24. | naglašava da dijalozi o ljudskim pravima s trećim zemljama predstavljaju priliku za usmjeravanje na izazove u području ljudskih prava i poziva na to da se oni provode na način usmjeren na rezultate, da ih se redovito revidira i da se iskoristi njihov puni potencijal; ponovno poziva na to da se dijalozi o ljudskim pravima od samog početka temelje na jasnom skupu mjerila koja će omogućiti praćenje učinkovitosti tih dijaloga; traži od ESVD-a da sustavno evaluira i priopćuje ishode dijaloga i da poduzima odgovarajuće daljnje mjere; naglašava da se dijalozi, kako bi bili učinkoviti, ne smiju koristiti kao samostalan alat, već bi trebali biti integrirani u sveobuhvatan skup aktivnosti EU-a s dotičnim trećim zemljama, uključujući aktivnosti koje se odnose na trgovinsku politiku EU-a, čime bi se racionalizirala dimenzija ljudskih prava i ojačale poruke koje se prenose u dijalozima; ističe važnost skretanja pozornosti na pojedinačne slučajeve, posebno na one koje je Parlament istaknuo u svojim rezolucijama i slučajeve ugroženih dobitnika i finalista Nagrade Saharov, u kontekstu dijaloga o ljudskim pravima te važnost osiguravanja odgovarajućeg praćenja i izvješćivanja Parlamenta o mjerama poduzetima u vezi s tim slučajevima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava važnost sustavnog, istinskog, pristupačnog i uključivog savjetovanja sa svim organizacijama civilnog društva i dionicima tijekom cijelog procesa dijaloga o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja nastavak dijaloga o ljudskim pravima s trećim zemljama do kojeg je došlo zbog povoljnijeg konteksta za angažman; smatra da bi, ako nakon niza dijaloga o ljudskim pravima ne dođe do konkretnog napretka, kao što je to u više navrata bio slučaj, EU trebao prilagoditi svoje ciljeve, među ostalim u pogledu šireg vođenja bilateralnih odnosa; |
| --- | --- |

26.

Delegacije EU-a

| 27. | smatra da je iznimno važno poduzeti sve moguće mjere kako bi se podigla razina osviještenosti o smjernicama EU-a o ljudskim pravima u delegacijama EU-a te apelira na sve delegacije da osiguraju pravilnu provedbu tih smjernica; u tom pogledu ponavlja svoj poziv delegacijama EU-a i njihovim „kontaktnim točkama” za ljudska prava u trećim zemljama da se više angažiraju pružanjem redovite potpore borcima za ljudska prava, uključujući ugrožene dobitnike i finaliste Nagrade Saharov, kao i detaljnim razmatranjem tema i pojedinačnih slučajeva iznesenih u rezolucijama Parlamenta o kršenju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; poziva dužnosnike u delegacijama EU-a da upozoravaju državne vlasti na slučajeve ugnjetavanja i progona boraca za ljudska prava, demokratske oporbe i aktivista civilnog društva te, ako su dotični pojedinci u pritvoru, da prate njihovu situaciju, posjećuju ih u zatvoru, prisustvuju suđenjima i da skreću pozornost na njihove slučajeve u dijalozima o ljudskim pravima koje EU vodi s dotičnim zemljama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | skreće pozornost na slučajeve u kojima su misije država članica i delegacije EU-a zauzele različite pristupe zaštiti i promicanju ljudskih prava u trećim zemljama, iako države članice EU-a dijele zajedničku predanost tom pitanju; naglašava da bi veleposlanstva država članica, kao i delegacije EU-a, trebala imati sve veću ulogu u promicanju i zaštiti ljudskih prava te u podupiranju civilnog društva u trećim zemljama; poziva delegacije EU-a da osnuju radne skupine za ljudska prava koje će okupljati relevantne službe veleposlanstava država članica i delegacija EU-a i da blisko surađuju s predstavnicima međunarodnih i regionalnih u dotičnim trećim zemljama; |
| --- | --- |

28.

Globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava (europski Zakon Magnicki)

| 29. | pozdravlja činjenicu da se globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava sve više koristi kao ključan alat kojim se jača uloga EU-a kao globalnog aktera u području ljudskih prava donošenjem ciljanih sankcija Vijeća; poziva na učinkovitu, potpunu i koordiniranu provedbu već donesenih mjera ograničavanja te na donošenje dodatnih mjera ako to bude potrebno; poziva EU da se dinamičnije koristi tim alatom kao sastavnim dijelom svoje vanjske politike o ljudskim pravima; poziva na strogu, dosljednu i jednoobraznu primjenu te praćenje mjera ograničavanja u svim zemljama članicama kao preduvjet za vjerodostojnost i djelotvornost vanjskog djelovanja EU-a; poziva EU da surađuje s partnerima sličnih stavova kako bi se više zemalja potaknulo na usvajanje režima sankcija i na koordinaciju zajedničkog donošenja ciljanih mjera ograničavanja kako bi se povećala njihova učinkovitost na globalnoj razini; pozdravlja činjenicu da se predsjednica Komisije u svojem govoru o stanju Unije 2022. obvezala predstaviti mjere za ažuriranje zakonodavnog okvira EU-a za borbu protiv korupcije i uključiti korupciju u globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava, što je u skladu sa stajalištem Parlamenta, kako bi se učinkovito usmjerilo na gospodarske i financijske čimbenike koji omogućuju kršenje ljudskih prava; ponovno poziva na uvođenje glasovanja kvalificiranom većinom pri donošenju odluka Vijeća i nametanju sankcija u sklopu globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava; ponavlja svoj poziv Komisiji i Vijeću da nastoje uključiti preporuke Parlamenta za buduće ciljane sankcije, kako je navedeno u njegovim rezolucijama i drugdje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja uvrštavanja na popis iz 2021. u okviru globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava; poziva Vijeće, države članice i ESVD da izrade strategiju za poboljšanje interakcije između globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava i geografskih režima sankcija, posebno boljim iskorištavanjem globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava radi suzbijanja kršenja koja se ne mogu izravno povezati s nekom državom, npr. u slučajevima kada plaćenici krše ljudska prava na teritoriju izvan državne kontrole ili u prekograničnim slučajevima, kao što je trgovina ljudima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | duboko je zabrinut i osuđuje namjerne politike nekih zemalja da pod izmišljenim optužbama uhićuju, proizvoljno pritvaraju i kazneno gone strane osobe, uključujući građane EU-a, radi propagande i kako bi iskoristile zatvorenike kao alat za međunarodne pregovore i razmjene ili sredstvo političkog pritiska; naglašava da prakticiranje takve politike predstavlja čin uzimanja talaca, u smislu definicije iz Međunarodne konvencije protiv uzimanja talaca; traži od Komisije, ESVD-a i država članica da poduzmu mjere za sprečavanje takvog postupanja i da upozore građane EU-a, prije svega građane s dvojnim državljanstvom, na rizik od uhićenja tijekom posjeta određenim zemljama; poziva Vijeće da razmotri primjenu mjera ograničavanja predviđenih globalnim režimom sankcija EU-a u području ljudskih prava na osobe ili subjekte odgovorne za proizvoljna uhićenja ili pritvaranja građana EU-a kao „državnih talaca”; |
| --- | --- |

31.

Korupcija i ljudska prava

| 32. | ističe da korupcija ozbiljno oslabljuje demokratsko upravljanje, ometa uživanje ljudskih prava diljem svijeta, olakšava i perpetuira kršenja ljudskih prava i vladavine prava te nerazmjerno pogađa najranjivije i marginalizirane pojedince i skupine u društvu; poziva na to da borba protiv korupcije bude dio svih napora i politika EU-a za promicanje ljudskih prava i demokracije razvijanjem namjenske globalne strategije za borbu protiv korupcije, uključivanjem programa u okviru vanjskih financijskih instrumenata EU-a i jačanjem nadzorne uloge Parlamenta; naglašava da je iznimno važno da EU i njegove države članice budu uzor drugima tako što će se boriti protiv korupcije povezane s akterima iz EU-a primjenom najviših standarda transparentnosti na svoje vanjsko financiranje i pružanjem veće potpore organizacijama civilnog društva, aktivistima i istraživačkim novinarima koji sudjeluju u borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva EU da radi na prijedlogu stvaranja niza antikorupcijskih standarda koji bi se mogli ujednačeno primjenjivati diljem svijeta, da promiče uspostavu učinkovitih antikorupcijskih tijela i donošenje čvrstih regulatornih okvira te da prione na rješavanje pitanja tajnih jurisdikcija i poreznih oaza; potiče promicanje suradnje između EU-a, njezinih država članica, trećih zemalja i međunarodnih organizacija, posebno na pravosudnoj, policijskoj i obavještajnoj razini, s ciljem razmjene najboljih praksi i učinkovitih alata u borbi protiv korupcije i njezinu sprečavanju; poziva na ulaganje napora u osnivanje međunarodnog antikorupcijskog suda pod nadzorom UN-a; |
| --- | --- |

33.

Klauzule o ljudskim pravima u međunarodnim sporazumima

| 34. | ponovno poziva na to da se u sporazume između EU-a i trećih zemalja uključe čvrste klauzule o ljudskim pravima, koje će biti popraćene jasnim skupom mjerila i postupaka koje treba slijediti u slučaju kršenja; poziva Komisiju i ESVD da aktivno razmotre kako osigurati praćenje i djelotvornu provedbu klauzula o ljudskim pravima u postojećim međunarodnim sporazumima; naglašava da bi EU trebao brzo i odlučno reagirati na stalna kršenja klauzula o ljudskim pravima od strane trećih zemalja, među ostalim i suspendiranjem relevantnih sporazuma ako se druge opcije pokažu neučinkovitima; ističe da revizija općeg sustava povlastica EU-a (OSP), aktualni zakonodavni postupak za novu uredbu o OSP-u i preispitivanje provedbe međunarodnih konvencija povezanih s ljudskim pravima, uključujući radnička prava, u zemljama korisnicama OSP-a pružaju priliku za jačanje predanosti poštovanju ljudskih prava u dotičnim trećim zemljama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da u pregovorima o sporazumima o slobodnoj trgovini s trećim zemljama od njih zahtijeva da ratificiraju glavne međunarodne konvencije o ljudskim pravima, pravima radnika i okolišu, uključujući Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima te Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima; naglašava da bi treće zemlje u idealnom slučaju trebale ratificirati te konvencije prije zaključivanja pregovora o sporazumima o slobodnoj trgovini kako bi usklađenost s tim konvencijama postala ključni aspekt sporazuma o slobodnoj trgovini i kako bi se dogovorile posebne klauzule; nadalje, traži da se temeljnim klauzulama sporazuma o slobodnoj trgovini prizna da države potpisnice moraju poštovati i štititi ljudska prava kako je navedeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, običajnom pravu i međunarodnim konvencijama kojih su stranke; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava važnost ex ante i ex post procjena učinaka na održivost te poziva na znatno povećanje kvalitete tih procjena; ističe da bi cilj procjena učinaka na održivost trebao biti osiguravanje da sporazum o kojem se pregovara, u svojim detaljno sročenim klauzulama, pruža dostatne alate kako bi se izbjegli negativni učinci na ljudska prava; preporučuje da organizacije civilnog društva budu uključene u upravljanje procjenama učinka na održivost, da procjene provode stručnjaci za ljudska i radnička prava te da se uzme u obzir doprinos organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

36.

Aktivnosti za potporu demokraciji

| 37. | ističe da se 2022. obilježava deseta obljetnica odluke Parlamenta da preuzme političko vodstvo u poduzimanju velikog napretka u svojim aktivnostima potpore demokraciji, što se od 2014. provodi u sklopu sveobuhvatnog pristupa za potporu demokraciji; posebno pozdravlja potporu koja je u sklopu tog pristupa namijenjena za izgradnju kapaciteta za partnerske parlamente, posredovanje i poticanje kulture dijaloga i kompromisa, među ostalim među mladim političkim vođama, kao i za jačanje položaja zastupnica u parlamentu, boraca za ljudska prava i predstavnika organizacija civilnog društva te slobodnih medija; poziva Komisiju da nastavi i intenzivira svoje aktivnosti u tim područjima te da poveća financiranje i pomoć za tijela i agencije EU-a, kao i za druge organizacije koje se temelje na bespovratnim sredstvima, uz poštovanje načela nediskriminacije; naglašava da je u trenutačnom kontekstu povećanih globalnih napetosti i represije u sve većem broju zemalja od iznimne važnosti izravna potpora organizacijama civilnog društva, borcima za ljudska prava i pojedincima koji izražavaju kritička i oprečna mišljenja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | naglašava važnost misija EU-a za promatranje izbora te doprinos Parlamenta razvoju i poboljšanju njihove metodologije; u tom pogledu poziva Komisiju da razmotri ažuriranje metodologije promatranja izbora kako bi se odrazio razvoj događaja u posljednja dva desetljeća; potiče treće zemlje da provedu preporuke misija EU-a za promatranje izbora radi poboljšanja organizacije i konteksta budućih izbornih postupaka te na taj način doprinesu njihovoj transparentnosti i zakonitosti kako bi se poboljšali demokratski standardi dotičnih država; naglašava da je važno ojačati potporu EU-a lokalnim promatračima izbora, posebno u smislu zaštite; ponovno poziva EU na blisku suradnju s domaćim i međunarodnim organizacijama, kao što su Ured za demokratske institucije i ljudska prava pri OESS-u, Vijeće Europe i druge organizacije koje promiču provedbu Deklaracije o načelima međunarodnog promatranja izbora; |
| --- | --- |

38.

Multilateralizam i rad EU-a na multilateralnoj razini

| 39. | ponovno potvrđuje da učinkovita zaštita ljudskih prava diljem svijeta iziskuje snažnu međunarodnu suradnju na multilateralnoj razini; ističe posebno važnu ulogu UN-a i njegovih tijela kao glavnog foruma koji mora biti u stanju učinkovito promicati napore za mir i sigurnost, održivi razvoj te poštovanje ljudskih prava i međunarodnog prava; poziva EU i njegove države članice da nastave podupirati rad UN-a, kako politički tako i financijski, uključujući sva tijela UN-a za ljudska prava, a posebno tijela za praćenje provedbe ugovora i posebne postupke; poziva glavnog tajnika UN-a da u tu svrhu osigura primjerena sredstva iz proračuna UN-a i potiče države članice da povećaju svoje dobrovoljne doprinose; ističe da EU i njegove države članice trebaju nastojati djelovati jedinstveno i u UN-u i na drugim multilateralnim forumima te na taj način promicati najviše standarde u pogledu ljudskih prava; podsjeća na obveze svih država članica UN-a u pogledu promicanja i zaštite svih ljudskih prava i temeljnih sloboda, kako je utvrđeno u Povelji o osnivanju Ujedinjenih naroda i Rezoluciji 60/251 Opće skupštine UN-a; žali zbog činjenice da su dvije stalne članice Vijeća sigurnosti UN-a odgovorne za teška kršenja ljudskih prava koja se smatraju ratnim zločinima ili čak i genocidom; poziva države članice UN-a da se suzdrže od nazadovanja kojima se oslabljuje zaštita ljudskih prava; naglašava odgovornost Vijeća UN-a za ljudska prava da reagira na sva ozbiljna kršenja ljudskih prava diljem svijeta; žali zbog činjenice da su neke zemlje članice Vijeća UN-a za ljudska prava pokazale da nimalo ne mare za svoje obveze u području ljudskih prava, da je dokazano da su počinile teška kršenja ljudskih prava i da su odbile surađivati s mehanizmima UN-a za ljudska prava; s tim u vezi poziva na temeljitu reformu kriterija za članove Vijeća UN-a za ljudska prava; poziva ESVD da započne i predvodi napore prema koordiniranom stajalištu EU-a i država članica o članstvu u Vijeću UN-a za ljudska prava, čime bi se promicala veća transparentnost u izbornom postupku, posebno objavljivanjem glasova država članica EU-a i pružanjem obrazloženja za navedene glasove, poticao uistinu konkurentski postupak kojim se osigurava da tri regionalna bloka u kojima su države članice EU-a zastupljene predlože više kandidata nego što ima mjesta i osigurala odgovornost kandidata kontrolom njihovih dobrovoljnih obveza i dosadašnjih postignuća u suradnji s Vijećem UN-a za ljudska prava, tijelima UN-a za praćenje provedbe ugovora i posebnim postupcima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | snažno osuđuje sve napade na mandatare za posebne postupke UN-a i neovisnost njihovih mandata; poziva države članice i demokratske partnere EU-a da se odlučno suprotstave tim pokušajima i da poduzmu sve moguće mjere kako bi pomogli u pružanju sigurnih i otvorenih prostora za interakciju pojedinaca i organizacija civilnog društva s UN-om te njegovim predstavnicima i mehanizmima; ističe rad istražnih odbora i misija za utvrđivanje činjenica koji su uspostavljeni pod okriljem UN-a, a koji se sve više koriste za pružanje odgovora na slučajeve ozbiljnih kršenja međunarodnog humanitarnog prava, međunarodnog prava o ljudskim pravima i borbu protiv nekažnjavanja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva EU i države članice da podrže jačanje regionalnih sustava ljudskih prava, među ostalim financijskom pomoći i međuregionalnom razmjenom iskustava; posebno ističe ključnu ulogu nadzornih tijela i pravosudnih mehanizama uspostavljenih u okviru tih regionalnih sustava i njihovu komplementarnost sa sustavom UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU i države članice da na multilateralnim forumima budu predvodnici u zalaganju za donošenje općepriznate definicije terorizma, imajući na umu cilj borbe protiv te pošasti; nadalje ih poziva da u kontekstu Osme revizije globalne protuterorističke strategije UN-a 2023. koriste jezik kojim bi se odlučno prepoznao negativan učinak koji zlouporaba zakona i politika za borbu protiv terorizma ima na prostor za građansko djelovanje te potiče sve države da poduzmu potrebne korake za reformu ili stavljanje izvan snage svojih zakona o borbi protiv terorizma kako bi se osiguralo da ne utječu negativno na civilno društvo i borce za ljudska prava; potiče EU i države članice da predvode napore u okviru foruma UN-a kako bi se uspostavio konstruktivan dijalog s organizacijama civilnog društva i borcima za ljudska prava te da osiguraju njihovo smisleno sudjelovanje u svim fazama razvoja i provedbe protuterorističkih politika; |
| --- | --- |

42.

| 43. | duboko je zabrinut zbog sve češćih napada autoritarnih režima na globalni poredak utemeljen na pravilima, među ostalim osporavanjem univerzalnosti ljudskih prava, relativizacijom tih prava, tvrdnjom da su ona instrument kulturne hegemonije koju provode zapadne zemlje, narušavanjem međunarodnog prava o ljudskim pravima njegovom reinterpretacijom i potkopavanjem funkcioniranja tijela i mehanizama UN-a kojima se države pozivaju na odgovornost za kršenja ljudskih prava; naglašava da EU mora podupirati obranu univerzalnosti ljudskih prava kao glavni prioritet te u tu svrhu predvoditi pakt i surađivati s drugim demokracijama i partnerima sličnih stavova kako bi se ojačale multilateralne organizacije i branio globalni poredak utemeljen na pravilima od autoritarnih sila u usponu; ističe da smanjena učinkovitost tijela UN-a sa sobom nosi stvarne troškove u smislu sukoba, izgubljenih života i ljudske patnje te ozbiljno oslabljuje opću sposobnost zemalja da se nose s globalnim izazovima; poziva države članice EU-a i partnere sličnih stavova da pojačaju napore kako bi se taj trend preokrenuo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da je potrebno provesti nepristran, pravedan i transparentan pregled prijava nevladinih organizacija za savjetodavni status pri Gospodarskom i socijalnom vijeću UN-a (ECOSOC); poziva na poduzimanje koraka za uspostavu posebnog mjesta za Uniju na svakom multilateralnom forumu, uključujući Vijeće sigurnosti UN-a, povrh već postojećeg stalnog mjesta jedne od država članica u Vijeću sigurnosti, čime bi se ojačala sposobnost djelovanja EU-a, kao i njegova dosljednost i vjerodostojnost u svijetu; poziva EU i njegove države članice da sudjeluju u općoj raspravi Opće skupštine UN-a i apeliraju na članove ECOSOC-a da nastave rješavati neopravdane prepreke za nevladine organizacije pri dobivanju akreditacije ECOSOC-a, posebno one čiji su zahtjevi već dugo na čekanju; |
| --- | --- |

44.

Poštovanje međunarodnog humanitarnog prava

| 45. | sa zabrinutošću primjećuje sve veće nepoštovanje međunarodnog humanitarnog prava i međunarodnog prava o ljudskim pravima, posebno u aktualnim sukobima diljem svijeta; ističe da je iznimno važno da agencije za humanitarnu pomoć i humanitarne organizacije mogu pružiti potpunu, pravodobnu i neometanu pomoć svim ranjivim skupinama stanovništva te poziva sve strane u oružanim sukobima da zaštite civilno stanovništvo te humanitarne, zdravstvene, medijske i obrazovne radnike; poziva na sustavno stvaranje humanitarnih koridora u zaraćenim regijama i u borbenim situacijama kako bi se ugroženim civilima omogućilo da izbjegnu sukob te oštro osuđuje sve napade na njih; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća da bi se politike EU-a u vezi sa situacijama okupacije ili pripojenja teritorija trebale voditi međunarodnim humanitarnim pravom te ističe da je važno osigurati dosljednost politika EU-a u takvim situacijama; ističe odgovornost poduzeća sa sjedištem u EU-u da primjenjuju najstrožu politiku dužne pažnje na sve gospodarske i financijske aktivnosti unutar tih teritorija ili u suradnji s njima te da osiguraju strogu usklađenost s međunarodnim pravom i politikom sankcija EU-a, ako su primjenjivi; |
| --- | --- |

46.

Borba protiv nekažnjavanja i jačanje međunarodnog kaznenog pravosuđa

| 47. | naglašava povezanost kršenja ljudskih prava i raširenog nekažnjavanja te nedostatka odgovornosti u regijama i zemljama pogođenim sukobima; odlučno pozdravlja kontinuirani doprinos Međunarodnoga kaznenog suda borbi protiv nekažnjavanja; poziva EU i njegove države članice da Međunarodnom kaznenom sudu pruže dostatnu potporu kako bi mogao obavljati svoj posao; ponovno osuđuje stalna nastojanja da se potkopaju legitimnost i rad Međunarodnoga kaznenog suda; poziva EU i njegove države članice da nastave ulagati napore u njihovo suzbijanje te da odgovore na prijetnje i sankcije usmjerene protiv boraca za ljudska prava i svjedoka koji surađuju s Međunarodnim kaznenim sudom; naglašava ključnu ulogu Međunarodnoga kaznenog suda u provođenju istraga o ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti; poziva EU i njegove države članice da nastave suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom u borbi protiv takvih zločina i njihovu sprečavanju; pozdravlja kontinuiranu potporu EU-a i njegovih država članica Međunarodnom kaznenom sudu te poziva države članice EU-a da tu predanost poprate održivim financiranjem potrebnim za postizanje pravde u svim slučajevima koji se nađu pred tim sudom; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva EU da pruži potporu tužitelju Međunarodnoga kaznenog suda u istrazi i kaznenom progonu osoba osumnjičenih za počinjenje ratnih zločina, zločina protiv čovječnosti i potencijalno genocida, tako da pruži političku potporu, prikupi i stavi na raspolaganje sve dokaze koje posjeduje, uključujući obavještajne podatke, informacije i podatke iz otvorenih izvora, satelitske snimke i presretnute komunikacije, te osigura odgovarajuće ljudske i financijske resurse za opći proračun tog suda kako bi se u potpunosti zaštitila njegova neovisnost i nepristranost; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva EU i njegove države članice da potaknu partnerske zemlje da ratificiraju Ugovor iz Rima i tako prošire nadležnost Međunarodnoga kaznenog suda; poziva EU da postupa u skladu s Odlukom Vijeća 2011/168/ZVSP o Međunarodnom kaznenom sudu (26) te da istovremeno zadrži snažno stajalište o zločinu agresije, na što se poziva u Rezoluciji Parlamenta od 17. srpnja 2014. o zločinu agresije (27); |
| --- | --- |

49.

| 50. | ponavlja svoj poziv Komisiji da osmisli sveobuhvatni akcijski plan EU-a o borbi protiv nekažnjavanja, koji bi među ostalim trebao sadržavati poglavlja o važnoj ulozi organizacija civilnog društva u borbi protiv nekažnjavanja i njihovoj zaštiti u svim situacijama u kojima je to potrebno i o mjerama za borbu protiv nekažnjavanja rodno uvjetovanog nasilja, uključujući povrede spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava u okruženjima sukoba; poziva EU i njegove međunarodne partnere da u potpunosti iskoriste sve relevantne instrumente za borbu protiv nekažnjavanja, uključujući potporu za univerzalnu nadležnost na nacionalnoj razini, posebne sudove na nacionalnoj i međunarodnoj razini, među ostalim za zločin agresije, kao i uspostavu fleksibilnih mehanizama suradnje i financiranja za brzo prikupljanje i analizu dokaza o kaznenim djelima; poziva Komisiju da osigura da se ti instrumenti primjenjuju u koordinaciji s drugim relevantnim instrumentima EU-a i država članica te kao dopuna njima; poziva Komisiju da razvije program za izgradnju kapaciteta, kako država članica tako i trećih zemalja, za primjenu načela univerzalne nadležnosti u njihovim nacionalnim pravnim sustavima; |
| --- | --- |

50.

Napredak prema univerzalnom ukidanju smrtne kazne te sprečavanju mučenja i drugih oblika zlostavljanja

| 51. | ponavlja svoje principijelno protivljenje smrtnoj kazni kao obliku okrutnog, neljudskog i ponižavajućeg kažnjavanja koje je nepovratno; naglašava da EU mora neumorno ulagati napore u ukidanje smrtne kazne u cijelom svijetu, kao jedan od glavnih ciljeva njegove vanjske politike u području ljudskih prava; poziva EU i njegove države članice da se na svim međunarodnim forumima zalažu za ukidanje smrtne kazne i za najširu moguću potporu tom stajalištu; potiče kontinuirane napore tijela UN-a u pogledu univerzalnog ukidanja smrtne kazne, u skladu s rezolucijama Opće skupštine UN-a; snažno osuđuje primjenu zakonâ o bogohuljenju diljem svijeta koji sa sobom nose mogućnost smrtne kazne za osuđene; ponavlja da sloboda izbora vjeroispovijesti, uključujući slobodu vjerovanja ili nevjerovanja, i dalje predstavlja temeljno ljudsko pravo koje se ne može kažnjavati smrću ili bilo kakvim ponižavajućim postupanjem; poziva sve zemlje koje to još nisu učinile da ukinu smrtnu kaznu ili smjesta uvedu moratorij na nju kao prvi korak prema njezinu ukidanju; nadalje poziva predmetne zemlje da smanje broj kaznenih djela ili prekršaja koji se mogu kažnjavati smrću; poziva na transparentnost u pogledu smrtne kazne i pogubljenja u zemljama koje ne objavljuju te statističke podatke; |
| --- | --- |

51.

| 52. | osuđuje sve slučajeve mučenja i neljudskog ili ponižavajućeg postupanja, prisilnih nestanaka, proizvoljnog pritvaranja i izvansudskih pogubljenja te žali zbog činjenice da su oni i dalje uobičajeni u mnogim zemljama; s velikom zabrinutošću primjećuje trend sve češćih slučajeva mučenja diljem svijeta i raširenog nekažnjavanja počinitelja; prepoznaje važnu ulogu organizacija civilnog društva i boraca za ljudska prava u borbi protiv mučenja i drugih oblika zlostavljanja; |
| --- | --- |

52.

Reagiranje na globalne izazove u području ljudskih prava i demokracije

Odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 i oporavak od nje

| 53. | duboko je zabrinut zbog dugoročnih negativnih posljedica pandemije bolesti COVID-19 na opće stanje demokracije i na ljudska prava diljem svijeta; ističe nerazmjeran negativan učinak na skupine u najranjivijem položaju, uključujući žene, djecu, osobe s invaliditetom, osobe s određenim kroničnim bolestima, starije osobe, pripadnike zajednice LGBTIQ, siromašne osobe, pripadnike etničkih i vjerskih manjina te manjina na temelju uvjerenja, izbjeglice i migrante te osobe u zatvoru ili pritvoru; zabrinut je i zbog kašnjenja i prepreka u pristupu zdravstvenim uslugama te zbog porasta neželjenih trudnoća, seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja, nesigurnih pobačaja te smrtnih slučajeva rodilja i novorođenčadi; sa žaljenjem napominje da su se mjere za sprečavanje širenja bolesti COVID-19 koristile kao izgovor kako bi se članovima obitelji ili odvjetnicima uskratio pristup ustanovama za pritvor te kao izlika za kršenje prava pritvorenika; pohvaljuje ulogu koju su borci za ljudska prava i novinari imali u izvješćivanju ili pokušaju sprečavanja kršenja ljudskih prava tijekom pandemije, pri čemu su ponekad čak riskirali svoje živote; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ponavlja da su uživanje najvišeg mogućeg standarda zdravlja i univerzalni pristup zdravstvenoj skrbi među temeljnim pravima svakog čovjeka bez ikakve diskriminacije; poziva EU i njegove države članice da podrže obranu tih prava, posebno u zemljama i regijama u kojima su zdravstvene usluge najograničenije te potiče zemlje da ostvare napredak u olakšavanju pristupa zdravstvenim uslugama; tvrdi da bi EU trebao nastaviti financirati razvoj i globalnu opskrbu cjepivom protiv bolesti COVID-19, pružati edukaciju o prednostima cijepljenja te povećati raspoloživost, dostupnost i cjenovnu pristupačnost cijepljenja kako bi se izbjegle bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ponavlja da su osobna sloboda, sloboda okupljanja, sloboda mišljenja, sloboda savjesti, sloboda vjeroispovijesti i uvjerenja te sloboda izražavanja temelji demokracije; duboko je zabrinut zbog toga što ponajprije autoritarni režimi sve više upotrebljavaju tehnologije masovnog nadzora kako bi ograničili te slobode, što se dodatno pojačalo pod krinkom mjera povezanih s prevencijom bolesti COVID-19; poziva na strogu i djelotvornu zabranu prodaje tehnologija masovnog nadzora; poziva na veći odgovor na masovnu infiltraciju dezinformacija i teorija zavjere u digitalnu sferu, koje u velikoj mjeri, ali ne isključivo, šire autoritarni režimi i nedržavni akteri; |
| --- | --- |

55.

Prava žena, osnaživanje žena i rodna ravnopravnost

| 56. | osuđuje činjenicu da još nijedna zemlja u svijetu nije postigla rodnu ravnopravnost; ističe kontinuirano i rašireno rodno uvjetovano nasilje i intersekcijsku diskriminaciju u svim regijama svijeta; ističe da su žene i djevojčice i dalje glavne žrtve u nasilnim krizama te da se seksualno, rodno uvjetovano i reproduktivno nasilje i dalje događa u mnogim dijelovima svijeta, pri čemu se posebno koristi kao ratno oružje u oružanim sukobima; naglašava da je nasilje posebno usmjereno na borkinje za ljudska prava, aktivistkinje, novinarke i odvjetnice, koje se suočavaju s naglim porastom uznemiravanja i zastrašivanja na internetu te stalnim prijetnjama i napadima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | sa zabrinutošću ističe porast rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji te žali zbog nazadovanja u spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, kako u zemljama u razvoju tako i u razvijenim zemljama; ponovno poziva EU i njegove države članice da pruže punu potporu pravu žena na tjelesni integritet, dostojanstvo i samostalno odlučivanje te poziva na djelotvornu borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji; skreće pozornost na činjenicu da unatoč naporima EU-a žene i dalje predstavljaju manjinu na rukovodećim funkcijama, zarađuju manje od muškaraca na istim dužnostima i položajima te se njihove sposobnosti i vještine podcjenjuju ili potkopavaju zbog njihova spola; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva EU i njegove međunarodne partnere da pojačaju svoje napore kako bi se osiguralo da žene, djevojčice i osjetljive skupine u potpunosti uživaju ljudska prava te da osiguraju jednake mogućnosti za sve; poziva da se svugdje u svijetu iskorijene zakoni i prakse kojima se ženama onemogućuje ostvarivanje njihovih prava, posebno prava na obrazovanje, rad i sudjelovanje u političkom i javnom donošenju odluka; žali zbog situacija u kojima se ženama i kućanstvima koja vode žene, posebno u područjima humanitarnih kriza, uskraćuje pristup humanitarnoj pomoći i osnovnim uslugama jer nacionalne i lokalne vlasti inzistiraju na tome da te usluge pružaju radnice, dok istodobno ograničavaju ženama pristup zapošljavanju; poziva države koje još nisu ratificirale i primijenile Istanbulsku konvenciju da to učine; |
| --- | --- |

58.

| 59. | snažno osuđuje svako korištenje ranih i prisilnih brakova, kućnog pritvora, silovanja i drugih ponižavajućih postupanja na štetu žena; poziva Komisiju i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava da prionu na rješavanje problema ranog i prisilnog braka; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podsjeća države na njihovu obvezu da zajamče pristup sveobuhvatnim uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, uključujući moderne metode kontracepcije, siguran i zakonit pobačaj, zdravstvenu skrb za rodilje, prenatalnu i postnatalnu skrb, potpomognutu oplodnju te pristup informacijama i obrazovanju o spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, uključujući sveobuhvatan spolni odgoj, bez ikakvog oblika diskriminacije; poziva na daljnje jačanje zakonskih prava i zaštite te na uklanjanje prepreka pristupu spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima na globalnoj razini; ponavlja svoj poziv da se pravo na siguran i zakonit pobačaj uvrsti u Povelju; pozdravlja objavu ažuriranih smjernica Svjetske zdravstvene organizacije s ključnim preporukama zdravstvenim sustavima za pružanje skrbi u vezi s pobačajem; poziva EU i njegove države članice da u potpunosti podupiru i promiču spolno i reproduktivno zdravlje i prava, uključujući pristup pobačaju, u multilateralnim i bilateralnim odnosima u skladu s međunarodnim pravom i standardima o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva na ulaganje više usklađenih napora kako bi se iskorijenilo korištenje seksualnog nasilja kao ratnog oružja i kako bi se borilo protiv nekažnjavanja počinitelja takvog nasilja; poziva Komisiju da ulaže napore u potpuno iskorjenjivanje prakse sakaćenja ženskih spolnih organa u svijetu; poziva na snažniju predanost i potporu EU-a zaštiti prava žena u trećim zemljama u svim njegovim naporima u sprečavanju i rješavanju sukoba, kao i u operacijama održavanja mira, humanitarne pomoći i obnove nakon sukoba, tranzicijskom pravosuđu i promicanju ljudskih prava i demokratskih reformi, s posebnim naglaskom na pravima žena koje se suočavaju s netrpeljivošću, diskriminacijom ili stigmatizacijom, kao i pravima trudnica i rodilja te nezaposlenih ili siromašnih žena; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ponavlja da je potrebno odlučno djelovati kako bi se osigurala potpuna provedba GAP-a III; poziva EU da se, kako je utvrđeno u planu GAP III, snažno pozabavi intersekcionalnošću tako što će osmisliti politiku za borbu protiv višestrukih oblika diskriminacije s kojima se suočavaju milijuni žena i djevojčica koje su žrtve kršenja građanskih, političkih, ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava te diskriminacije na temelju kaste, uključujući seksualno zlostavljanje i nasilje, raseljavanje, prisilni i/ili prinudni rad, prostituciju i trgovinu ljudima; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponovno osuđuje komercijalnu praksu zamjenskog majčinstva, globalnu pojavu zbog koje su žene diljem svijeta izložene izrabljivanju i trgovini ljudima, a posebno žene koje su financijski i socijalno ugrožene; naglašava da ta praksa ozbiljno utječe na žene, prava žena, zdravlje žena i rodnu ravnopravnost te ističe da ima prekogranične učinke; poziva na uspostavu europskog pravnog okvira za rješavanje štetnih posljedica komercijalnog zamjenskog majčinstva; |
| --- | --- |

63.

| 64. | osuđuje zakonodavstvo, politike i prakse kojima se omogućuje odabir djece na temelju spola, rase, invaliditeta ili bilo koje druge osnove; |
| --- | --- |

64.

Prava djeteta

| 65. | poziva na zauzimanje sustavnog i dosljednog pristupa promicanju i obrani prava djece u svim vanjskim politikama EU-a; poziva na ulaganje više usklađenih napora u zaštitu prava djece u kriznim ili izvanrednim situacijama i pozdravlja zaključke Vijeća o toj temi; izražava zabrinutost zbog toga što je sve veći broj takvih kriznih situacija diljem svijeta, zajedno s dugotrajnim posljedicama pandemije bolesti COVID-19, doveo do sve češćeg kršenja prava djece diljem svijeta, uključujući nasilje, rane i prisilne brakove, seksualno zlostavljanje i sakaćenje spolnih organa, trgovanje ljudima, prisilno razdvajanje djece od roditelja i obrnuto u slučajevima modernog ropstva, dječji rad, prisilni dječji rad, novačenje djece kao vojnika, nedostatak pristupa obrazovanju i zdravstvenoj skrbi, pothranjenost i ekstremno siromaštvo; ističe nerazmjerne i dugoročne učinke nesigurnosti opskrbe hranom na djecu, što izravno utječe ne samo na njihovo zdravlje i razvoj nego i na njihovo obrazovanje, kao i na povećanje strašne prakse dječjih brakova; ističe još uvijek velik broj djece u svijetu koja su prisiljena raditi, najčešće u opasnim uvjetima, na teško dostupnim mjestima kao što su rudnici, na vađenju sirovina, uključujući rijetke minerale, u industriji, kao i u poljoprivredi; ističe da je 2021. godina proglašena Međunarodnom godinom za ukidanje dječjeg rada i podsjeća na politiku EU-a o nultoj stopi tolerancije te prakse; poziva preostale zemlje koje nisu ratificirale Konvenciju UN-a o pravima djeteta da to hitno učine; |
| --- | --- |

65.

| 66. | žali zbog činjenice da se djeca i dalje koriste kao oruđe rata; ponavlja da su maloljetnici zbog svoje ranjivosti često prve žrtve nasilja na ratom zahvaćenim područjima, posebno kada je riječ o etničkoj odmazdi zaraćenih plemena, skupina i etničkih skupina; osuđuje prisilno novačenje maloljetnika u ratnim područjima, kao i njihovu instrumentalizaciju te seksualno nasilje nad njima; ističe da je potrebno stvoriti putove za reintegraciju i odštetu za djecu čija su prava prekršena te da Program UN-a o djeci i oružanim sukobima mora biti uključen u sva vanjska djelovanja EU-a; poziva predmetne države članice da osiguraju zaštitu djece koja su njihovi državljani, a koja su u zatvoru ili pritvoru u trećim zemljama; poziva Komisiju da pojača napore u borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina nad djecom, da ojača suradnju s humanitarnim i nevladinim organizacijama usmjerenima na djecu te da zaštiti prava djece u suradnji i partnerstvu s trećim zemljama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava da su posebna nazadovanja zabilježena u pogledu prava na obrazovanje, pri čemu je došlo do dosad nezapamćenih poremećaja u obrazovanju zbog pandemije bolesti COVID-19, ali i zbog vjerskog ekstremizma te rodne diskriminacije djevojčica; izražava zabrinutost zbog izbacivanja trudnih tinejdžerica iz škola; podsjeća da svako dijete ima pravo na sveobuhvatan spolni odgoj koji je nediskriminirajući, utemeljen na dokazima, znanstveno točan i primjeren dobi te kojim se obrađuje pitanje štetnih rodnih normi; poziva EU da pojača svoj rad na pružanju pristupa obrazovanju, uključujući inovativne načine za zaobilaženje prepreka koje nameću nacionalne vlasti; poziva Komisiju i ESVD da povećaju potporu trećim zemljama kako bi im se pomoglo da se prilagode izazovima u području obrazovanja s kojima su se suočavale tijekom pandemije bolesti COVID-19; naglašava da bi potpora mogla biti u obliku povećane dodjele financijskih sredstava u okviru instrumenta NDICI – Globalna Europa, ali bi mogla uključivati i osiguravanje izgradnje kapaciteta i najboljih praksi na temelju iskustava stečenih u delegacijama EU-a diljem svijeta; naglašava da bi zbog promjenjivog međunarodnog okruženja moglo biti potrebno financijsko rješenje kojim bi se omogućio odgovor s više donatora kako bi se pokrio sve veći manjak financijskih sredstava za postizanje UN-ova cilja održivog razvoja br. 4, kojim se nastoji osigurati uključivo i pravično kvalitetno obrazovanje te promicati mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju i ESVD da zadrže znatna financijska sredstva za obrazovanje pomoću svih instrumenata EU-a za vanjsko financiranje, u skladu s referentnom vrijednošću od 10 % za obrazovanje u instrumentu NDICI – Globalna Europa; poziva Komisiju i ESVD da također podrže vlade trećih zemalja u izgradnji i daljnjem razvoju jačih rodno osjetljivih i uključivih obrazovnih sustava; podsjeća da je UN pristup žena obrazovanju utvrdio kao temeljno pravo; smatra da bi povećanje pristupa djevojčica obrazovanju i podupiranje sudjelovanja žena u obrazovanju i karijerama u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike kao prioritetno pitanje trebali biti središnji politički cilj EU-a; u tom pogledu ustraje u tome da je potrebno djevojčicama omogućiti da završe obrazovanje te im osigurati pristup informacijama i uslugama prilagođenima njihovoj dobi, bez diskriminacije i rodne pristranosti te uz jednake mogućnosti za ispunjavanje njihova potencijala; naglašava da je hitno potrebno ukloniti rodno uvjetovane prepreke obrazovanju kao što su zakoni, politike te štetne društvene i kulturne norme koje sprječavaju djevojčice da nastave svoje obrazovanje u slučaju trudnoće, braka i majčinstva; potiče borbu protiv rodnih stereotipa te štetnih društvenih i kulturnih normi s pomoću obrazovanja te sprječavanje nasilja s pomoću rodno osjetljivog obrazovanja; |
| --- | --- |

68.

Prava starijih osoba

| 69. | poziva EU i njegove države članice da razviju nove načine za jačanje prava starijih osoba; ističe izazove za starije osobe u pogledu potpunog uživanja svih ljudskih prava, uključujući diskriminaciju na temelju dobi, siromaštvo, nasilje, nedostatak socijalne zaštite, zdravstvene skrbi i drugih osnovnih usluga, kao i prepreke zapošljavanju; ističe rad otvorene radne skupine UN-a o starenju na pravno obvezujućem instrumentu za jačanje zaštite ljudskih prava starijih osoba te poziva EU i njegove države članice da razmotre pružanje aktivne podrške tom radu; |
| --- | --- |

69.

Prava osoba s invaliditetom

| 70. | pozdravlja donošenje Strategije EU-a o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. kao alata za poboljšanje položaja osoba s invaliditetom i njihovih prava diljem svijeta, posebno kad je riječ o siromaštvu i diskriminaciji, ali i za rješavanje problema s pristupom obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i zapošljavanju te sa sudjelovanjem u političkom životu; poziva na sustavnu unutarnju i vanjsku provedbu te strategije; ističe da dužnost skrbi o osobama s invaliditetom obično snose njihove obitelji, posebno žene, i poziva EU da pomogne trećim zemljama da razviju politike za potporu onima koji pružaju skrb osobama s invaliditetom; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva Komisiju i države članice da u okviru vanjskog djelovanja EU-a učine više za promicanje jednakih prava za osobe s invaliditetom; ističe potrebu za strukturiranim dijalogom s organizacijama koje zastupaju osobe s invaliditetom u partnerskim zemljama kako bi se osiguralo njihovo smisleno sudjelovanje i uspješna suradnja u planiranju, provedbi i praćenju instrumenata EU-a za vanjsko financiranje; ističe da je potrebno potaknuti zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje da provedu reforme za poboljšanje položaja osoba s invaliditetom te poziva Komisiju da pomogne tim zemljama u osmišljanju strukturiranog postupka za savjetovanje s osobama s invaliditetom i organizacijama koje ih predstavljaju; poziva na to da se delegacijama EU-a osiguraju ulaganja, osposobljavanje i izgradnja kapaciteta kako bi se provele odredbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom povezane s humanitarnim djelovanjem i međunarodnom suradnjom; |
| --- | --- |

71.

Netolerancija, ksenofobija i diskriminacija

| 72. | ističe svoje protivljenje i osudu netolerancije, ksenofobije i diskriminacije na osnovi rase, etničke pripadnosti, državljanstva, društvene klase, invaliditeta, kaste, vjere, uvjerenja, dobi, spola, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, koje u mnogim regijama svijeta dovode do ubojstava i progona, osobito u situacijama sukoba; naglašava da su rasizam, diskriminacija, ksenofobija, vjerski progon i povezana netolerancija i dalje velik problem u cijelom svijetu, što dovodi do kršenja prava u svim sferama života, uključujući pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi, zapošljavanju i pravosuđu, te da su ta pitanja dodatno pogoršana pandemijom bolesti COVID-19; poziva EU i njegove države članice da predvode globalnu borbu protiv antisemitizma i pozdravlja donošenje strategije EU-a u tu svrhu; poziva Komisiju, ESVD i delegacije EU-a da u suradnji s državama članicama i uz doprinos Parlamenta izrade posebne lokalne strategije za pomoć u borbi protiv diskriminacije na temelju kaste u zemljama koje su njome najviše pogođene i to u dijalogu s lokalnim predstavnicima i organizacijama civilnog društva te da ih pozovu na savjetovanja koja proizlaze iz sporazuma ili instrumenata EU-a, uključujući dijaloge o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

72.

| 73. | preporučuje da Parlament razmotri pitanje diskriminacije na temelju kaste u svim svojim relevantnim odborima (Odbor za vanjske poslove, Odbor za razvoj, Odbor za međunarodnu trgovinu i Pododbor za ljudska prava) i izaslanstvima, da imenuje kontaktnu osobu za diskriminaciju na temelju kaste te da se prilikom posjeta zemljama na koje se to pitanje odnosi savjetuje s organizacijama koje zastupaju skupinu Dalit, da pokrene raspravu o diskriminaciji na temelju kaste s parlamentarcima i vlastima tih zemalja te da održi saslušanje kako bi se preispitale mjere i napredak EU-a povodom Međunarodnog dana borbe protiv rasne diskriminacije; |
| --- | --- |

73.

Nacionalne, etničke i jezične manjine

| 74. | žali zbog toga što brojne zemlje usprkos svojim obvezama zaštite manjina provode politike prisilne asimilacije nacionalnih, etničkih i jezičnih manjina zanemarujući njihova prava; ističe da manjine ne bi smjele postati meta ili instrument bilo kakve vojne napetosti ili sukoba; podsjeća na obveze država na temelju međunarodnih ugovora i sporazuma da zaštite prava tih manjina na svojem državnom području; poziva vlade partnerskih zemalja EU-a na poštovanje prava nacionalnih, etničkih i jezičnih manjina, uključujući njihove kulture, jezike, vjeroispovijesti, tradicije i povijest, radi očuvanja raznolikosti te jezičnog i kulturnog identiteta; poziva EU i njegove države članice da u tu svrhu pruže aktivnu potporu tim partnerskim državama; poziva Komisiju da podupre zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda pripadnika manjina širom svijeta, među ostalim u okviru tematskih programa za ljudska prava i demokraciju instrumenta NDICI – Globalna Europa; |
| --- | --- |

74.

Prava pripadnika zajednice LGBTIQ

| 75. | oštro osuđuje kršenja ljudskih prava, uključujući diskriminaciju, stigmatizaciju, proizvoljno pritvaranje, mučenje, progon i ubojstva s kojima se pripadnici zajednice LGBTIQ i dalje suočavaju diljem svijeta; smatra da prakse nasilja i napadi na pojedince zbog njihove stvarne ili percipirane seksualne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja ili spolnih obilježja ne smiju proći nekažnjeno i da ih treba iskorijeniti; naglašava da se pripadnici zajednice LGBTIQ i njihovi branitelji diljem svijeta i dalje suočavaju s kršenjima ljudskih prava, uključujući diskriminaciju, stigmatizaciju, progon, nasilje i ubojstva; poziva EU da pojača napore kako bi se osiguralo da LGBTIQ osobe mogu u potpunosti uživati svoja ljudska prava u Uniji i izvan nje te da ima vodeću ulogu kad je riječ o zagovaranju zaštite tih osoba u okviru svojih vanjskih politika; poziva na potpunu provedbu Strategije o ravnopravnosti LGBTIQ osoba za razdoblje 2020. – 2025. kao alata EU-a za poboljšanje položaja pripadnika zajednice LGBTIQ diljem svijeta; poziva institucije EU-a da posluže kao primjer proaktivnom obranom prava LGBTIQ osoba diljem svijeta te temeljitom i dosljednom primjenom smjernica EU-a u svojoj vanjskoj politici kako bi se promicalo i zaštitilo uživanje svih ljudskih prava LGBTIQ osoba; |
| --- | --- |

75.

Sloboda izražavanja, sloboda medija i pravo na informiranje

| 76. | naglašava da su za demokraciju i procvat prostora za građansko djelovanje iznimno važni sloboda izražavanja na internetu i izvan njega te pristup pouzdanim informacijama; izražava duboku zabrinutost zbog sve većih ograničenja i kršenja prava na privatnost, slobodu izražavanja, slobodu informiranja i slobodu udruživanja i okupljanja za koja su odgovorni državni i nedržavni akteri u mnogim zemljama širom svijeta, posebno za novinare, cenzurom ili potrebom za autocenzurom i zloupotrebom zakona o borbi protiv terorizma, pranja novca, klevete i korupcije kako bi se ušutkali novinari, organizacije civilnog društva i borci za ljudska prava; osuđuje upotrebu preširoke terminologije kojom se nadležnim tijelima omogućuje da zabrane brojna djela i kriminaliziraju legitiman rad u području ljudskih prava; također osuđuje nedostatak odgovarajućih zaštitnih mjera za ljudska prava u mnogim od tih zakonodavnih akata, posebno u pogledu prava na pošteno suđenje; osim toga, osuđuje upotrebu tehnologija kao što je špijunski softver u svrhu progona novinara ili pak ometanja ili kontrole njihova rada; nadalje, izražava duboku zabrinutost zbog prijetnji fizičkoj sigurnosti novinara, napada na njih, uključujući izvansudska pogubljenja i proizvoljna pritvaranja, te činjenice da je 2022. dosad ubijeno više od 61 novinara i medijskih radnika; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisiju da zaštiti slobodu izražavanja i osigura javni pristup informacijama preko interneta kao način ostvarivanja slobode govora; osuđuje brutalnu represiju i uporabu sile, uznemiravanje, proizvoljna pritvaranja i izvansudska pogubljenja mirnih prosvjednika u nizu trećih zemalja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva EU da podrži vjerodostojne medije i izvore informacija koji doprinose pozivanju vlasti na odgovornost i demokratskoj tranziciji; izražava zabrinutost zbog raširene upotrebe strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja kako bi se ušutkali novinari, aktivisti, sindikalisti i borci za ljudska prava, uključujući borce za ljudska prava u području okoliša, u cijelom svijetu; naglašava da se tom praksom dodatno ograničava prostor za civilno društvo i borce za ljudska prava širom svijeta, u kontekstu u kojem se građanski prostor već nekoliko godina stalno smanjuje, a javna tijela i privatni akteri sve češće napadaju prava na slobodu izražavanja te na slobodu udruživanja i okupljanja; u tom pogledu pozdravlja Komisijin prijedlog direktive čiji je cilj zaštita novinara i boraca za ljudska prava od zloupotrebe sudskih postupaka i strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja; |
| --- | --- |

78.

| 79. | potiče Komisiju i ESVD da u koordinaciji s državama članicama izrade strategiju za rješavanje problema raširene upotrebe strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja protiv boraca za ljudska prava, novinara, aktivista i sindikalista diljem svijeta; nadalje poziva Komisiju i ESVD da u takvu strategiju uključe smjernice o načinima pružanja učinkovite zaštite žrtvama strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja, među ostalim putem financijske pomoći za pokrivanje pravnih troškova; poziva delegacije EU-a da dokumentiraju strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja i uključe ih u svoje aktivnosti praćenja, izvješćivanja i ocjenjivanja; potiče zakonodavce iz trećih zemalja da izrade zakone s tim istim ciljem, kao dio općih inicijativa usmjerenih na podupiranje i očuvanje slobode izražavanja, uključujući slobodu i pluralizam medija; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pozdravlja namjeru Komisije da u okviru akcijskog plana za europsku demokraciju financira projekte za pomoć novinarima u pravnim i praktičnim pitanjima, među ostalim i izvan EU-a; poziva EU da pojača napore u pružanju pomoći novinarima izloženima napadima širom svijeta i da zajamči njihovu sigurnost, među ostalim pružanjem sigurnog utočišta i osiguranjem sredstava za nastavak njihova rada u slučaju da moraju napustiti svoje mjesto boravišta te bliskom suradnjom s partnerskim zemljama u tom području, posebno u okviru sporazuma o partnerstvu između EU-a i trećih zemalja; pozdravlja ulogu koju u tu svrhu imaju programi kao što je Media4Democracy i aktivnosti Europske zaklade za demokraciju koje financira EU; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ozbiljno je zabrinut zbog ograničavanja akademske slobode i povećanja cenzure te zatvaranja znanstvenika širom svijeta, što ima znatne posljedice za pravo na obrazovanje; poziva EU i države članice da pojačaju diplomatske napore te zaštitu i potporu u hitnim slučajevima i to bilateralnim i multilateralnim angažmanom kad je riječ o prijetnjama i napadima državnih i nedržavnih aktera na akademsku slobodu; poziva EU da osigura kontinuiranu potporu na visokoj razini Globalnom kampusu za ljudska prava kao vodećem primjeru potpore EU-a za obrazovanje o ljudskim pravima širom svijeta; |
| --- | --- |

81.

Pravo na slobodu mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja

| 82. | konstatira da je 2021. godine obilježena 40. obljetnica Deklaracije Ujedinjenih naroda o ukidanju svih oblika nesnošljivosti i diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja; podsjeća da je sloboda mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja temeljno pravo svakog ljudskog bića i da se jednako primjenjuje na sve osobe; s velikom zabrinutošću napominje da se u mnogim zemljama širom svijeta i dalje krši pravo na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti, na vjerovanje ili nevjerovanje ili na izjašnjavanje kao ateist ili agnostik, uključujući pravo na izražavanje vjerskih ili nevjerskih uvjerenja putem govora ili poučavanja ili praksom te pravo na promjenu ili napuštanje religije; ističe negativan učinak pandemije bolesti COVID-19 s obzirom na to da je neke vlade i dalje koriste kao izgovor za daljnje diskriminirajuće prakse, koje uključuju nasilje nad vjerskim manjinama i njihovu viktimizaciju; osuđuje progon pripadnika manjina zbog njihova uvjerenja ili vjeroispovijesti te nasilje nad njima; žali zbog činjenice da to utječe na mnoge vjerske zajednice i zajednice koje dijele uvjerenje te na skupine osoba koje su ateisti, humanisti, agnostici ili koje se ne identificiraju ni s jednom religijom; sa zabrinutošću primjećuje da se nevjerske te sekularne i humanističke organizacije suočavaju sa sve češćim progonima, uključujući dosad neviđene valove poticanja na nasilje nad njima te mržnju i ubijanje, u više zemalja; |
| --- | --- |

82.

| 83. | osuđuje napade na brojne pojedince i organizacije civilnog društva zbog mirnog propitkivanja, kritiziranja ili satiriziranja vjerskih uvjerenja i podsjeća da je izražavanje kritičkih mišljenja o religiji legitiman izraz slobode mišljenja ili umjetničkog stvaralaštva; |
| --- | --- |

83.

| 84. | nadalje izražava zabrinutost zbog zloupotrebe i instrumentalizacije vjeroispovijesti radi poticanja netolerancije i ugrožavanja ljudskih prava, uključujući prava LGBTIQ osoba i prava žena, odnosno spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, kao i prava djece na slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijesti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva EU i njegove države članice da intenziviraju napore za zaštitu prava na slobodu mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti ili uvjerenja, da skreću pozornost na ta pitanja na forumima UN-a za ljudska prava te da surađuju s relevantnim mehanizmima i odborima UN-a; poziva Komisiju i Vijeće da provedu ambiciozne programe za obranu tog prava širom svijeta, uključujući poticanje i podupiranje međunarodnih napora za prikupljanje dokaza o najtežim zločinima na osnovi vjere ili uvjerenja, za izvođenje počinitelja pred sud te za izvršenje kaznenih presuda i nadoknadu štete žrtvama; poziva Vijeće, Komisiju, ESVD i države članice da surađuju s trećim zemljama na donošenju mjera za sprečavanje zločina iz mržnje i borbu protiv njih u svim vanjskim politikama EU-a; poziva ESVD i delegacije EU-a da po potrebi uključe vjerske organizacije u svoje dijaloge s civilnim društvom kako bi se politike o ljudskim pravima prilagodile vjerskim i kulturnim kontekstima pojedinih zemalja zbog uloge nekih vjerskih organizacija u pružanju odgovora na humanitarne krize; primjećuje da u političkom okviru EU-a za slobodu mišljenja, savjesti, vjeroispovijesti i uvjerenja ne bi trebalo zanemariti građane koji se ne poistovjećuju ni s jednom religijom; poziva na evaluaciju Smjernica EU-a iz 2013. o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, kako je predviđeno člankom 70. tih smjernica; |
| --- | --- |

85.

Borci za ljudska prava i organizacije civilnog društva

| 86. | snažno podupire rad boraca za ljudska prava i ističe rizike s kojima se suočavaju u svojim nastojanjima da zaštite ljudska prava, uključujući prijetnje upućene njima i njihovim obiteljima, uznemiravanje i nasilje; osuđuje činjenicu da su stotine boraca za ljudska prava ubijene zbog svojeg rada, pri čemu su većina bili borci za zaštitu okoliša; pozdravlja napore koje EU ulaže u podupiranje boraca za ljudska prava u njihovu radu, uključujući mehanizam ProtectDefenders.eu; poziva na jačanje takvih napora kako bi se ublažili sve veći rizici s kojima se suočavaju borci za ljudska prava širom svijeta, uključujući proizvoljno pritvaranje i zatvorsku kaznu, verbalne i fizičke napade, pravno uznemiravanje i ograničenja te prekogranične prijetnje ili represiju; poziva države članice da obustave sve aktivne ugovore o izručenju sa zemljama u kojima stanje ljudskih prava nije u skladu s međunarodnim obvezama država članica u o zabrani prisilnog udaljenja ili vraćanja; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva EU i njegove države članice da aktivno rješavaju zakonodavne ili administrativne pokušaje zatvaranja prostora za obranu ljudskih prava; poziva EU i njegove države članice da razviju stratešku viziju na visokoj razini kako bi se suprotstavile sve većim globalnim napadima na borce za ljudska prava, među ostalim donošenjem čvrstih zaključaka Vijeća EU-a za vanjske poslove kojima se utvrđuje kolektivna strategija na visokoj razini za globalno djelovanje EU-a u pogledu boraca za ljudska prava, i da u potpunosti provedu svoje političke obveze u pogledu zaštite ugroženih boraca za ljudska prava, kao što su one uključene u Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024. i Smjernicama EU-a o borcima za ljudska prava; poziva EU i njegove države članice da također aktivno podupiru razvoj i provedbu odgovarajućih i učinkovitih sustava zaštite boraca za ljudska prava koji su u opasnosti ili u osjetljivom položaju, među ostalim smislenim savjetovanjem s njima i na temelju sveobuhvatnih, kvalitativnih analiza rizika, pri čemu se treba osigurati da su takvi mehanizmi holistički, da raspolažu odgovarajućim resursima, da procjenjuju rizike i upravljaju njima na temelju preventivnog pristupa, te da izrade planove zaštite kojima se zaista odgovara na potrebe za zaštitom pojedinaca, kolektiva i zajednica; poziva EU i njegove države članice, a naročito posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava i veleposlanike EU-a, da budu aktivniji u objavljivanju javnih izjava i drugim oblicima javnog i privatnog političkog angažmana kojima se podupiru ugroženi borci za ljudska prava i oni koji su pritvoreni na duže vrijeme, kao i da pomognu u provođenju zatvorskih posjeta potonjima i olakšaju vanjske posjete njihovih obitelji; ustraje u tome da ESVD i delegacije EU-a posebnu pozornost posvete položaju dobitnika i finalista Nagrade Saharov koji su u opasnosti te da u suradnji s državama članicama i Parlamentom poduzmu odlučne mjere kako bi se zajamčila njihova dobrobit, sigurnost ili oslobođenje; poziva ESVD da redovito izvješćuje o mjerama poduzetima u vezi sa slučajevima dobitnika i finalista Nagrade Saharov koji su pritvoreni, kojima su ograničene slobode ili za koje se i dalje ne zna gdje se nalaze; |
| --- | --- |

87.

| 88. | izražava zabrinutost zbog prepreka s kojima se širom svijeta susreću borci za ljudska prava pri pristupu humanitarnim vizama i/ili vizama za kratkotrajni boravak EU-a; podsjeća na važnost tog ključnog alata za sigurnost i zaštitu kojim se borcima za ljudska prava omogućuje pristup sigurnom utočištu kada je to potrebno, iskorištavanje postojećih prilika za odmor i predah, korištenje programa za privremeno premještanje, kao i provođenje ključnih aktivnosti međunarodnog zagovaranja, mobilizacije i umrežavanja na području EU-a; poziva na uspostavu programa na razini EU-a za izdavanje kratkoročnih humanitarnih viza za privremeno premještanje ugroženih boraca za ljudska prava, kao i na usklađeniju politiku EU-a u pogledu izdavanja hitnih viza za borce za ljudska prava od strane država članica; poziva EU da razvije predvidljiviju, koordiniraniju i dosljedniju viznu politiku za borce za ljudska prava, kojom će se omogućiti fleksibilni i reaktivni protokoli, među ostalim u kritičnim situacijama; |
| --- | --- |

88.

| 89. | žali zbog različitih oblika zabrana i ograničenja za organizacije civilnog društva i njihove aktivnosti, kao što su zakoni, uključujući zakone u području borbe protiv terorizma, čiji je cilj sužavanje prostora za djelovanje civilnog društva i ušutkavanje neistomišljenika ili promicanje organizacija koje sponzoriraju vlade trećih zemalja (nevladine organizacije kojima upravljaju vlade ili „GONGO-i”); žali zbog toga što se u mnogim zemljama u velikoj mjeri donose tzv. zakoni o stranim agentima, kojima se pojedince i subjekte koji primaju financijska sredstva iz inozemstva prisiljava da se registriraju kao strani agenti; izražava posebnu zabrinutost zbog korištenja tih zakona za stigmatizaciju i ograničavanje rada civilnog društva i boraca za ljudska prava, među ostalim ograničavanjem prava na pristup financiranju; poziva EU da surađuje s partnerima kako bi se takvi zakoni stavili izvan snage ili revidirali i poziva institucije i tijela EU-a, a posebno ESVD u suradnji s Komisijom, da razviju koordiniranu strategiju u tu svrhu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | žali zbog činjenice da se borkinje za ljudska prava suočavaju s rodno uvjetovanim nasiljem i da nemaju pristup odgovarajućim resursima i mehanizmima zaštite; osuđuje činjenicu da su borkinje za ljudska prava i aktivistkinje za prava žena i dalje žrtve seksualnih napada, prijetnji, zastrašivanja, zločina i čak ubojstava; isto tako žali zbog toga što se braniteljice ljudskih prava koje rade na spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima posebno napadaju u cijelom svijetu te poziva EU i njegove države članice da javno i privatno osude napade i prijetnje borcima za ljudska prava koji djeluju u tom području te da proaktivno osiguraju odgovarajuću zastupljenost boraca za spolno i reproduktivno zdravlje i prava u svojim savjetovanjima; ističe da EU treba politički i financijski podržavati organizacije civilnog društva koje promiču prava žena i djevojčica u svim područjima; |
| --- | --- |

90.

Migranti i izbjeglice

| 91. | ponovno potvrđuje neotuđiva ljudska prava migranata, izbjeglica i prisilno raseljenih osoba, što se mora odražavati u migracijskoj politici i politici azila EU-a te u njegovoj suradnji s trećim zemljama u tom području; naglašava da bi EU trebao ulagati veće napore kako bi prepoznao i razvio načine za rješavanje temeljnih uzroka nezakonite migracije i prisilnog raseljavanja, posebno kad je riječ o ženama, djeci, etničkim manjinama, manjinama na temelju vjeroispovijesti i uvjerenja te osobama s invaliditetom, koji su među najranjivijim skupinama, jačajući otpornost zajednica iz kojih migranti potječu i pomažući im da svojim članovima ponude priliku za pristojan i siguran život u matičnoj zemlji; naglašava da se politikama migracija i azila treba upravljati vodeći se načelima solidarnosti, ravnoteže i podjele odgovornosti među zemljama; traži da EU i njegove države članice podupru zemlje koje primaju većinu izbjeglica, kao i tranzitne zemlje te zemlje podrijetla; poziva EU i njegove države članice da zajamče da se europskim financiranjem, osposobljavanjem ili drugim oblicima potpore trećim zemljama u području migracija izravno ili neizravno ne olakšava počinjenje kršenja ljudskih prava niti jača i nastavlja nekažnjavanje takvih kršenja; ponavlja da su bliska suradnja i angažman s trećim zemljama i dalje ključni za sprečavanje krijumčarenja migranata i trgovine ljudima; posebno ističe da bi trebalo proširiti borbu protiv organiziranih kriminalnih skupina koje se bave trgovinom ljudima te smatra da bi ta borba trebala biti strogo usklađena s međunarodnim standardima u području ljudskih prava; u tom pogledu naglašava da je ključno širenje informacija i provođenje kampanja za podizanje razine osviještenosti o rizicima krijumčarenja; poziva na to da se pri humanitarnim operacijama koje financira EU uzmu u obzir posebne potrebe djece i drugih ranjivih skupina te da se zajamči njihova zaštita dok su raseljeni; u tom pogledu osuđuje smještanje djece migranata u prihvatne centre, posebno kada su razdvojena od roditelja ili zakonskih skrbnika; ističe da je važno razviti učinkovit okvir za sigurne i zakonite putove prema EU-u i u tom pogledu pozdravlja komunikaciju Komisije o privlačenju vještina i talenata u EU, uključujući razvoj partnerstava za talente s partnerskim zemljama; |
| --- | --- |

91.

| 92. | podsjeća na svoju posvećenost pravima izbjeglica, kako je predviđeno međunarodnim pravom o ljudskim pravima i pravom o izbjeglicama, a posebno Konvencijom o statusu izbjeglica iz 1951. i njezinim protokolom iz 1967.; podsjeća na obveze država da zaštite izbjeglice i poštuju njihova prava u skladu s relevantnim međunarodnim pravom; žali zbog broja smrtnih slučajeva migranata duž migracijskih ruta i nezakonitog prisilnog vraćanja kojim se krši međunarodno pravo; podsjeća da bi EU i njegove države članice u svojem vanjskom i izvanteritorijalnom djelovanju, sporazumima i suradnji u području migracija, granica i azila trebali poštovati i štititi ljudska prava, osobito ona utvrđena u Povelji, uključujući pravo na život, slobodu i traženje azila, i to pojedinačnom procjenom zahtjevâ za azil i primjenom načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja; u tom pogledu ističe da je važno da države članice EU-a služe kao primjer i da strogo poštuju svoje obveze u skladu s međunarodnim pravom o izbjeglicama, da znatno povećaju svoju pomoć onima koji bježe od represije ili rata te da ojačaju svoje kapacitete za prihvat i obveze u pogledu preseljenja; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva EU i njegove države članice da budu potpuno transparentni kad je riječ o dodjeli sredstava trećim zemljama za suradnju u pitanjima migracija; ponovno poziva Komisiju da osigura transparentne ex ante procjene rizika o učincima svake formalne, neformalne ili financijske suradnje između EU-a i trećih zemalja u području prava migranata, izbjeglica i prisilno raseljenih osoba koje će provoditi neovisna tijela i stručnjaci EU-a te da preuzme punu odgovornost za te procjene, kao i mehanizme za praćenje, kako bi se procijenio učinak koji suradnja s trećim zemljama u području migracija ima na ljudska prava; sa zabrinutošću napominje da je broj prisilno raseljenih osoba diljem svijeta zbog progona, sukoba, nasilja, kršenja ljudskih prava ili događaja koji ozbiljno narušavaju javni poredak do kraja 2021. dosegao dosad nezabilježenih 89 milijuna, od kojih su 36,5 milijuna djeca; podsjeća da se izbjeglice i migranti, posebno migranti bez osobnih isprava, suočavaju s preprekama u pristupu zdravstvenoj skrbi diljem svijeta, da je seksualno i rodno uvjetovano nasilje česta pojava tijekom raseljavanja te da u mnogim okruženjima osobe koje su preživjele seksualno i rodno uvjetovano nasilje ne dobivaju osnovnu skrb koja im je potrebna u području spolnog i reproduktivnog zdravlja; u tom kontekstu naglašava da su međunarodno djelovanje i suradnja važniji nego ikad prije kako bi se osigurala zaštita izbjeglica; |
| --- | --- |

93.

Autohtoni narodi

| 94. | sa žaljenjem primjećuje da se autohtoni narodi i dalje suočavaju s raširenom i sustavnom diskriminacijom i progonom diljem svijeta, uključujući prisilno raseljavanje; osuđuje proizvoljna uhićenja i ubojstva boraca za ljudska prava i zemljište koji se zalažu za prava autohtonih naroda; podsjeća da autohtoni narodi imaju važnu ulogu u održivom upravljanju prirodnim resursima i očuvanju bioraznolikosti; apelira na vlade da donesu razvojne i ekološke politike kojima se poštuju gospodarska, društvena i kulturna prava i u kojima sudjeluju autohtoni narodi i lokalno stanovništvo, u skladu s ciljevima održivog razvoja UN-a; ponovno poziva EU, njegove države članice i njihove partnere iz međunarodne zajednice da donesu sve potrebne mjere kako bi se priznala, zaštitila i promicala prava autohtonih naroda, među ostalim u vezi s njihovim jezikom, zemljištem, teritorijima i resursima, kako je navedeno u Deklaraciji UN-a o pravima autohtonih naroda, posebno u pogledu slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka; preporučuje da EU i njegove države članice u relevantne i nove okvire za dužnu pažnju uvrste upućivanja na autohtone narode i prava sadržana u Deklaraciji UN-a o pravima autohtonih naroda; ponovno ističe da je potrebno uspostaviti mehanizam za podnošenje pritužbi u vezi s kršenjima i povredama prava autohtonih naroda koji proizlaze iz aktivnosti državnih i nedržavnih aktera; zemljama koje to još nisu učinile preporučuje da ratificiraju odredbe Konvencije Međunarodne organizacije rada br. 169 od 27. lipnja 1989. o autohtonim i plemenskim narodima; |
| --- | --- |

94.

Ratovi i sukobi diljem svijeta te njihov utjecaj na ljudska prava

| 95. | ozbiljno je zabrinut zbog kontinuirane pošasti ratova i vojnih sukoba širom svijeta; ističe mnoštvo prijetnji ljudskim pravima koje su prouzročene modernim ratovanjem i aktualnim sukobima diljem svijeta; naglašava da, osim samih država stranaka, takvi sukobi često uključuju nedržavne aktere, među ostalim i privatna vojna i zaštitarska poduzeća, kao i terorističke organizacije; ističe katastrofalne humanitarne posljedice tih sukoba i njihov razoran učinak na civile, koji su izravne mete sukoba te moraju trpjeti teška kršenja ljudskih prava i često nemaju pristup pravosuđu ili pravnim lijekovima ili im je taj pristup ograničen; poziva EU da nastavi razvijati i uvoditi alate koji će mu omogućiti brz i učinkovit odgovor na takve sukobe, među ostalim rješavanjem njihovih temeljnih uzroka, ulaganjem u sprečavanje sukoba i posredovanje, traženjem i održavanjem prostora za politička rješenja, stvaranjem saveza sa zemljama i regionalnim organizacijama sličnih stavova, pružanjem dodatne financijske i tehničke potpore i osoblja mirovnim misijama i misijama vojnih operacija te promicanjem inicijativa za izgradnju povjerenja među zaraćenim stranama; poziva EU da pomogne u okončanju kršenja ljudskih prava i pruži pomoć žrtvama; |
| --- | --- |

95.

| 96. | osuđuje porast povreda demokratskih ustava u svijetu; ponavlja svoju zabrinutost zbog prijetnje koju predstavljaju vojni pučevi na štetu života civila, sigurnosti i mira; naglašava da je potrebno ojačati odgovornost i boriti se protiv nekažnjavanja kršenja ljudskih prava i ratnih zločina koji su počinjeni kao rezultat nasilnih promjena režima; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ponavlja da humanitarne krize pojačavaju izazove u pogledu zdravstvene skrbi te podsjeća na to da su u kriznim zonama ranjive skupine kao što su izbjeglice, žene i djevojčice posebno izložene seksualnom nasilju, spolno prenosivim bolestima, seksualnom iskorištavanju, korištenju silovanja kao ratnog oružja i neželjenim trudnoćama; poziva Komisiju i države članice da u okviru humanitarne pomoći glavnu prednost daju rodnoj ravnopravnosti te spolnom i reproduktivnom zdravlju, među ostalim kad je riječ o osposobljavanju za humanitarne aktere i budućem financiranju; poziva EU da usvoji rodno osjetljivu perspektivu kako bi se razumjeli načini na koje sukobi utječu na žene i pripadnike zajednice LGBTIQ te da tu perspektivu uključi u svoje operacije sprječavanja i rješavanja sukoba, održavanja mira, humanitarne pomoći i obnove nakon sukoba, kao i u tranzicijsko pravosuđe te promicanje ljudskih prava i demokratskih reformi; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ponavlja svoj poziv državama članicama da pomognu obuzdati oružane sukobe i ozbiljna kršenja ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava strogo poštujući odredbe članka 7. Ugovora UN-a o trgovini oružjem o izvozu i procjeni izvoza i Zajedničkog stajališta EU-a o izvozu oružja (28), među ostalim odbijanjem prijenosa oružja i opreme za nadzor koje bi dovelo do stvaranja rizika da će uvoznici počiniti ili omogućiti kršenja ljudskih prava ili međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

98.

Pravo na hranu i sigurnost opskrbe hranom

| 99. | ponavlja da je pravo na slobodu od gladi ljudsko pravo; naglašava da je ozbiljno zabrinut zbog izazova u pogledu prava na hranu i sigurnost opskrbe hranom te cjenovne pristupačnosti hrane u mnogim zemljama širom svijeta; poziva EU, države članice i međunarodnu zajednicu da odmah pojačaju napore kako bi zaustavili rastući trend ozbiljne nestašice hrane; ističe da je opasno stanje u pogledu sigurnosti opskrbe hranom, iako ima nekoliko uzroka, pogoršano brojnim sukobima diljem svijeta, uključujući aktualne sukobe u zemljama koje su veliki svjetski izvoznici primarnih prehrambenih proizvoda, uz znatne posljedice u nekoliko područja svijeta; oštro osuđuje upotrebu nesigurnosti opskrbe hranom ili prijetnje nesigurnošću opskrbe hranom kao političkog instrumenta rata; |
| --- | --- |

99.

| 100. | sa zabrinutošću ističe činjenicu da se vjersko podrijetlo, podrijetlo u pogledu uvjerenja ili etničko podrijetlo mogu koristiti kao čimbenik diskriminacije u raspodjeli hrane i humanitarne pomoći u kontekstu nesigurnosti opskrbe hranom i humanitarnih kriza; poziva EU, njegove države članice i Komisiju da skrenu pozornost vlada predmetnih trećih zemalja na to pitanje; |
| --- | --- |

100.

Klimatske promjene i okoliš

| 101. | ističe da su ljudska prava, zdrav okoliš i borba protiv klimatskih promjena međusobno ovisni; pozdravlja napredak postignut u priznavanju prava na čist, zdrav i održiv okoliš, kako je utvrđeno u Rezoluciji 76/300 Opće skupštine UN-a; naglašava da cijeni ključan rad boraca za ljudska prava u području okoliša, uključujući branitelje zemljišta i voda, novinare, istraživačke novinare, zviždače, odvjetnike i aktiviste autohtonih naroda, kako bi se očuvao i zaštitio okoliš unatoč prijetnjama nasiljem nad tim pojedincima i opasnosti za njihove živote; nadalje, prepoznaje važnu ulogu organizacija civilnog društva, kao i autohtonih naroda u okviru njihova neprocjenjivog rada u očuvanju i zaštiti okoliša; |
| --- | --- |

101.

| 102. | naglašava da klimatske promjene ugrožavaju uživanje ljudskih prava, uključujući pravo na sigurnost opskrbe hranom, sigurnu vodu za piće i sanitarne uvjete, zdravlje i prikladan prostor za stanovanje, kao i prava lokalnih zajednica; odbacuje nezakonito iskorištavanje prirodnih resursa, koje predstavlja velik izazov u pogledu održivosti i zaštite okoliša; nadalje, skreće pozornost na opasnosti koje klimatske promjene predstavljaju za mir i sigurnost jer nesigurnost opskrbe hranom i nestašica vode mogu dovesti do jagme za prirodnim resursima, a zatim i do nestabilnosti i sukoba unutar i između država; naglašava međusobnu povezanost i međuovisnost bioraznolikosti i ljudskih prava te podsjeća da države imaju obvezu u pogledu ljudskih prava, a to je zaštititi bioraznolikost o kojoj ta prava ovise, među ostalim tako što će građanima omogućiti da sudjeluju u odlukama povezanima s bioraznolikošću i osigurati pristup učinkovitim pravnim lijekovima u slučajevima gubitka i uništavanja bioraznolikosti; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva EU da nastoji suzbiti učinke klimatskih promjena, među ostalim uvođenjem učinkovitih i održivih političkih mjera, te da poštuje ciljeve Pariškog sporazuma; poziva EU i njegove države članice da povećaju svoj doprinos borbi protiv klimatskih promjena i gubitka bioraznolikosti na globalnoj razini, posebno osiguravanjem da se roba koju uvozi EU proizvodi u skladu s ljudskim pravima zaštićenima u sklopu međunarodnog prava, uključujući prava autohtonih naroda, te da ta proizvodnja ne doprinosi uništenju ili oštećenju prirodnih ekosustava, posebno primarnih šuma i šuma starog rasta, primjenjujući uravnoteženi pristup kojim se ne šteti stanovništvu u trećim zemljama; ističe da su najmanje razvijene zemlje najosjetljivije na klimatske promjene jer najteže podnose njihove razorne učinke, unatoč tome što proizvode manje stakleničkih plinova od bogatijih država; |
| --- | --- |

103.

Poslovanje, trgovina i ljudska prava

| 104. | naglašava da trgovinski sporazumi često pružaju priliku EU-u da surađuje s trećim zemljama na rješavanju njihove domaće situacije osiguravanjem određenih uvjeta koji bi služili poboljšanju životnog standarda, kao i da uvede uvjete u pogledu poboljšanja stanja ljudskih prava u tim zemljama; međutim, napominje da je u nekim slučajevima postignuto tek neznatno poboljšanje u dotičnim zemljama ili nije uopće postignuto; napominje da prekomjerne i izrabljivačke poslovne aktivnosti često imaju štetne učinke na ljudska prava u trećim zemljama; podsjeća da se temeljnim klauzulama uključenima u trgovinske sporazume predviđa da države potpisnice moraju poštovati, štititi i poticati ljudska prava kako je navedeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, običajnom pravu i međunarodnim konvencijama kojih su stranke; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva EU i njegove države članice da najoštrije osude represivne mjere protiv civilnog društva, posebno kada se one provode u zemljama s kojima je EU sklopio sporazume o slobodnoj trgovini, te da učinkovito surađuju s nacionalnim tijelima u tim zemljama, među ostalim na najvišoj razini, kako bi se osiguralo da civilno društvo može slobodno djelovati, sudjelovati u javnim poslovima te pratiti i dokumentirati provedbu sporazumâ o slobodnoj trgovini; poziva EU da prione na rješavanje svakog kršenja obveza iz sporazuma o slobodnoj trgovini, uključujući one utvrđene u poglavljima o trgovini i održivom razvoju te u klauzulama o ključnim elementima sporazuma o partnerstvu i suradnji; smatra da bi EU u slučajevima ozbiljnih ili raširenih kršenja trebao aktivirati klauzule o ljudskim pravima te predvidjeti namjensku uvjetovanost i odgovarajuće mjere na toj osnovi, uključujući uspostavu posebnog tijela za praćenje ljudskih prava kako bi se ocijenilo poštovanje obveza u pogledu ljudskih prava u okviru sporazumâ o slobodnoj trgovini i kako bi se dale preporuke strankama; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva EU da se dosljedno koristi klauzulama u trgovinskim sporazumima kojima se štite ljudska prava, uključujući pomnije praćenje i provedbu obveza u pogledu ljudskih prava, te da iskoristi puni potencijal uvjetovanosti u pogledu ljudskih prava pri odobravanju povlaštenog pristupa tržištu Unije trećim zemljama; posebno poziva na bolju povezanost povlaštenog postupanja i napretka u području ljudskih prava u ažuriranoj Uredbi o općem sustavu povlastica (OSP+); poziva na veću transparentnost u svim fazama postupka dodjele statusa OSP+, uključujući bolju suradnju s civilnim društvom, i praćenje svih mogućih kršenja; poziva Komisiju da na odgovarajući način obavještava Parlament o pitanjima u tom području; traži od strana uključenih u pregovore o sporazumima EU-a ili uspostavu ili jačanje odnosa EU-a s nekom trećom zemljom da razmotre mogućnost upućivanja bilateralnog stalnog poziva za promatranje njihovih izbora; ističe da bi tu mogućnost trebalo razmotriti i u već postojećim sporazumima; ponavlja svoj poziv Komisiji da sustavno provodi procjene učinka na ljudska prava usmjerene na rizike od kršenja ljudskih prava prije odobravanja povlaštenog režima određenoj zemlji te da brzo istraži i odgovori na sva kršenja, uključujući opoziv statusa OSP+ ako je to opravdano; ističe potrebu za odgovarajućim resursima i jasnim postupcima za pravilnu provedbu procjena učinka na ljudska prava i praćenje primjene međunarodnih konvencija o ljudskim pravima; u tom pogledu traži povećanje ljudskih resursa predmetnih delegacija EU-a kako bi se doprinijelo tim procjenama i praćenju EU-a u pogledu povlaštenog pristupa tržištu EU-a u okviru sustava OSP+; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pozdravlja Komisijin prijedlog direktive o dužnoj pažnji za održivo poslovanje kao korak prema poticanju odgovornog korporativnog ponašanja u pogledu ljudskih i radničkih prava te prava povezanih s okolišem; ističe važnost pozivanja poduzeća na odgovornost putem pravosudnih mehanizama, uključujući građanskopravnu odgovornost; naglašava da bi se zahtjevi iz te direktive u pogledu izvješćivanja o strategijama održivosti i dužne pažnje trebali primjenjivati na sva velika poduzeća te na mala i srednja poduzeća koja su uvrštena na burzu ili koja djeluju u visokorizičnim regijama i gospodarskim sektorima u svijetu; traži da se u direktivu uključi poseban članak o savjetovanju s dionicima, posebno s pogođenim osobama i lokalnim zajednicama, sindikatima, predstavnicima radnika i borcima za ljudska prava; |
| --- | --- |

107.

| 108. | osuđuje sve oblike prisilnog rada i modernog ropstva; ističe da se prema najnovijem izvješću „Global Estimates of Modern Slavery” (Globalne procjene modernog ropstva) procjenjuje da se od 2016. do 2021. broj osoba u prisilnom radu povećao za 2,7 milijuna, pri čemu samo u privatnom sektoru prisilno radi i do 17,3 milijuna osoba; pozdravlja Komisijin prijedlog uredbe o zabrani proizvoda proizvedenih prisilnim radom na tržištu Unije; također ističe da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala taj trend; naglašava da je kriza isto tako dovela do pogoršanja radnih uvjeta mnogih radnika, što je u nekim slučajevima dovelo do prisilnog rada; poziva EU i njegove države članice da predvode inicijative na multinacionalnim forumima kako bi se iskorijenili prisilni rad i moderno ropstvo; podsjeća države članice da je potrebno kazneno progoniti i osuditi te aktivnosti koje se provode i u zemljama podrijetla i u skupinama s međunarodnom mobilnošću; ponovno poziva sve zemlje da u potpunosti provode Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te poziva države članice EU-a koje još nisu donijele nacionalne akcijske planove o poslovanju i ljudskim pravima da to što prije učine; potiče EU i njegove države članice da konstruktivno i aktivno sudjeluju u radu otvorene međuvladine radne skupine UN-a o transnacionalnim korporacijama i drugim trgovačkim društvima u području ljudskih prava i da donesu pregovarački mandat u tu svrhu; smatra da je to nužan korak naprijed u promicanju i zaštiti ljudskih prava; |
| --- | --- |

108.

| 109. | osuđuje sve rašireniju praksu prema kojoj autoritarne države nastoje poboljšati svoj međunarodni legitimitet organizacijom velikih sportskih ili kulturnih događanja, dok istovremeno nastavljaju ograničavati izražavanje neslaganja u zemlji; poziva EU i njegove države članice da surađuju s nacionalnim sportskim savezima, korporativnim subjektima i organizacijama civilnog društva o načinima njihova sudjelovanja u takvim događanjima; poziva na razvoj političkog okvira EU-a za sport i ljudska prava; |
| --- | --- |

109.

Ljudska prava i digitalne tehnologije

| 110. | naglašava da ljudska prava moraju u potpunosti obuhvaćati digitalnu sferu te da moraju biti zaštićena od nezakonite upotrebe tehnologije, kako od strane državnih tako i od strane nedržavnih aktera koji pružaju te tehnologije ili imaju koristi od njih; ističe rizike koje digitalne tehnologije, uključujući umjetnu inteligenciju, predstavljaju za osobnu slobodu, pravo na privatnost i demokraciju u cjelini te osuđuje ulogu digitalnih tehnologija u kršenju ljudskih prava, posebno nadzorom, praćenjem, uznemirivanjem i ograničavanjem slobode izražavanja; ističe prijetnju koju predstavljaju kampanje dezinformiranja u kombinaciji s digitalnim alatima; također ističe posebnu prijetnju koju nove digitalne tehnologije predstavljaju za borce za ljudska prava, pripadnike oporbe, novinare i druge kad je riječ o kontroli, ograničavanju i potkopavanju njihovih aktivnosti; poziva na intenzivnije napore za uspostavu sveobuhvatnog globalnog pravnog okvira za digitalne tehnologije, kojim bi se trebale iskoristiti prednosti koje takve tehnologije mogu donijeti za dobrobit ljudi, uz strogo poštovanje ljudskih prava; ustraje u važnosti otvorenog, slobodnog, stabilnog i sigurnog kiberprostora u kojem se poštuju temeljne vrijednosti demokracije, ljudskih prava i vladavine prava; izražava snažnu potporu dobrovoljnim, neobvezujućim normama za odgovorno ponašanje država u kiberprostoru, koje će obuhvatiti poštovanje privatnosti i temeljnih prava građana; poziva na brzo donošenje Akta o umjetnoj inteligenciji kao učinkovitog alata kojim bi se osiguralo da se umjetna inteligencija koristi u tu svrhu, s posebnim naglaskom na visokorizičnoj umjetnoj inteligenciji; poziva na to da se gospodarstvo pozornosti, kojim se među ostalim koriste platforme društvenih medija, uključi u područje primjene visokorizične umjetne inteligencije kako bi se ranjive skupine zaštitilo od dezinformacija i manipulacije javnim mišljenjem; |
| --- | --- |

110.

| 111. | žali zbog praksi autoritarnih režima kojima se, među ostalim, građanima ograničava pristup internetu, uključujući prekide pristupa internetu tijekom javnih okupljanja i prosvjeda; poziva EU i njegove države članice da u suradnji s drugim demokratskim zemljama ulažu u istraživanje i tehnologiju kojima se omogućuje neometan i cjenovno pristupačan globalni pristup internetu; poziva EU da financira istraživanja o učinkovitim digitalnim načinima za filtriranje i suzbijanje digitalnog širenja lažnih vijesti, dezinformacija i zlonamjerne propagande; |
| --- | --- |

111.

o

o o

| 112. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 78. zasjedanja Opće skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava, visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava te voditeljima delegacija EU-a. |
| --- | --- |

112.

---

(1)  SL L 23, 27.1.2010., str. 35.

(2)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 1.

(3)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

(4)  SL C 303, 15.12.2009., str. 12.

(5)  SL C 118, 8.4.2020., str. 15.

(6)  SL C 411, 27.11.2020., str. 30.

(7)  SL C 404, 6.10.2021., str. 202.

(8)  SL C 474, 24.11.2021., str. 11.

(9)  SL C 15, 12.1.2022., str. 70.

(10)  SL C 15, 12.1.2022., str. 111.

(11)  SL C 99, 1.3.2022., str. 152.

(12)  SL C 117, 11.3.2022., str. 88.

(13)  SL C 342, 6.9.2022., str. 295.

(14)  SL C 342, 6.9.2022., str. 191.

(15)  SL C 434, 15.11.2022., str. 50.

(16)  SL C 465, 6.12.2022., str. 33.

(17)  SL C 465, 6.12.2022., str. 44.

(18)  SL C 465, 6.12.2022., str. 155.

(19)  SL C 479, 16.12.2022., str. 68.

(20)  SL C 493, 27.12.2022., str. 96.

(21)  SL C 493, 27.12.2022., str. 132.

(22)  SL C 493, 27.12.2022., str. 120.

(23)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0302.

(24)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

(25)  Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. o uspostavi organizacije i funkcioniranju Europske službe za vanjsko djelovanje (SL L 201, 3.8.2010., str. 30.).

(26)  Odluka Vijeća 2011/168/ZVSP od 21. ožujka 2011. o Međunarodnom kaznenom sudu i o stavljanju izvan snage Zajedničkog stajališta 2003/444/ZVSP (SL L 76, 22.3.2011., str. 56.).

(27)  SL C 224, 21.6.2016., str. 31.

(28)  Zajedničko stajalište Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme (SL L 335, 13.12.2008., str. 99.).

---

četvrtak, 19. siječnja 2023.

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/104 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/104

---

P9_TA(2023)0012

Humanitarne posljedice blokade u Gorskom Karabahu

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o humanitarnim posljedicama blokade u Gorskom Karabahu (2023/2504(RSP))

(2023/C 214/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Armeniji i Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Armeniji i Azerbajdžanu,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da od 12. prosinca 2022. ljudi koji se predstavljaju kao aktivisti za zaštitu okoliša iz Azerbajdžana blokiraju Lačinski koridor, jedinu cestu koja povezuje Gorski Karabah s Armenijom i vanjskim svijetom; budući da je zbog toga narušen pristup osnovnim dobrima i uslugama, uključujući hranu, gorivo i lijekove, za 120 000 Armenaca koji žive u Gorskom Karabahu, čime ih se de facto stavlja pod blokadu; |
| --- | --- |

A.

budući da od 12. prosinca 2022. ljudi koji se predstavljaju kao aktivisti za zaštitu okoliša iz Azerbajdžana blokiraju Lačinski koridor, jedinu cestu koja povezuje Gorski Karabah s Armenijom i vanjskim svijetom; budući da je zbog toga narušen pristup osnovnim dobrima i uslugama, uključujući hranu, gorivo i lijekove, za 120 000 Armenaca koji žive u Gorskom Karabahu, čime ih se de facto stavlja pod blokadu;

| B. | budući da je blokada dovela do teške humanitarne krize koja znatno utječe na najranjivije skupine stanovništva; budući da je prijevoz bolesnika u kritičnom stanju gotovo nemoguć i da je jedna osoba zbog toga preminula; budući da su stotine obitelji i dalje razdvojene; |
| --- | --- |

B.

budući da je blokada dovela do teške humanitarne krize koja znatno utječe na najranjivije skupine stanovništva; budući da je prijevoz bolesnika u kritičnom stanju gotovo nemoguć i da je jedna osoba zbog toga preminula; budući da su stotine obitelji i dalje razdvojene;

| C. | budući da je ta humanitarna kriza dodatno pogoršana time što je Azerbajdžan prekinuo opskrbu prirodnim plinom u Gorskom Karabahu zbog čega su domovi, bolnice i škole ostali bez grijanja; |
| --- | --- |

C.

budući da je ta humanitarna kriza dodatno pogoršana time što je Azerbajdžan prekinuo opskrbu prirodnim plinom u Gorskom Karabahu zbog čega su domovi, bolnice i škole ostali bez grijanja;

| D. | budući da održavanjem blokade Lačinskog koridora Azerbajdžan krši svoje međunarodne obveze iz trilateralne izjave o prekidu vatre od 9. studenoga 2020., u skladu s kojom Azerbajdžan mora jamčiti sigurnost osoba, vozila i tereta koji se kreću koridorom u oba smjera; |
| --- | --- |

D.

budući da održavanjem blokade Lačinskog koridora Azerbajdžan krši svoje međunarodne obveze iz trilateralne izjave o prekidu vatre od 9. studenoga 2020., u skladu s kojom Azerbajdžan mora jamčiti sigurnost osoba, vozila i tereta koji se kreću koridorom u oba smjera;

| E. | budući da nemogućnost prolaska Lačinskim koridorom koči mirovni proces između Armenije i Azerbajdžana i narušava međunarodno povjerenje; |
| --- | --- |

E.

budući da nemogućnost prolaska Lačinskim koridorom koči mirovni proces između Armenije i Azerbajdžana i narušava međunarodno povjerenje;

| 1. | žali zbog tragičnih humanitarnih posljedica blokade Lačinskog koridora i sukoba u Gorskom Karabahu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Azerbajdžan da poštuje i provede trilateralnu izjavu od 9. studenoga 2020. i da odmah ponovno otvori Lačinski koridor kako bi se omogućila sloboda kretanja i osigurao pristup osnovnim dobrima i uslugama, čime bi se zajamčila sigurnost u regiji i zaštitili prihodi stanovnika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava potrebu za sveobuhvatnim mirovnim sporazumom kojim se moraju zajamčiti prava i sigurnost armenskog stanovništva Gorskog Karabaha; poziva Azerbajdžan da zaštiti prava Armenaca koji žive u Gorskom Karabahu i da se suzdrži od svoje huškačke retorike kojom poziva na diskriminaciju Armenca te potiče Armence da napuste Gorski Karabah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče Azerbajdžan da se u budućnosti suzdrži od potkopavanja aktivnosti prometnih, energetskih i komunikacijskih veza između Armenije i Gorskog Karabaha; |
| --- | --- |

4.

| 5. | oštro osuđuje što Azerbajdžan krivnju prebacuje na borce za ljudska prava i organizacije civilnog društva te poziva predstavništva EU-a i država članica da podrže njihov rad; |
| --- | --- |

5.

| 6. | osuđuje nedjelovanje ruskih „pripadnika mirovnih snaga”; smatra da bi hitno trebalo pregovarati o njihovoj zamjeni s međunarodnim mirovnim snagama OESS-a u okviru mandata UN-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na to da se međunarodnim organizacijama omogući neometan pristup Gorskom Karabahu kako bi procijenile situaciju i pružile potrebnu humanitarnu pomoć; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na pokretanje misije UN-a ili OESS-a za utvrđivanje činjenica na Lačinskom koridoru kako bi se procijenilo humanitarno stanje na terenu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na hitan nastavak pregovora bez preduvjeta na temelju načela Helsinškog završnog akta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče EU da bude aktivno uključen i da osigura da stanovnici Gorskog Karabaha više ne budu taoci aktivista iz Bakua, razorne uloge Rusije i neaktivnosti skupine iz Minska; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe te predsjednicima, vladama i parlamentima Armenije i Azerbajdžana. |
| --- | --- |

11.

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/106 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/106

---

P9_TA(2023)0013

Nasilan napad na brazilske demokratske institucije

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o napadu na brazilske demokratske institucije (2023/2505(RSP))

(2023/C 214/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 8. siječnja 2023. tisuće krajnjih desničara i pristaša bivšeg brazilskog predsjednika Jaira Bolsonara upali u Nacionalni kongres, Vrhovni sud i predsjedničku palaču Alvorada u Braziliji, pozivajući na vojnu intervenciju kako bi svrgnuli predsjednika Lulu da Silvu; budući da je uhićen Anderson Torre, bivši ministar pravosuđa, i da je suspendiran Ibaneis Rocha, guverner Saveznog okruga glavnog grada Brazilije; |
| --- | --- |

A.

budući da su 8. siječnja 2023. tisuće krajnjih desničara i pristaša bivšeg brazilskog predsjednika Jaira Bolsonara upali u Nacionalni kongres, Vrhovni sud i predsjedničku palaču Alvorada u Braziliji, pozivajući na vojnu intervenciju kako bi svrgnuli predsjednika Lulu da Silvu; budući da je uhićen Anderson Torre, bivši ministar pravosuđa, i da je suspendiran Ibaneis Rocha, guverner Saveznog okruga glavnog grada Brazilije;

| B. | budući da su nasilni napadi krajnje desnice na demokratske institucije globalni fenomen; budući da događaji u Braziliji predstavljaju očigledan napad na brazilske demokratske institucije i pokazuju jasnu sličnost s napadom na Kongres SAD-a 2021.; budući da su bivši predsjednik SAD-a Donald Trump i bivši predsjednik Bolsonaro imali ključnu ulogu u tim događanjima; |
| --- | --- |

B.

budući da su nasilni napadi krajnje desnice na demokratske institucije globalni fenomen; budući da događaji u Braziliji predstavljaju očigledan napad na brazilske demokratske institucije i pokazuju jasnu sličnost s napadom na Kongres SAD-a 2021.; budući da su bivši predsjednik SAD-a Donald Trump i bivši predsjednik Bolsonaro imali ključnu ulogu u tim događanjima;

| C. | budući da platforme društvenih medija i dalje ne uspijevaju moderirati ni ograničiti širenje antidemokratskih kampanja, transnacionalnog fašizma i ekstremizma, čime se podupire postojanje algoritama kojima se promiču sadržaji koji potiču mržnju i dezinformacije te nespremnost na uklanjanje nezakonitog sadržaja, te da su imale ključnu ulogu u tim događajima širenjem agresivne retorike i nasilja te olakšavanjem mobilizacije i širenja dezinformacija; |
| --- | --- |

C.

budući da platforme društvenih medija i dalje ne uspijevaju moderirati ni ograničiti širenje antidemokratskih kampanja, transnacionalnog fašizma i ekstremizma, čime se podupire postojanje algoritama kojima se promiču sadržaji koji potiču mržnju i dezinformacije te nespremnost na uklanjanje nezakonitog sadržaja, te da su imale ključnu ulogu u tim događajima širenjem agresivne retorike i nasilja te olakšavanjem mobilizacije i širenja dezinformacija;

| 1. | najoštrije osuđuje kaznena djela koja su počinili pristaše bivšeg predsjednika Bolsonara i podržava stalne napore da se osigura provedba brze, nepristrane, pravilne i učinkovite istrage kako bi se identificirali, kazneno gonili i priveli pravdi svi relevantni akteri, uključujući poticatelje, organizatore i osobe koje su financijski podržale događaj, kao i državne institucije koje nisu djelovale u cilju sprečavanja tih napada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava solidarnost s demokratski izabranim predsjednikom Lulom da Silvom, njegovom vladom i brazilskim institucijama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | žali zbog pokušaja bivšeg predsjednika Bolsonara i nekih njegovih političkih pristaša da diskreditiraju sustav glasovanja i izborna tijela unatoč tome što nema dokaza o izbornoj prijevari, te ih potiče da prihvate demokratski ishod izbora; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prepoznaje vezu između sve većeg transnacionalnog fašizma, rasizma, ekstremizma i, među ostalim, događaja u Braziliji, napada na Kongres SAD-a u siječnju 2021. i uhićenja u prosincu 2022. povezanih s planiranim napadom na njemački Bundestag; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je 13. siječnja 2023. Vrhovni sud odobrio zahtjev saveznih tužitelja za istragu bivšeg predsjednika Bolsonara jer je on „vjerojatno znatno pridonio počinjenju kaznenih i terorističkih djela”; izražava zabrinutost zbog činova i propusta javnih dužnosnika, posebno guvernera i vojne policije Saveznog okruga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava važnost zakonodavnih okvira, kao što je Akt o digitalnim uslugama, kojim se reguliraju platforme društvenih medija i tehnološka poduzeća, kako bi se učinkovito suzbilo i spriječilo širenje govora mržnje i dezinformacija na internetu i time izbjegla daljnja radikalizacija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, Vijeću Europe te predsjedniku, vladi i parlamentu Brazila. |
| --- | --- |

7.

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/107 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/107

---

P9_TA(2023)0014

Položaj novinara u Maroku, posebno slučaj Omara Radija

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o položaju novinara u Maroku, posebno o slučaju Omara Radija (2023/2506(RSP))

(2023/C 214/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je neovisni istraživački novinar Omar Radi izvještavao o prosvjedima pokreta Hirak i korupcijskim skandalima, da je pritvoren od srpnja 2020. te da je u srpnju 2021. osuđen na šest godina zatvora na temelju izmišljenih optužbi za špijunažu i optužbi za silovanje; budući da je u ožujku 2022. ta presuda potvrđena u žalbenom postupku; budući da su prekršena brojna jamstva pravičnog postupka, što je suđenje učinilo nepravednim i pristranim; budući da su ta kršenja uključivala produljeni pritvor prije suđenja bez opravdanja u trajanju jedne godine te pristup njegovu spisu i dvama ključnim svjedocima obrane, koji su spriječeni da se pojave na sudu; budući da je podnio žalbu kasacijskom sudu; budući da su mu Reporteri bez granica dodijelili Nagradu za slobodu medija za 2022.; |
| --- | --- |

A.

budući da je neovisni istraživački novinar Omar Radi izvještavao o prosvjedima pokreta Hirak i korupcijskim skandalima, da je pritvoren od srpnja 2020. te da je u srpnju 2021. osuđen na šest godina zatvora na temelju izmišljenih optužbi za špijunažu i optužbi za silovanje; budući da je u ožujku 2022. ta presuda potvrđena u žalbenom postupku; budući da su prekršena brojna jamstva pravičnog postupka, što je suđenje učinilo nepravednim i pristranim; budući da su ta kršenja uključivala produljeni pritvor prije suđenja bez opravdanja u trajanju jedne godine te pristup njegovu spisu i dvama ključnim svjedocima obrane, koji su spriječeni da se pojave na sudu; budući da je podnio žalbu kasacijskom sudu; budući da su mu Reporteri bez granica dodijelili Nagradu za slobodu medija za 2022.;

| B. | budući da je novinar Taoufik Bouachrine pritvoren od veljače 2018. i, nakon žalbenog postupka, u rujnu 2021. osuđen na 15 godina zatvora zbog optužbe za spolna kaznena djela; budući da je u slučaju Soulaimana Raissounija, kojem je u veljači 2022. izrečena petogodišnja zatvorska kazna za spolna kaznena djela, došlo do velikih kršenja jamstava pravičnog postupka; |
| --- | --- |

B.

budući da je novinar Taoufik Bouachrine pritvoren od veljače 2018. i, nakon žalbenog postupka, u rujnu 2021. osuđen na 15 godina zatvora zbog optužbe za spolna kaznena djela; budući da je u slučaju Soulaimana Raissounija, kojem je u veljači 2022. izrečena petogodišnja zatvorska kazna za spolna kaznena djela, došlo do velikih kršenja jamstava pravičnog postupka;

| C. | budući da se stanje slobode medija u Maroku stalno pogoršava te je prema Svjetskom indeksu slobode medija za 2022. ta zemlja pala na 135. mjesto; budući da su brojni novinari, kao što je Ignacio Cembrero, bili pod digitalnim nadzorom, bili zastrašivani i sudski uznemiravani te osuđeni na dugotrajne zatvorske kazne, kao u slučaju Maatija Monjiba; |
| --- | --- |

C.

budući da se stanje slobode medija u Maroku stalno pogoršava te je prema Svjetskom indeksu slobode medija za 2022. ta zemlja pala na 135. mjesto; budući da su brojni novinari, kao što je Ignacio Cembrero, bili pod digitalnim nadzorom, bili zastrašivani i sudski uznemiravani te osuđeni na dugotrajne zatvorske kazne, kao u slučaju Maatija Monjiba;

| D. | budući da su 2020. Reporteri bez granica izrazili zabrinutost posebnom izvjestitelju UN-a za nasilje nad ženama i djevojčicama u vezi sa zlouporabom optužbi za seksualno zlostavljanje radi diskreditiranja novinara, što je zabrinjavajuća praksa koju su također osudile feministička organizacija Khmissa i Marokansko Udruženje za ljudska prava; |
| --- | --- |

D.

budući da su 2020. Reporteri bez granica izrazili zabrinutost posebnom izvjestitelju UN-a za nasilje nad ženama i djevojčicama u vezi sa zlouporabom optužbi za seksualno zlostavljanje radi diskreditiranja novinara, što je zabrinjavajuća praksa koju su također osudile feministička organizacija Khmissa i Marokansko Udruženje za ljudska prava;

| 1. | apelira na marokanske vlasti da poštuju slobodu izražavanja i slobodu medija, da zatvorenim novinarima, posebno Omaru Radiju, Soulaimanu Raissouniju i Taoufiku Bouachrineu osiguraju pošteno suđenje sa svim jamstvima za pravičan postupak, kao i njihovo trenutačno privremeno puštanje na slobodu, te da se okonča uznemiravanje svih novinara, njihovih odvjetnika i obitelji; potiče vlasti da ispune svoje međunarodne obveze u pogledu ljudskih prava u skladu sa Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Maroka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | oštro osuđuje zlouporabu navoda o seksualnom zlostavljanju kako bi se novinare odvratilo od izvršavanja njihovih dužnosti; smatra da se tom zlouporabom ugrožavaju prava žena; |
| --- | --- |

2.

| 3. | duboko je zabrinut zbog navoda da su marokanske vlasti korumpirale izabrane zastupnike u Europskom parlamentu; poziva na primjenu istih mjera koje se primjenjuju na predstavnike Katara; ponovno ističe svoju predanost potpunom istraživanju i rješavanju slučajeva korupcije u kojima sudjeluju zemlje izvan EU-a koje žele kupiti utjecaj u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da u svojoj Rezoluciji od 15. prosinca 2022. poziva na osnivanje posebnog odbora zaduženog za utvrđivanje mogućih nedostataka u pravilima Europskog parlamenta o transparentnosti, integritetu i korupciji te za davanje prijedloga za reforme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apelira na marokanske vlasti da prekinu nadzor novinara, među ostalim putem špijunskog softvera Pegasus NSO-a, te da donesu i provedu zakonodavstvo za njihovu zaštitu; potiče države članice EU-a da prestanu izvoziti tehnologiju nadzora u Maroko u skladu s Uredbom EU-a o dvojnoj uporabi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva da se odmah i bezuvjetno oslobodi finalist Nagrade Saharov za 2018. Naser Zefzafi; poziva na oslobađanje svih političkih zatvorenika; osuđuje kršenje prava mirnih prosvjednika i aktivista u dijaspori; osuđuje manjkave sudske procese i osude 43 prosvjednika pokreta Hirak, kao i njihovo mučenje u zatvoru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU i države članice da nastave skretati pozornost marokanskih vlasti na slučajeve pritvorenih novinara i zatvorenika savjesti te da prisustvuju njihovim suđenjima; poziva EU da iskoristi svoj utjecaj za konkretna poboljšanja stanja ljudskih prava u Maroku; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nalaže svojoj predsjednici da da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, te vladi i parlamentu Maroka. |
| --- | --- |

8.

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/109 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/109

---

P9_TA(2023)0015

Uspostava suda za zločin agresije nad Ukrajinom

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o uspostavi suda za zločin agresije nad Ukrajinom (2022/3017(RSP))

(2023/C 214/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i Rusiji, posebice Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (1) i Rezoluciju od 23. studenoga 2022. o proglašenju Ruske Federacije državom pokroviteljicom terorizma (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i Rusiji, posebice Rezoluciju od 19. svibnja 2022. o borbi protiv nekažnjavanja ratnih zločina u Ukrajini (1) i Rezoluciju od 23. studenoga 2022. o proglašenju Ruske Federacije državom pokroviteljicom terorizma (2),

| — | uzimajući u obzir Londonsku deklaraciju od 13. siječnja 1942., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Londonsku deklaraciju od 13. siječnja 1942.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 3314 (XXIX) od 14. prosinca 1974. o definiciji agresije i Rezoluciju Opće skupštine UN-a 377 (V) (rezolucija „Ujedinjeni za mir”) od 3. studenoga 1950., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 3314 (XXIX) od 14. prosinca 1974. o definiciji agresije i Rezoluciju Opće skupštine UN-a 377 (V) (rezolucija „Ujedinjeni za mir”) od 3. studenoga 1950.,

| — | uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda, a posebno njegov članak 8.a i njegove izmjene iz Kampale iz 2010. o zločinu agresije, te Sporazum između Međunarodnog kaznenog suda i EU-a o suradnji i pomoći iz 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda, a posebno njegov članak 8.a i njegove izmjene iz Kampale iz 2010. o zločinu agresije, te Sporazum između Međunarodnog kaznenog suda i EU-a o suradnji i pomoći iz 2006.,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 2433 (2022), 2436 (2022), 2463 (2022) i 2473 (2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Parlamentarne skupštine Vijeća Europe 2433 (2022), 2436 (2022), 2463 (2022) i 2473 (2022),

| — | uzimajući u obzir nalog Međunarodnog suda od 16. ožujka 2022. o optužbama za genocid na temelju Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nalog Međunarodnog suda od 16. ožujka 2022. o optužbama za genocid na temelju Konvencije o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju naslovljenu „Agresivni rat Ruske Federacije protiv Ukrajine i njezina stanovništva te prijetnja sigurnosti diljem regije OESS-a”, koja je usvojena na 29. godišnjoj sjednici Parlamentarne skupštine Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) održanoj od 2. do 6. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju naslovljenu „Agresivni rat Ruske Federacije protiv Ukrajine i njezina stanovništva te prijetnja sigurnosti diljem regije OESS-a”, koja je usvojena na 29. godišnjoj sjednici Parlamentarne skupštine Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS) održanoj od 2. do 6. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Estonije, Latvije i Litve od 16. listopada 2022. u kojoj se poziva na uspostavu posebnog suda za zločin agresije nad Ukrajinom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu ministara vanjskih poslova Estonije, Latvije i Litve od 16. listopada 2022. u kojoj se poziva na uspostavu posebnog suda za zločin agresije nad Ukrajinom,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. naslovljenu „Agresija nad Ukrajinom” i onu od 12. listopada 2022. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine: poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. naslovljenu „Agresija nad Ukrajinom” i onu od 12. listopada 2022. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine: poštovanje načela Povelje Ujedinjenih naroda”,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 2. studenoga 2022. naslovljenu „Izvješće Međunarodnog kaznenog suda” i onu od 14. studenoga 2022. naslovljenu „Daljnje mjere za pravni lijek i obeštećenje za agresiju nad Ukrajinom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a od 2. studenoga 2022. naslovljenu „Izvješće Međunarodnog kaznenog suda” i onu od 14. studenoga 2022. naslovljenu „Daljnje mjere za pravni lijek i obeštećenje za agresiju nad Ukrajinom”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. i 21. listopada 2022. te 15. prosinca 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. i 21. listopada 2022. te 15. prosinca 2022.,

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 30. studenoga 2022. o ruskoj odgovornosti i upotrebi zamrznute ruske imovine, u kojoj je istaknula potrebu za uspostavom posebnog suda, koji će podupirati UN, za istragu i kazneni progon zločina agresije Rusije nad Ukrajinom, kao i naknadne povezane izjave na visokoj razini iz Njemačke, Poljske i drugih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednice Komisije Ursule von der Leyen od 30. studenoga 2022. o ruskoj odgovornosti i upotrebi zamrznute ruske imovine, u kojoj je istaknula potrebu za uspostavom posebnog suda, koji će podupirati UN, za istragu i kazneni progon zločina agresije Rusije nad Ukrajinom, kao i naknadne povezane izjave na visokoj razini iz Njemačke, Poljske i drugih zemalja,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da u skladu s Poveljom UN-a i načelima međunarodnog prava sve države imaju jednak suverenitet i u svojim se međunarodnim odnosima moraju suzdržavati od prijetnje silom ili upotrebe sile na štetu teritorijalne cjelovitosti ili političke neovisnosti bilo koje države; |
| --- | --- |

A.

budući da u skladu s Poveljom UN-a i načelima međunarodnog prava sve države imaju jednak suverenitet i u svojim se međunarodnim odnosima moraju suzdržavati od prijetnje silom ili upotrebe sile na štetu teritorijalne cjelovitosti ili političke neovisnosti bilo koje države;

| B. | budući da od veljače 2014. Rusija vodi nezakonit, ničim izazvan i neopravdan agresivni rat protiv Ukrajine, koji je ponovno pokrenula 24. veljače 2022. masovnom invazijom na Ukrajinu; |
| --- | --- |

B.

budući da od veljače 2014. Rusija vodi nezakonit, ničim izazvan i neopravdan agresivni rat protiv Ukrajine, koji je ponovno pokrenula 24. veljače 2022. masovnom invazijom na Ukrajinu;

| C. | budući da agresivni rat Ruske Federacije protiv Ukrajine predstavlja očito kršenje Povelje UN-a, temeljnih načela međunarodnog prava i raznih međunarodnih sporazuma, kao što su Helsinški završni akt, Pariška povelja za novu Europu i Memorandum iz Budimpešte; |
| --- | --- |

C.

budući da agresivni rat Ruske Federacije protiv Ukrajine predstavlja očito kršenje Povelje UN-a, temeljnih načela međunarodnog prava i raznih međunarodnih sporazuma, kao što su Helsinški završni akt, Pariška povelja za novu Europu i Memorandum iz Budimpešte;

| D. | budući da su tijekom tog razdoblja ruske snage izvršile neselektivne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu, usmrtile tisuće ukrajinskih civila i diljem zemlje počinile teroristička djela usmjerena na civilnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

D.

budući da su tijekom tog razdoblja ruske snage izvršile neselektivne napade na stambena područja i civilnu infrastrukturu, usmrtile tisuće ukrajinskih civila i diljem zemlje počinile teroristička djela usmjerena na civilnu infrastrukturu;

| E. | budući da su već ubijene tisuće civila, među kojima je bilo i djece, i da su brojni drugi mučeni, zlostavljani, seksualno napadnuti, oteti ili prisilno raseljeni; budući da se tim nehumanim postupanjem ruskih snaga i njihovih pomagača u potpunosti zanemaruje međunarodno humanitarno pravo; |
| --- | --- |

E.

budući da su već ubijene tisuće civila, među kojima je bilo i djece, i da su brojni drugi mučeni, zlostavljani, seksualno napadnuti, oteti ili prisilno raseljeni; budući da se tim nehumanim postupanjem ruskih snaga i njihovih pomagača u potpunosti zanemaruje međunarodno humanitarno pravo;

| F. | budući da zločini za koje se navodi da su ih ruske oružane snage počinile u Buči, Irpinu i mnogim drugim ukrajinskim gradovima tijekom ruske okupacije razotkrivaju brutalnost agresivnog rata koji Ruska Federacija vodi protiv Ukrajine i naglašavaju važnost koordiniranog međunarodnog djelovanja s ciljem utvrđivanja odgovornosti za zločin agresije i za sva kršenja međunarodnog humanitarnog prava; |
| --- | --- |

F.

budući da zločini za koje se navodi da su ih ruske oružane snage počinile u Buči, Irpinu i mnogim drugim ukrajinskim gradovima tijekom ruske okupacije razotkrivaju brutalnost agresivnog rata koji Ruska Federacija vodi protiv Ukrajine i naglašavaju važnost koordiniranog međunarodnog djelovanja s ciljem utvrđivanja odgovornosti za zločin agresije i za sva kršenja međunarodnog humanitarnog prava;

| G. | budući da je Rusija 30. rujna 2022. jednostrano proglasila pripojenje ukrajinskih oblasti Donecka, Hersona, Luhanska i Zaporižje, koje su djelomično bile pod ruskom okupacijom; |
| --- | --- |

G.

budući da je Rusija 30. rujna 2022. jednostrano proglasila pripojenje ukrajinskih oblasti Donecka, Hersona, Luhanska i Zaporižje, koje su djelomično bile pod ruskom okupacijom;

| H. | budući da su Europski parlament i mnogi nacionalni parlamenti i skupštine Rusku Federaciju prepoznali kao državu pokroviteljicu terorizma i državu koja se koristi terorističkim sredstvima; |
| --- | --- |

H.

budući da su Europski parlament i mnogi nacionalni parlamenti i skupštine Rusku Federaciju prepoznali kao državu pokroviteljicu terorizma i državu koja se koristi terorističkim sredstvima;

| I. | budući da je agresivni rat Rusije protiv Ukrajine najskandalozniji čin agresije koji je provelo političko vodstvo neke zemlje u Europi još od 1945. te stoga zahtijeva odgovarajući pravni odgovor na međunarodnoj razini; budući da je Opća skupština UN-a u svojim rezolucijama (3) prepoznala da se „agresijom koju Ruska Federacija vrši nad Ukrajinom”„krši članak 2. stavak 4. Povelje UN-a” i da „Ruska Federacija mora odgovarati za sva kršenja međunarodnog prava u Ukrajini ili protiv nje, uključujući rusku agresiju kojom se krši Povelja Ujedinjenih naroda”; budući da osobe odgovorne za počinjenje zločina agresije nad Ukrajinom ne smiju ostati nekažnjene; |
| --- | --- |

I.

budući da je agresivni rat Rusije protiv Ukrajine najskandalozniji čin agresije koji je provelo političko vodstvo neke zemlje u Europi još od 1945. te stoga zahtijeva odgovarajući pravni odgovor na međunarodnoj razini; budući da je Opća skupština UN-a u svojim rezolucijama (3) prepoznala da se „agresijom koju Ruska Federacija vrši nad Ukrajinom”„krši članak 2. stavak 4. Povelje UN-a” i da „Ruska Federacija mora odgovarati za sva kršenja međunarodnog prava u Ukrajini ili protiv nje, uključujući rusku agresiju kojom se krši Povelja Ujedinjenih naroda”; budući da osobe odgovorne za počinjenje zločina agresije nad Ukrajinom ne smiju ostati nekažnjene;

| J. | budući da su rusku agresiju izričito osudili i predstavnici raznih država i međunarodnih organizacija, uključujući Vijeće Europe, OESS, EU, Sjevernoatlantski vojni savez (NATO), Afričku uniju, Gospodarsku zajednicu zapadnoafričkih država, Forum pacifičkih otoka, Organizaciju američkih država, Karipsku zajednicu, Nordijsko vijeće i druge; |
| --- | --- |

J.

budući da su rusku agresiju izričito osudili i predstavnici raznih država i međunarodnih organizacija, uključujući Vijeće Europe, OESS, EU, Sjevernoatlantski vojni savez (NATO), Afričku uniju, Gospodarsku zajednicu zapadnoafričkih država, Forum pacifičkih otoka, Organizaciju američkih država, Karipsku zajednicu, Nordijsko vijeće i druge;

| K. | budući da je Međunarodni sud 16. ožujka 2022. naložio Ruskoj Federaciji da odmah obustavi svoje vojne operacije na državnom području Ukrajine; |
| --- | --- |

K.

budući da je Međunarodni sud 16. ožujka 2022. naložio Ruskoj Federaciji da odmah obustavi svoje vojne operacije na državnom području Ukrajine;

| L. | budući da tužitelj Međunarodnoga kaznenog suda od 2. ožujka 2022. provodi istragu o stanju u Ukrajini u vezi s ranijim i aktualnim optužbama za zločine koje je Ruska Federacija navodno počinila od 21. studenoga 2013., uključujući genocid, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti; budući da je Ukrajina, iako nije stranka Međunarodnoga kaznenog suda, priznala njegovu nadležnost te surađuje s njim; |
| --- | --- |

L.

budući da tužitelj Međunarodnoga kaznenog suda od 2. ožujka 2022. provodi istragu o stanju u Ukrajini u vezi s ranijim i aktualnim optužbama za zločine koje je Ruska Federacija navodno počinila od 21. studenoga 2013., uključujući genocid, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti; budući da je Ukrajina, iako nije stranka Međunarodnoga kaznenog suda, priznala njegovu nadležnost te surađuje s njim;

| M. | budući da se u Rezoluciji Opće skupštine UN-a 3314 (XXIX) od 14. prosinca 1974. agresija definira kao „upotreba oružane sile od strane države protiv suvereniteta, teritorijalne cjelovitosti ili političke neovisnosti druge države ili na bilo koji drugi način koji nije u skladu s Poveljom Ujedinjenih naroda” te se u njoj navodi da je „agresivni rat zločin protiv međunarodnog mira” i da „agresija za sobom povlači međunarodnu odgovornost”; budući da se u članku 8.a Rimskog statuta zločin agresije definira kao „planiranje, priprema, pokretanje ili izvršenje čina agresije koji po svojoj naravi, težini i opsegu predstavlja očito kršenje Povelje Ujedinjenih naroda od strane osobe koja zahvaljujući svojem položaju može stvarno nadzirati ili usmjeravati političko ili vojno djelovanje države”; budući da „čin agresije” znači da država upotrebljava oružanu silu protiv suvereniteta, teritorijalne cjelovitosti ili političke neovisnosti druge države ili na bilo koji drugi način koji nije u skladu s Poveljom UN-a; budući da se prema Rimskom statutu Međunarodnoga kaznenog suda zločin agresije razlikuje od ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti; budući da je zločin agresije općenito zločin vodstva jer ga mogu počiniti samo oni koji imaju ovlasti za oblikovanje državne politike agresije; budući da je Međunarodni vojni sud u Nürnbergu, koji je u središte svoga rada stavio zločin agresije, godine 1946. donio presudu o tome da je agresija „najteži međunarodni zločin”; |
| --- | --- |

M.

budući da se u Rezoluciji Opće skupštine UN-a 3314 (XXIX) od 14. prosinca 1974. agresija definira kao „upotreba oružane sile od strane države protiv suvereniteta, teritorijalne cjelovitosti ili političke neovisnosti druge države ili na bilo koji drugi način koji nije u skladu s Poveljom Ujedinjenih naroda” te se u njoj navodi da je „agresivni rat zločin protiv međunarodnog mira” i da „agresija za sobom povlači međunarodnu odgovornost”; budući da se u članku 8.a Rimskog statuta zločin agresije definira kao „planiranje, priprema, pokretanje ili izvršenje čina agresije koji po svojoj naravi, težini i opsegu predstavlja očito kršenje Povelje Ujedinjenih naroda od strane osobe koja zahvaljujući svojem položaju može stvarno nadzirati ili usmjeravati političko ili vojno djelovanje države”; budući da „čin agresije” znači da država upotrebljava oružanu silu protiv suvereniteta, teritorijalne cjelovitosti ili političke neovisnosti druge države ili na bilo koji drugi način koji nije u skladu s Poveljom UN-a; budući da se prema Rimskom statutu Međunarodnoga kaznenog suda zločin agresije razlikuje od ratnih zločina i zločina protiv čovječnosti; budući da je zločin agresije općenito zločin vodstva jer ga mogu počiniti samo oni koji imaju ovlasti za oblikovanje državne politike agresije; budući da je Međunarodni vojni sud u Nürnbergu, koji je u središte svoga rada stavio zločin agresije, godine 1946. donio presudu o tome da je agresija „najteži međunarodni zločin”;

| N. | budući da je agresivni rat težak međunarodni zločin, posebno u kontekstu moguće upotrebe svih vrsta oružja za masovno uništenje, što može dovesti do katastrofalnih posljedica za svjetski mir i ljudsku egzistenciju, kao i do ozbiljne i dugoročne štete za prirodni okoliš i klimu; |
| --- | --- |

N.

budući da je agresivni rat težak međunarodni zločin, posebno u kontekstu moguće upotrebe svih vrsta oružja za masovno uništenje, što može dovesti do katastrofalnih posljedica za svjetski mir i ljudsku egzistenciju, kao i do ozbiljne i dugoročne štete za prirodni okoliš i klimu;

| O. | budući da je Međunarodni sud u predmetu Barcelona Traction naveo da su obveze koje proizlaze iz zabrane činova agresije zapravo obveze prema međunarodnoj zajednici u cjelini, a ne prema pojedinačnim državama; |
| --- | --- |

O.

budući da je Međunarodni sud u predmetu Barcelona Traction naveo da su obveze koje proizlaze iz zabrane činova agresije zapravo obveze prema međunarodnoj zajednici u cjelini, a ne prema pojedinačnim državama;

| P. | budući da Međunarodni kazneni sud, nakon dvaju ad hoc podnesaka Ukrajine, ima nadležnost za ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i zločin genocida počinjene na teritoriju Ukrajine od studenoga 2013., ali u toj situaciji nema nadležnost za zločin agresije, kako je definiran u članku 8.a Rimskog statuta i izmjenama iz Kampale, jer ni Ukrajina ni Ruska Federacija nisu ratificirale Rimski statut i njegove izmjene povezane sa zločinom agresije; budući da je tužitelj Međunarodnoga kaznenog suda 2. ožujka 2022. otvorio istragu o stanju u Ukrajini; budući da uspostava posebnog suda za zločin agresije neće utjecati na nadležnost Međunarodnoga kaznenog suda nad drugim zločinima, već će je dopuniti; |
| --- | --- |

P.

budući da Međunarodni kazneni sud, nakon dvaju ad hoc podnesaka Ukrajine, ima nadležnost za ratne zločine, zločine protiv čovječnosti i zločin genocida počinjene na teritoriju Ukrajine od studenoga 2013., ali u toj situaciji nema nadležnost za zločin agresije, kako je definiran u članku 8.a Rimskog statuta i izmjenama iz Kampale, jer ni Ukrajina ni Ruska Federacija nisu ratificirale Rimski statut i njegove izmjene povezane sa zločinom agresije; budući da je tužitelj Međunarodnoga kaznenog suda 2. ožujka 2022. otvorio istragu o stanju u Ukrajini; budući da uspostava posebnog suda za zločin agresije neće utjecati na nadležnost Međunarodnoga kaznenog suda nad drugim zločinima, već će je dopuniti;

| Q. | budući da su Europski parlament i parlamenti Češke, Estonije, Francuske, Latvije, Litve, Nizozemske i Poljske donijeli rezolucije kojima se podupire uspostava ad hoc međunarodnog posebnog suda; |
| --- | --- |

Q.

budući da su Europski parlament i parlamenti Češke, Estonije, Francuske, Latvije, Litve, Nizozemske i Poljske donijeli rezolucije kojima se podupire uspostava ad hoc međunarodnog posebnog suda;

| R. | budući da je Komisija 30. studenoga 2022. predstavila alternativne mogućnosti uspostave mehanizma za utvrđivanje odgovornosti za zločin agresije nad Ukrajinom, budući da bi se svaka odluka o takvom mehanizmu trebala donijeti u bliskoj suradnji s Ukrajinom; |
| --- | --- |

R.

budući da je Komisija 30. studenoga 2022. predstavila alternativne mogućnosti uspostave mehanizma za utvrđivanje odgovornosti za zločin agresije nad Ukrajinom, budući da bi se svaka odluka o takvom mehanizmu trebala donijeti u bliskoj suradnji s Ukrajinom;

| S. | budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 15. prosinca 2022. potaknulo daljnje napore kako bi se osiguralo da se svi odgovorni za ratne zločine i zločin agresije privedu pravdi te je pozvalo Komisiju, potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Vijeće da poduzmu daljnje korake u tom pogledu, u skladu s pravom EU-a i međunarodnim pravom, naglašavajući da je kazneni progon zločina agresije od interesa za međunarodnu zajednicu u cjelini; |
| --- | --- |

S.

budući da je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 15. prosinca 2022. potaknulo daljnje napore kako bi se osiguralo da se svi odgovorni za ratne zločine i zločin agresije privedu pravdi te je pozvalo Komisiju, potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Vijeće da poduzmu daljnje korake u tom pogledu, u skladu s pravom EU-a i međunarodnim pravom, naglašavajući da je kazneni progon zločina agresije od interesa za međunarodnu zajednicu u cjelini;

| T. | budući da je djelovanje Vijeće sigurnosti UN-a u pogledu stanja u Ukrajini onemogućeno jer Rusija može uložiti veto na sve konkretne mjere; budući da je Rezolucijom Opće skupštine UN-a 377 (V) postavljen presedan tako što je UN-u osiguran alternativni način djelovanja u slučaju kada najmanje jedna stalna članica Vijeća sigurnosti UN-a uloži veto kako bi spriječila Vijeće sigurnosti da obavlja svoje dužnosti propisane Poveljom UN-a; |
| --- | --- |

T.

budući da je djelovanje Vijeće sigurnosti UN-a u pogledu stanja u Ukrajini onemogućeno jer Rusija može uložiti veto na sve konkretne mjere; budući da je Rezolucijom Opće skupštine UN-a 377 (V) postavljen presedan tako što je UN-u osiguran alternativni način djelovanja u slučaju kada najmanje jedna stalna članica Vijeća sigurnosti UN-a uloži veto kako bi spriječila Vijeće sigurnosti da obavlja svoje dužnosti propisane Poveljom UN-a;

| 1. | iznova najoštrije osuđuje ničim izazvan, nezakonit i neopravdan agresivni rat Rusije protiv Ukrajine, ponavlja svoju nepokolebljivu potporu neovisnosti, suverenitetu i teritorijalnoj cjelovitosti Ukrajine unutar njezinih međunarodno priznatih granica te ponovno poziva Rusiju da odmah prekine sve vojne aktivnosti u Ukrajini i bezuvjetno povuče sve snage i vojnu opremu s cijelog međunarodno priznatog teritorija Ukrajine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da ruski zločin agresije nad Ukrajinom predstavlja jasno i neosporno kršenje Povelje UN-a na koje međunarodna zajednica, u interesu globalne sigurnosti i međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima, mora reagirati; iznova poziva Komisiju, potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika i države članice da podrže potpuno utvrđivanje odgovornosti za sve zločine koje su Rusija te njezini saveznici i pomagači počinili tijekom svoje ratne agresije na Ukrajinu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da EU i njegove države članice, u bliskoj suradnji s Ukrajinom i međunarodnom zajednicom, po mogućnosti preko UN-a, trebaju hitno zahtijevati uspostavu posebnog međunarodnog suda za kazneni progon zločina agresije nad Ukrajinom koji su počinili političko i vojno vodstvo Ruske Federacije i njezini saveznici te pronaći pravno utemeljen, zajednički put naprijed u vezi s tim pitanjem; vjeruje da bi se uspostavom takvog suda popunila velika praznina u trenutačnom ustroju međunarodnih kaznenopravnih institucija te da bi se ona trebala temeljiti na standardima i načelima koji se primjenjuju na Međunarodni kazneni sud, kako je utvrđeno u Rimskom statutu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva institucije EU-a i države članice da blisko surađuju s Ukrajinom kako bi u Općoj skupštini UN-a i na drugim međunarodnim forumima, uključujući Vijeće Europe, OESS i skupinu G7, zahtijevale i pridobile političku potporu za uspostavu posebnog suda za zločin agresije nad Ukrajinom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da bi se uspostavom posebnog suda dopunili istražni napori Međunarodnoga kaznenog suda i njegova tužitelja jer bi posebni sud bio usmjeren na navodni genocid, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti počinjene u Ukrajini; ponovno izražava svoju punu potporu aktualnoj istrazi o stanju u Ukrajini, koju je pokrenuo tužitelj Međunarodnoga kaznenog suda; ističe da je važno da Ukrajina ratificira Rimski statut Međunarodnoga kaznenog suda i njegove izmjene te da službeno postane članicom Međunarodnoga kaznenog suda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na aktivno korištenje javne diplomacije i strateške komunikacije EU-a za potporu osnivanju posebnog suda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da točan sastav i metode rada posebnog suda tek treba utvrditi, ali da će se njima morati poštovati najviši kriteriji transparentnosti i nepristranosti; nadalje, smatra da posebni međunarodni sud mora imati nadležnost za istragu ne samo Vladimira Putina te političkog i vojnog vodstva Ruske Federacije, već i Aljaksandra Lukašenke te političkog i vojnog vodstva Bjelarusa, kao države pomagačice, s čijeg teritorija i uz čiju logističku potporu Ruska Federacija vodi agresivni rat protiv Ukrajine jer taj slučaj odgovara opisu zločina agresije u skladu s člankom 8.a Rimskog statuta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da bi EU bez odgode trebao početi s pripremnim radom na uspostavi posebnog suda i pritom se usredotočiti na uspostavljanje aranžmana za posebni sud u suradnji s Ukrajinom te podupirati ukrajinska i međunarodna tijela u osiguravanju dokaza koji će se koristiti na budućem posebnom sudu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva institucije EU-a, posebno Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje, da u međuvremenu pruže potporu uspostavi ureda privremenog tužitelja te napominje da bi uspostava tog ureda bila vrlo važan praktičan korak naprijed u istrazi i kaznenom progonu koje će provoditi budući posebni sud za zločin agresije nad Ukrajinom; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje rusku praksu blokiranja svakog djelovanja na razini UN-a čiji je cilj pozvati Rusiju na odgovornost za agresivni rat protiv Ukrajine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava važnu ulogu koju bi posebni sud za zločin agresije nad Ukrajinom imao u traženju pravde za ukrajinski narod u smislu odvraćanja drugih međunarodnih aktera od oponašanja nezakonite ruske agresije, kao i u smislu olakšavanja podnošenja zahtjeva za odštetu te procesa eventualnog budućeg pomirenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU i države članice, kao i njihove partnere i saveznike, da se uključe u raspravu o pravnoj mogućnosti upotrebe ruske državne imovine kao odštete za rusko kršenje međunarodnog prava u Ukrajini, uključujući potencijalno uskraćivanje zaštite takve imovine na temelju suverenog imuniteta ili ograničavanje takve zaštite zbog teške prirode tih kršenja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | čvrsto vjeruje da bi uspostava tog posebnog suda za zločin agresije poslala vrlo jasnu poruku ruskom društvu i međunarodnoj zajednici da Putin i rusko političko i vojno vodstvo mogu biti osuđeni za zločin agresije počinjen u Ukrajini; naglašava da bi uspostava tog suda također bila jasan signal političkoj i poslovnoj eliti u Rusiji te ruskim saveznicima da se Ruska Federacija pod Putinovim vodstvom ne može vratiti uobičajenim odnosima sa Zapadom; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podržava preporuku Opće skupštine UN-a kao prvi korak prema tome da države članice UN-a u suradnji s Ukrajinom uspostave međunarodni registar štete koji bi služio kao evidencija za buduće naknade za štetu, gubitke ili ozljede koje su pretrpjele sve pogođene fizičke i pravne osobe te za dugoročnu, raširenu i tešku štetu nanesenu prirodnom okolišu i klimi, kao i štetu nanesenu državi Ukrajini, a koju su prouzročila djela koja su u Ukrajini ili protiv nje počinili Ruska Federacija i njezini saveznici i koja su na međunarodnoj razini proglašena protupravnima, te za promicanje i koordinaciju prikupljanja dokaza; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva EU da donese zajedničko stajalište o zločinu agresije i o izmjenama iz Kampale Rimskog statuta Međunarodnoga kaznenog suda, u vezi sa zločinom agresije; poziva Bugarsku, Dansku, Francusku, Grčku, Mađarsku i Rumunjsku da prihvate i ratificiraju izmjene iz Kampale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju, Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava, Uredu visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Međunarodnom odboru Crvenog križa, Međunarodnom kaznenom sudu, zemljama skupine G7, Afričkoj uniji, Gospodarskoj zajednici zapadnoafričkih država, Forumu pacifičkih otoka, Organizaciji američkih država, Karipskoj zajednici, vlastima Bjelarusa, predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije te predsjedniku, vladi i parlamentu Ukrajine. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  SL C 479, 16.12.2022., str. 68..

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0405.

(3)  Rezolucije Opće skupštine UN-a od 2. ožujka 2022. pod naslovom „Agresija nad Ukrajinom”, od 24. ožujka 2022. pod naslovom „Humanitarne posljedice agresije nad Ukrajinom” i od 15. studenoga 2022. pod naslovom „Daljnje mjere za pravni lijek i obeštećenje za agresiju nad Ukrajinom”.

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/114 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/114

---

P9_TA(2023)0016

Odgovor EU-a na prosvjede i pogubljenja u Iranu

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o odgovoru EU-a na prosvjede i pogubljenja u Iranu (2023/2511(RSP))

(2023/C 214/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iranu, a posebno Rezoluciju od 6. listopada 2022. o smrti Jine Mahse Amini i represiji nad prosvjednicima za prava žena u Iranu (1) te Rezoluciju od 17. veljače 2022. o smrtnoj kazni u Iranu (2), kao i sve druge rezolucije o stanju ljudskih prava u Iranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Iranu, a posebno Rezoluciju od 6. listopada 2022. o smrti Jine Mahse Amini i represiji nad prosvjednicima za prava žena u Iranu (1) te Rezoluciju od 17. veljače 2022. o smrtnoj kazni u Iranu (2), kao i sve druge rezolucije o stanju ljudskih prava u Iranu,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Trećeg odbora Opće skupštine UN-a od 16. studenoga 2022. o ljudskim pravima u Iranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Trećeg odbora Opće skupštine UN-a od 16. studenoga 2022. o ljudskim pravima u Iranu,

| — | uzimajući u obzir izjavu Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 10. siječnja 2023. o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Ureda visokog povjerenika UN-a za ljudska prava od 10. siječnja 2023. o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir izjavu stručnjaka UN-a od 11. studenoga 2022. kojom se Iran poziva da mirne prosvjednike prestane osuđivati na smrt, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu stručnjaka UN-a od 11. studenoga 2022. kojom se Iran poziva da mirne prosvjednike prestane osuđivati na smrt,

| — | uzimajući u obzir posebnu sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava o Islamskoj Republici Iranu održanu 24. studenoga 2022. te rezoluciju donesenu na toj sjednici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebnu sjednicu Vijeća UN-a za ljudska prava o Islamskoj Republici Iranu održanu 24. studenoga 2022. te rezoluciju donesenu na toj sjednici,

| — | uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 22. rujna 2022., 18. lipnja 2022., 13. siječnja 2022. i 11. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća posebnog izvjestitelja UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu od 22. rujna 2022., 18. lipnja 2022., 13. siječnja 2022. i 11. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 od 4. studenog 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu ministara vanjskih poslova skupine G7 od 4. studenog 2022.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za vanjske poslove od 12. prosinca 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća EU-a za vanjske poslove od 12. prosinca 2022.,

| — | uzimajući u obzir sankcije protiv iranskih pojedinaca i subjekata koje je Vijeće EU-a donijelo 12. travnja 2021., 17. listopada 2022., 20. listopada 2022. i 14. studenoga 2022. te Provedbenu odluku Vijeća (ZVSP) 2022/2433 od 12. prosinca 2022. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sankcije protiv iranskih pojedinaca i subjekata koje je Vijeće EU-a donijelo 12. travnja 2021., 17. listopada 2022., 20. listopada 2022. i 14. studenoga 2022. te Provedbenu odluku Vijeća (ZVSP) 2022/2433 od 12. prosinca 2022. (3),

| — | uzimajući u obzir sankcije Islamske Republike Irana protiv europskih i britanskih subjekata i pojedinaca, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sankcije Islamske Republike Irana protiv europskih i britanskih subjekata i pojedinaca,

| — | uzimajući u obzir izjave glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. siječnja 2023. o nedavnim pogubljenjima Mohamada Mehdija Karamija i Sejeda Mohamada Hoseinija, od 8. prosinca 2022. o pogubljenju Mohsena Sekarija te od 15. siječnja 2023. o pogubljenju Alireze Akbarija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 7. siječnja 2023. o nedavnim pogubljenjima Mohamada Mehdija Karamija i Sejeda Mohamada Hoseinija, od 8. prosinca 2022. o pogubljenju Mohsena Sekarija te od 15. siječnja 2023. o pogubljenju Alireze Akbarija,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 25. rujna 2022. o Iranu i izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje od 19. rujna 2022. o smrti Jine Mahse Amini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 25. rujna 2022. o Iranu i izjavu glasnogovornika Europske službe za vanjsko djelovanje od 19. rujna 2022. o smrti Jine Mahse Amini,

| — | uzimajući u obzir priopćenje za medije glasnogovornika ESVD-a od 9. siječnja 2023. u kojem se najavljuje pozivanje na saslušanje veleposlanika Islamske Republike Irana pri Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir priopćenje za medije glasnogovornika ESVD-a od 9. siječnja 2023. u kojem se najavljuje pozivanje na saslušanje veleposlanika Islamske Republike Irana pri Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir izjave predsjednice svojeg Izaslanstva za odnose s Iranom od 22. rujna 2022., 9. studenog 2022. i 13. prosinca 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave predsjednice svojeg Izaslanstva za odnose s Iranom od 22. rujna 2022., 9. studenog 2022. i 13. prosinca 2022.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Kanade i Sjedinjenih Američkih Država od 9. prosinca 2022. o stanju ljudskih prava u Iranu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Kanade i Sjedinjenih Američkih Država od 9. prosinca 2022. o stanju ljudskih prava u Iranu,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. (ICCPR), koji je Iran ratificirao u lipnju 1975., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966. (ICCPR), koji je Iran ratificirao u lipnju 1975.,

| — | uzimajući u obzir globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir Zajedničko stajalište 2001/931/ZVSP od 27. prosinca 2001. o primjeni posebnih mjera u borbi protiv terorizma (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničko stajalište 2001/931/ZVSP od 27. prosinca 2001. o primjeni posebnih mjera u borbi protiv terorizma (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2580/2001 od 27. prosinca 2001. o posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata s ciljem borbe protiv terorizma (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2580/2001 od 27. prosinca 2001. o posebnim mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata s ciljem borbe protiv terorizma (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (6),

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, o borcima za ljudska prava i o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o smrtnoj kazni, o borcima za ljudska prava i o nasilju nad ženama i djevojčicama te borbi protiv svih oblika diskriminacije žena i djevojčica,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Jinu Mahsu Amini, 22-godišnju iransku Kurdinju, 13. rujna 2022. u Teheranu uhitila iranska „policija za moralnost” zbog navodnog nepoštovanja zakona o obveznom nošenju pokrivala za glavu; budući da je Jina Mahsa Amini okrutno mučena te je preminula 16. rujna 2022. dok se nalazila u policijskom pritvoru; budući da adekvatna istraga nije provedena; |
| --- | --- |

A.

budući da je Jinu Mahsu Amini, 22-godišnju iransku Kurdinju, 13. rujna 2022. u Teheranu uhitila iranska „policija za moralnost” zbog navodnog nepoštovanja zakona o obveznom nošenju pokrivala za glavu; budući da je Jina Mahsa Amini okrutno mučena te je preminula 16. rujna 2022. dok se nalazila u policijskom pritvoru; budući da adekvatna istraga nije provedena;

| B. | budući da su nakon ubojstva Jine Mahse Amini diljem zemlje izbili prosvjedi u kojima su sudjelovale stotine tisuća iranskih građana iz svih segmenata društva; budući da su prosvjede pokrenule žene koje su zahtijevale preuzimanje odgovornosti za smrt Jine Mahse Amini i okončanje nasilja nad ženama i njihove diskriminacije u Iranu; budući da su tijekom prosvjeda mnoge žene skinule hidžab ili odrezale kosu kao čin prosvjeda zbog smrti Jine Mahse Amini; budući da su prosvjedi žena potaknuli solidarnost muškaraca, što je dovelo do paniranske revolucije i prosvjednog pokreta protiv režima; budući da studenti na brojnim sveučilištima diljem zemlje prosvjeduju bojkotiranjem nastave i demonstriranjem protiv represije; budući da je Jina Mahsa Amini bila iz iranske regije Kurdistan, u kojoj su prosvjedi bili učestali te su izazvali represivni odgovor režima; |
| --- | --- |

B.

budući da su nakon ubojstva Jine Mahse Amini diljem zemlje izbili prosvjedi u kojima su sudjelovale stotine tisuća iranskih građana iz svih segmenata društva; budući da su prosvjede pokrenule žene koje su zahtijevale preuzimanje odgovornosti za smrt Jine Mahse Amini i okončanje nasilja nad ženama i njihove diskriminacije u Iranu; budući da su tijekom prosvjeda mnoge žene skinule hidžab ili odrezale kosu kao čin prosvjeda zbog smrti Jine Mahse Amini; budući da su prosvjedi žena potaknuli solidarnost muškaraca, što je dovelo do paniranske revolucije i prosvjednog pokreta protiv režima; budući da studenti na brojnim sveučilištima diljem zemlje prosvjeduju bojkotiranjem nastave i demonstriranjem protiv represije; budući da je Jina Mahsa Amini bila iz iranske regije Kurdistan, u kojoj su prosvjedi bili učestali te su izazvali represivni odgovor režima;

| C. | budući da je odgovor iranskih sigurnosnih i policijskih snaga na prosvjede nasilan, neselektivan, nerazmjeran i neograničen; budući da su vrhovni vođa Islamske Republike Ali Hamenej i predsjednik Ebrahim Raisi u više navrata pohvalili i poticali nasilno gušenje mirnih prosvjeda i ubojstva prosvjednika od strane paravojnih oružanih snaga Basidž Islamske revolucionarne garde (IRGC); |
| --- | --- |

C.

budući da je odgovor iranskih sigurnosnih i policijskih snaga na prosvjede nasilan, neselektivan, nerazmjeran i neograničen; budući da su vrhovni vođa Islamske Republike Ali Hamenej i predsjednik Ebrahim Raisi u više navrata pohvalili i poticali nasilno gušenje mirnih prosvjeda i ubojstva prosvjednika od strane paravojnih oružanih snaga Basidž Islamske revolucionarne garde (IRGC);

| D. | budući da su iranske sigurnosne snage do 16. siječnja 2023. navodno ubile nekoliko stotina mirnih prosvjednika, uključujući desetke djece, te pritvorile, uhitile i otele više od 20 000 prosvjednika, među kojima su borci za ljudska prava, studenti, odvjetnici i aktivisti civilnog društva, uključujući građane EU-a i stanovnike iz Njemačke, Poljske, Francuske, Italije, Nizozemske, Španjolske i Švedske; |
| --- | --- |

D.

budući da su iranske sigurnosne snage do 16. siječnja 2023. navodno ubile nekoliko stotina mirnih prosvjednika, uključujući desetke djece, te pritvorile, uhitile i otele više od 20 000 prosvjednika, među kojima su borci za ljudska prava, studenti, odvjetnici i aktivisti civilnog društva, uključujući građane EU-a i stanovnike iz Njemačke, Poljske, Francuske, Italije, Nizozemske, Španjolske i Švedske;

| E. | budući da Iran ne priznaje dvojno državljanstvo, zbog čega strana veleposlanstva imaju ograničen pristup svojim državljanima s dvojnim državljanstvom koji su zadržani u toj zemlji; budući da je bivši zamjenik iranskog ministra obrane Alireza Akbari, koji je imao britansko i iransko dvojno državljanstvo, osuđen za špijuniranje za Ujedinjenu Kraljevinu u Iranu, iako je te optužbe porekao, te je osuđen na smrt i pogubljen; budući da su iranske sigurnosne snage 24. travnja 2016. uhitile švedsko-iranskog državljanina dr. Ahmadrezu Džalalija, specijalista hitne medicine i znanstvenika na belgijskom sveučilištu Vrije Universiteit u Bruxellesu i talijanskom sveučilištu Università del Piemonte Orientale; budući da je u listopadu 2017. osuđen na smrt na osnovi neutemeljenih optužbi za špijunažu u izrazito nepoštenom postupku na temelju priznanja iznuđenog mučenjem; budući da je kaznu potvrdio iranski Vrhovni sud 17. lipnja 2018.; budući da je francusko-iranska istraživačica Fariba Adelkhah uhićena u lipnju 2019. i osuđena na pet godina zatvora zbog „ugrožavanja nacionalne sigurnosti”; |
| --- | --- |

E.

budući da Iran ne priznaje dvojno državljanstvo, zbog čega strana veleposlanstva imaju ograničen pristup svojim državljanima s dvojnim državljanstvom koji su zadržani u toj zemlji; budući da je bivši zamjenik iranskog ministra obrane Alireza Akbari, koji je imao britansko i iransko dvojno državljanstvo, osuđen za špijuniranje za Ujedinjenu Kraljevinu u Iranu, iako je te optužbe porekao, te je osuđen na smrt i pogubljen; budući da su iranske sigurnosne snage 24. travnja 2016. uhitile švedsko-iranskog državljanina dr. Ahmadrezu Džalalija, specijalista hitne medicine i znanstvenika na belgijskom sveučilištu Vrije Universiteit u Bruxellesu i talijanskom sveučilištu Università del Piemonte Orientale; budući da je u listopadu 2017. osuđen na smrt na osnovi neutemeljenih optužbi za špijunažu u izrazito nepoštenom postupku na temelju priznanja iznuđenog mučenjem; budući da je kaznu potvrdio iranski Vrhovni sud 17. lipnja 2018.; budući da je francusko-iranska istraživačica Fariba Adelkhah uhićena u lipnju 2019. i osuđena na pet godina zatvora zbog „ugrožavanja nacionalne sigurnosti”;

| F. | budući da su i drugi građani EU-a proizvoljno pritvoreni u Iranu, uključujući belgijskog državljanina Oliviera Vandecasteelea, koji je osuđen na ukupno 40 godina zatvora i desetke udaraca bičem na temelju niza izmišljenih optužbi; budući da je ta kazna izrečena nakon što je najviši belgijski sud suspendirao kontroverzni bilateralni sporazum o razmjenama zatvorenika kojim bi se iranskom diplomatu Assadollahu Assadiju, osuđenom za pokušaj terorizma u Belgiji, omogućilo da se vrati u Islamsku Republiku Iran u zamjenu za oslobođenje Oliviera Vandecasteelea; budući da se u Iranu u pritvoru i dalje nalazi sedam francuskih građana, uključujući Cécile Kohler, učiteljicu i sindikalisticu, te njezina partnera Jacquesa Parisa, kao i Benjamina Brièrea, koji su uhićeni u svibnju 2020. i osuđeni na osam godina i osam mjeseci zatvora zbog „špijunaže”; |
| --- | --- |

F.

budući da su i drugi građani EU-a proizvoljno pritvoreni u Iranu, uključujući belgijskog državljanina Oliviera Vandecasteelea, koji je osuđen na ukupno 40 godina zatvora i desetke udaraca bičem na temelju niza izmišljenih optužbi; budući da je ta kazna izrečena nakon što je najviši belgijski sud suspendirao kontroverzni bilateralni sporazum o razmjenama zatvorenika kojim bi se iranskom diplomatu Assadollahu Assadiju, osuđenom za pokušaj terorizma u Belgiji, omogućilo da se vrati u Islamsku Republiku Iran u zamjenu za oslobođenje Oliviera Vandecasteelea; budući da se u Iranu u pritvoru i dalje nalazi sedam francuskih građana, uključujući Cécile Kohler, učiteljicu i sindikalisticu, te njezina partnera Jacquesa Parisa, kao i Benjamina Brièrea, koji su uhićeni u svibnju 2020. i osuđeni na osam godina i osam mjeseci zatvora zbog „špijunaže”;

| G. | budući da Iran ima najveći broj pogubljenja po stanovniku na svijetu; budući da je iranski režim izrekao i proveo smrtne kazne nad mirnim prosvjednicima, uključujući maloljetnike, nakon nepoštenih i skraćenih sudskih postupaka kojima se krše najosnovniji i temeljni uvjeti poštenog suđenja; budući da je organizacija Amnesty International pronašla dokaze da iranski režim i dalje koristi smrtnu kaznu kao sredstvo represije radi suzbijanja prosvjeda; budući da službenici policije i sigurnosnih snaga Islamske Republike često muče i siluju zatvorenike u iranskim zatvorima i postupaju s njima na okrutan, neljudski i ponižavajući način; |
| --- | --- |

G.

budući da Iran ima najveći broj pogubljenja po stanovniku na svijetu; budući da je iranski režim izrekao i proveo smrtne kazne nad mirnim prosvjednicima, uključujući maloljetnike, nakon nepoštenih i skraćenih sudskih postupaka kojima se krše najosnovniji i temeljni uvjeti poštenog suđenja; budući da je organizacija Amnesty International pronašla dokaze da iranski režim i dalje koristi smrtnu kaznu kao sredstvo represije radi suzbijanja prosvjeda; budući da službenici policije i sigurnosnih snaga Islamske Republike često muče i siluju zatvorenike u iranskim zatvorima i postupaju s njima na okrutan, neljudski i ponižavajući način;

| H. | budući da je Amnesty International sastavio popis od otprilike 25 osoba kojima prijeti ozbiljan rizik od pogubljenja, što se posebno odnosi na Mohamada Gobadloua; budući da je Amnesty International izrazio bojazan da bi mnogo više ljudi moglo biti osuđeno na smrtnu kaznu zbog sudjelovanja u prosvjedima; budući da je Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava izvijestio da je više od 40 iranskih umjetnika optuženo za kaznena djela za koja je predviđena smrtna kazna; budući da su iranski glumci, glazbenici, sportaši i druge poznate osobe javno podržali prosvjede protiv vjerskog vodstva; |
| --- | --- |

H.

budući da je Amnesty International sastavio popis od otprilike 25 osoba kojima prijeti ozbiljan rizik od pogubljenja, što se posebno odnosi na Mohamada Gobadloua; budući da je Amnesty International izrazio bojazan da bi mnogo više ljudi moglo biti osuđeno na smrtnu kaznu zbog sudjelovanja u prosvjedima; budući da je Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava izvijestio da je više od 40 iranskih umjetnika optuženo za kaznena djela za koja je predviđena smrtna kazna; budući da su iranski glumci, glazbenici, sportaši i druge poznate osobe javno podržali prosvjede protiv vjerskog vodstva;

| I. | budući da se stanje ljudskih prava u Iranu i dalje pogoršava; budući da ubojstvo Jine Mahse Amini i drugih osoba, kao i trenutačni val pogubljenja ilustriraju aktualnu krizu ljudskih prava u Iranu; budući da se to pogoršanje perpetuira sustavnim nekažnjavanjem iranskog režima i njegovog sigurnosnog aparata, što je omogućilo raširenu primjenu mučenja, kao i izvansudskih pogubljenja i drugih nezakonitih smaknuća; budući da se iranski kaznenopravni sustav u velikoj mjeri oslanja na prisilna priznanja iznuđena mučenjem i drugim oblicima iznude i prisile; budući da je ukidanje smrtne kazne u cijelom svijetu jedan od glavnih ciljeva politike EU-a o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

I.

budući da se stanje ljudskih prava u Iranu i dalje pogoršava; budući da ubojstvo Jine Mahse Amini i drugih osoba, kao i trenutačni val pogubljenja ilustriraju aktualnu krizu ljudskih prava u Iranu; budući da se to pogoršanje perpetuira sustavnim nekažnjavanjem iranskog režima i njegovog sigurnosnog aparata, što je omogućilo raširenu primjenu mučenja, kao i izvansudskih pogubljenja i drugih nezakonitih smaknuća; budući da se iranski kaznenopravni sustav u velikoj mjeri oslanja na prisilna priznanja iznuđena mučenjem i drugim oblicima iznude i prisile; budući da je ukidanje smrtne kazne u cijelom svijetu jedan od glavnih ciljeva politike EU-a o ljudskim pravima;

| J. | budući da je 6. studenoga 2022. 227 zastupnika iranskog parlamenta pozvalo pravosuđe da odlučno djeluje protiv osoba uhićenih tijekom prosvjeda i da ih osudi na smrt, što predstavlja očigledno kršenje diobe vlasti; |
| --- | --- |

J.

budući da je 6. studenoga 2022. 227 zastupnika iranskog parlamenta pozvalo pravosuđe da odlučno djeluje protiv osoba uhićenih tijekom prosvjeda i da ih osudi na smrt, što predstavlja očigledno kršenje diobe vlasti;

| K. | budući da se iranskim Ustavom etničkim manjinama dodjeljuju jednaka prava; budući da se na smrt nerazmjerno osuđuju LGBTIQ+ osobe i pripadnici etničkih i vjerskih manjina, posebno pripadnici zajednica Beludža, Kurda, Arapa, Bahaija te kršćana; budući da od kada su počela ubojstva i represija raste broj uhićenih boraca za ljudska prava; budući da se žene i djevojke, koje su predvodnice prosvjeda, uključujući pripadnice etničkih i vjerskih manjina, uhićuju i zatvaraju jer traže ukidanje sustavnih i sistematskih diskriminatornih zakona, politika i praksi, te su posebno često na meti optužbi za koje je predviđena smrtna kazna i osuđivane na smrt; |
| --- | --- |

K.

budući da se iranskim Ustavom etničkim manjinama dodjeljuju jednaka prava; budući da se na smrt nerazmjerno osuđuju LGBTIQ+ osobe i pripadnici etničkih i vjerskih manjina, posebno pripadnici zajednica Beludža, Kurda, Arapa, Bahaija te kršćana; budući da od kada su počela ubojstva i represija raste broj uhićenih boraca za ljudska prava; budući da se žene i djevojke, koje su predvodnice prosvjeda, uključujući pripadnice etničkih i vjerskih manjina, uhićuju i zatvaraju jer traže ukidanje sustavnih i sistematskih diskriminatornih zakona, politika i praksi, te su posebno često na meti optužbi za koje je predviđena smrtna kazna i osuđivane na smrt;

| L. | budući da je skupina stručnjaka za ljudska prava, uključujući nekoliko mandatara za posebne postupke UN-a, izdala izjavu u kojoj osuđuje ubojstva i represiju nad prosvjednicima koje provode sigurnosne snage u Iranu; budući da su stručnjaci izrazili duboku zabrinutost zbog „prekomjerne i smrtonosne sile” koja se primjenjuje nad prosvjednicima koji sudjeluju u prosvjedima koji su uslijedili nakon smrti Jine Mahse Amini, uključujući seksualno nasilje nad ženama i djevojčicama, zastrašivanje i uznemiravanje prosvjednika te sustavno nekažnjavanje počinitelja kršenja ljudskih prava; budući da su stručnjaci UN-a 11. studenoga 2022. apelirali na iranski režim da prestane podizati optužnice za zločine kažnjive smrću zbog sudjelovanja ili navodnog sudjelovanja u mirnim prosvjedima; |
| --- | --- |

L.

budući da je skupina stručnjaka za ljudska prava, uključujući nekoliko mandatara za posebne postupke UN-a, izdala izjavu u kojoj osuđuje ubojstva i represiju nad prosvjednicima koje provode sigurnosne snage u Iranu; budući da su stručnjaci izrazili duboku zabrinutost zbog „prekomjerne i smrtonosne sile” koja se primjenjuje nad prosvjednicima koji sudjeluju u prosvjedima koji su uslijedili nakon smrti Jine Mahse Amini, uključujući seksualno nasilje nad ženama i djevojčicama, zastrašivanje i uznemiravanje prosvjednika te sustavno nekažnjavanje počinitelja kršenja ljudskih prava; budući da su stručnjaci UN-a 11. studenoga 2022. apelirali na iranski režim da prestane podizati optužnice za zločine kažnjive smrću zbog sudjelovanja ili navodnog sudjelovanja u mirnim prosvjedima;

| M. | budući da su stručnjaci UN-a pozvali Vijeće za ljudska prava da hitno poduzme potrebne mjere kako bi se održala posebna sjednica o stanju u Iranu i uspostavio međunarodni istražni mehanizam, Iran pozvalo na odgovornost i okončalo kontinuirano nekažnjavanje teških kršenja ljudskih prava; budući da je Vijeće za ljudska prava 24. studenoga 2022. održalo posebnu sjednicu o stanju u Iranu; budući da je na toj posebnoj sjednici dogovoreno da bi neovisna međunarodna misija za utvrđivanje činjenica trebala istražiti kršenja ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu, prikupiti i analizirati dokaze te surađivati s dionicima u utvrđivanju činjenica u vezi s tim navodima kako bi se svi počinitelji teških kršenja ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu, uključujući najviše vlasti, priveli pravdi; |
| --- | --- |

M.

budući da su stručnjaci UN-a pozvali Vijeće za ljudska prava da hitno poduzme potrebne mjere kako bi se održala posebna sjednica o stanju u Iranu i uspostavio međunarodni istražni mehanizam, Iran pozvalo na odgovornost i okončalo kontinuirano nekažnjavanje teških kršenja ljudskih prava; budući da je Vijeće za ljudska prava 24. studenoga 2022. održalo posebnu sjednicu o stanju u Iranu; budući da je na toj posebnoj sjednici dogovoreno da bi neovisna međunarodna misija za utvrđivanje činjenica trebala istražiti kršenja ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu, prikupiti i analizirati dokaze te surađivati s dionicima u utvrđivanju činjenica u vezi s tim navodima kako bi se svi počinitelji teških kršenja ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu, uključujući najviše vlasti, priveli pravdi;

| N. | budući da je Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava 10. siječnja 2023. naveo da upotreba kaznenih postupaka za kažnjavanje građana zbog ostvarivanja njihovih temeljnih prava predstavlja ubojstvo uz odobrenje države; |
| --- | --- |

N.

budući da je Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava 10. siječnja 2023. naveo da upotreba kaznenih postupaka za kažnjavanje građana zbog ostvarivanja njihovih temeljnih prava predstavlja ubojstvo uz odobrenje države;

| O. | budući da su ministri vanjskih poslova EU-a 12. prosinca 2022. usvojili zaključke Vijeća o Iranu; budući da se u tim zaključcima iranske vlasti pozivaju da odmah okončaju praksu izricanja i izvršavanja smrtne kazne nad prosvjednicima, koja je za svaku osudu, kao i da bez odgode ponište nedavne smrtne kazne izrečene u kontekstu aktualnih prosvjeda i da svim pritvorenicima osiguraju pravičan sudski postupak; |
| --- | --- |

O.

budući da su ministri vanjskih poslova EU-a 12. prosinca 2022. usvojili zaključke Vijeća o Iranu; budući da se u tim zaključcima iranske vlasti pozivaju da odmah okončaju praksu izricanja i izvršavanja smrtne kazne nad prosvjednicima, koja je za svaku osudu, kao i da bez odgode ponište nedavne smrtne kazne izrečene u kontekstu aktualnih prosvjeda i da svim pritvorenicima osiguraju pravičan sudski postupak;

| P. | budući da je 9. siječnja 2023. glavni tajnik ESVD-a u ime Visokog predstavnika pozvao veleposlanika Islamske Republike Irana pri Europskoj uniji te ponovno istaknuo zgroženost EU-a zbog nedavnih pogubljenja Mohamada Mehdija Karamija i Sejeda Mohamada Hoseinija, koji su uhićeni i osuđeni na smrt u vezi s prosvjedima u Iranu; budući da su Mohsen Šekari i Majid Reza Rahnavard pogubljeni zbog sudjelovanja u prosvjedima 8. odnosno 12. prosinca 2022.; |
| --- | --- |

P.

budući da je 9. siječnja 2023. glavni tajnik ESVD-a u ime Visokog predstavnika pozvao veleposlanika Islamske Republike Irana pri Europskoj uniji te ponovno istaknuo zgroženost EU-a zbog nedavnih pogubljenja Mohamada Mehdija Karamija i Sejeda Mohamada Hoseinija, koji su uhićeni i osuđeni na smrt u vezi s prosvjedima u Iranu; budući da su Mohsen Šekari i Majid Reza Rahnavard pogubljeni zbog sudjelovanja u prosvjedima 8. odnosno 12. prosinca 2022.;

| Q. | budući da su Kanada i Sjedinjene Američke Države 9. prosinca 2022. izdale zajedničku izjavu u kojoj osuđuju brutalno nasilje Islamske Republike Irana nad mirnim prosvjednicima i aktualnu represiju nad iranskim narodom te ugnjetavanje i nasilje nad ženama koje podupire država; budući da su obje zemlje nadalje donijele sankcije protiv iranskih dužnosnika povezanih s kršenjem ljudskih prava, uključujući kršenja počinjena u kontekstu aktualne represije; |
| --- | --- |

Q.

budući da su Kanada i Sjedinjene Američke Države 9. prosinca 2022. izdale zajedničku izjavu u kojoj osuđuju brutalno nasilje Islamske Republike Irana nad mirnim prosvjednicima i aktualnu represiju nad iranskim narodom te ugnjetavanje i nasilje nad ženama koje podupire država; budući da su obje zemlje nadalje donijele sankcije protiv iranskih dužnosnika povezanih s kršenjem ljudskih prava, uključujući kršenja počinjena u kontekstu aktualne represije;

| R. | budući da je EU nedavno i u nekoliko navrata donio restriktivne mjere povezane s tim očitim kršenjima ljudskih prava, posebno protiv visokorangiranih pojedinaca u okviru Islamske revolucionarne garde, uključujući zamrzavanje imovine, zabranu putovanja u EU i zabranu stavljanja na raspolaganje financijskih sredstava ili gospodarskih resursa pojedincima i subjektima uvrštenima na popis zbog njihove uloge u nasilnom gušenju prosvjeda u Iranu i opskrbljivanju Rusije naoružanim bespilotnim letjelicama, koje će se koristiti protiv Ukrajine, od strane Islamske Republike Irana; budući da se sada na popisu osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja EU-a u kontekstu postojećeg režima sankcija u pogledu ljudskih prava u Iranu nalazi ukupno 126 pojedinaca i 11 subjekata; budući da se na popisu sankcija EU-a nalaze i iranski ministar unutarnjih poslova Ahmad Vahidi, iranski ministar informacijske i komunikacijske tehnologije Issa Zarepour, iranske snage kaznenog progona i pokrajinski čelnici Islamske revolucionarne garde; |
| --- | --- |

R.

budući da je EU nedavno i u nekoliko navrata donio restriktivne mjere povezane s tim očitim kršenjima ljudskih prava, posebno protiv visokorangiranih pojedinaca u okviru Islamske revolucionarne garde, uključujući zamrzavanje imovine, zabranu putovanja u EU i zabranu stavljanja na raspolaganje financijskih sredstava ili gospodarskih resursa pojedincima i subjektima uvrštenima na popis zbog njihove uloge u nasilnom gušenju prosvjeda u Iranu i opskrbljivanju Rusije naoružanim bespilotnim letjelicama, koje će se koristiti protiv Ukrajine, od strane Islamske Republike Irana; budući da se sada na popisu osoba na koje se primjenjuju mjere ograničavanja EU-a u kontekstu postojećeg režima sankcija u pogledu ljudskih prava u Iranu nalazi ukupno 126 pojedinaca i 11 subjekata; budući da se na popisu sankcija EU-a nalaze i iranski ministar unutarnjih poslova Ahmad Vahidi, iranski ministar informacijske i komunikacijske tehnologije Issa Zarepour, iranske snage kaznenog progona i pokrajinski čelnici Islamske revolucionarne garde;

| S. | budući da je, kao uzvratnu mjeru, Ministarstvo vanjskih poslova Islamske Republike Irana donijelo protumjere u okviru mehanizma sankcija koje su posebno usmjerene na Hannah Neumann, zastupnicu u Europskom parlamentu i predsjednicu Izaslanstva za odnose s Arapskim poluotokom, kao i na druge zastupnike i bivše njemačke i francuske političare; budući da je, kao odgovor na sankcije koje je Iran nametnuo zastupnicima u Europskom parlamentu, Parlament u studenome 2022. odlučio da njegova izaslanstva i odbori više neće surađivati s iranskim vlastima; |
| --- | --- |

S.

budući da je, kao uzvratnu mjeru, Ministarstvo vanjskih poslova Islamske Republike Irana donijelo protumjere u okviru mehanizma sankcija koje su posebno usmjerene na Hannah Neumann, zastupnicu u Europskom parlamentu i predsjednicu Izaslanstva za odnose s Arapskim poluotokom, kao i na druge zastupnike i bivše njemačke i francuske političare; budući da je, kao odgovor na sankcije koje je Iran nametnuo zastupnicima u Europskom parlamentu, Parlament u studenome 2022. odlučio da njegova izaslanstva i odbori više neće surađivati s iranskim vlastima;

| T. | budući da Islamska Republika, posebno preko Islamske revolucionarne garde, provodi opsežne, sofisticirane i nasilne transnacionalne represivne aktivnosti usmjerene na aktiviste, disidente, neovisne novinare i borce za ljudska prava koji su prognani ili u dijaspori, uključujući na tlu EU-a, te prijeti i uznemirava članove njihovih obitelji u Iranu; budući da je Islamska Republika, izravno i djelujući preko lokalnih posrednika, izvršila pogubljenja disidenata u dijaspori, otimala građane u egzilu kako bi ih se vratilo u Iran i planirala bombaške napade u nekoliko zemalja, uključujući države članice EU-a; |
| --- | --- |

T.

budući da Islamska Republika, posebno preko Islamske revolucionarne garde, provodi opsežne, sofisticirane i nasilne transnacionalne represivne aktivnosti usmjerene na aktiviste, disidente, neovisne novinare i borce za ljudska prava koji su prognani ili u dijaspori, uključujući na tlu EU-a, te prijeti i uznemirava članove njihovih obitelji u Iranu; budući da je Islamska Republika, izravno i djelujući preko lokalnih posrednika, izvršila pogubljenja disidenata u dijaspori, otimala građane u egzilu kako bi ih se vratilo u Iran i planirala bombaške napade u nekoliko zemalja, uključujući države članice EU-a;

| U. | budući da režim Islamske Republike namjerno ometa internetske i mobilne veze te ozbiljno ograničava platforme društvenih medija kako bi spriječio iransko stanovništvo da organizira prosvjede; budući da režim sankcija EU-a uključuje i zabranu izvoza u Islamsku Republiku Iran opreme koja bi se mogla upotrijebiti za unutarnju represiju te opreme za nadzor telekomunikacija; |
| --- | --- |

U.

budući da režim Islamske Republike namjerno ometa internetske i mobilne veze te ozbiljno ograničava platforme društvenih medija kako bi spriječio iransko stanovništvo da organizira prosvjede; budući da režim sankcija EU-a uključuje i zabranu izvoza u Islamsku Republiku Iran opreme koja bi se mogla upotrijebiti za unutarnju represiju te opreme za nadzor telekomunikacija;

| V. | budući da je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell u svojim izjavama od 8. prosinca 2022. i 7. siječnja 2023. osudio pogubljenje Mohamada Mehdija Karamija i Sejeda Mohamada Hoseinija; budući da se u njegovim izjavama iranske vlasti pozivaju da odmah prekinu praksu izricanja i izvršenja smrtnih kazni protiv prosvjednika; budući da u tim izjavama EU nadalje poziva iranske vlasti da odmah ukinu nedavne smrtne presude i da se strogo pridržavaju svojih međunarodnih obveza; |
| --- | --- |

V.

budući da je potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell u svojim izjavama od 8. prosinca 2022. i 7. siječnja 2023. osudio pogubljenje Mohamada Mehdija Karamija i Sejeda Mohamada Hoseinija; budući da se u njegovim izjavama iranske vlasti pozivaju da odmah prekinu praksu izricanja i izvršenja smrtnih kazni protiv prosvjednika; budući da u tim izjavama EU nadalje poziva iranske vlasti da odmah ukinu nedavne smrtne presude i da se strogo pridržavaju svojih međunarodnih obveza;

| W. | budući da je Islamska Republika optužila kurdske skupine, uključujući one u Iraku, za poticanje prosvjeda u iranskom Kurdistanu; budući da je pod tim izgovorom Islamska revolucionarna garda pokrenula oružane napade na regiju Kurdistan u Iraku pri čemu su ubijeni deseci ljudi, uključujući civile; budući da je gušenje prosvjeda osobito izraženo na sjeverozapadu i jugoistoku Irana, gdje žive mnogi pripadnici kurdske manjine i manjinske zajednice Baludža; |
| --- | --- |

W.

budući da je Islamska Republika optužila kurdske skupine, uključujući one u Iraku, za poticanje prosvjeda u iranskom Kurdistanu; budući da je pod tim izgovorom Islamska revolucionarna garda pokrenula oružane napade na regiju Kurdistan u Iraku pri čemu su ubijeni deseci ljudi, uključujući civile; budući da je gušenje prosvjeda osobito izraženo na sjeverozapadu i jugoistoku Irana, gdje žive mnogi pripadnici kurdske manjine i manjinske zajednice Baludža;

| X. | budući da Islamska revolucionarna garda, koja se sastoji od paravojnih oružanih snaga Basij i Quds, kopnenih snaga, aeronautičkih snaga i mornarice, ima ključnu ulogu u represiji unutarnjih previranja i vanjskim vojnim aktivnostima; budući da Islamska revolucionarna garda, koja djeluje kao država unutar države, navodno kontrolira dvije trećine iranskog gospodarstva, uključujući udjele u sektorima infrastrukture, petrokemijske, financijske, telekomunikacijske, automobilske i pomorske industrije, kao i velike pokroviteljske zaklade poznate kao „bonjadi” i velike nezakonite krijumčarske mreže; |
| --- | --- |

X.

budući da Islamska revolucionarna garda, koja se sastoji od paravojnih oružanih snaga Basij i Quds, kopnenih snaga, aeronautičkih snaga i mornarice, ima ključnu ulogu u represiji unutarnjih previranja i vanjskim vojnim aktivnostima; budući da Islamska revolucionarna garda, koja djeluje kao država unutar države, navodno kontrolira dvije trećine iranskog gospodarstva, uključujući udjele u sektorima infrastrukture, petrokemijske, financijske, telekomunikacijske, automobilske i pomorske industrije, kao i velike pokroviteljske zaklade poznate kao „bonjadi” i velike nezakonite krijumčarske mreže;

| Y. | budući da su žene i djevojčice u Iranu žrtve brutalnih ubojstava u takozvanim „ubojstvima iz časti”; budući da često nema pravde za žrtve nad kojima su počinjeni zločini u ime „časti”; |
| --- | --- |

Y.

budući da su žene i djevojčice u Iranu žrtve brutalnih ubojstava u takozvanim „ubojstvima iz časti”; budući da često nema pravde za žrtve nad kojima su počinjeni zločini u ime „časti”;

| Z. | budući da Islamska revolucionarna garda provodi i usmjerava terorističke aktivnosti te im doprinosi na domaćoj i regionalnoj razini; budući da je ruska agresija na Ukrajinu dovela do produbljivanja odnosa Teherana s Moskvom; |
| --- | --- |

Z.

budući da Islamska revolucionarna garda provodi i usmjerava terorističke aktivnosti te im doprinosi na domaćoj i regionalnoj razini; budući da je ruska agresija na Ukrajinu dovela do produbljivanja odnosa Teherana s Moskvom;

| AA. | budući da je agresivna unutarnja politika režima mula dio vanjske politike Islamske Republike; budući da režim doprinosi destabilizaciji cijele regije Bliskog istoka; |
| --- | --- |

AA.

budući da je agresivna unutarnja politika režima mula dio vanjske politike Islamske Republike; budući da režim doprinosi destabilizaciji cijele regije Bliskog istoka;

| AB. | budući da je Ebrahim Raisi, koji je u lipnju 2021. izabran za iranskog predsjednika te se nalazi na popisu sankcija SAD-a, prethodno obnašao dužnost čelnika iranskog pravosuđa, unatoč počinjenim teškim kršenjima ljudskih prava koja su iscrpno dokumentirana; budući da su se za pobjedu Ebrahima Raisija pobrinule institucije Islamske Republike organiziravši izbore koji nisu bili u potpunosti slobodni ni pošteni; budući da je od 592 kandidata samo sedmero dobilo zeleno svjetlo Vijeća čuvara za kandidaturu na predsjedničkim izborima; budući da među kandidatima nije bilo žena, osoba iz manjinskih skupina kao ni osoba čija su stajališta oprečna stajalištima režima; |
| --- | --- |

AB.

budući da je Ebrahim Raisi, koji je u lipnju 2021. izabran za iranskog predsjednika te se nalazi na popisu sankcija SAD-a, prethodno obnašao dužnost čelnika iranskog pravosuđa, unatoč počinjenim teškim kršenjima ljudskih prava koja su iscrpno dokumentirana; budući da su se za pobjedu Ebrahima Raisija pobrinule institucije Islamske Republike organiziravši izbore koji nisu bili u potpunosti slobodni ni pošteni; budući da je od 592 kandidata samo sedmero dobilo zeleno svjetlo Vijeća čuvara za kandidaturu na predsjedničkim izborima; budući da među kandidatima nije bilo žena, osoba iz manjinskih skupina kao ni osoba čija su stajališta oprečna stajalištima režima;

| AC. | budući da pregovori o obnovi Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (ZSAP) još nisu službeno obustavljeni; budući da se nastavljaju pregovori o sigurnosnoj istrazi koju je pokrenula Međunarodna agencija za atomsku energiju nakon što je pronašla tragove uranija na trima neprijavljenim lokacijama u Iranu; |
| --- | --- |

AC.

budući da pregovori o obnovi Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (ZSAP) još nisu službeno obustavljeni; budući da se nastavljaju pregovori o sigurnosnoj istrazi koju je pokrenula Međunarodna agencija za atomsku energiju nakon što je pronašla tragove uranija na trima neprijavljenim lokacijama u Iranu;

| 1. | najoštrije osuđuje smrtne kazne izrečene mirnim prosvjednicima u Iranu i njihova pogubljenja, posebno Mohsena Šekarija, Majida Reze Rahnavarda, Mohamada Mehdija Karamija i Sejeda Mohamada Hoseinija; zahtijeva da iranske vlasti smjesta i bezuvjetno obustave sve planove za izvršenje pogubljenja i da se suzdrže od određivanja novih smrtnih kazni; poziva vlasti Islamske Republike Irana da donesu službeni moratorij na pogubljenja u cilju potpunog ukidanja smrtne kazne; potiče iranske vlasti da ukinu sve presude i smrtne kazne; ponavlja svoje kategorično i principijelno protivljenje primjeni smrtne kazne bilo kada i pod bilo kojim okolnostima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apelira na vlasti Islamske Republike da osiguraju trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu svih prosvjednika osuđenih na smrt, uključujući Mohameda Boruganija, Mohamada Gobadlua, Hamida Garea Hasanlua, Mahana Sadrata Maranija, Hoseina Mohamadija, Manučera Mehmana Navaza, Sahanda Nurmohamada-Zadeha, Semana Sejdija, Rezu Ariju, Saleha Mirhašemija Baltagija, Saeda Jakubija Kordaflija, Javada Ruhija, Aršija Takdastana i Mehdija Mohamadifarda, Saleha Mirhašemija, Majida Kazemija i Saeida Jagubija; oštro osuđuje činjenicu da iranski režim kazneni postupak i smrtnu kaznu koristi kao oružje kako bi ugušio izražavanje neslaganja, a ljude kaznio zbog ostvarivanja njihovih temeljnih prava; poziva Islamsku Republiku da preispita svoj zakonik i ukloni moharebeh („neprijateljstvo prema Bogu”) i mofsed-e-filarz („korupcija na Zemlji”) s popisa kažnjivih djela; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava solidarnost s iranskim mladima, ženama i muškarcima, uključujući manjine, koji vode prosvjede i sudjeluju u njima; podržava pokret mirnih prosvjeda diljem te zemlje zbog sustavnog i sve većeg ugnjetavanja te masovnih kršenja ljudskih prava i temeljnih sloboda; snažno podupire težnje iranskog naroda da živi u slobodnoj, stabilnoj, uključivoj i demokratskoj zemlji; osuđuje sustavnu diskriminaciju žena koju provodi iranski režim zakonima i propisima kojima se ozbiljno ograničavaju njihove slobode, životi i sredstva za život; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava sućut obiteljima svih osoba koje su ubijene, mučene, otete ili nezakonito zatvorene nakon nedavnih i ranijih prosvjeda u Iranu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponavlja svoju snažnu osudu raširene, brutalne, namjerne i nerazmjerne upotrebe sile od strane iranskih sigurnosnih snaga protiv mirnih prosvjednika; poziva iranske vlasti da stanu na kraj represiji nad vlastitim građanima; ponavlja da se mora osigurati pravo na mirno okupljanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zahtijeva od međunarodne zajednice te EU-a i njegovih država članica da iskoriste sve oblike suradnje s vlastima Islamske Republike kako bi zatražili hitan prekid pogubljenja prosvjednika i nasilne represije protiv prosvjeda te bezuvjetno puštanje na slobodu svih osoba uhićenih zbog ostvarivanja prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja; poziva ESVD i države članice da iranski režim i dalje drže odgovornim za ubojstva vlastitog naroda i teška kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva iranski režim da omogući međunarodnu, nepristranu i učinkovitu istragu kršenja ljudskih prava od strane režima, uključujući ubojstvo Jine Mahse Amini, ubojstva stotina prosvjednika te mučenje i zlostavljanje proizvoljno pritvorenih osoba, koju treba provesti neovisno nadležno tijelo u suradnji s međunarodnim organizacijama; zahtijeva da iranske vlasti omoguće brzu, nepristranu i učinkovitu istragu svih ubojstava prosvjednika utemeljenu na dokazima i da se počinitelji privedu pravdi; ističe da bi EU trebao nastaviti rasvjetljavati ubojstvo Jine Mahse Amini i način na koji su iranske sigurnosne snage odgovorile na prosvjede koji su uslijedili; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na trenutačno puštanje na slobodu svih pojedinaca pritvorenih zbog sudjelovanja u mirnim prosvjedima i svih političkih zatvorenika; poziva na uvođenje ciljanih restriktivnih mjera u skladu s Uredbom (EU) br. 359/2011 za sve suce koji izriču kazne protiv prosvjednika; nadalje zahtijeva od iranskih vlasti da odmah i bezuvjetno odbace sve optužbe protiv svih osoba koje su zatvorene isključivo zbog mirnog ostvarivanja svojih prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja u kontekstu održanih prosvjeda; poziva iranske vlasti da ispune svoje međunarodne obveze, među ostalim u okviru Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja zaključke Vijeća za vanjske poslove od 12. prosinca 2022. i donošenje nedavnih restriktivnih mjera protiv osoba povezanih s nasiljem nad prosvjednicima i protiv svih osoba povezanih s „policijom za moralnost”, za koje je utvrđeno da su umiješani u smrt Jine Mahse Amini ili odgovorni za nju; ipak smatra da činjenica da iranski režim očigledno zanemaruje ljudsko dostojanstvo i demokratske težnje vlastitih građana kao i njegova potpora Ruskoj Federaciji zahtijevaju daljnje prilagodbe stajališta EU-a prema Iranu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Vijeće da prošire popis sankcija EU-a na sve pojedince i subjekte odgovorne za kršenja ljudskih prava kao i članove njihovih obitelji, uključujući vrhovnog vođu Alija Hameneja, predsjednika Ebrahima Raisija i glavnog tužitelja Mohamada Jafara Montazerija i sve zaklade („bonjade”) povezane s Islamskom revolucionarnom gardom, posebno bonjad Mostazafan i bonjad Šahid va Omur-e Janbazan; također poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeće i države članice da razmotre sankcije protiv 227 zastupnika iranskog parlamenta koji su poticali provedbu smrtnih kazni; pozdravlja tekuće pripreme u Ujedinjenoj Kraljevini za uvrštenje Islamske revolucionarne garde na popis terorističkih organizacija Ujedinjene Kraljevine; snažno osuđuje sankcije koje su iranske vlasti nametnule njemačkim i francuskim bivšim političarima, kao i zastupnicima u Europskom parlamentu; podsjeća da bi međuparlamentarni dijalog trebao i dalje biti obustavljen sve dok vlasti sankcioniraju zastupnike u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Vijeće i države članice da na EU-ov popis terorista dodaju Islamsku revolucionarnu gardu i njezine pomoćne snage, uključujući paravojne postrojbe Basij i snage Quds, te da zabrane sve gospodarske i financijske aktivnosti koje uključuju poduzeća i komercijalne aktivnosti povezane, u cijelosti ili djelomično, s pojedincima povezanima s Islamskom revolucionarnom gardom ili pripadnicima Islamske revolucionarne garde ili osobama povezanima s njom, bez obzira na zemlju u kojoj djeluju, izbjegavajući pritom sve štetne posljedice za iranski narod, kao i za humanitarnu i razvojnu pomoć EU-a; poziva EU i njegove države članice da u suradnji s partnerima sličnih stavova potaknu sve zemlje u kojima Islamska revolucionarna garda provodi vojne, gospodarske ili informacijske operacije da prekinu i zabrane veze s Islamskom revolucionarnom gardom; oštro osuđuje ničim izazvani napad Islamske revolucionarne garde u provinciji Erbil u iračkoj regiji Kurdistana i naglašava da takvi neselektivni napadi ugrožavaju nedužne civile i stabilnost regije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponavlja svoju snažnu osudu sve lošijeg stanja ljudskih prava u Iranu, za koje Islamska Republika, njezino najviše vodstvo i njezine sigurnosne snage, uključujući Islamsku revolucionarnu gardu, snose isključivu odgovornost; zahtijeva da iranske vlasti poštuju etničke i vjerske manjine te temeljna prava i slobode pripadnika zajednice LGBTIQ+; poziva iranske vlasti da uklone sve oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja uspostavu neovisne međunarodne misije za utvrđivanje činjenica o Islamskoj Republici Iranu, koju je Vijeće UN-a za ljudska prava ovlastilo u Rezoluciji S35/1 od 24. studenoga 2022. za istragu kršenja ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu te za prikupljanje i analizu povezanih dokaza te poziva na njezinu brzu aktivaciju; potiče vlasti Islamske Republike da misiji za utvrđivanje činjenica omoguće potpun i neometan pristup radi izvršavanja njezina mandata te da se suzdrže od uznemiravanja i zastrašivanja osoba koje surađuju s misijom za utvrđivanje činjenica ili članova njihovih obitelji; poziva EU i njegove države članice da u potpunosti podupru pripremu i provedbu misije za utvrđivanje činjenica; potiče Vijeće UN-a za ljudska prava da, ako Islamska Republika ne bude surađivala, taj predmet smjesta uputi Vijeću sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nadalje traži od iranskih vlasti da dopuste posjete svih predstavnika posebnih postupaka Vijeća UN-a za ljudska prava, a osobito da osiguraju da posebnom izvjestitelju UN-a za stanje ljudskih prava u Islamskoj Republici Iranu bude dopušten ulazak u zemlju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | zahtijeva od iranskog režima da oslobodi sve borce za ljudska prava; traži od iranskog režima da prestane ciljano progoniti sve borce za ljudska prava u Iranu te da im zajamči da u svim okolnostima mogu provoditi svoje legitimne aktivnosti povezane s ljudskim pravima bez straha od odmazde i bez ikakvih restrikcija, uključujući sudsko uznemiravanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | osuđuje uhićenje desetaka novinara i poziva iranske vlasti da ih odmah puste na slobodu; vrlo je zabrinut zbog uhićenja više od 80 medijskih djelatnika, uključujući Niloofara Hamedija, novinara koji je prvi izvijestio o uhićenju i hospitalizaciji Jine Mahse Amini te poziva iranske vlasti da ih bez odgode oslobode; poziva Islamsku Republiku da poštuje slobodu izražavanja i uvjerenja svih ljudi koji žive u Iranu; izražava zabrinutost zbog kriminalizacije rada zdravstvenih djelatnika i nasilja nad njima od strane sigurnosnih snaga te poziva Islamsku Republiku Iran da civilnom medicinskom osoblju pruži svu dostupnu pomoć kako bi moglo pružati nepristranu medicinsku pomoć; |
| --- | --- |

16.

| 17. | najstrože osuđuje sustavnu upotrebu mučenja u iranskim zatvorima, uključujući korištenje seksualnog nasilja kao oružja, te poziva na prestanak svih oblika mučenja i lošeg postupanja prema svim zatvorenicima; oštro osuđuje politiku Islamske Republike o iznuđivanju priznanja mučenjem, zastrašivanjem, prijetnjama članovima obitelji ili drugim oblicima prisile te korištenje tih prisilnih priznanja kako bi se prosvjednici osudili i kaznili; nadalje osuđuje praksu da se zatvorenicima uskraćuje mogućnost telefonskih poziva i obiteljskih posjeta; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što zatvorenici nemaju pristup pravnom zastupanju tijekom ispitivanja; poziva iranski režim da prema zatvorenicima postupa s dužnim poštovanjem s obzirom na njihovo dostojanstvo i vrijednost koji su im inherentni kao ljudskim bićima; ponavlja svoj poziv Iranu da bez odgode ratificira Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja te da djeluje u potpunosti u skladu s njezinim odredbama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apelira na iranske vlasti da odmah oslobode sve uhićene građane EU-a i odbace sve optužbe protiv njih; oštro osuđuje osudu belgijskog zaposlenika nevladine organizacije Oliviera Vandecasteelea na 40 godina zatvora, 74 udaraca bičem i novčanu kaznu u iznosu od 1 milijun EUR na temelju izmišljenih optužbi za špijunažu te nastavak zatvorske kazne i smrtnu kaznu izrečenu švedskom državljaninu Ahmadu Rezi Džalaliju, kao i ciničan način na koji Islamska Republika koristi talačku diplomaciju kako bi prisilno postigla puštanje na slobodu osuđenog terorista Asadolaha Asadija; poziva na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu i sigurnu repatrijaciju Ahmada Reze Džalalija i Oliviera Vandecasteelea te sedam francuskih građana koji su još uvijek pritvoreni u Iranu, uključujući Cécile Kohler; najoštrije osuđuje pogubljenje iransko-britanskog državljanina Alija Reze Akbarija u Iranu; izražava dodatnu zabrinutost zbog javnih prijetnji koje iransko Ministarstvo za obavještajnu djelatnost i sigurnost upućuje europskim veleposlanstvima; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države članice i nevladine organizacije da pohranjuju, čuvaju i dijele sve dostupne dokaze koji mogu doprinijeti istragama te da surađuju s Međunarodnim kaznenim sudom i podupiru njegov rad; potiče iranske vlasti da poduzmu korake za ratifikaciju Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda; naglašava da stalna i teška kršenja ljudskih prava koja iranski režim provodi protiv vlastitog naroda ugrožavaju pregovore o Zajedničkom sveobuhvatnom akcijskom planu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | oštro osuđuje trajnu praksu Islamske Republike da u kontekstu prosvjeda u zemlji blokira rad interneta i mobilnih mreža, čime se građanima onemogućuje komunikacija i slobodan protok informacija; naglašava da se tim mjerama jasno krši međunarodno pravo; pozdravlja razne restriktivne mjere EU-a donesene u okviru mehanizma sankcija kao odgovor na represiju, posebno one usmjerene na pojedince i subjekte aktivne u području informacijske i komunikacijske tehnologije te na one odgovorne za širenje dezinformacija; nadalje pozdravlja dodavanje iranskog ministra informacijskih i komunikacijskih tehnologija na popis sankcija EU-a; poziva Komisiju da u skladu s načelom nužnosti razmotri mogućnost da se pružateljima komunikacijskih usluga sa sjedištem u EU-u omogući da građanima i stanovnicima Irana ponude sigurne alate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da se obvežu da će Irancima omogućiti pristup slobodnom internetu unatoč tome što režim masovno cenzurira internet; predlaže da se potrebna tehnička i financijska sredstva osiguraju preko fonda EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apelira na sve države članice da izvršavaju svoju opću nadležnost nad svim iranskim dužnosnicima za koje se opravdano sumnja da su odgovorni za kaznena djela prema međunarodnom pravu i druga teška kršenja ljudskih prava; potiče one države članice čije nacionalno zakonodavstvo još ne predviđa uvođenje načela opće nadležnosti da bez odgode uvedu takav zakon; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva na proširenje restriktivnih mjera s obzirom na činjenicu da Islamska Republika Iran i dalje osigurava bespilotne letjelice i planira Ruskoj Federaciji osigurati projektile zemlja-zemlja koji će se koristiti protiv Ukrajine; naglašava da Islamska Republika doprinosi ratnim zločinima u Ukrajini jer se to oružje upotrebljava protiv civila i civilne infrastrukture; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju i Vijeće da uklone sve nedostatke u provedbi postojećih sankcija, uključujući financijske nedostatke, da osiguraju njihovu strogu provedbu te da se blisko koordiniraju i surađuju s međunarodnim partnerima radi učinkovite provedbe restriktivnih mjera; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava duboku zabrinutost zbog strukturne transnacionalne represije koju provode vlasti Islamske Republike, a koja uključuje špijunažu, ubojstva, pokušaje bombaških napada, kibernapade, kampanje dezinformiranja i druge pokušaje držanja kontrole, posebno od strane veleposlanstava i Islamske revolucionarne garde, protiv iranske dijaspore koja živi u EU-u, čime se guši sloboda govora i izražavanja građana i stanovnika EU-a, ugrožava njihova sigurnost i što dovodi do zlonamjernog uplitanja; poziva EU i države članice da prošire zaštitu iranske dijaspore od transnacionalne represije Islamske Republike; poziva ESVD i države članice da pronađu načine za pružanje tehničke potpore onima koji pomažu iranskom civilnom društvu i da razviju njihove kapacitete, osiguravajući pritom iransku odgovornost za te aktivnosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | osuđuje nedavne napade iranskih dužnosnika na tjednik Charlie Hebdo i pozdravlja pokretanje istrage o kibernapadu na njega nakon objave satiričkih karikatura; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU, uključujući potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, da na bilateralnim i multilateralnim forumima nastavi skretati pozornost iranskih vlasti na probleme u području ljudskih prava te da u tu svrhu iskoristi sve planirane sastanke s iranskim vlastima, posebno u kontekstu političkog dijaloga EU-a i Irana na visokoj razini; ponovo potvrđuje da je poštovanje ljudskih prava temeljna sastavnica u razvoju odnosa između EU-a i Irana; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ponovno poziva sve države članice da zajednički daju javne izjave i poduzimaju diplomatske inicijative za praćenje nepoštenih suđenja i posjete zatvorima u kojima su pritvoreni taoci iz EU-a u Iranu, borci za ljudska prava i drugi zatvorenici savjesti; potiče snažniju koordinaciju među veleposlanstvima EU-a akreditiranima u Teheranu; poziva sve države članice čiji se diplomati nalaze u Teheranu da se koriste mehanizmima iz smjernica EU-a o borcima za ljudska prava kako bi pružile potporu i pomoć osobama osuđenima na smrt i nezakonito osuđenim i uhićenim osobama; potiče države članice da zajamče da zatvorenici mogu primati posjetitelje i da pažljivo nadziru njihove uvjete u pritvoru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | potiče iranske vlasti da neovisnim promatračima iz veleposlanstava država članica u Iranu omoguće pristup svim suđenjima povezanima s prosvjedima; traži od država članica da prate sva suđenja povezana s prosvjedima, s posebnim naglaskom na glavna suđenja, te da javno osude njihove nedostatke; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju, ESVD i države članice da u suradnji s partnerima sličnih stavova prošire i poboljšaju konkretnu potporu demokratskim težnjama iranskog naroda, posebno jačanjem potpore neovisnim organizacijama za ljudska prava i organizacijama civilnog društva, kao i neovisnim medijskim platformama, te podupiranjem napora partnera sličnih stavova za održavanje internetske veze u Iranu; potiče demokratsku oporbu Irana da, gdje je to moguće, teži većem jedinstvu, na temelju zajedničkih vrijednosti i uz sudjelovanje Iranaca koji su u egzilu i dijaspori, kako bi se olakšala daljnja potpora međunarodne zajednice; potiče EU i njegove države članice da povećaju svoju stratešku komunikaciju usmjerenu prema iranskom narodu, posebno jačanjem mandata radne skupine ESVD-a StratCom jug radi uključivanja Islamske Republike i znatnim povećanjem njezina financiranja i vidljivosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva EU i njegove države članice da olakšaju izdavanje viza svakoj osobi koja ima osnovani strah od progona zbog mirnog ostvarivanja svojeg prava na slobodu izražavanja, udruživanja i mirnog okupljanja u vezi s prosvjedima u Iranu; poziva ESVD da stupi u kontakt s neposrednim susjedima Irana kako bi se zajamčilo da granični prijelazi ostanu otvoreni za aktiviste koji bježe iz Irana i kako bi se osiguralo da ti pojedinci u tim zemljama mogu sigurno podnijeti zahtjev za azil u Europi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, Islamskoj savjetodavnoj skupštini, režimu Islamske Republike Irana i uredu vrhovnog vođe Islamske Republike Irana. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0352.

(2)  SL C 342, 6.9.2022., str. 286.

(3)  Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2022/2433 od 12. prosinca 2022. o provedbi Odluke Vijeća 2011/235/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba i subjekata s obzirom na stanje u Iranu, (SL L 318 I, 12.12.2022., str. 36.).

(4)  SL L 344, 28.12.2001., str. 93.

(5)  SL L 344, 28.12.2001., str. 70.

(6)  SL L 88, 31.3.2017., str. 6.

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/123 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/123

---

P9_TA(2023)0017

Nadzor financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2021. (2022/2153(INI))

(2023/C 214/12)

Europski Parlament,

| — | uzimajući u obzir izvješće o radu Europske investicijske banke (EIB) za 2021. naslovljeno „Inovacije kao odgovor”, objavljeno 27. siječnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o radu Europske investicijske banke (EIB) za 2021. naslovljeno „Inovacije kao odgovor”, objavljeno 27. siječnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir financijsko izvješće EIB-a za 2021. i izvješće EIB-a o aktivnostima financiranja i zaduživanja za 2021., oba objavljena 5. svibnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir financijsko izvješće EIB-a za 2021. i izvješće EIB-a o aktivnostima financiranja i zaduživanja za 2021., oba objavljena 5. svibnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za 2021., objavljen 20. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir operativni plan Grupe EIB-a za 2021., objavljen 20. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a o ulaganjima za 2020./2021.: Izgradnja pametne i zelene Europe u doba pandemije bolesti COVID-19, objavljeno 21. siječnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a o ulaganjima za 2020./2021.: Izgradnja pametne i zelene Europe u doba pandemije bolesti COVID-19, objavljeno 21. siječnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir provedbeni plan za klimatsku banku Grupe EIB-a za razdoblje 2021. 2025., koji je Upravno vijeće EIB-a usvojilo 14. studenoga 2020. i objavilo 14. prosinca 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provedbeni plan za klimatsku banku Grupe EIB-a za razdoblje 2021. 2025., koji je Upravno vijeće EIB-a usvojilo 14. studenoga 2020. i objavilo 14. prosinca 2020.,

| — | uzimajući u obzir Klimatsku strategiju EIB-a, usvojenu u studenome 2020. i objavljenu 15. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Klimatsku strategiju EIB-a, usvojenu u studenome 2020. i objavljenu 15. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće o održivosti Grupe EIB-a za 2021., objavljeno 6. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o održivosti Grupe EIB-a za 2021., objavljeno 6. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir Okvir Grupe EIB-a za ekološku i socijalnu održivost, donesen 2. veljače 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir Grupe EIB-a za ekološku i socijalnu održivost, donesen 2. veljače 2022.,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizijskog odbora EIB-a za 2021., objavljena 21. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Revizijskog odbora EIB-a za 2021., objavljena 21. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a o aktivnostima istrage prijevara za 2021., objavljeno 7. srpnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a o aktivnostima istrage prijevara za 2021., objavljeno 7. srpnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće o aktivnostima u vezi s pritužbama u području javne nabave i Odboru za pritužbe u području javne nabave pri Europskoj investicijskoj banci za 2021., objavljeno 7. travnja 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće o aktivnostima u vezi s pritužbama u području javne nabave i Odboru za pritužbe u području javne nabave pri Europskoj investicijskoj banci za 2021., objavljeno 7. travnja 2022.,

| — | uzimajući u obzir radni dogovor koji su 7. prosinca 2021. potpisali EIB, Europski investicijski fond (EIF) i Ured europskog javnog tužitelja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dogovor koji su 7. prosinca 2021. potpisali EIB, Europski investicijski fond (EIF) i Ured europskog javnog tužitelja,

| — | uzimajući u obzir izvješće EIB-a o aktivnostima u vezi s usklađenošću za 2021., objavljeno 25. kolovoza 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće EIB-a o aktivnostima u vezi s usklađenošću za 2021., objavljeno 25. kolovoza 2022.,

| — | uzimajući u obzir Okvir PATH Grupe EIB-a – potpora drugim ugovornim stranama na putu usklađivanja s Pariškim sporazumom (okvir za usklađivanje Pariškog sporazuma za druge ugovorne strane), objavljen 26. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvir PATH Grupe EIB-a – potpora drugim ugovornim stranama na putu usklađivanja s Pariškim sporazumom (okvir za usklađivanje Pariškog sporazuma za druge ugovorne strane), objavljen 26. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za borbu protiv prijevara, objavljenu 5. kolovoza 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za borbu protiv prijevara, objavljenu 5. kolovoza 2021.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Odbora EIB-a za etiku i usklađenost za 2020., objavljeno 8. travnja 2022., i pravila rada Odbora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Odbora EIB-a za etiku i usklađenost za 2020., objavljeno 8. travnja 2022., i pravila rada Odbora,

| — | uzimajući u obzir kodekse ponašanja za osoblje Grupe EIB-a, za članove njezina Revizijskog odbora i za njezin Upravljački odbor, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kodekse ponašanja za osoblje Grupe EIB-a, za članove njezina Revizijskog odbora i za njezin Upravljački odbor,

| — | uzimajući u obzir izvješće o objavi podataka o upravljanju rizicima Grupe EIB-a za 2021., objavljeno 9. kolovoza 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o objavi podataka o upravljanju rizicima Grupe EIB-a za 2021., objavljeno 9. kolovoza 2022.,

| — | uzimajući u obzir Poslovnik EIB-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Poslovnik EIB-a,

| — | uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke („Trostrani sporazum”), koji je stupio na snagu u studenome 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Trostrani sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske investicijske banke („Trostrani sporazum”), koji je stupio na snagu u studenome 2021.,

| — | uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za transparentnost, objavljenu 18. studenoga 2021., i njezinu politiku za zviždače, objavljenu 24. studenoga 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir politiku Grupe EIB-a za transparentnost, objavljenu 18. studenoga 2021., i njezinu politiku za zviždače, objavljenu 24. studenoga 2021.,

| — | uzimajući u obzir novo usmjerenje EIB-a u području kohezije za razdoblje 2021. – 2027., objavljeno 13. listopada 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novo usmjerenje EIB-a u području kohezije za razdoblje 2021. – 2027., objavljeno 13. listopada 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. srpnja 2022. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 7. srpnja 2022. o nadzoru financijskih aktivnosti Europske investicijske banke – godišnje izvješće za 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0294/2022),

| A. | budući da je Grupa EIB-a, koju čine EIB i EIF, najveća multilateralna financijska institucija na svijetu i jedan od najvećih pružatelja financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena; budući da se EIB usredotočuje na prioritetna područja klime i okoliša, razvoja, inovacija i vještina, malih i srednjih poduzeća, infrastrukture i kohezije; budući da EIF podupire mala i srednja poduzeća financiranjem poduzetništva, rasta, inovacija i istraživanja, zapošljavanja i regionalnog razvoja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Grupa EIB-a, koju čine EIB i EIF, najveća multilateralna financijska institucija na svijetu i jedan od najvećih pružatelja financijskih sredstava za borbu protiv klimatskih promjena; budući da se EIB usredotočuje na prioritetna područja klime i okoliša, razvoja, inovacija i vještina, malih i srednjih poduzeća, infrastrukture i kohezije; budući da EIF podupire mala i srednja poduzeća financiranjem poduzetništva, rasta, inovacija i istraživanja, zapošljavanja i regionalnog razvoja;

| B. | budući da se Ugovorima od EIB-a zahtijeva da doprinese integraciji EU-a, kao i uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta, uzimajući u obzir ciljeve javne politike kao što su socijalna kohezija i održivi razvoj, kako bi se stvaranjem boljih uvjeta za pristup radnim mjestima i obrazovnim mogućnostima, javnoj infrastrukturi i uslugama te promicanjem zdravog i održivog okoliša ublažio problem nejednakosti; |
| --- | --- |

B.

budući da se Ugovorima od EIB-a zahtijeva da doprinese integraciji EU-a, kao i uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta, uzimajući u obzir ciljeve javne politike kao što su socijalna kohezija i održivi razvoj, kako bi se stvaranjem boljih uvjeta za pristup radnim mjestima i obrazovnim mogućnostima, javnoj infrastrukturi i uslugama te promicanjem zdravog i održivog okoliša ublažio problem nejednakosti;

| C. | budući da je EIB obvezan poštovati Povelju EU-a o temeljnim pravima; budući da su načela ljudskih prava integrirana u njegove postupke i standarde postupanja s dužnom pažnjom, uključujući javno dostupne ex ante procjene; |
| --- | --- |

C.

budući da je EIB obvezan poštovati Povelju EU-a o temeljnim pravima; budući da su načela ljudskih prava integrirana u njegove postupke i standarde postupanja s dužnom pažnjom, uključujući javno dostupne ex ante procjene;

| D. | budući da ulaganja EIB-a imaju kapacitet za pružanje potpore socijalnom sektoru, uključujući zdravstvo, stanovanje i obrazovanje; |
| --- | --- |

D.

budući da ulaganja EIB-a imaju kapacitet za pružanje potpore socijalnom sektoru, uključujući zdravstvo, stanovanje i obrazovanje;

| E. | budući da bi teritorijalna i socijalna kohezija, održivi razvoj i borba protiv nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti trebali biti u središtu aktivnosti EIB-a; budući da održivost mora biti integrirana u sve aktivnosti kreditiranja, zaduživanja i savjetovanja jer je zadaća EIB-a poticanje održiva rasta u Europskoj uniji i izvan nje; budući da je potpora koheziji sadržana u njegovu Statutu i da je cilj ulaganja EIB-a doprinijeti uravnoteženu i stabilnu razvoju unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

E.

budući da bi teritorijalna i socijalna kohezija, održivi razvoj i borba protiv nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti trebali biti u središtu aktivnosti EIB-a; budući da održivost mora biti integrirana u sve aktivnosti kreditiranja, zaduživanja i savjetovanja jer je zadaća EIB-a poticanje održiva rasta u Europskoj uniji i izvan nje; budući da je potpora koheziji sadržana u njegovu Statutu i da je cilj ulaganja EIB-a doprinijeti uravnoteženu i stabilnu razvoju unutarnjeg tržišta;

| F. | budući da EIB kao klimatska banka EU-a ima ključnu ulogu u borbi protiv globalnih kriznih situacija povezanih s klimatskim promjenama, uništavanjem okoliša i gubitkom biološke raznolikosti; budući da se EIB obvezao na usklađivanje svih svojih aktivnosti s Pariškim sporazumom kako bi se godišnje financiranje za klimatsku politiku i održivost okoliša do 2025. povećalo na više od 50 % ukupnog kreditiranja; budući da se obvezao uložiti najmanje 1 bilijun EUR u financiranje borbe protiv klimatskih promjena tijekom sljedećeg desetljeća; |
| --- | --- |

F.

budući da EIB kao klimatska banka EU-a ima ključnu ulogu u borbi protiv globalnih kriznih situacija povezanih s klimatskim promjenama, uništavanjem okoliša i gubitkom biološke raznolikosti; budući da se EIB obvezao na usklađivanje svih svojih aktivnosti s Pariškim sporazumom kako bi se godišnje financiranje za klimatsku politiku i održivost okoliša do 2025. povećalo na više od 50 % ukupnog kreditiranja; budući da se obvezao uložiti najmanje 1 bilijun EUR u financiranje borbe protiv klimatskih promjena tijekom sljedećeg desetljeća;

| G. | budući da je sporazum o jamstvu s Grupom EIB-a (EIB i EIF) u okviru programa InvestEU dogovoren 2021. i početkom 2022. te je potpisan 7. ožujka 2022.; |
| --- | --- |

G.

budući da je sporazum o jamstvu s Grupom EIB-a (EIB i EIF) u okviru programa InvestEU dogovoren 2021. i početkom 2022. te je potpisan 7. ožujka 2022.;

| H. | budući da države članice mogu EIB-u povjeriti provedbu financijskih instrumenata kojima se koriste za ulaganje sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost u prihvatljive projekte; budući da EIB može ponuditi daljnje financiranje i namjensku savjetodavnu potporu državama članicama za ulaganje njihovih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

H.

budući da države članice mogu EIB-u povjeriti provedbu financijskih instrumenata kojima se koriste za ulaganje sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost u prihvatljive projekte; budući da EIB može ponuditi daljnje financiranje i namjensku savjetodavnu potporu državama članicama za ulaganje njihovih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost;

| I. | budući da EIB doprinosi provedbi političkih i gospodarskih ciljeva Europske unije i podupire prioritete vanjskog djelovanja Unije u svim regijama diljem svijeta, uključujući u politički osjetljivim zemljama u istočnom i mediteranskom susjedstvu; |
| --- | --- |

I.

budući da EIB doprinosi provedbi političkih i gospodarskih ciljeva Europske unije i podupire prioritete vanjskog djelovanja Unije u svim regijama diljem svijeta, uključujući u politički osjetljivim zemljama u istočnom i mediteranskom susjedstvu;

| J. | budući da je EIB najveći multilateralni zajmodavac u regijama susjedstva EU-a, što obuhvaća zemlje istočnog susjedstva, zapadni Balkan, Bliski istok i sjevernu Afriku; budući da EIB provodi operacije izvan Europske unije preko mreže od gotovo 30 vanjskih ureda smještenih u Africi, Latinskoj Americi i Aziji; |
| --- | --- |

J.

budući da je EIB najveći multilateralni zajmodavac u regijama susjedstva EU-a, što obuhvaća zemlje istočnog susjedstva, zapadni Balkan, Bliski istok i sjevernu Afriku; budući da EIB provodi operacije izvan Europske unije preko mreže od gotovo 30 vanjskih ureda smještenih u Africi, Latinskoj Americi i Aziji;

| K. | budući da Grupa EIB-a blisko surađuje s institucijama EU-a i drugim partnerima kako bi podržala ciljeve i političke prioritete Unije; budući da, posebno u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027., Grupa EIB-a surađuje s Komisijom i nacionalnim razvojnim bankama i institucijama te institucijama za financiranje razvoja; budući da je Grupa EIB-a surađivala s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Europskom bankom za obnovu i razvoj radi postizanja načela i ciljeva Pariškog sporazuma do kraja 2020.; |
| --- | --- |

K.

budući da Grupa EIB-a blisko surađuje s institucijama EU-a i drugim partnerima kako bi podržala ciljeve i političke prioritete Unije; budući da, posebno u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027., Grupa EIB-a surađuje s Komisijom i nacionalnim razvojnim bankama i institucijama te institucijama za financiranje razvoja; budući da je Grupa EIB-a surađivala s Europskom službom za vanjsko djelovanje i Europskom bankom za obnovu i razvoj radi postizanja načela i ciljeva Pariškog sporazuma do kraja 2020.;

| L. | budući da je EIB predvodnik u borbi protiv krize uzrokovane bolešću COVID-19 u Europskoj uniji i da je uložio znatne napore u pružanje dodatne potpore, posebno malim i srednjim poduzećima, osnivanjem novog paneuropskog jamstvenog fonda (EGF) za pružanje kapitala MSP-ovima, koji su posebno teško pogođeni posljedicama krize; |
| --- | --- |

L.

budući da je EIB predvodnik u borbi protiv krize uzrokovane bolešću COVID-19 u Europskoj uniji i da je uložio znatne napore u pružanje dodatne potpore, posebno malim i srednjim poduzećima, osnivanjem novog paneuropskog jamstvenog fonda (EGF) za pružanje kapitala MSP-ovima, koji su posebno teško pogođeni posljedicama krize;

| M. | budući da je EIB-ov rejting AAA potreban kako bi se osigurali odgovarajući tržišni izvori financiranja po najpovoljnijim stopama i da ga je stoga potrebno očuvati; |
| --- | --- |

M.

budući da je EIB-ov rejting AAA potreban kako bi se osigurali odgovarajući tržišni izvori financiranja po najpovoljnijim stopama i da ga je stoga potrebno očuvati;

| N. | budući da poslovni model EIB-a iziskuje najvišu razinu integriteta, transparentnosti, odgovornosti i dobrog upravljanja, kao i odgovarajuće mjere za djelotvornu i učinkovitu borbu protiv svih oblika pranja novca, financiranja terorizma, organiziranog kriminala i štetnih poreznih praksi, kao i vrsta nedopuštenog postupanja utvrđenih u nedavno revidiranoj politici borbe protiv prijevara; |
| --- | --- |

N.

budući da poslovni model EIB-a iziskuje najvišu razinu integriteta, transparentnosti, odgovornosti i dobrog upravljanja, kao i odgovarajuće mjere za djelotvornu i učinkovitu borbu protiv svih oblika pranja novca, financiranja terorizma, organiziranog kriminala i štetnih poreznih praksi, kao i vrsta nedopuštenog postupanja utvrđenih u nedavno revidiranoj politici borbe protiv prijevara;

Izvršavanje financijskih transakcija EIB-a

| 1. | ističe da je EIB vodeći izdavatelj i da stalno doprinosi inovacijama i razvoju na tržištima kapitala, istodobno promičući najstrože standarde; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje da je 31. prosinca 2021. ukupna bilanca Grupe EIB-a iznosila 568 milijardi EUR, što je povećanje od 11,9 milijardi EUR u odnosu na 31. prosinca 2020.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da su 2021. nove zaključene operacije kreditiranja EIB-a iznosile 65,4 milijarde EUR, što je u skladu s ciljem utvrđenim u operativnom planu za 2021. i blizu rezultata iz prethodnih godina (66,1 milijarda EUR 2020. i 63,3 milijarde EUR 2019.); potvrđuje da je od tog iznosa 54,3 milijarde EUR bilo u okviru vlastitih sredstava banke (u usporedbi sa 64,6 milijardi EUR 2020. u okviru vlastitih sredstava banke); |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da je, kao i prethodnih godina, najveći udio dodijeljen Italiji, Francuskoj i Španjolskoj (16 %, 14 % odnosno 12 % ukupnih odobrenih sredstava) te da su, kao i prethodnih godina, najveće udjele dobili sektori prometa, globalnih zajmova i energetike (30,2 %, 18,5 % odnosno 14,8 %); |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatira da su ukupne isplate 2021. dosegnule 41,4 milijarde EUR, od čega 40,4 milijarde EUR iz vlastitih sredstava banke (isplate su 2020. iznosile 58,3 milijarde EUR, od čega 56,8 milijardi EUR iz vlastitih sredstava banke); |
| --- | --- |

5.

| 6. | primjećuje da se od 31. prosinca 2021. nepodmireni iznos potpisanih zajmova blago smanjio na 556,4 milijarde EUR (s 558,7 milijardi EUR 2020. i 560,3 milijarde EUR 2019.), od čega se 82 % odnosilo na projekte unutar EU-a (82,2 % u 2020. i 81,4 % u 2019.); prima na znanje da je portfelj isplaćenih zajmova EIB-a iznosio 433,4 milijarde EUR, u usporedbi s 444,6 milijardi EUR na kraju 2020. i 447,5 milijardi EUR na kraju 2019.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da navedeni trend financiranja u 2021. odražava sve veću usredotočenost EIB-a na korištenje sredstava trećih strana u Europskoj uniji, kao što su transakcije korištene u okviru EGF-a i decentralizirani financijski instrumenti, koji nadopunjuju vlastita sredstva EIB-a i omogućuju mu povećanje ukupnog opsega rizičnijih transakcija; primjećuje da EIB prihvaća samo preuzimanje kreditnog, tržišnog i likvidnosnog rizika u skladu sa svojom sklonošću preuzimanju rizika i javnom misijom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | konstatira da je EIB 2021. bio najveća multilateralna razvojna banka izdavatelj zelenih obveznica i obveznica za održivost s unaprijed utvrđenom namjenom, ponovno potvrđujući svoju vodeću ulogu na globalnim tržištima zelenih obveznica i obveznica za održivost, s novim rekordnim iznosom od 11,5 milijardi EUR u obveznicama za osviještenost o klimi i održivosti (u usporedbi s izdavanjem dužničkih proizvoda za održivost u iznosu od 10,5 milijardi EUR u 2020.); također konstatira da se time udio financiranja održivosti u ukupnom financiranju povećao na 21 % s 15 % 2020. (uzimajući u obzir obveznice za podizanje razine osviještenosti o klimi i obveznice za podizanje razine osviještenosti o održivosti – CAB-ovi i SAB-ovi); |
| --- | --- |

8.

| 9. | cijeni izvješće naslovljeno „Evaluacija obveznica EIB-a za klimatsku osviještenost” koje je u ožujku 2021. usvojilo Upravno vijeće EIB-a; shvaća da će se CAB-ovi i SAB-ovi postupno uskladiti s predstojećim standardom EU-a za zelene obveznice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | svjestan je da EIB prikuplja dugoročna sredstva izdavanjem obveznica na međunarodnim tržištima kapitala kako bi ispunio svoje potrebe za kreditiranjem; napominje da je tijekom 2021. EIB prikupio protuvrijednost od 55,3 milijarde EUR u 21 valuti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prima na znanje da EIB ostvaruje prihod financiranjem velikih količina zajmova s niskom maržom i da je 31. prosinca 2021. izvijestio o neto dobiti od 2,5 milijardi EUR, što je povećanje u odnosu na 1,7 milijardi EUR odnosno 2,4 milijarde EUR u 2020. i 2019.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | konstatira da je, s obzirom na to da se dobit zadržava radi potpore poslovanju EIB-a, stalna profitabilnost Banke dovela do stvaranja znatnih pričuva tijekom godina; pozdravlja činjenicu da su se pričuve povećale sa 73,5 milijardi EUR na kraju 2020. na 76,1 milijardu EUR krajem 2021.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | konstatira da je ukupni kreditni portfelj i dalje dobro funkcionirao, sa samo 0,3 % loših kredita na kraju 2021. (u usporedbi s 0,4 % na kraju 2020. odnosno 2019.); primjećuje da je udio plaćanja zaostalih više od 90 dana i dalje vrlo nizak te ukupno iznosi 116,3 milijuna EUR na kraju 2021. (u usporedbi sa 117,1 milijun EUR na kraju 2020. odnosno 146,0 milijuna EUR na kraju 2019.) i, kao i prethodnih godina, predstavlja samo 0,03 % portfelja rizika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja činjenicu da je Upravno vijeće 15. prosinca 2021. odobrilo operativni plan Grupe EIB-a za razdoblje 2022. – 2024.; cijeni to što se novim operativnim planom potvrđuje usklađenost EIB-a s političkim prioritetima EU-a i njegova predanost sve većim ambicijama u pogledu digitalne i zelene tranzicije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primjećuje da operativni plan odražava očekivano zaduživanje potrebno za postizanje njegovih operativnih ciljeva te da je Upravno vijeće odobrilo globalno zaduživanje u iznosu do 50 milijardi EUR za 2022.; nadalje prima na znanje da je EIB najavio program financiranja za koji se očekuje da će iznositi 45 milijardi EUR; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva EIB da zauzme aktivnu ulogu u podupiranju projekata koji pridonose pravednoj tranziciji, kao što su istraživanja, inovacije i digitalizacija, pristup MSP-ova financiranju te socijalna ulaganja i vještine; |
| --- | --- |

16.

Mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19

| 17. | naglašava da je dugoročni proračun Europske unije za razdoblje 2021. – 2027. (1,2 bilijuna EUR u tekućim cijenama), zajedno s privremenim instrumentom za oporavak NextGenerationEU (806,9 milijardi EUR u tekućim cijenama), dosad nezabilježen i jedinstven odgovor usmjeren na pomoć u otklanjanju gospodarske i socijalne štete prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 i olakšavanje digitalne i zelene tranzicije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | konstatira da su 2021. brojni valovi pandemije poremetili aktivnosti mnogih klijenata banke, uključujući MSP-ove i velika poduzeća te financijske institucije, što je dovelo do smanjenja obujma i isplata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primjećuje da pandemija bolesti COVID-19 nije bitno utjecala na kvalitetu kreditnog portfelja EIB-a zahvaljujući njegovoj strategiji upravljanja kreditnim rizicima; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sa zadovoljstvom konstatira da, unatoč općem kontekstu nesigurnosti na globalnim financijskim tržištima zbog pandemije bolesti COVID-19, EIB uspijeva zadržati čvrst položaj u pogledu likvidnosti i najviši kreditni rejting; |
| --- | --- |

20.

| 21. | konstatira da je EIB 2021. odobrio 109 samostalnih transakcija s ciljem izravnog odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 u ukupnom iznosu od 12,9 milijardi EUR (od ukupno odobrenog iznosa od 55,8 milijardi EUR); ističe da je od početka pandemije bolesti COVID-19 Grupa EIB-a odobrila gotovo 72 milijarde EUR ciljane potpore namijenjene sektoru javnog zdravstva, isporuci cjepiva i poduzećima koja su teško pogođena krizom; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe znatnu potporu EIB-a putem EGF-a, kojom se dopunjuju druge mjere poduzete na razini EU-a u borbi protiv pandemije i postpandemijskih kriza; cijeni to što ta potpora potiče financijske posrednike da više i pod boljim uvjetima pozajmljuju poduzećima, čime se poduzećima pomaže da brzo pristupe povoljnom financiranju kako bi prevladali probleme povezane s pandemijom; izražava zabrinutost zbog nedostatka transparentnosti u vezi s EGF-om, što može dovesti do gotovo nemogućnosti procjene stvarne koristi fonda za europsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prima na znanje da je EGF omogućio Grupi EIB-a da poveća svoju potporu uglavnom europskim malim i srednjim poduzećima, pruživši dodatna financijska sredstva u iznosu do 200 milijardi EUR; čestita Grupi EIB-a na tome što je njezina potpora doprla do mnogih poduzeća diljem Europske unije; ističe da su od 31. prosinca 2021. odobreni projekti u ukupnom iznosu od 23,2 milijarde EUR (od kojih je 18,1 milijarda EUR već potpisana) te da se očekuje da će se time mobilizirati ukupna ulaganja u iznosu od 174,4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

23.

| 24. | cijeni to što su povećanjem od 6,0 milijardi EUR u portfelju EIB-a za zdravstvenu skrb omogućena ulaganja u zdravstveni sektor i medicinsku infrastrukturu, kao i financiranje istraživanja, cjepiva i liječenja; konstatira da su 31. prosinca 2021. zajmovi potpisani u okviru tog portfelja iznosili 5,4 milijarde EUR, od čega se dio odnosio na istraživanje cjepiva protiv bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

24.

Potpora EIB-a ključnim područjima javnih politika

| 25. | prima na znanje da će se program InvestEU, nasljednik Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), provoditi u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. te da će EIB također biti ključni partner u provedbi odgovoran za upravljanje sa 75 % ukupnog proračuna mandata; uviđa da se očekuje da će se u razdoblju 2021. – 2027. jamstvom programa InvestEU u iznosu od 26,2 milijarde EUR, uz rezervacije iz VFO-a i NGEU-a, mobilizirati više od 372 milijarde EUR dodatnih privatnih i javnih ulaganja u Europi, uglavnom u održivu infrastrukturu, istraživačke inovacije, digitalizaciju, pristup financiranju za MSP-ove, socijalna ulaganja i vještine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva EIB da poštuje prioritete EU-a koje podupire InvestEU i da osigura snažnu zaštitu financijskih interesa EU-a; očekuje od EIB-a da 2022. izvijesti Parlament o svojim aktivnostima i ulaganjima povezanima s programom InvestEU; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da 23 milijuna manjih europskih poduzeća čine 99,8 % nefinancijskih poduzeća i pružaju oko dvije trećine svih radnih mjesta; naglašava da su mala i srednja poduzeća pokretačka snaga gospodarskog razvoja diljem svijeta te su također ključni pokretači inovacija; uviđa da su troškovi digitalizacije i djelovanja u području klime bili na najvišoj razini tijekom pandemije bolesti COVID-19 i da su dodatno opteretili MSP-ove, koji su primili potporu EIB-a uglavnom putem paketa financiranja za COVID-19 i EGF-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pohvaljuje Grupu EIB-a, zahvaljujući čijoj financijskoj potpori, namijenjenoj više od 431 000 MSP-ova i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, 2021. očuvano je 4,5 milijuna radnih mjesta; podsjeća da potpora EIB-a malim i srednjim poduzećima čini 47 % ukupnog iznosa financiranja koje je EIB ugovorio i gotovo svih aktivnosti EIF-a; podsjeća da je, u apsolutnom smislu, financiranje MSP-ova 2021. iznosilo 45 milijardi EUR od ukupnog kreditiranja Grupe EIB-a u iznosu od 94,9 milijardi EUR, pri čemu je ono ponuđeno po povoljnim uvjetima financiranja u obliku nižih kamatnih stopa i/ili duljih rokova dospijeća i savjetodavnih usluga; poziva EIB da nastavi sa svojim aktivnostima i da poveća potporu dodatnim kapitalom za rast kako bi se MSP-ovima omogućilo da prošire svoje poslovanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | zabrinut je zbog činjenice da trenutačne visoke cijene energije ozbiljno utječu na konkurentnost europskih MSP-ova; poziva EIB da procijeni je li trenutačna razina potpore malim i srednjim poduzećima dovoljna u kontekstu visokih cijena energije i rastućih troškova sirovina te da obavijesti Parlament o tome kako namjerava prilagoditi svoje mjere radi suočavanja s tim novim izazovima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponavlja svoj poziv na pravednu i transparentnu geografsku rasprostranjenost projekata i ulaganja, usmjerenu na slabije razvijene regije, posebno u područjima inovacija, digitalizacije i infrastrukture, radi promicanja uključivog rasta i ekonomske, socijalne i teritorijalne konvergencije i kohezije; poziva EIB da bude aktivniji u rješavanju redovitih nedostataka koji određene regije ili zemlje sprečavaju u tome da ostvare sve koristi od financijskih aktivnosti EIB-a; |
| --- | --- |

30.

| 31. | konstatira da su se u postojećim teškim okolnostima (razdoblje nakon krize uzrokovane pandemijom i ruska agresija protiv Ukrajine) povećale razlike u gospodarskim situacijama i kapacitetima država članica te ističe da je važno osigurati prilagodbu najpogođenijih regija i zemalja novim okolnostima kako nitko ne bi bio zapostavljen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ponavlja svoj poziv EIB-u da poveća ulaganja u revolucionarne inovacije kako bi se olakšala digitalna i zelena tranzicija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponavlja da bi svi financijski tokovi EIB-a trebali biti potpuno usklađeni s ciljem postizanja nulte neto stope emisija najkasnije do 2050. i povećanim klimatskim ciljem EU-a za 2030.; ustraje u tome da klimatska tranzicija mora biti uključiva i pravedna te da zelena ulaganja moraju biti održiva; podsjeća da se od EIB-a očekuje da iskoristi svoje zajmove, financijske instrumente, tehničku pomoć i savjetodavne usluge kako bi se pružila potpora građanima i poduzećima suočenima sa socioekonomskim izazovima koji su nastali zbog prelaska na ugljično neutralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponovno poziva na jačanje tehničke pomoći i financijskog stručnog znanja lokalnih i regionalnih vlasti, posebno u regijama s niskim ulagačkim kapacitetima, i na jačanje projekata od zajedničkog interesa za nekoliko država članica koji se zbog veličine ili prirode ne mogu u cijelosti financirati različitim sredstvima dostupnima u pojedinim državama članicama, i to prije odobrenja projekta, kako bi se poboljšala pristupačnost financiranja EIB-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ponavlja svoj poziv da EIB u pripremnoj fazi svih projekata provede dužnu pažnju kako bi se uključilo pažljivo razmatranje i poštovanje ljudskih prava i autohtonih zajednica te da razvije jasnu strategiju za ljudska prava koja uključuje procjene rizika i učinka za ljudska prava; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da zahtjev da financijski posrednici i korporativni klijenti izrade planove dekarbonizacije što je prije moguće, a najkasnije do kraja 2025., mora olakšati pristup financiranju za MSP-ove; međutim, konstatira da je to ključan zahtjev s obzirom na ambicije EIB-a da postane klimatska banka EU-a i postigne stopu od najmanje 50 % financiranja zelenih i održivih projekata; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na to da se naglasak stavi na vjerodostojnost kratkoročnih planova za dekarbonizaciju, na njihovu strogu provedbu i ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova te na evaluaciju kako bi se utvrdilo mogu li se oni uključiti u ugovorne klauzule između EIB-a i njegovih klijenata; |
| --- | --- |

37.

| 38. | svjestan je da aktivnosti EIB-a povezuju klimu, inovacije i razvoj te uviđa da su inovacije i tehnologija ključni pokretači prijelaza na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija; pozdravlja partnerstvo između Komisije i poduzeća Breakthrough Energy Catalyst čiji je cilj mobilizirati do milijardu USD u razdoblju 2022. – 2026. kako bi se ubrzalo uvođenje i komercijalizacija inovativnih tehnologija koje će pomoći u ostvarivanju ambicija europskog zelenog plana i klimatskih ciljeva Europske unije za 2030.; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava potrebu za postizanjem odgovarajuće razine energetske sigurnosti kako bi se mogla postići brza i stabilna neovisnost europskih zemalja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva EIB da poveća financiranje kako bi se potaknula tehnološka tranzicija, pružila sredstva MSP-ovima za dugoročna istraživanja i inovacije, podržao razvoj vještina prilagođenih stvarnim potrebama tržišta rada te promicala ulaganja u digitalne vještine zaposlenika i poduzetnika, digitalnu infrastrukturu i izgradnju kapaciteta za digitalizaciju; naglašava da europski MSP-ovi zaostaju u prihvaćanju digitalnih tehnologija, pri čemu samo 55 % MSP-ova u EU-u ima barem osnovnu razinu digitalizacije; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prima na znanje prijavljeno povećanje postotka potpisa EIB-a povezanih s horizontalnim ciljem javne politike o gospodarskoj i socijalnoj koheziji i konvergenciji EU-a s 34,5 % u 2020. na 41,5 % u 2021.; pozdravlja ambiciju EIB-a utvrđenu u njegovu novom usmjerenju u području kohezije za razdoblje 2021. – 2027. u pogledu povećanja financiranja Grupe EIB-a za koheziju, pri čemu je 40 % financiranja za 2022. usmjereno u EU (do 45 % do 2025.), od čega 20 % u slabije razvijene regije (23 % do 2025.); poziva EIB da nastavi pružati savjetodavne usluge kohezijskim regijama kako bi im se pomoglo da bolje iskoriste dostupna ulaganja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EIB da nastavi davati prednost ulaganjima u zdravstvenu infrastrukturu, osposobljavanje osoblja i kvalitetu zdravstvenih usluga kako bi se smanjile nejednakosti među zemljama; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja odluku Upravnog vijeća EIB-a iz rujna 2021. kojom se odobrava osnivanje EIB Globala, novog ogranka odgovornog od 1. siječnja 2022. za sve aktivnosti EIB-a u regiji proširenja te u zemljama istočnog i južnog susjedstva Europske unije, supsaharske Afrike, Azije, Latinske Amerike, Kariba i Pacifika; poziva na to da se EIB Global usredotoči na pravedan i održiv razvojni program u zemljama primateljicama, uz istodobno pokazivanje jasne dodane vrijednosti u pogledu razvoja; sa zabrinutošću ističe izazove s kojima se suočavaju projekti u zemljama izvan EU-a, posebno korupciju, zlouporabu sredstava i jamstvo da će doprijeti do predviđenih primatelja, kao i pridržavanje načela ključnih područja politika; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da bi EIB Global trebao imati operativnu autonomiju potrebnu za uspješnu provedbu politika EU-a te da bi trebao prihvatiti odgovarajuću korporativnu kulturu razvojne banke, ali i imati koristi od pravnog okvira Banke te dijeliti iste politike i visoke standarde; poziva EIB Global da u postupcima ocjenjivanja projekata zajamči najviše standarde dužne pažnje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe ključnu ulogu EIB-a u postizanju ciljeva mehanizma za pravednu tranziciju i traži veće sudjelovanje i konkretne mjere u tom pogledu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava da su sektori poljoprivrede, šumarstva i ribarstva ključni pokretači rasta i razvoja u ruralnim područjima; poziva EIB da pruži bolju pomoć i potporu inovacijama u tim relevantnim sektorima, što može znatno doprinijeti sigurnosti opskrbe hranom; ističe da su financijske potrebe poljoprivrednika, posebno mladih i novih poljoprivrednika, znatne te da poljoprivrednici i poduzeća u tom sektoru imaju nižu stopu uspješnosti pri podnošenju zahtjeva za financiranje; poziva EIB da nastavi raditi na novim financijskim alatima kojima će se poboljšati pristupačnost za poljoprivredni sektor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | osuđuje nezakonitu, ničim izazvanu i neopravdanu vojnu agresiju i invaziju Ruske Federacije na Ukrajinu; naglašava da je rat prouzročio tešku humanitarnu krizu i bitno utjecao na gospodarsku i sigurnosnu situaciju u EU-u i njegovu susjedstvu, što bi se u širem smislu trebalo odražavati u aktivnostima i planovima ulaganja EIB-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zabrinut je zbog energetske ovisnosti i ranjivosti Republike Moldove, koje je trenutačna energetska kriza samo pogoršala; potiče EIB da podupre ulaganja u dugoročnu energetsku autonomiju i diversifikaciju Republike Moldove; |
| --- | --- |

48.

Usklađenost, transparentnost i odgovornost EIB-a

| 49. | podsjeća da je EIB-ov rejting AAA potreban kako bi se osigurali odgovarajući tržišni izvori financiranja i da ga je potrebno očuvati; smatra da su ključne sastavnice financijska snaga, dobro upravljanje, konzervativna sklonost preuzimanju rizika, dugoročna održivost i potpora EU-a, kao i intrinzične kvalitete njegova uspješnog poslovnog modela; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prima na znanje primjedbe i preporuke Revizorskog odbora EIB-a upućene banci za 2021.; poziva EIB da provede te preporuke i dovrši provedbu preporuka iz prethodnih godina; |
| --- | --- |

50.

| 51. | slaže se sa stajalištem Revizorskog odbora EIB-a da postoji potreba za pojačanim praćenjem operativnih i tehnoloških rizika, uključujući kiberrizike i druge nefinancijske rizike, te upravljanjem i nadzorom nad njima; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja usredotočenost EIB-a na strategiju digitalizacije i upravljanje rizicima u području informacijske sigurnosti i kibersigurnost te donošenje strategije Grupe EIB-a za ambicije u digitalnoj domeni u svibnju 2021.; podsjeća da kibernapadi mogu dovesti do operativnih i pravnih rizika i narušavanja ugleda; očekuje od EIB-a da donese akcijski plan koji obuhvaća i obranu od kibernapada i oporavak od njih, s konkretnim rezultatima i jasnim pokazateljima, te da promiče snažnu kulturu kibersigurnosti među zaposlenicima; |
| --- | --- |

52.

| 53. | prima na znanje da su EIB, Komisija i Europski revizorski sud 11. studenoga 2021. obnovili Trostrani sporazum; žali zbog činjenice da revidirani sporazum ne nudi opsežno rješenje na koje je pozvao Parlament; pozdravlja, međutim, činjenicu da se novim sporazumom omogućuje bolji pristup i poboljšano pojednostavnjenje revidiranih dokumenata EIB-a; ponavlja da se očekuje da će Europski revizorski sud imati puni pristup svim informacijama povezanima s operacijama EIB-a koje su namijenjene isključivo provedbi politika EU-a; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prima na znanje da je 2021. EIB-ov mehanizam za podnošenje pritužbi zaprimio 64 nova predmeta (u usporedbi sa 77 predmeta 2020.), obradio 107 predmeta (u usporedbi sa 137 predmeta 2020.) i zaključio 64 predmeta (u usporedbi s 94 predmeta 2020.); potiče EIB da prati preporuke mehanizma za podnošenje pritužbi i da uloži intenzivne napore kako bi se doprlo do dionika radi pružanja prilagođenih rješenja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva EIB da se pobrine za to da njegov mehanizam za podnošenje pritužbi bude dostupan, učinkovit i neovisan kako bi se otkrila i otklonila eventualna kršenja ljudskih prava u projektima povezanima s EIB-om; |
| --- | --- |

55.

| 56. | svjestan je da je Odjel za istrage Glavnog inspektorata (IG/IN) interna služba koja pokreće istrage o vrstama povreda kako su definirane u politici borbe protiv prijevara, kako bi se Grupi EIB-a pružile relevantne činjenice i preporuke koje će činiti osnovu za postupak donošenja odluka EIB-a; |
| --- | --- |

56.

| 57. | napominje da su izazovi koje predstavlja pandemija bolesti COVID-19 drugu godinu zaredom utjecali na nadležni odjel glavnog inspektorata proveo u obavljanju svojih zadaća, što je dovelo do manjeg broja zaprimljenih optužbi (174 u 2021. i 183 u 2020.), manjeg broja provedenih istražnih misija (5 u 2021. i 10 u 2020.) i manje izdanih preporuka i mišljenja (45 u 2021. i 52 u 2020. u odnosu na veći broj zaključenih predmeta, tj. 204 u 2021. i 195 u 2020.); |
| --- | --- |

57.

| 58. | primjećuje da se broj predmeta u kojima su optužbe zadržane nakon istrage 2021. naglo smanjio (17 zadržanih predmeta od 67 istraga pokrenutih 2021. i 37 zadržanih predmeta u odnosu na 91 istragu pokrenutu 2020., što je smanjenje s 41 % na 25 %); |
| --- | --- |

58.

| 59. | pozdravlja potpisivanje radnog dogovora između EIB-a i Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (EUROPOL) 29. listopada 2021., kojim bi se trebao otvoriti put prema učinkovitijem sprečavanju i otkrivanju rizika povezanih s financiranjem Grupe EIB-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja uspostavu novog sustava za praćenje i izvješćivanje o preporukama i mišljenjima; traži od EIB-ova Odjela za istrage prijevara Glavnog inspektorata (IG/IN) da detaljnije izvijesti Parlament o ishodu svojih istraga; poziva na to da se godišnjim izvješćem EIB-a IG/IN obuhvate financijski učinci predmeta koje istražuje, nadilazeći puki opis studija slučaja, kako bi se pružio valjani uvid u procjenu zaštite financijskih interesa, uključujući EIB-ovu procjenu financijskih i operativnih rizika te rizika za ugled pri odlučivanju je li istraga u tu svrhu primjerena; |
| --- | --- |

60.

| 61. | cijeni kontinuirani rad Odjela za proaktivne revizije integriteta i potiče pojačanu suradnju između tijela EIB-a za isključenje i izbacivanje, Komisijina sustava ranog otkrivanja i isključenja i drugih relevantnih aktera (kao što su baza podataka sustava za upravljanje nepravilnostima Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i alata za procjenu rizika ARACHNE) kako bi se unaprijedile aktivnosti sprečavanja i otkrivanja prijevara koje su ključne za zaštitu financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća EIB da je zbog njegove dvojne prirode (tijelo EU-a i financijska institucija) još važnija usklađenost s pravom EU-a te da bi odgovarajuće upravljanje, postupke i mehanizme trebalo dosljedno osmišljavati, provoditi i pridržavati ih se u skladu sa standardima i kriterijima Unije te dobro integrirati s onima koje slijede druge službe Unije s kojima EIB često surađuje; |
| --- | --- |

62.

| 63. | prima na znanje ažurirane kodekse ponašanja Upravljačkog odbora i Upravnog vijeća EIB-a iz kolovoza 2021.; pozdravlja uvođenje duljeg razdoblja mirovanja za članove Upravljačkog odbora (24 mjeseca umjesto 12 mjeseci) i za članove Upravnog vijeća (12 mjeseci umjesto 6 mjeseci); međutim, žali zbog toga što ne postoji odredba kojom bi se potpredsjednike isključilo iz nadzora nad operacijama u njihovim zemljama podrijetla i odlučivanja o njima te ustraje u tome da se to pitanje razmotri u sljedećoj reviziji; |
| --- | --- |

63.

| 64. | vjeruje da se procjene projekata koje su relevantne za odluke o financiranju bespovratnih sredstava izrađuju u skladu s objektivnim tehničkim, financijskim i gospodarskim pokazateljima te da je kvaliteta projekta odlučujući čimbenik u njima; smatra da se „paketom o upravljanju” koji je Vijeće guvernera usvojilo u kolovozu 2021. i koji uključuje nove kodekse ponašanja za Upravno vijeće, Upravni odbor i Revizorski odbor, zajedno s revidiranim pravilima rada Odbora za etiku i usklađenost, jača etički okvir EIB-a jer uključuje stroža pravila o aktivnostima nakon prestanka radnog odnosa; ponovno poziva na rješavanje preostalih nedostataka u pogledu izbjegavanja sukoba interesa u sljedećoj reviziji Kodeksa ponašanja Upravnog odbora; |
| --- | --- |

64.

| 65. | zabrinut je zbog propusta prve i druge linije obrane EIF-a o kojima je Odbor za reviziju EIB-a obaviješten u izvješćima o unutarnjoj reviziji u prosincu 2021. i siječnju 2022.; poziva EIB da poduzme odgovarajuće korektivne mjere i obavijesti Parlament o takvim intervencijama; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pozdravlja revidiranu politiku Grupe EIB-a o zviždačima iz studenoga 2021., kojom se također pruža zaštita zviždačima koji nisu članovi osoblja EIB-a; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uviđa da su ljudska prava, uključivost i održivost temeljni stupovi aktivnosti i operacija Grupe EIB-a; pozdravlja napredak u 2021. u pogledu revizije i donošenja okvira za okolišnu i socijalnu održivost (završenih u veljači 2022.); svjestan je da se novi okvir sastoji od revidirane okolišne i socijalne politike Grupe EIB-a i ekoloških i socijalnih standarda EIB-a te da su iskustva stečena u okviru pritužbi podnesenih mehanizmu za podnošenje pritužbi i Europskom ombudsmanu primjereno uključena u tu reviziju; |
| --- | --- |

67.

| 68. | smatra da bi se u okviru ojačane politike za borbu protiv prijevara trebali navesti učinkoviti načini korigiranja povreda dužnosti i ublažavanja rizika te da bi ta politika trebala pružiti skup alata kompatibilnih s regulatornim okvirom kako bi se uspješno zamrznuli projekti za koje postoje opravdane sumnje i raskinuli ugovori s klijentima koji ne poštuju propise; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ponovno izražava zabrinutost zbog nekoliko predmeta koje je OLAF zaključio 2020., koji su bili usmjereni na naknade za obrazovanje koje su neopravdano isplaćene članovima osoblja EIB-a; pozdravlja EIB-ovu reviziju i reformu sustava naknada te ispravljanje mnogih pogrešaka koje je otkrio OLAF, uključujući korake za povrat neopravdanih plaćanja; ponavlja svoj zahtjev EIB-u da izvijesti Parlament o ishodu daljnjeg postupanja u vezi s preporukama OLAF-a; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pozdravlja donošenje revidirane politike transparentnosti Grupe EIB-a 17. studenoga 2021. nakon opsežnog javnog savjetovanja; konstatira da se tom politikom utvrđuju odredbe za proaktivno objavljivanje informacija i dokumenata te njihovo objavljivanje na zahtjev; podsjeća na važnost transparentnosti u pogledu posrednika, internih postupaka donošenja odluka i utjecaja projekta na okoliš i ljudska prava, uključujući tijekom cijelog razdoblja njihove provedbe; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EIB da bolje provede svoju politiku transparentnosti i da provede preporuke Ombudsmana iz triju odluka objavljenih 21. travnja 2022. u kojima se EIB poziva da usvoji ambiciozniji pristup u svojoj praksi objavljivanja u skladu sa zakonodavstvom EU-a o transparentnosti te da poduzme nekoliko koraka u pogledu transparentnosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | potiče EIB da brzo odgovori na zahtjeve Ombudsmana kako bi se javnosti omogućilo da lakše stekne dojam o potencijalnom utjecaju projekata koje financira na okoliš; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ponovno poziva na veću transparentnost i odgovornost prema Parlamentu; posebno ponavlja važnost većeg nadzora Parlamenta nad odlukama Upravnog vijeća EIB-a uz veću transparentnost Komisije u pogledu stajališta koja zauzima u Upravnom vijeću EIB-a; u tom pogledu poziva na razmatranje mogućnosti da Parlament dobije status promatrača na sastancima Odbora; |
| --- | --- |

73.

| 74. | smatra da bi Komisija trebala osigurati veću transparentnost svojih mišljenja o projektima koje financira EIB jer bi se time pomoglo razjasniti koja je njihova uloga u ostvarivanju ciljeva politike Unije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | svjestan je da pozivi na veću transparentnost ne smiju dovesti do smanjene zaštite legitimnih financijskih interesa klijenata i da moraju biti unutar postojećih pravnih okvira i sustava zaštite podataka; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva predstavnike banke da povećaju razinu angažmana i interakcije s Parlamentom, posebno u pogledu kontrole financijskih aktivnosti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | zabrinut je da ciljevi utvrđeni u Strategiji za raznolikost i uključivanje za razdoblje 2018. – 2021. nisu u potpunosti ostvareni; poziva EIB da učini konkretne napore kako bi poboljšao rodnu ravnotežu svojeg osoblja, posebno na razini rukovodstva i viših dužnosnika; |
| --- | --- |

77.

| 78. | shvaća da je smanjeno zapošljavanje tijekom pandemije bolesti COVID-19, posebna priroda profila koje traži banka (u pogledu upravljanja rizicima, usklađenosti i uloga u području IT-a, zaposlenih u mnogim slučajevima iz bankarskog sektora i specijaliziranih sektora koji sami po sebi nisu nužno raznoliki) i konkurentnost tržišta rada u Luksemburgu primjeri ograničenja koja treba uzeti u obzir pri procjeni ukupne situacije; |
| --- | --- |

78.

| 79. | prima na znanje dugotrajnu zabrinutost i pritužbe u vezi s velikim razlikama u plaćama između administrativnih i stručnih kategorija osoblja; skreće pozornost na visoke troškove života u Luksemburgu i konstatira da je korekcijski koeficijent za Luksemburg utvrđen na 100 %, iako bi trebao biti viši; ističe izazove s kojima se suočavaju članovi osoblja zaposleni u administrativnoj kategoriji i kako to može negativno utjecati na privlačnost zapošljavanja u EIB-u i na životni standard njegova osoblja; |
| --- | --- |

79.

| 80. | potiče banku da nastavi poduzimati mjere za postizanje vidljivije rodne ravnoteže u svojoj organizaciji; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pozdravlja činjenicu da EIB stalno prati geografsku ravnotežu i da se ti podaci uzimaju u obzir u tekućim i budućim postupcima zapošljavanja; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ponavlja svoj poziv EIB-u da osigura odgovarajuću geografsku zastupljenost svih država članica u svojoj upravi, uzimajući u obzir kompetencije i zasluge kandidata; poziva banku da za srednje i više rukovodeće položaje svake godine objavi raspodjelu po spolu i državljanstvu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | prima na znanje dva prijedloga koji se odnose na okvir za pravo na štrajk i okvir za priznavanje sindikata te shvaća da će Upravni odbor pravodobno donijeti te okvire; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Banku da dodatno izvijesti o provedbenim mjerama koje su provedene na temelju ankete o zdravlju i dobrobiti iz 2021.; posebno poziva Banku da izvijesti o transparentnosti u internom upravljanju i postupcima internog zapošljavanja te o mjerama poduzetima u pogledu rezultata istraživanja o zadovoljstvu osoblja; |
| --- | --- |

84.

Mjere poduzete na temelju preporuka Parlamenta

| 85. | poziva EIB da nastavi izvješćivati o stanju i statusu prethodnih preporuka koje je izdao Parlament u svojim godišnjim rezolucijama, posebno u pogledu:






  (a) | učinaka (gospodarskih, ekoloških i socijalnih) svoje strategije ulaganja i ostvarenih rezultata kako bi se doprinijelo uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta u interesu Unije; |
| --- | --- | --- |

85.

(a)

učinaka (gospodarskih, ekoloških i socijalnih) svoje strategije ulaganja i ostvarenih rezultata kako bi se doprinijelo uravnoteženom i stabilnom razvoju unutarnjeg tržišta u interesu Unije;

| (b) | mjera donesenih radi poboljšanja borbe protiv povreda dužnosti i sukoba interesa, izbjegavanja plaćanja poreza, prijevara i korupcije; |
| --- | --- |

(b)

mjera donesenih radi poboljšanja borbe protiv povreda dužnosti i sukoba interesa, izbjegavanja plaćanja poreza, prijevara i korupcije;

| (c) | mjera za jačanje potpore MSP-ovima i prihvatljivim gospodarskim subjektima pri provedbi politika EU-a te za izbjegavanje novih zahtjeva kojima se stvara veća birokracija za MSP-ove; |
| --- | --- |

(c)

mjera za jačanje potpore MSP-ovima i prihvatljivim gospodarskim subjektima pri provedbi politika EU-a te za izbjegavanje novih zahtjeva kojima se stvara veća birokracija za MSP-ove;

| (d) | praćenja poziva i zahtjeva iz ove Rezolucije; |
| --- | --- |

(d)

praćenja poziva i zahtjeva iz ove Rezolucije;

o

o o

| 86. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te poziva Vijeće i Upravno vijeće EIB-a da o njoj održe raspravu. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0299.

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/133 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/133

---

P9_TA(2023)0018

Zaštita financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2021.

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o zaštiti financijskih interesa Europske unije – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2021. (2022/2152(INI))

(2023/C 214/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 310. stavak 6. i članak 325. stavak 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 23. rujna 2022. naslovljeno „33. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2021.” (COM(2022)0482) (izvješće PIF 2021.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 23. rujna 2022. naslovljeno „33. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2021.” (COM(2022)0482) (izvješće PIF 2021.),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) za 2021. i godišnje izvješće Nadzornog odbora OLAF-a za 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) za 2021. i godišnje izvješće Nadzornog odbora OLAF-a za 2021.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Nadzornog odbora OLAF-a br. 1/2021 od 4. veljače 2021. naslovljeno „Preporuke OLAF-a koje relevantna tijela nisu poštovala”, br. 2/2021 od 31. svibnja 2021. naslovljeno „Radni aranžman OLAF-a i EPPO-a”, br. 4/2021 od 18. listopada 2021. naslovljeno „Preliminarni nacrt proračuna OLAF-a za 2022.” i br. 5/2021 od 17. prosinca 2021. naslovljeno „Analiza istraga OLAF-a koje traju više od 36 mjeseci u 2019.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Nadzornog odbora OLAF-a br. 1/2021 od 4. veljače 2021. naslovljeno „Preporuke OLAF-a koje relevantna tijela nisu poštovala”, br. 2/2021 od 31. svibnja 2021. naslovljeno „Radni aranžman OLAF-a i EPPO-a”, br. 4/2021 od 18. listopada 2021. naslovljeno „Preliminarni nacrt proračuna OLAF-a za 2022.” i br. 5/2021 od 17. prosinca 2021. naslovljeno „Analiza istraga OLAF-a koje traju više od 36 mjeseci u 2019.”,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) za 2021. objavljeno u ožujku 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) za 2021. objavljeno u ožujku 2022.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 15. prosinca 2022. o sumnjama na korupciju od strane Katara i većoj potrebi za transparentnošću i odgovornošću u europskim institucijama (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2223 od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (2) (Uredba o OLAF-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2223 od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 u pogledu suradnje s Uredom europskog javnog tužitelja i djelotvornosti istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (2) (Uredba o OLAF-u),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz rujna 2021. naslovljeno „VAT Gap Report 2021” (Izvješće o jazu PDV-a za 2021.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz rujna 2021. naslovljeno „VAT Gap Report 2021” (Izvješće o jazu PDV-a za 2021.),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (4) (Direktiva PIF), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (4) (Direktiva PIF),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 6. rujna 2021. o provedbi Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (COM(2021)0536), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 6. rujna 2021. o provedbi Direktive (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2017. o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (COM(2021)0536),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (5) („Uredba o EPPO-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (5) („Uredba o EPPO-u”),

| — | uzimajući u obzir Odluku (EU) 2019/1798 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o imenovanju glavnog europskog tužitelja Ureda europskog javnog tužitelja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku (EU) 2019/1798 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o imenovanju glavnog europskog tužitelja Ureda europskog javnog tužitelja (6),

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 16. veljače 2022. u predmetima C-156/21 i C-157/21 i zaključke Suda da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u skladu s pravom EU-a, čime je potvrđena primjerenost pravne osnove i usklađenost općeg sustava uvjetovanosti s člankom 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i načelom pravne sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 16. veljače 2022. u predmetima C-156/21 i C-157/21 i zaključke Suda da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u skladu s pravom EU-a, čime je potvrđena primjerenost pravne osnove i usklađenost općeg sustava uvjetovanosti s člankom 7. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i načelom pravne sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 18. rujna 2022. za provedbenu odluku Vijeća o mjerama za zaštitu proračuna Unije od povreda načela vladavine prava u Mađarskoj (COM(2022)0485), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 18. rujna 2022. za provedbenu odluku Vijeća o mjerama za zaštitu proračuna Unije od povreda načela vladavine prava u Mađarskoj (COM(2022)0485),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (7) (Uredba o uvjetovanosti), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (7) (Uredba o uvjetovanosti),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. ožujka 2022. naslovljenu „Smjernice o primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije” (8); |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. ožujka 2022. naslovljenu „Smjernice o primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije” (8);

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2019. naslovljenu „Strategija Komisije za borbu protiv prijevara: pojačano djelovanje radi zaštite proračuna EU-a” (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. travnja 2019. naslovljenu „Strategija Komisije za borbu protiv prijevara: pojačano djelovanje radi zaštite proračuna EU-a” (COM(2019)0196),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2020. o preispitivanju Europske unije u okviru Mehanizma za preispitivanje provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC) (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. prosinca 2020. o preispitivanju Europske unije u okviru Mehanizma za preispitivanje provedbe Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC) (COM(2020)0793),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Unije za borbu protiv prijevara i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 250/2014 (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Unije za borbu protiv prijevara i o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 250/2014 (9),

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 17. veljače 2022. upućenu Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o korupciji i ljudskim pravima (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 17. veljače 2022. upućenu Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o korupciji i ljudskim pravima (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025.” (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. naslovljenu „Strategija EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021. – 2025.” (COM(2021)0170),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 1. rujna 2021. u predmetu T-517/19, Homoki protiv Komisije (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 1. rujna 2021. u predmetu T-517/19, Homoki protiv Komisije (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o uvjetovanosti (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o stanju vladavine prava u Europskoj uniji i primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o uvjetovanosti (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2022. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2020. (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2022. o zaštiti financijskih interesa EU-a – borba protiv prijevara – godišnje izvješće za 2020. (13),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0299/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor (A9-0299/2022),

| A. | budući da tijela država članica upravljaju s više od 85 % rashoda EU-a, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, te prikupljaju tradicionalna vlastita sredstva EU-a, dok Komisija nadzire oba ta područja, utvrđuje standarde, provjerava usklađenost i izvješćuje Parlament i Vijeće o mjerama poduzetima za suzbijanje prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese EU-a, u skladu s člankom 325. stavkom 5. UFEU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da tijela država članica upravljaju s više od 85 % rashoda EU-a, uključujući Mehanizam za oporavak i otpornost, te prikupljaju tradicionalna vlastita sredstva EU-a, dok Komisija nadzire oba ta područja, utvrđuje standarde, provjerava usklađenost i izvješćuje Parlament i Vijeće o mjerama poduzetima za suzbijanje prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese EU-a, u skladu s člankom 325. stavkom 5. UFEU-a;

| B. | budući da bi razumna javna potrošnja i zaštita financijskih interesa EU-a trebali biti ključni elementi politike EU-a kako bi se povećalo povjerenje građana osiguravanjem da se novac poreznih obveznika koristi ispravno i učinkovito; |
| --- | --- |

B.

budući da bi razumna javna potrošnja i zaštita financijskih interesa EU-a trebali biti ključni elementi politike EU-a kako bi se povećalo povjerenje građana osiguravanjem da se novac poreznih obveznika koristi ispravno i učinkovito;

| C. | budući da je povjerenje u integritet Parlamenta i u vladavinu prava od presudne važnosti za funkcioniranje europske demokracije; budući da je ključno osigurati da demokratski procesi ne budu podvrgnuti privatnim i vanjskim interesima i da se prava građana u potpunosti poštuju; |
| --- | --- |

C.

budući da je povjerenje u integritet Parlamenta i u vladavinu prava od presudne važnosti za funkcioniranje europske demokracije; budući da je ključno osigurati da demokratski procesi ne budu podvrgnuti privatnim i vanjskim interesima i da se prava građana u potpunosti poštuju;

| D. | budući da se godišnje izvješće PIF temelji na informacijama koje su dostavile države članice, uključujući podatke o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama, koji se analiziraju kako bi se utvrdila najugroženija područja, te budući da se u njemu opisuju donesene protumjere i da se njime omogućuje provedba ciljanijih mjera koje će se provoditi i na razini EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

D.

budući da se godišnje izvješće PIF temelji na informacijama koje su dostavile države članice, uključujući podatke o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama, koji se analiziraju kako bi se utvrdila najugroženija područja, te budući da se u njemu opisuju donesene protumjere i da se njime omogućuje provedba ciljanijih mjera koje će se provoditi i na razini EU-a i na nacionalnoj razini;

| E. | budući da se opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije primjenjuje i da je na snazi od 1. siječnja 2021.; budući da nakon tog datuma tom režimu podliježu sve povrede načelâ vladavine prava u državi članici, poput prijevare, koje utječu ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a i financijske interese EU-a na dovoljno izravan način; |
| --- | --- |

E.

budući da se opći režim uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije primjenjuje i da je na snazi od 1. siječnja 2021.; budući da nakon tog datuma tom režimu podliježu sve povrede načelâ vladavine prava u državi članici, poput prijevare, koje utječu ili postoji ozbiljan rizik od toga da bi mogle utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a i financijske interese EU-a na dovoljno izravan način;

| F. | budući da Uredba o uvjetovanosti omogućuje EU-u da poduzme mjere, primjerice da obustavi plaćanja ili primijeni financijske ispravke, kako bi se proračun zaštitio od prijevara i zaštitila vladavina prava; |
| --- | --- |

F.

budući da Uredba o uvjetovanosti omogućuje EU-u da poduzme mjere, primjerice da obustavi plaćanja ili primijeni financijske ispravke, kako bi se proračun zaštitio od prijevara i zaštitila vladavina prava;

| G. | budući da je Sud Europske unije odbacio zahtjeve dviju država članica, presudivši da Uredba o uvjetovanosti spada u ovlasti dodijeljene s financijskim pravilima za izvršenje proračuna EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da je Sud Europske unije odbacio zahtjeve dviju država članica, presudivši da Uredba o uvjetovanosti spada u ovlasti dodijeljene s financijskim pravilima za izvršenje proračuna EU-a;

| H. | budući da bi Komisija trebala primjenjivati iste kriterije, koji se temelje na poštovanju vladavine prava, u pogledu sredstava koja se u okviru proračuna EU-a dodjeljuju zemljama koje nisu članice EU-a te zauzeti beskompromisan stav kako bi se zaustavile sve tekuće financijske transakcije prema tim zemljama ako one vrše neprimjeren utjecaj na institucije EU-a ili zakonodavce; |
| --- | --- |

H.

budući da bi Komisija trebala primjenjivati iste kriterije, koji se temelje na poštovanju vladavine prava, u pogledu sredstava koja se u okviru proračuna EU-a dodjeljuju zemljama koje nisu članice EU-a te zauzeti beskompromisan stav kako bi se zaustavile sve tekuće financijske transakcije prema tim zemljama ako one vrše neprimjeren utjecaj na institucije EU-a ili zakonodavce;

| I. | budući da je EU 2021. dovršio donošenje programa potrošnje za razdoblje od 2021. do 2027., uključujući Program Unije za borbu protiv prijevara, kojim se podupire borba protiv prijevara pružanjem bespovratnih sredstava za posebne inicijative i omogućivanjem financiranja namjenskih informatičkih platformi i alata za olakšavanje razmjene informacija između država članica i EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je EU 2021. dovršio donošenje programa potrošnje za razdoblje od 2021. do 2027., uključujući Program Unije za borbu protiv prijevara, kojim se podupire borba protiv prijevara pružanjem bespovratnih sredstava za posebne inicijative i omogućivanjem financiranja namjenskih informatičkih platformi i alata za olakšavanje razmjene informacija između država članica i EU-a;

| J. | budući da Unija i države članice dijele odgovornost za zaštitu financijskih interesa EU-a; budući da, uzimajući u obzir dosad nezabilježenu dodjelu sredstava u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, dijele i odgovornost za reguliranje i provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost; budući da se zbog toga znatno povećala uloga nacionalnih tijela u osiguravanju odgovarajuće razine zaštite financijskih interesa EU-a; |
| --- | --- |

J.

budući da Unija i države članice dijele odgovornost za zaštitu financijskih interesa EU-a; budući da, uzimajući u obzir dosad nezabilježenu dodjelu sredstava u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, dijele i odgovornost za reguliranje i provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost; budući da se zbog toga znatno povećala uloga nacionalnih tijela u osiguravanju odgovarajuće razine zaštite financijskih interesa EU-a;

| K. | budući da će se provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost povećati pritisak na europske i nacionalne uprave u nadolazećim godinama te da se ta provedba podudara s programima potrošnje za razdoblje 2021. – 2027.; budući da će države članice morati ovladati različitim načinima upravljanja povezanima s korištenjem sredstava iz različitih fondova i da će Komisija morati povećati svoje kapacitete za praćenje, s obzirom na to da trenutačno može pratiti samo dio svih rashoda; |
| --- | --- |

K.

budući da će se provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost povećati pritisak na europske i nacionalne uprave u nadolazećim godinama te da se ta provedba podudara s programima potrošnje za razdoblje 2021. – 2027.; budući da će države članice morati ovladati različitim načinima upravljanja povezanima s korištenjem sredstava iz različitih fondova i da će Komisija morati povećati svoje kapacitete za praćenje, s obzirom na to da trenutačno može pratiti samo dio svih rashoda;

| L. | budući da je Komisija poduzela napore za pružanje potpore nacionalnim tijelima u izradi i ocjeni nacionalnih planova za oporavak i otpornost, pri čemu je posebnu pozornost posvetila odredbama o mjerama za zaštitu sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost od prijevara, korupcije, sukoba interesa i dvostrukog financiranja; |
| --- | --- |

L.

budući da je Komisija poduzela napore za pružanje potpore nacionalnim tijelima u izradi i ocjeni nacionalnih planova za oporavak i otpornost, pri čemu je posebnu pozornost posvetila odredbama o mjerama za zaštitu sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost od prijevara, korupcije, sukoba interesa i dvostrukog financiranja;

| M. | budući da članak 22. Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (14) (Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost) sadržava odredbe o zaštiti financijskih interesa EU-a, te da se Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost osigurava da Komisija, OLAF, Europski revizorski sud i EPPO mogu izvršavati svoje mandate te da nacionalna tijela moraju uvesti učinkovite mjere za borbu protiv prijevara uzimajući u obzir sve utvrđene rizike; |
| --- | --- |

M.

budući da članak 22. Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (14) (Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost) sadržava odredbe o zaštiti financijskih interesa EU-a, te da se Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost osigurava da Komisija, OLAF, Europski revizorski sud i EPPO mogu izvršavati svoje mandate te da nacionalna tijela moraju uvesti učinkovite mjere za borbu protiv prijevara uzimajući u obzir sve utvrđene rizike;

| N. | budući da različitost pravnih i administrativnih sustava u državama članicama predstavlja nepovoljnu okolnost i da je to pitanje potrebno na pravilan način riješiti kako bi se mogli stvoriti jedinstveniji, interoperabilniji i usporediviji administrativni sustavi i sustavi izvješćivanja u EU-u kako bi se učinkovito spriječile i prevladale nepravilnosti te kako bi se suzbile prijevare i potisnula korupcija; |
| --- | --- |

N.

budući da različitost pravnih i administrativnih sustava u državama članicama predstavlja nepovoljnu okolnost i da je to pitanje potrebno na pravilan način riješiti kako bi se mogli stvoriti jedinstveniji, interoperabilniji i usporediviji administrativni sustavi i sustavi izvješćivanja u EU-u kako bi se učinkovito spriječile i prevladale nepravilnosti te kako bi se suzbile prijevare i potisnula korupcija;

| O. | budući da nedostaci u valjanosti i usporedivosti podataka i tehnologija izvješćivanja, uključujući kao rezultat različitih stupnjeva digitalizacije u državama članicama, i dalje ozbiljno narušavaju kvalitetu i pouzdanost dostupnih informacija; |
| --- | --- |

O.

budući da nedostaci u valjanosti i usporedivosti podataka i tehnologija izvješćivanja, uključujući kao rezultat različitih stupnjeva digitalizacije u državama članicama, i dalje ozbiljno narušavaju kvalitetu i pouzdanost dostupnih informacija;

| P. | budući da je alat Arachne dobrovoljan i, iako se već u velikoj mjeri koristi u kohezijskoj politici i uvodi za potrošnju u poljoprivredi, Komisija smatra da bi, kada bi postao obavezan, kako je to Parlament opetovano tražio, predstavljao važan korak naprijed; |
| --- | --- |

P.

budući da je alat Arachne dobrovoljan i, iako se već u velikoj mjeri koristi u kohezijskoj politici i uvodi za potrošnju u poljoprivredi, Komisija smatra da bi, kada bi postao obavezan, kako je to Parlament opetovano tražio, predstavljao važan korak naprijed;

| Q. | budući da je porez na dodanu vrijednost (PDV) važan izvor prihoda za nacionalne proračune i budući da vlastita sredstva od PDV-a čine oko 10 % prihoda iz vlastitih sredstava (12,3 % ukupnih proračunskih prihoda EU-a 2020. i 11 % 2019.); |
| --- | --- |

Q.

budući da je porez na dodanu vrijednost (PDV) važan izvor prihoda za nacionalne proračune i budući da vlastita sredstva od PDV-a čine oko 10 % prihoda iz vlastitih sredstava (12,3 % ukupnih proračunskih prihoda EU-a 2020. i 11 % 2019.);

| R. | budući da se akcijskim planom Komisije za pravedno i jednostavno oporezivanje kojim se podupire oporavak (COM(2020)0312) doprinosi strategiji EU-a za pojednostavnjenje i prilagodbu oporezivanja digitalizaciji gospodarstva i zelenoj tranziciji te se borba protiv prijevara povezanih s PDV-om utvrđuje kao prioritet; |
| --- | --- |

R.

budući da se akcijskim planom Komisije za pravedno i jednostavno oporezivanje kojim se podupire oporavak (COM(2020)0312) doprinosi strategiji EU-a za pojednostavnjenje i prilagodbu oporezivanja digitalizaciji gospodarstva i zelenoj tranziciji te se borba protiv prijevara povezanih s PDV-om utvrđuje kao prioritet;

| S. | budući da je EPPO 1. lipnja 2021. konačno započeo sa svojim operativnim aktivnostima kao posljednji stup strukture za borbu protiv prijevara koju je Unija uspostavila kako bi poboljšala zaštitu svojih financijskih interesa; budući da se očekuje povećanje radnog opterećenja EPPO-a; |
| --- | --- |

S.

budući da je EPPO 1. lipnja 2021. konačno započeo sa svojim operativnim aktivnostima kao posljednji stup strukture za borbu protiv prijevara koju je Unija uspostavila kako bi poboljšala zaštitu svojih financijskih interesa; budući da se očekuje povećanje radnog opterećenja EPPO-a;

| T. | budući da je EPPO, unatoč minimalnim resursima i izrazitom vremenskom pritisku, već dokazao svoje sposobnosti i troškovnu učinkovitost; budući da je proračun EPPO-a za 2021. iznosio manje od 45 milijuna EUR te da su suci EPPO-a u prvoj godini djelovanja te organizacije naložili zapljenu više od 250 milijuna EUR, što pokazuje da EPPO može ostvariti golem i neposredan povrat ulaganja; |
| --- | --- |

T.

budući da je EPPO, unatoč minimalnim resursima i izrazitom vremenskom pritisku, već dokazao svoje sposobnosti i troškovnu učinkovitost; budući da je proračun EPPO-a za 2021. iznosio manje od 45 milijuna EUR te da su suci EPPO-a u prvoj godini djelovanja te organizacije naložili zapljenu više od 250 milijuna EUR, što pokazuje da EPPO može ostvariti golem i neposredan povrat ulaganja;

| U. | budući da je znanje Komisije o opsegu, prirodi i uzrocima prijevara donekle ograničeno i da se mnoge potencijalne prijevare ne prijavljuju putem sustava za upravljanje nepravilnostima; budući da korupcija potkopava povjerenje građana u EU te ugrožava ne samo financijske interese Unije i gospodarstvo EU-a u cjelini nego predstavlja i ozbiljnu prijetnju demokraciji i vladavini prava u EU-u; |
| --- | --- |

U.

budući da je znanje Komisije o opsegu, prirodi i uzrocima prijevara donekle ograničeno i da se mnoge potencijalne prijevare ne prijavljuju putem sustava za upravljanje nepravilnostima; budući da korupcija potkopava povjerenje građana u EU te ugrožava ne samo financijske interese Unije i gospodarstvo EU-a u cjelini nego predstavlja i ozbiljnu prijetnju demokraciji i vladavini prava u EU-u;

| V. | budući da se u skladu s člankom 83. UFEU-a korupcija ubraja među osobito teška kaznena djela koja imaju prekograničnu dimenziju i u različitoj mjeri utječu na sve države članice; budući da su zločinačke organizacije posebno aktivne u presretanju europskih sredstava i da su u stanju iskoristiti heterogenost pravnih i upravnih sustava u državama članicama kako bi prodrle u njihovu gospodarsku, financijsku, poslovnu, društvenu i političku strukturu, čime dovode u pitanje gospodarsku slobodu i slobodno tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

V.

budući da se u skladu s člankom 83. UFEU-a korupcija ubraja među osobito teška kaznena djela koja imaju prekograničnu dimenziju i u različitoj mjeri utječu na sve države članice; budući da su zločinačke organizacije posebno aktivne u presretanju europskih sredstava i da su u stanju iskoristiti heterogenost pravnih i upravnih sustava u državama članicama kako bi prodrle u njihovu gospodarsku, financijsku, poslovnu, društvenu i političku strukturu, čime dovode u pitanje gospodarsku slobodu i slobodno tržišno natjecanje;

| W. | budući da dosad nezabilježeno povećanje potrošnje EU-a u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027. i plana oporavka NextGenerationEU (NGEU) sa sobom donosi znatne rizike, uključujući potencijal za zlouporabu sredstava od strane organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

W.

budući da dosad nezabilježeno povećanje potrošnje EU-a u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. – 2027. i plana oporavka NextGenerationEU (NGEU) sa sobom donosi znatne rizike, uključujući potencijal za zlouporabu sredstava od strane organiziranog kriminala;

| X. | budući da je suradnja s međunarodnim partnerima ključna za zaštitu sredstava EU-a koja se troše izvan Europe i prihodovnu stranu proračuna EU-a; budući da je OLAF 2021. godine potpisao aranžmane za administrativnu suradnju s dva međunarodna partnerska tijela, Uredom glavnog tužitelja Ukrajine i Svjetskom carinskom organizacijom (WCO); budući da je OLAF 2021. organizirao online događanja kako bi uspostavio nove operativne kontakte s istražnim tijelima u zemljama koje nisu članice EU-a i potaknuo prijavljivanje prijevara i nepravilnosti preko delegacija EU-a diljem svijeta; |
| --- | --- |

X.

budući da je suradnja s međunarodnim partnerima ključna za zaštitu sredstava EU-a koja se troše izvan Europe i prihodovnu stranu proračuna EU-a; budući da je OLAF 2021. godine potpisao aranžmane za administrativnu suradnju s dva međunarodna partnerska tijela, Uredom glavnog tužitelja Ukrajine i Svjetskom carinskom organizacijom (WCO); budući da je OLAF 2021. organizirao online događanja kako bi uspostavio nove operativne kontakte s istražnim tijelima u zemljama koje nisu članice EU-a i potaknuo prijavljivanje prijevara i nepravilnosti preko delegacija EU-a diljem svijeta;

1.

pozdravlja 33. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2021.;

2.

svjestan je da je 2021. godina bila zahtjevna godina u kojoj je zbog posljedica pandemije bolesti COVID-19 bilo potrebno prilagoditi strategije kontrole i usredotočiti se na prevenciju s pomoću posebnih mjera ublažavanja i ciljanih mjera za otkrivanje nepravilnosti i prijevara;

3.

podsjeća da je 19. veljače 2021. na snagu stupio Mehanizam za oporavak i otpornost, koji je glavni stup NGEU-a, a financira se zaduživanjem Komisije na tržištima kapitala, s ciljem financiranja reformi i ulaganja u državama članicama retroaktivno od početka pandemije u veljači 2020.;

4.

ističe da su 2021. operacije ispunjavale uvjete za financiranje sredstvima EU-a u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. (što završava 2024.), u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027. i u okviru paketa za oporavak NextGeneration EU;

5.

ističe da se novim VFO-om za razdoblje 2021. – 2027., čiji su posljednji programi usvojeni 2021., zajedno s planom oporavka NextGeneration EU, EU-u osigurava 1,8 bilijuna EUR, što predstavlja dosad nezabilježenu količinu sredstava; ističe činjenicu da Parlament (u svrhu osiguravanja davanja razrješnice), OLAF, Revizorski sud, sama Komisija i, po potrebi, EPPO mogu pristupiti relevantnim podacima i provjeriti upotrebu sredstava u svrhu dopune i jačanja revizijskih mjera utvrđenih važećim propisima;

6.

prima ne znanje da bi Parlament i njegov Odbor za proračunski nadzor trebali imati važnu ulogu u upravljanju Mehanizmom za oporavak i otpornost, među ostalim putem redovitih, strukturiranih dijaloga u kojima je Komisija pozvana na raspravu o provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost, pri čemu bi Komisija morala uzeti u obzir stajališta koja iz toga proizlaze;

7.

naglašava da je također potrebna i očekivana odgovarajuća razina pažnje i kontrole kako bi se zajamčilo da ta sredstva na najbolji mogući način doprinesu zajedničkim ciljevima Unije; podsjeća na povećani pritisak na tijela koja upravljaju sredstvima EU-a, povećanu količinu raspoređenih sredstava i povećane rizike povezane s njihovim upravljanjem (nakon uvođenja, u kontekstu pandemije, pojednostavljenih i hitnih postupaka, koji su podložni zlouporabi);

8.

smatra da bi se povećanje transparentnosti, digitalizacija borbe protiv prijevara te kontinuirano jačanje i razvoj procjene rizika od prijevara i upravljanja rizikom od prijevara trebali odvijati usporedno s dobrom provedbom strukture EU-a za borbu protiv prijevara;

9.

poziva na veće razine digitalizacije, interoperabilnosti podatkovnih sustava i usklađivanja izvješćivanja, praćenja i revizije u EU-u te u tu svrhu ponovno poziva Komisiju da uskladi definicije kako bi se dobili usporedivi podaci diljem EU-a;

10.

poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog o uzajamnoj administrativnoj pomoći u područjima potrošnje europskih sredstava u kojima za sada takva praksa ne postoji; potiče Komisiju da izradi sustav razmjene informacija među nadležnim tijelima kako bi se omogućila unakrsna provjera računovodstvene evidencije u dvjema državama članicama ili u više njih kako bi se izbjegla transnacionalna prijevara u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, u cilju jamčenja transverzalnog pristupa zaštiti financijskih interesa EU-a;

11.

izražava zabrinutost zbog prilično kasnog objavljivanja godišnjeg izvješća PIF, s obzirom da je izvješće za godinu n objavljeno tek u rujnu godine n+1; shvaća da je glavni razlog za to činjenica da države članice svoje informacije šalju prilično kasno; poziva Komisiju da bude proaktivnija u traženju od država članica da ranije dostave svoje podatke kako bi se njezino godišnje izvješće moglo dovršiti ranije, što bi omogućilo ranije donošenje rezolucije Parlamenta, u idealnom slučaju tijekom godine n+1;

12.

smatra da je, posebno u svjetlu stupanja na snagu nove Uredbe o OLAF-u, Uredbe u Mehanizmu za oporavak i otpornost i Uredbe o uvjetovanosti, kao i početka operativnih aktivnosti EPPO-a, čime je dovršena struktura EU-a za borbu protiv prijevara, potrebno godišnje izvješće PIF učiniti sveobuhvatnijim kako bi se dobio cjelovit pregled sinergija među svim relevantnim akterima, utvrdile najbolje prakse i riješili nedostaci; stoga ponavlja svoj poziv Komisiji da istraži nove mogućnosti u tu svrhu;

Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom

Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom

| 13. | napominje da je 2021. godine broj slučajeva prijevara i nepravilnosti koje su prijavila nadležna tijela EU-a i nacionalna tijela, kojih je ukupno bilo 11 218, ostao stabilan u odnosu na 2020. (od ukupno 11 755 slučajeva); ističe da je vrijednost tih nepravilnosti znatno porasla te sve više nego udvostručila (+121 %) s 1,46 milijarde EUR 2020. na 3,24 milijardi EUR 2021. zbog malog broja velikih slučajeva u određenim državama članicama; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog sve većeg razmjera prijevara i nepravilnosti; |
| --- | --- |

13.

napominje da je 2021. godine broj slučajeva prijevara i nepravilnosti koje su prijavila nadležna tijela EU-a i nacionalna tijela, kojih je ukupno bilo 11 218, ostao stabilan u odnosu na 2020. (od ukupno 11 755 slučajeva); ističe da je vrijednost tih nepravilnosti znatno porasla te sve više nego udvostručila (+121 %) s 1,46 milijarde EUR 2020. na 3,24 milijardi EUR 2021. zbog malog broja velikih slučajeva u određenim državama članicama; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog sve većeg razmjera prijevara i nepravilnosti;

| 14. | uviđa da broj otkrivenih nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevare ukazuje na to kolika je razina otkrivanja i sposobnost presretanja potencijalnih prijevara u državama članicama i tijelima Unije te da to nije izravni pokazatelj razine prijevara koje utječu na proračun Unije ili određenu državu članicu; shvaća da otkrivanje i prijavljivanje nepravilnosti podrazumijeva da su provedene korektivne mjere radi zaštite financijskih interesa Unije te da je, prema potrebi, pokrenut kazneni postupak; |
| --- | --- |

14.

uviđa da broj otkrivenih nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevare ukazuje na to kolika je razina otkrivanja i sposobnost presretanja potencijalnih prijevara u državama članicama i tijelima Unije te da to nije izravni pokazatelj razine prijevara koje utječu na proračun Unije ili određenu državu članicu; shvaća da otkrivanje i prijavljivanje nepravilnosti podrazumijeva da su provedene korektivne mjere radi zaštite financijskih interesa Unije te da je, prema potrebi, pokrenut kazneni postupak;

| 15. | sa zabrinutošću primjećuje da je velika većina prijavljenih nepravilnosti (koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom) otkrivena tijekom ex post kontrola, što dovodi do znatnog vremenskog odmaka između trenutka u kojem su počinjene nepravilnosti i trenutka kada se prijavljuju Komisiji, pri čemu taj zaostatak u prosjeku iznosi dvije i pol do tri godine; zabrinut je i zbog toga što neke države članice ne prijavljuju nikakve nepravilnosti, što bi moglo upućivati na nedovoljne napore u pogledu otkrivanja; |
| --- | --- |

15.

sa zabrinutošću primjećuje da je velika većina prijavljenih nepravilnosti (koje se smatraju ili ne smatraju prijevarom) otkrivena tijekom ex post kontrola, što dovodi do znatnog vremenskog odmaka između trenutka u kojem su počinjene nepravilnosti i trenutka kada se prijavljuju Komisiji, pri čemu taj zaostatak u prosjeku iznosi dvije i pol do tri godine; zabrinut je i zbog toga što neke države članice ne prijavljuju nikakve nepravilnosti, što bi moglo upućivati na nedovoljne napore u pogledu otkrivanja;

| 16. | svjestan je da velik dio rashoda EU-a slijedi višegodišnje cikluse, pri čemu se provedba postupno povećava prema zaključenju programa, tako da se vrhunac u izvješćivanju o nepravilnostima obično pojavljuje u godini n+2 ili n+3 nakon posljednje godine ciklusa; stoga ističe da izvješćivanje o nepravilnostima u kojemu se uspoređuju godišnja stanja ne pruža pouzdanu analizu situacije u stvarnom vremenu, dok višegodišnja perspektiva može donijeti jasniju sliku; pozdravlja pristup usvojen kako bi se ublažio taj učinak, pri čemu se rezultati iz izvještajne godine uspoređuju s petogodišnjim prosjekom tradicionalnih vlastitih sredstava i s prosjekom rashoda za relevantno programsko razdoblje, uz iznimku godišnje potrošnje za izravnu pomoć poljoprivrednicima i tržišnu potporu; međutim, naglašava da razlike u regulatornim okvirima kojima se uređuju različita programska razdoblja mogu dovesti do beskorisne usporedbe i poništiti trud uložen u analizu; |
| --- | --- |

16.

svjestan je da velik dio rashoda EU-a slijedi višegodišnje cikluse, pri čemu se provedba postupno povećava prema zaključenju programa, tako da se vrhunac u izvješćivanju o nepravilnostima obično pojavljuje u godini n+2 ili n+3 nakon posljednje godine ciklusa; stoga ističe da izvješćivanje o nepravilnostima u kojemu se uspoređuju godišnja stanja ne pruža pouzdanu analizu situacije u stvarnom vremenu, dok višegodišnja perspektiva može donijeti jasniju sliku; pozdravlja pristup usvojen kako bi se ublažio taj učinak, pri čemu se rezultati iz izvještajne godine uspoređuju s petogodišnjim prosjekom tradicionalnih vlastitih sredstava i s prosjekom rashoda za relevantno programsko razdoblje, uz iznimku godišnje potrošnje za izravnu pomoć poljoprivrednicima i tržišnu potporu; međutim, naglašava da razlike u regulatornim okvirima kojima se uređuju različita programska razdoblja mogu dovesti do beskorisne usporedbe i poništiti trud uložen u analizu;

| 17. | poziva Komisiju da se umjesto na manje, formalne pogreške više usredotoči na ozbiljnija pitanja, kao što su namjerne manipulacije u kriterijima za odabir ponuda kojima se prednost daje određenim ponuditeljima, korupcija u vezi s odabirom ponuditelja i sukobi interesa općenito; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da se umjesto na manje, formalne pogreške više usredotoči na ozbiljnija pitanja, kao što su namjerne manipulacije u kriterijima za odabir ponuda kojima se prednost daje određenim ponuditeljima, korupcija u vezi s odabirom ponuditelja i sukobi interesa općenito;

Glavne prijetnje

Glavne prijetnje

| 18. | zabrinut je zbog porasta prijetnje koju organizirani kriminal predstavlja za proračun EU-a, uključujući mafijaške organizacije i oligarhijske strukture; svjestan je da se organizirane kriminalne skupine pokušavaju infiltrirati u zakonito gospodarstvo i počiniti administrativne nepravilnosti kriminalnim metodama kojima se čini veća šteta i teže ih je istražiti i ispraviti; ističe da njihovi načini rada sve više uključuju korištenje visokokvalificiranih posrednika koji mogu izvoditi iznimno sofisticirane prijevare povezane s europskim fondovima koje se teško otkrivaju te zamračiti novac preko složenih financijskih struktura, ponekad uz pomoć poreznih oaza, što posebno otežava praćenje i povrat sredstava; |
| --- | --- |

18.

zabrinut je zbog porasta prijetnje koju organizirani kriminal predstavlja za proračun EU-a, uključujući mafijaške organizacije i oligarhijske strukture; svjestan je da se organizirane kriminalne skupine pokušavaju infiltrirati u zakonito gospodarstvo i počiniti administrativne nepravilnosti kriminalnim metodama kojima se čini veća šteta i teže ih je istražiti i ispraviti; ističe da njihovi načini rada sve više uključuju korištenje visokokvalificiranih posrednika koji mogu izvoditi iznimno sofisticirane prijevare povezane s europskim fondovima koje se teško otkrivaju te zamračiti novac preko složenih financijskih struktura, ponekad uz pomoć poreznih oaza, što posebno otežava praćenje i povrat sredstava;

| 19. | ponavlja svoju zabrinutost zbog toga što je raširenost oligarhijskih skupina posljednjih godina dosegla dosad nezabilježene razmjere te zbog činjenice da oligarhijski sustavi često idu ruku pod ruku s raširenom korupcijom, strogom kontrolom medija i sposobnošću da utječu na pravosuđe i tužiteljstvo na način kojim se omogućuje prikrivanje mogućih kriminalnih aktivnosti i izbjegavanje kaznenog progona; |
| --- | --- |

19.

ponavlja svoju zabrinutost zbog toga što je raširenost oligarhijskih skupina posljednjih godina dosegla dosad nezabilježene razmjere te zbog činjenice da oligarhijski sustavi često idu ruku pod ruku s raširenom korupcijom, strogom kontrolom medija i sposobnošću da utječu na pravosuđe i tužiteljstvo na način kojim se omogućuje prikrivanje mogućih kriminalnih aktivnosti i izbjegavanje kaznenog progona;

| 20. | podsjeća da prijevare koje utječu na europske fondove imaju sve veću transnacionalnu dimenziju, da kriminalne organizacije iskorištavaju heterogenost pravnih sustava za počinjenje prijevara protiv financijskih interesa država članica te da EU, u granicama utvrđenima UFEU-om, ima obvezu intervenirati u antikorupcijske politike i da je obvezan boriti se protiv korupcije mjerama za njezino suzbijanje i sprečavanje; stoga poziva Komisiju da učini sve što je u njezinoj moći kako bi se uskladili kazneni zakoni država članica; |
| --- | --- |

20.

podsjeća da prijevare koje utječu na europske fondove imaju sve veću transnacionalnu dimenziju, da kriminalne organizacije iskorištavaju heterogenost pravnih sustava za počinjenje prijevara protiv financijskih interesa država članica te da EU, u granicama utvrđenima UFEU-om, ima obvezu intervenirati u antikorupcijske politike i da je obvezan boriti se protiv korupcije mjerama za njezino suzbijanje i sprečavanje; stoga poziva Komisiju da učini sve što je u njezinoj moći kako bi se uskladili kazneni zakoni država članica;

| 21. | podsjeća da nedostatak učinkovitog zakonodavstva i mjera za borbu protiv organiziranog kriminala u mnogim državama članicama pruža plodno tlo za sve veći broj prekograničnih aktivnosti u područjima koja utječu na financijske interese Unije; stoga ponavlja svoje prethodne pozive za reviziju Okvirne odluke Vijeća 2008/841/PUP od 24. listopada 2008. o borbi protiv organiziranog kriminala (15) i svoje stajalište o potrebi za uspostavom nove zajedničke definicije organiziranog kriminala, koja je u skladu s najnovijim događajima i kojom se uzima u obzir upotreba nasilja, korupcije ili zastrašivanja od strane kriminalnih skupina radi stjecanja kontrole nad gospodarskim aktivnostima ili javnom nabavom ili radi utjecanja na demokratski proces; poziva Komisiju da promiče dobre prakse onih zemalja u EU-u koje imaju napredan regulatorni okvir za borbu protiv organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

21.

podsjeća da nedostatak učinkovitog zakonodavstva i mjera za borbu protiv organiziranog kriminala u mnogim državama članicama pruža plodno tlo za sve veći broj prekograničnih aktivnosti u područjima koja utječu na financijske interese Unije; stoga ponavlja svoje prethodne pozive za reviziju Okvirne odluke Vijeća 2008/841/PUP od 24. listopada 2008. o borbi protiv organiziranog kriminala (15

| 22. | naglašava da je pravodobna suradnja među nacionalnim tijelima kaznenog progona te između tih tijela i relevantnih agencija i tijela EU-a ključan dio učinkovitog odgovora na transnacionalni kriminal kako bi se zaštitili financijski interesi EU-a; u okviru te suradnje i odgovora zagovara napore da se unaprijede zajedničke politike za borbu protiv kriminala povezanog s mafijom i da se slijedi primjer najrevnijih i najiskusnijih zemalja u tom području; |
| --- | --- |

22.

naglašava da je pravodobna suradnja među nacionalnim tijelima kaznenog progona te između tih tijela i relevantnih agencija i tijela EU-a ključan dio učinkovitog odgovora na transnacionalni kriminal kako bi se zaštitili financijski interesi EU-a; u okviru te suradnje i odgovora zagovara napore da se unaprijede zajedničke politike za borbu protiv kriminala povezanog s mafijom i da se slijedi primjer najrevnijih i najiskusnijih zemalja u tom području;

| 23. | naglašava da je korupcija, naročito korupcija na visokoj razini, uključujući u institucijama EU-a, izrazito teško kazneno djelo koje se može proširiti preko granica i čiji učinak utječe na financijske interese Unije i gospodarstvo EU-a u cjelini te predstavlja ozbiljnu prijetnju demokraciji, temeljnim pravima i vladavini prava diljem Europe, pri čemu potkopava povjerenje građana u demokratske institucije u EU-u i državama članicama; |
| --- | --- |

23.

naglašava da je korupcija, naročito korupcija na visokoj razini, uključujući u institucijama EU-a, izrazito teško kazneno djelo koje se može proširiti preko granica i čiji učinak utječe na financijske interese Unije i gospodarstvo EU-a u cjelini te predstavlja ozbiljnu prijetnju demokraciji, temeljnim pravima i vladavini prava diljem Europe, pri čemu potkopava povjerenje građana u demokratske institucije u EU-u i državama članicama;

| 24. | zgrožen je činjenicom da su najmanje dvije zemlje izvan EU-a mogle počiniti korupciju na visokoj razini i vršiti neprimjeren utjecaj na zastupnike u Europskom parlamentu, što je dovelo do kaznenih istraga belgijskih vlasti u prosincu 2022.; naglašava da takva postupanja ugrožavaju načelo demokratske zastupljenosti građana u donošenju odluka u EU-u i narušavaju povjerenje građana u institucije EU-a; u tom pogledu zahtijeva od Komisije da što prije predstavi nacrt međuinstitucijskog sporazuma o uspostavi etičkog tijela EU-a koje će imati potrebnu neovisnost i pravo na provođenje vlastitih istraga, kao što je Parlament zahtijevao od rujna 2021., kako bi se prevladale slabosti postojećeg sustava; |
| --- | --- |

24.

zgrožen je činjenicom da su najmanje dvije zemlje izvan EU-a mogle počiniti korupciju na visokoj razini i vršiti neprimjeren utjecaj na zastupnike u Europskom parlamentu, što je dovelo do kaznenih istraga belgijskih vlasti u prosincu 2022.; naglašava da takva postupanja ugrožavaju načelo demokratske zastupljenosti građana u donošenju odluka u EU-u i narušavaju povjerenje građana u institucije EU-a; u tom pogledu zahtijeva od Komisije da što prije predstavi nacrt međuinstitucijskog sporazuma o uspostavi etičkog tijela EU-a koje će imati potrebnu neovisnost i pravo na provođenje vlastitih istraga, kao što je Parlament zahtijevao od rujna 2021., kako bi se prevladale slabosti postojećeg sustava;

| 25. | smatra da je potrebna revizija Pravilnika o osoblju, a posebno njegova članka 22.c, kako bi se uskladio s Direktivom (EU) 2019/1937 o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (16) (Direktiva o zviždačima); poziva Predsjedništvo da u međuvremenu hitno revidira interna pravila Parlamenta o provedbi članka 22. točke (c) Pravilnika o osoblju kako bi ih uskladilo sa zaštitnim mjerama predviđenima u Direktivi o zviždačima; |
| --- | --- |

25.

smatra da je potrebna revizija Pravilnika o osoblju, a posebno njegova članka 22.c, kako bi se uskladio s Direktivom (EU) 2019/1937 o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (16

| 26. | poziva Komisiju da izradi godišnje izvješće o korupciji, slično postojećem godišnjem izvješću o prijevarama, kako bi se pružila temeljita analiza pristupa, postupaka i alata kojima se države članice EU-a koriste u borbi protiv korupcije te kako bi se pomoglo procijeniti koja su područja u najvećoj opasnosti, čime bi se omogućila provedba ciljanijih mjera na razini EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisiju da izradi godišnje izvješće o korupciji, slično postojećem godišnjem izvješću o prijevarama, kako bi se pružila temeljita analiza pristupa, postupaka i alata kojima se države članice EU-a koriste u borbi protiv korupcije te kako bi se pomoglo procijeniti koja su područja u najvećoj opasnosti, čime bi se omogućila provedba ciljanijih mjera na razini EU-a i na nacionalnoj razini;

| 27. | naglašava ulogu EPPO-a, Agencije EU-a za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Europola i OLAF-a u borbi protiv korupcije; poziva na daljnje jačanje kapaciteta i suradnje EPPO-a i OLAF-a; poziva na donošenje zajedničkih pravila za borbu protiv korupcije koja će se primjenjivati na zastupnike u EP-u i osoblje tijela EU-a; |
| --- | --- |

27.

naglašava ulogu EPPO-a, Agencije EU-a za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust), Europola i OLAF-a u borbi protiv korupcije; poziva na daljnje jačanje kapaciteta i suradnje EPPO-a i OLAF-a; poziva na donošenje zajedničkih pravila za borbu protiv korupcije koja će se primjenjivati na zastupnike u EP-u i osoblje tijela EU-a;

| 28. | ističe da bi radi učinkovite borbe protiv korupcije i zaštite financijskih interesa Unije Komisija i druge institucije i tijela EU-a trebali usvojiti dosljedan pristup transparentnosti, nespojivosti, nezakonitom lobiranju, situacijama „rotirajućih vrata” i sukobima interesa, uz jačanje mehanizama unutarnje kontrole; poziva institucije EU-a da hitno donesu mjere za uvođenje prakse minimalnog „razdoblja mirovanja” za visoke dužnosnike EU-a i bivše zastupnike u EP-u kako bi se izbjegao fenomen „rotirajućih vrata”; |
| --- | --- |

28.

ističe da bi radi učinkovite borbe protiv korupcije i zaštite financijskih interesa Unije Komisija i druge institucije i tijela EU-a trebali usvojiti dosljedan pristup transparentnosti, nespojivosti, nezakonitom lobiranju, situacijama „rotirajućih vrata” i sukobima interesa, uz jačanje mehanizama unutarnje kontrole; poziva institucije EU-a da hitno donesu mjere za uvođenje prakse minimalnog „razdoblja mirovanja” za visoke dužnosnike EU-a i bivše zastupnike u EP-u kako bi se izbjegao fenomen „rotirajućih vrata”;

| 29. | podsjeća da slabljenje neovisnosti institucija odgovornih za praćenje i kontrolu financija u određenim državama članicama ozbiljno šteti financijskim interesima Unije te predstavlja prijetnju vladavini prava; |
| --- | --- |

29.

podsjeća da slabljenje neovisnosti institucija odgovornih za praćenje i kontrolu financija u određenim državama članicama ozbiljno šteti financijskim interesima Unije te predstavlja prijetnju vladavini prava;

| 30. | smatra da poboljšana i dosljedna razina zaštite novinara i zviždača diljem Unije pomaže u otkrivanju korupcije i suzbijanju širenja supkulture nekažnjavanja, šutnje i zavjere te da bi u tom smislu trebalo uložiti više napora; naglašava važnu ulogu medija i istraživačkih novinara u borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

30.

smatra da poboljšana i dosljedna razina zaštite novinara i zviždača diljem Unije pomaže u otkrivanju korupcije i suzbijanju širenja supkulture nekažnjavanja, šutnje i zavjere te da bi u tom smislu trebalo uložiti više napora; naglašava važnu ulogu medija i istraživačkih novinara u borbi protiv korupcije;

| 31. | smatra da offshore poduzeća i organizacije koje u svoje vlasničke strukture uključuju offshore poduzeća i organizacije ne bi smjeli imati pravo na sredstva EU-a; |
| --- | --- |

31.

smatra da offshore poduzeća i organizacije koje u svoje vlasničke strukture uključuju offshore poduzeća i organizacije ne bi smjeli imati pravo na sredstva EU-a;

Prihodi

Prihodi

| 32. | primjećuje da je, kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima i u usporedbi s petogodišnjim prosjekom, broj nepravilnosti 2021. ostao stabilan, dok su se obuhvaćeni iznosi povećali za 32 % za nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i za 13 % za nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom; |
| --- | --- |

32.

primjećuje da je, kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima i u usporedbi s petogodišnjim prosjekom, broj nepravilnosti 2021. ostao stabilan, dok su se obuhvaćeni iznosi povećali za 32 % za nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i za 13 % za nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom;

| 33. | napominje da su inspekcije koje provode službe za borbu protiv prijevara i naknadne kontrole bile najuspješniji alati za otkrivanje nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i onih koje se ne smatraju prijevarom te da su najčešće metode uključivale umanjenje vrijednosti, netočno podrijetlo, pogrešno opisivanje robe i krijumčarenje; |
| --- | --- |

33.

napominje da su inspekcije koje provode službe za borbu protiv prijevara i naknadne kontrole bile najuspješniji alati za otkrivanje nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i onih koje se ne smatraju prijevarom te da su najčešće metode uključivale umanjenje vrijednosti, netočno podrijetlo, pogrešno opisivanje robe i krijumčarenje;

| 34. | napominje da je Kina i dalje zemlja podrijetla većine robe povezane s nepravilnostima; naglašava da niz slučajeva koji su bili predmet istrage, a koji su se odnosili na proizvode poslane iz Kine, ukazuje na izazove koje predstavlja kineska inicijativa „Jedan pojas, jedan put”; izražava zabrinutost zbog ponavljanja slučajeva apsorpcije i izbjegavanja mjera trgovinske zaštite te zbog poteškoća u njihovu otkrivanju; poziva Komisiju da donese protumjere i da ih intenzivno primjenjuje kako bi se suzbila nepoštena trgovina; |
| --- | --- |

34.

napominje da je Kina i dalje zemlja podrijetla većine robe povezane s nepravilnostima; naglašava da niz slučajeva koji su bili predmet istrage, a koji su se odnosili na proizvode poslane iz Kine, ukazuje na izazove koje predstavlja kineska inicijativa „Jedan pojas, jedan put”; izražava zabrinutost zbog ponavljanja slučajeva apsorpcije i izbjegavanja mjera trgovinske zaštite te zbog poteškoća u njihovu otkrivanju; poziva Komisiju da donese protumjere i da ih intenzivno primjenjuje kako bi se suzbila nepoštena trgovina;

| 35. | poziva EU i države članice da udruže snage u borbi protiv prijevara unutar Zajednice s nepostojećim trgovcem povezanih s PDV-om, što prema Europolu godišnje košta 50 milijardi EUR poreznih gubitaka ili do 27 % godišnjeg proračuna EU-a; smatra da bi se tom mjerom znatno povećala sredstava dostupna za politike EU-a i smanjili godišnji doprinosi država članica proračunu EU-a; |
| --- | --- |

35.

poziva EU i države članice da udruže snage u borbi protiv prijevara unutar Zajednice s nepostojećim trgovcem povezanih s PDV-om, što prema Europolu godišnje košta 50 milijardi EUR poreznih gubitaka ili do 27 % godišnjeg proračuna EU-a; smatra da bi se tom mjerom znatno povećala sredstava dostupna za politike EU-a i smanjili godišnji doprinosi država članica proračunu EU-a;

| 36. | naglašava da je jaz PDV-a posljedica nekoliko faktora, koji u svakoj državi članici mogu biti različiti, kao što su nedostatak resursa, ograničena digitalna učinkovitost u poreznim upravama ili rupe u zakonodavstvu koje utječu na učinkovitost kontrolnih mjera za suzbijanje utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; ponavlja svoj poziv državama članicama da ojačaju administrativnu suradnju na temelju modela suradnje između članica Eurofisca, kao i multilateralni sustav upozoravanja za borbu protiv prijevara povezanih s PDV-om u cilju brzog otkrivanja kružnih prijevara; |
| --- | --- |

36.

naglašava da je jaz PDV-a posljedica nekoliko faktora, koji u svakoj državi članici mogu biti različiti, kao što su nedostatak resursa, ograničena digitalna učinkovitost u poreznim upravama ili rupe u zakonodavstvu koje utječu na učinkovitost kontrolnih mjera za suzbijanje utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza; ponavlja svoj poziv državama članicama da ojačaju administrativnu suradnju na temelju modela suradnje između članica Eurofisca, kao i multilateralni sustav upozoravanja za borbu protiv prijevara povezanih s PDV-om u cilju brzog otkrivanja kružnih prijevara;

| 37. | ističe da EPPO ima ovlasti istraživati teška kaznena djela protiv zajedničkog sustava PDV-a ako su povezana s državnim područjem dviju ili više država članica i uključuju ukupan gubitak od najmanje 10 milijuna EUR te da, djelujući kao jedinstven transnacionalni ured kaznenog progona, donosi dosad nezabilježenu učinkovitost u borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om; posebno napominje da je EPPO 2021. istražio 91 takav slučaj s procijenjenim gubicima od 2,5 milijardi EUR; pozdravlja drugo izvješće Komisije, objavljeno 16. rujna 2022., o provedbi Direktive PIF (COM(2022)0466), koje je usmjereno i na primjerenost praga PDV-a od 10 milijuna EUR; |
| --- | --- |

37.

ističe da EPPO ima ovlasti istraživati teška kaznena djela protiv zajedničkog sustava PDV-a ako su povezana s državnim područjem dviju ili više država članica i uključuju ukupan gubitak od najmanje 10 milijuna EUR te da, djelujući kao jedinstven transnacionalni ured kaznenog progona, donosi dosad nezabilježenu učinkovitost u borbi protiv prijevara u vezi s PDV-om; posebno napominje da je EPPO 2021. istražio 91 takav slučaj s procijenjenim gubicima od 2,5 milijardi EUR; pozdravlja drugo izvješće Komisije, objavljeno 16. rujna 2022., o provedbi Direktive PIF (COM(2022)0466), koje je usmjereno i na primjerenost praga PDV-a od 10 milijuna EUR;

Rashodi

Rashodi

| 38. | napominje da je, prema izvješću PIF za 2021., razina kontrola i revizija rashoda i dalje visoka, unatoč fleksibilnosti uvedenoj za suočavanje s krizom uzrokovanom pandemijom bolesti COVID-19, te da su mjere uvedene za ublažavanje rizika koji proizlaze iz ograničenja revizija i kontrola povezanih s pandemijom bile snažne i djelotvorne; |
| --- | --- |

38.

napominje da je, prema izvješću PIF za 2021., razina kontrola i revizija rashoda i dalje visoka, unatoč fleksibilnosti uvedenoj za suočavanje s krizom uzrokovanom pandemijom bolesti COVID-19, te da su mjere uvedene za ublažavanje rizika koji proizlaze iz ograničenja revizija i kontrola povezanih s pandemijom bile snažne i djelotvorne;

| 39. | traži od Komisije da objavi izvješća i zaključke revizije prije kraja razdoblja provedbe, što može trajati nekoliko godina; smatra da javnost ima pravo biti upoznata s mjerama koje države članice moraju poduzeti kako bi zaštitile proračun EU-a; |
| --- | --- |

39.

traži od Komisije da objavi izvješća i zaključke revizije prije kraja razdoblja provedbe, što može trajati nekoliko godina; smatra da javnost ima pravo biti upoznata s mjerama koje države članice moraju poduzeti kako bi zaštitile proračun EU-a;

| 40. | primjećuje da je za poljoprivredu analizom u izvješću PIF za 2021. potvrđena vrlo mala učestalost prijavljenih prijevara u odnosu na isplate za izravna plaćanja, pri čemu je najviša razina zabilježena za tržišne mjere u sektoru voća i povrća te se odnosi na potporu poljoprivrednim proizvodima; međutim, prima na znanje da se nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u području ruralnog razvoja povezane s programskim razdobljem 2014. – 2020. postupno povećavaju; |
| --- | --- |

40.

primjećuje da je za poljoprivredu analizom u izvješću PIF za 2021. potvrđena vrlo mala učestalost prijavljenih prijevara u odnosu na isplate za izravna plaćanja, pri čemu je najviša razina zabilježena za tržišne mjere u sektoru voća i povrća te se odnosi na potporu poljoprivrednim proizvodima; međutim, prima na znanje da se nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u području ruralnog razvoja povezane s programskim razdobljem 2014. – 2020. postupno povećavaju;

| 41. | naglašava potrebu za strogom primjenom novog mehanizma socijalne uvjetovanosti u okviru najnovije reforme zajedničke poljoprivredne politike, koji subvencije povezuje sa standardima rada i zapošljavanja; podsjeća na iznimnu važnost tog novog mehanizma za zaštitu financijskih interesa EU-a te u tom smislu traži uvođenje odgovarajućih mjera i na razini država članica i na razini Komisije; |
| --- | --- |

41.

naglašava potrebu za strogom primjenom novog mehanizma socijalne uvjetovanosti u okviru najnovije reforme zajedničke poljoprivredne politike, koji subvencije povezuje sa standardima rada i zapošljavanja; podsjeća na iznimnu važnost tog novog mehanizma za zaštitu financijskih interesa EU-a te u tom smislu traži uvođenje odgovarajućih mjera i na razini država članica i na razini Komisije;

| 42. | napominje da je za europske strukturne i investicijske fondove (ESIF) kojima se provodi kohezijska politika broj prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom za programsko razdoblje 2014. – 2020. ostao u skladu s prijavljenim brojem za programsko razdoblje 2007. – 2013., dok se broj nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom smanjio; sa zabrinutošću primjećuje da su se 2021. financijski iznosi povezani s nepravilnostima koje se smatraju prijevarom u kohezijskoj politici u usporedbi s petogodišnjim prosjekom za razdoblje 2017. – 2021. povećali za 186 %; |
| --- | --- |

42.

napominje da je za europske strukturne i investicijske fondove (ESIF) kojima se provodi kohezijska politika broj prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom za programsko razdoblje 2014. – 2020. ostao u skladu s prijavljenim brojem za programsko razdoblje 2007. – 2013., dok se broj nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom smanjio; sa zabrinutošću primjećuje da su se 2021. financijski iznosi povezani s nepravilnostima koje se smatraju prijevarom u kohezijskoj politici u usporedbi s petogodišnjim prosjekom za razdoblje 2017. – 2021. povećali za 186 %;

| 43. | sa zabrinutošću primjećuje da je u slučaju ESIF-a većina nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u vezi s etikom i integritetom povezana sa sukobom interesa i naglašava koliko je važno da Komisija apelira na sve države članice da se pobrinu za to da imaju stroga pravila protiv sukoba interesa; |
| --- | --- |

43.

sa zabrinutošću primjećuje da je u slučaju ESIF-a većina nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u vezi s etikom i integritetom povezana sa sukobom interesa i naglašava koliko je važno da Komisija apelira na sve države članice da se pobrinu za to da imaju stroga pravila protiv sukoba interesa;

| 44. | poziva Komisiju da hitno osigura provedbu članka 61. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (17) (Financijska uredba) o sukobu interesa, kojim se svim osobama ili nacionalnima tijelima uključenima u izvršenje proračuna zabranjuje da poduzimaju mjere koje bi mogle dovesti do sukoba njihovih interesa s interesima Unije; smatra potrebnim da Komisija ocijeni praktične posljedice odredbi iz članka 61. i razmotri moguće daljnje korake; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisiju da hitno osigura provedbu članka 61. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 (17

| 45. | primjećuje da su, kad je riječ o ESIF-u, kršenja pravila o javnoj nabavi bila najčešće prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, ali da su prijevare otkrivene u samo 4 % tih slučajeva; smatra da bi se većom transparentnošću u javnoj nabavi osiguralo bolje upravljanje resursima; smatra da bi smanjenje broja pojedinačnih ponuda njihovim isticanjem kroz ex-post kontrole, poticanje uvođenja elektroničkih sustava javne nabave i osposobljavanje u području javne nabave za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, pomoglo u poticanju sudjelovanja i olakšavanju javnog nadzora i kontrole, povećalo tržišno natjecanje u ugovorima o javnoj nabavi i omogućilo učinkovitije korištenje sredstava EU-a u javnoj nabavi te istodobno smanjilo rizik od prijevara i nepravilnosti; |
| --- | --- |

45.

primjećuje da su, kad je riječ o ESIF-u, kršenja pravila o javnoj nabavi bila najčešće prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, ali da su prijevare otkrivene u samo 4 % tih slučajeva; smatra da bi se većom transparentnošću u javnoj nabavi osiguralo bolje upravljanje resursima; smatra da bi smanjenje broja pojedinačnih ponuda njihovim isticanjem kroz ex-post kontrole, poticanje uvođenja elektroničkih sustava javne nabave i osposobljavanje u području javne nabave za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, pomoglo u poticanju sudjelovanja i olakšavanju javnog nadzora i kontrole, povećalo tržišno natjecanje u ugovorima o javnoj nabavi i omogućilo učinkovitije korištenje sredstava EU-a u javnoj nabavi te istodobno smanjilo rizik od prijevara i nepravilnosti;

| 46. | primjećuje da se analizom nepravilnosti ističu rizici povezani sa zelenom tranzicijom za ulaganja u energetsku učinkovitost, opskrbu pitkom vodom, gospodarenje otpadom, obnovljivu energiju (posebno solarna energija) i sprečavanje rizika; napominje da se rizici povezani s digitalnom tranzicijom odnose na usluge i aplikacije za mala i srednja poduzeća (MSP-ove), u smislu broja nepravilnosti, te na usluge i aplikacije za e-upravu, u smislu financijskih iznosa; |
| --- | --- |

46.

primjećuje da se analizom nepravilnosti ističu rizici povezani sa zelenom tranzicijom za ulaganja u energetsku učinkovitost, opskrbu pitkom vodom, gospodarenje otpadom, obnovljivu energiju (posebno solarna energija) i sprečavanje rizika; napominje da se rizici povezani s digitalnom tranzicijom odnose na usluge i aplikacije za mala i srednja poduzeća (MSP-ove), u smislu broja nepravilnosti, te na usluge i aplikacije za e-upravu, u smislu financijskih iznosa;

| 47. | poziva sve države članice da održe visoku razinu provjera i praćenja hitnih rashoda te da, u slučaju ex post kontrola koje se provode za hitne postupke, hitne postupke nabave ocjenjuju na pojedinačnoj osnovi; poziva države članice da konačno dovrše prelazak na postupke e-nabave; |
| --- | --- |

47.

poziva sve države članice da održe visoku razinu provjera i praćenja hitnih rashoda te da, u slučaju ex post kontrola koje se provode za hitne postupke, hitne postupke nabave ocjenjuju na pojedinačnoj osnovi; poziva države članice da konačno dovrše prelazak na postupke e-nabave;

| 48. | primjećuje da se, u slučaju izravnog upravljanja, broj otkrivenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom smanjio od 2016. i da je unatoč neznatnom povećanju 2021. ostao stabilan tijekom prethodne četiri godine, dok su se nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom nastavile smanjivati, pri čemu je 2021. godina s najnižim brojem slučajeva i zahvaćenim iznosima; sa zadovoljstvom primjećuje da je oporavak i dalje na pozitivnoj razini; |
| --- | --- |

48.

primjećuje da se, u slučaju izravnog upravljanja, broj otkrivenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom smanjio od 2016. i da je unatoč neznatnom povećanju 2021. ostao stabilan tijekom prethodne četiri godine, dok su se nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom nastavile smanjivati, pri čemu je 2021. godina s najnižim brojem slučajeva i zahvaćenim iznosima; sa zadovoljstvom primjećuje da je oporavak i dalje na pozitivnoj razini;

| 49. | podsjeća da transparentnost ima ključnu ulogu u upravljanju javnim sredstvima, i kao odvraćajući faktor, ali i u povećanju povjerenja građana; poziva Komisiju i države članice da povećaju svoje napore kako bi se ojačala transparentnost u korištenju sredstava, među ostalim u pogledu informacija o krajnjim korisnicima; |
| --- | --- |

49.

podsjeća da transparentnost ima ključnu ulogu u upravljanju javnim sredstvima, i kao odvraćajući faktor, ali i u povećanju povjerenja građana; poziva Komisiju i države članice da povećaju svoje napore kako bi se ojačala transparentnost u korištenju sredstava, među ostalim u pogledu informacija o krajnjim korisnicima;

| 50. | ističe da analiza rizika i dalje daje neznatan doprinos otkrivanju prijevara; prima na znanje značajnu i sve veću ulogu informacija civilnog društva (uključujući informacije objavljene u medijima) u tom području; naglašava važnost zaštite tih vrijednih izvora informacija, koji se često suočavaju s prijetnjama, pa čak i riskiraju svoje živote; poziva Komisiju da što prije predloži zakone protiv strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja, koje se često koriste za ušutkavanje osoba koje prijavljuju prijevare i nepravilnosti, kao što je Parlament prethodno zatražio u svojoj Rezoluciji od 11. studenoga 2021. o jačanju demokracije te slobode i pluralizma medija u EU-u: neprikladna upotreba mjera građanskog i kaznenog prava za ušutkavanje novinara, nevladinih organizacija i civilnog društva (18); |
| --- | --- |

50.

ističe da analiza rizika i dalje daje neznatan doprinos otkrivanju prijevara; prima na znanje značajnu i sve veću ulogu informacija civilnog društva (uključujući informacije objavljene u medijima) u tom području; naglašava važnost zaštite tih vrijednih izvora informacija, koji se često suočavaju s prijetnjama, pa čak i riskiraju svoje živote; poziva Komisiju da što prije predloži zakone protiv strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja, koje se često koriste za ušutkavanje osoba koje prijavljuju prijevare i nepravilnosti, kao što je Parlament prethodno zatražio u svojoj Rezoluciji od 11. studenoga 2021. o jačanju demokracije te slobode i pluralizma medija u EU-u: neprikladna upotreba mjera građanskog i kaznenog prava za ušutkavanje novinara, nevladinih organizacija i civilnog društva (18

| 51. | smatra da paktovi o integritetu omogućuju veću transparentnost, odgovornost i dobro upravljanje poticanjem praćenja u javnim ugovorima uz potporu civilnog društva; poziva Komisiju da potiče upotrebu tog alata i da ga promiče u programima za razdoblje 2021. – 2027. koji se trenutačno izrađuju i ocjenjuju, na način da pruža potporu i smjernice državama članicama kako bi ih one mogle postupno uključiti u te programe; |
| --- | --- |

51.

smatra da paktovi o integritetu omogućuju veću transparentnost, odgovornost i dobro upravljanje poticanjem praćenja u javnim ugovorima uz potporu civilnog društva; poziva Komisiju da potiče upotrebu tog alata i da ga promiče u programima za razdoblje 2021. – 2027. koji se trenutačno izrađuju i ocjenjuju, na način da pruža potporu i smjernice državama članicama kako bi ih one mogle postupno uključiti u te programe;

| 52. | prima na znanje da je unatoč prijavljenim podacima udio slučajeva u kojima postoji sumnja na prijevaru, a koji nisu doveli do osuđujuće presude, i dalje visok, dok je udio slučajeva u kojima je utvrđena prijevara nizak, što upućuje na potrebu za većim ulaganjem u istragu i kazneni progon takvih slučajeva; prima na znanje da se 2021. prosječna stopa podizanja optužnica na temelju preporuka OLAF-a državama članicama u razdoblju od 2017. do 2021. smanjila na samo 35 %; traži od OLAF-a i Komisije da sustavno poduzimaju daljnje mjere u suradnji s državama članicama kako bi se utvrdili razlozi zbog kojih dane preporuke nisu dovele do pokretanja sudskih postupaka; |
| --- | --- |

52.

prima na znanje da je unatoč prijavljenim podacima udio slučajeva u kojima postoji sumnja na prijevaru, a koji nisu doveli do osuđujuće presude, i dalje visok, dok je udio slučajeva u kojima je utvrđena prijevara nizak, što upućuje na potrebu za većim ulaganjem u istragu i kazneni progon takvih slučajeva; prima na znanje da se 2021. prosječna stopa podizanja optužnica na temelju preporuka OLAF-a državama članicama u razdoblju od 2017. do 2021. smanjila na samo 35 %; traži od OLAF-a i Komisije da sustavno poduzimaju daljnje mjere u suradnji s državama članicama kako bi se utvrdili razlozi zbog kojih dane preporuke nisu dovele do pokretanja sudskih postupaka;

| 53. | naglašava potrebu za rješavanjem problema nedostatka informacija o vlasnicima i vlasničkoj strukturi poduzeća ili skupina poduzeća kako bi trenutačna raspodjela sredstava postala transparentnija i kako bi se znatno poboljšala učinkovitost otkrivanja nepravilnosti; |
| --- | --- |

53.

naglašava potrebu za rješavanjem problema nedostatka informacija o vlasnicima i vlasničkoj strukturi poduzeća ili skupina poduzeća kako bi trenutačna raspodjela sredstava postala transparentnija i kako bi se znatno poboljšala učinkovitost otkrivanja nepravilnosti;

| 54. | traži od država članica da prikupe podatke o krajnjim primateljima sredstava i da ti podaci budu dostupni na zahtjev; |
| --- | --- |

54.

traži od država članica da prikupe podatke o krajnjim primateljima sredstava i da ti podaci budu dostupni na zahtjev;

Informatička potpora

Informatička potpora

| 55. | pozdravlja prijedloge Komisije o obveznoj upotrebi jedinstvenog integriranog informatičkog sustava za rudarenje podataka i utvrđivanje razine rizika, o povećanom području primjene i učinkovitosti sustava ranog otkrivanja i isključenja (EDES) te o poboljšanoj upotrebi digitalizacije i tehnologije kako bi se povećala učinkovitost i kvaliteta kontrola i revizija; smatra da bi se tim mjerama povećao odgovor na povećane rizike od ozbiljnih nepravilnosti koje nastaju nakon hitne isporuke financijskih sredstava pod pritiskom u hitnim situacijama; |
| --- | --- |

55.

pozdravlja prijedloge Komisije o obveznoj upotrebi jedinstvenog integriranog informatičkog sustava za rudarenje podataka i utvrđivanje razine rizika, o povećanom području primjene i učinkovitosti sustava ranog otkrivanja i isključenja (EDES) te o poboljšanoj upotrebi digitalizacije i tehnologije kako bi se povećala učinkovitost i kvaliteta kontrola i revizija; smatra da bi se tim mjerama povećao odgovor na povećane rizike od ozbiljnih nepravilnosti koje nastaju nakon hitne isporuke financijskih sredstava pod pritiskom u hitnim situacijama;

| 56. | naglašava da EDES, kao EU-ova crna lista, ima velik potencijal za ukazivanje na osobe i tvrtke koji zloupotrebljavaju sredstva EU-a; pozdravlja prijedlog Komisije (19) o izmjeni Financijske uredbe kako bi se omogućilo jačanje upotrebe EDES-a ne samo u okviru izravnog upravljanja, već i u okviru neizravnog i podijeljenog upravljanja; |
| --- | --- |

56.

naglašava da EDES, kao EU-ova crna lista, ima velik potencijal za ukazivanje na osobe i tvrtke koji zloupotrebljavaju sredstva EU-a; pozdravlja prijedlog Komisije (19

| 57. | ističe da jedinstveni integrirani informatički sustav treba što prije postati obvezan, bez čekanja sljedećeg VFO-a, kao što je navedeno i u Mišljenju Europskog revizorskog suda 06/2022 od 27. listopada 2022. (20); |
| --- | --- |

57.

ističe da jedinstveni integrirani informatički sustav treba što prije postati obvezan, bez čekanja sljedećeg VFO-a, kao što je navedeno i u Mišljenju Europskog revizorskog suda 06/2022 od 27. listopada 2022. (20

| 58. | pozdravlja kontinuiranu potporu Komisije državama članicama putem Programa potpore strukturnim reformama i Instrumenta za tehničku potporu; izražava potporu financiranju projekta CORE, čiji je cilj razviti postupak za izračun rizika od korupcije u javnoj nabavi tijekom pandemije i poboljšati rano otkrivanje rizika od korupcije; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja kontinuiranu potporu Komisije državama članicama putem Programa potpore strukturnim reformama i Instrumenta za tehničku potporu; izražava potporu financiranju projekta CORE, čiji je cilj razviti postupak za izračun rizika od korupcije u javnoj nabavi tijekom pandemije i poboljšati rano otkrivanje rizika od korupcije;

| 59. | pozdravlja odluku Savjetodavnog odbora za koordinaciju sprečavanja prijevara (COCOLAF) o osnivanju stručne skupine posvećene upotrebi informatičkih alata za zaštitu sredstava Mehanizma za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja odluku Savjetodavnog odbora za koordinaciju sprečavanja prijevara (COCOLAF) o osnivanju stručne skupine posvećene upotrebi informatičkih alata za zaštitu sredstava Mehanizma za oporavak i otpornost;

| 60. | poziva Komisiju da istraži mogućnost primjene umjetne inteligencije za zaštitu financijskih interesa EU-a; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisiju da istraži mogućnost primjene umjetne inteligencije za zaštitu financijskih interesa EU-a;

Struktura EU-a za borbu protiv prijevara: unutarnje komponente (OLAF, EPPO, Europol, Eurojust, Komisija, Revizorski sud i EIB)

Struktura EU-a za borbu protiv prijevara: unutarnje komponente (OLAF, EPPO, Europol, Eurojust, Komisija, Revizorski sud i EIB)

| 61. | naglašava da je struktura EU-a za borbu protiv prijevara složena institucionalna struktura osmišljena za otkrivanje, sprečavanje i borbu protiv prijevara i drugih oblika neprimjerenog postupanja koji utječu na financijske interese EU-a i koja se temelji na višeslojnoj mreži suradnje: prvi sloj temelji se na horizontalnoj suradnji među institucijama, tijelima, uredima i agencijama EU-a, dok se drugi slojevi temelje na vertikalnim odnosima između EU-a i nacionalnih tijela te između tijela EU-a i međunarodnih organizacija; |
| --- | --- |

61.

naglašava da je struktura EU-a za borbu protiv prijevara složena institucionalna struktura osmišljena za otkrivanje, sprečavanje i borbu protiv prijevara i drugih oblika neprimjerenog postupanja koji utječu na financijske interese EU-a i koja se temelji na višeslojnoj mreži suradnje: prvi sloj temelji se na horizontalnoj suradnji među institucijama, tijelima, uredima i agencijama EU-a, dok se drugi slojevi temelje na vertikalnim odnosima između EU-a i nacionalnih tijela te između tijela EU-a i međunarodnih organizacija;

| 62. | ističe da tijela EU-a donose dodanu vrijednost za zaštitu financijskih interesa Unije i borbu protiv prijevara jer nadilaze ograničenja nacionalnih sustava, posebno za prekogranični kriminal, kako pokazuju operativni rezultati koje su postigli EPPO i OLAF; naglašava ulogu EPPO-a, Eurojusta, Europola i OLAF-a u borbi protiv korupcije; |
| --- | --- |

62.

ističe da tijela EU-a donose dodanu vrijednost za zaštitu financijskih interesa Unije i borbu protiv prijevara jer nadilaze ograničenja nacionalnih sustava, posebno za prekogranični kriminal, kako pokazuju operativni rezultati koje su postigli EPPO i OLAF; naglašava ulogu EPPO-a, Eurojusta, Europola i OLAF-a u borbi protiv korupcije;

| 63. | pozdravlja početak rada EPPO-a 1. lipnja 2021. kao završnu komponentu strukture EU-a za borbu protiv prijevara; primjećuje da je u prvoj polovici godine operativnog djelovanja EPPO zaprimio 2 832 izvješća i otvorio 576 istraga; napominje, kad je riječ o prihodima od kriminalnih aktivnosti, da je u 12 država članica sudionica provedena 81 mjera povrata i da je EPPO zatražio da se oduzme ukupno 154,3 milijuna EUR, od čega je 147 milijuna EUR odobreno; |
| --- | --- |

63.

pozdravlja početak rada EPPO-a 1. lipnja 2021. kao završnu komponentu strukture EU-a za borbu protiv prijevara; primjećuje da je u prvoj polovici godine operativnog djelovanja EPPO zaprimio 2 832 izvješća i otvorio 576 istraga; napominje, kad je riječ o prihodima od kriminalnih aktivnosti, da je u 12 država članica sudionica provedena 81 mjera povrata i da je EPPO zatražio da se oduzme ukupno 154,3 milijuna EUR, od čega je 147 milijuna EUR odobreno;

| 64. | pohvaljuje EPPO zbog toga što je stvorio novo ozračje povjerenja za građane te poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoju suradnju kako bi se omogućila potpuna provedba mandata EPPO-a; u tom pogledu podsjeća da je, s jedne strane, potrebno povećati stope otkrivanja u državama članicama i da suradnja OLAF-a ima ključnu ulogu u strukturama EU-a za borbu protiv prijevara; podsjeća i na različite kritične nedostatke utvrđene u Uredbi o EPPO-u s kojima se potrebno što prije suočiti; poziva Komisiju da hitno poduzme mjere u pogledu zahtjeva EPPO-a za izvršenje njegova proračuna kako bi on postao potpuno učinkovit i neovisan ured tužitelja; |
| --- | --- |

64.

pohvaljuje EPPO zbog toga što je stvorio novo ozračje povjerenja za građane te poziva Komisiju i države članice da pojačaju svoju suradnju kako bi se omogućila potpuna provedba mandata EPPO-a; u tom pogledu podsjeća da je, s jedne strane, potrebno povećati stope otkrivanja u državama članicama i da suradnja OLAF-a ima ključnu ulogu u strukturama EU-a za borbu protiv prijevara; podsjeća i na različite kritične nedostatke utvrđene u Uredbi o EPPO-u s kojima se potrebno što prije suočiti; poziva Komisiju da hitno poduzme mjere u pogledu zahtjeva EPPO-a za izvršenje njegova proračuna kako bi on postao potpuno učinkovit i neovisan ured tužitelja;

| 65. | prima na znanje primjedbe i razmatranja koje je iznio glavni europski tužitelj u pogledu potrebe za izmjenom Uredbe o EPPO-u; poziva Komisiju da sudjeluje u raspravi s EPPO-om kako bi se utvrdila poboljšanja koja su potrebna za povećanje njegove operativne učinkovitosti; podsjeća da je EPPO neovisno tijelo Unije i da ga ne bi trebalo izjednačiti s agencijom jer će to utjecati na njegovu neovisnost i učinkovitost; napominje da postoji nekoliko drugih odredbi Uredbe o EPPO-u koje utječu na rad EPPO-a i stoga na zaštitu financijskih interesa EU-a te poziva Komisiju da predloži rješenja za poboljšanje situacije i da izvijesti Parlament u skladu s člankom 119. stavkom 1. Uredbe o EPPO-u; |
| --- | --- |

65.

prima na znanje primjedbe i razmatranja koje je iznio glavni europski tužitelj u pogledu potrebe za izmjenom Uredbe o EPPO-u; poziva Komisiju da sudjeluje u raspravi s EPPO-om kako bi se utvrdila poboljšanja koja su potrebna za povećanje njegove operativne učinkovitosti; podsjeća da je EPPO neovisno tijelo Unije i da ga ne bi trebalo izjednačiti s agencijom jer će to utjecati na njegovu neovisnost i učinkovitost; napominje da postoji nekoliko drugih odredbi Uredbe o EPPO-u koje utječu na rad EPPO-a i stoga na zaštitu financijskih interesa EU-a te poziva Komisiju da predloži rješenja za poboljšanje situacije i da izvijesti Parlament u skladu s člankom 119. stavkom 1. Uredbe o EPPO-u;

| 66. | izražava duboko žaljenje zbog činjenice da pet država članica, odnosno Poljska, Mađarska, Švedska, Danska i Irska, i dalje odbijaju sudjelovati u EPPO-u; |
| --- | --- |

66.

izražava duboko žaljenje zbog činjenice da pet država članica, odnosno Poljska, Mađarska, Švedska, Danska i Irska, i dalje odbijaju sudjelovati u EPPO-u;

| 67. | žali zbog toga što sudjelovanje država članica u EPPO-u nije obvezno; ponavlja svoj poziv preostalim državama članicama da što prije pristupe EPPO-u; poziva Komisiju da pozitivnim mjerama potiče sudjelovanje u EPPO-u; |
| --- | --- |

67.

žali zbog toga što sudjelovanje država članica u EPPO-u nije obvezno; ponavlja svoj poziv preostalim državama članicama da što prije pristupe EPPO-u; poziva Komisiju da pozitivnim mjerama potiče sudjelovanje u EPPO-u;

| 68. | ističe činjenicu da se pravnim okvirima OLAF-a i EPPO-a jasno predviđa da ta dva ureda usko surađuju te da pritom poštuju svoje pojedinačne mandate, ovlasti i nadležnosti; u tom pogledu konstatira da je 2021. OLAF pokrenuo 26 komplementarnih istraga i proveo osam operacija potpore; primjećuje da je OLAF proslijedio 167 predmeta EPPO-u, uglavnom u vezi s podijeljenim upravljanjem (63) i izravnim rashodima (34) te u jednakom broju u vezi s unutarnjim i međunarodnim istragama (po 25 predmeta); cijeni činjenicu da je taj prijenos doveo do toga da je EPPO otvorio 85 kaznenih istraga i da se ti predmeti odnose na procijenjeni ukupni gubitak za proračun EU-a od 2,2 milijarde EUR; potiče i OLAF i EPPO da nastave jačati međusobnu suradnju; |
| --- | --- |

68.

ističe činjenicu da se pravnim okvirima OLAF-a i EPPO-a jasno predviđa da ta dva ureda usko surađuju te da pritom poštuju svoje pojedinačne mandate, ovlasti i nadležnosti; u tom pogledu konstatira da je 2021. OLAF pokrenuo 26 komplementarnih istraga i proveo osam operacija potpore; primjećuje da je OLAF proslijedio 167 predmeta EPPO-u, uglavnom u vezi s podijeljenim upravljanjem (63) i izravnim rashodima (34) te u jednakom broju u vezi s unutarnjim i međunarodnim istragama (po 25 predmeta); cijeni činjenicu da je taj prijenos doveo do toga da je EPPO otvorio 85 kaznenih istraga i da se ti predmeti odnose na procijenjeni ukupni gubitak za proračun EU-a od 2,2 milijarde EUR; potiče i OLAF i EPPO da nastave jačati međusobnu suradnju;

| 69. | napominje da OLAF aktivno surađuje s Europskim revizorskim sudom, Eurojustom i Europolom; pozdravlja zajedničke napore OLAF-a i Europola u procjeni prijetnji i slabih točaka Mehanizma za oporavak i otpornost te njihovu suradnju s drugim službama Komisije zaduženima za nadzor nad Mehanizmom za oporavak i otpornost (Glavna uprava za gospodarske i financijske poslove i Glavno tajništvo Komisije); pozdravlja zajedničko izvješće OLAF-a i Europola naslovljeno „Assessing the threats to the NextGenerationEU (NGEU) Fund”(Procjena prijetnji za fond Next Generation EU); |
| --- | --- |

69.

napominje da OLAF aktivno surađuje s Europskim revizorskim sudom, Eurojustom i Europolom; pozdravlja zajedničke napore OLAF-a i Europola u procjeni prijetnji i slabih točaka Mehanizma za oporavak i otpornost te njihovu suradnju s drugim službama Komisije zaduženima za nadzor nad Mehanizmom za oporavak i otpornost (Glavna uprava za gospodarske i financijske poslove i Glavno tajništvo Komisije); pozdravlja zajedničko izvješće OLAF-a i Europola naslovljeno „Assessing the threats to the NextGenerationEU (NGEU) Fund”(Procjena prijetnji za fond Next Generation EU);

| 70. | cijeni radni dogovor Europola i EPPO-a koji je stupio na snagu 19. siječnja 2021.; napominje da su 3. rujna 2021. potpisani i radni dogovori za okvir za suradnju između EPPO-a i Revizorskog suda; |
| --- | --- |

70.

cijeni radni dogovor Europola i EPPO-a koji je stupio na snagu 19. siječnja 2021.; napominje da su 3. rujna 2021. potpisani i radni dogovori za okvir za suradnju između EPPO-a i Revizorskog suda;

| 71. | svjestan je da su EPPO i Grupa Europske investicijske banke (EIB) također potpisali radne dogovore kako bi zajamčili da EIB može neometano prenositi informacije koje su u nadležnosti EPPO-a prije nego što Glavni inspektorat EIB-a poduzme bilo kakve mjere; |
| --- | --- |

71.

svjestan je da su EPPO i Grupa Europske investicijske banke (EIB) također potpisali radne dogovore kako bi zajamčili da EIB može neometano prenositi informacije koje su u nadležnosti EPPO-a prije nego što Glavni inspektorat EIB-a poduzme bilo kakve mjere;

| 72. | poziva na bližu suradnju s Eurojustom; pozdravlja razmjenu stručnog znanja i razmjene između sudionika na seminarima i drugim prezentacijama, ali smatra da bi se doprinos Eurojusta trebao ocijeniti i definirati u okviru strukture za borbu protiv prijevara, nadovezujući se na njegovu komplementarnost s EPPO-om i potvrđujući sinergije suradnje s OLAF-om; |
| --- | --- |

72.

poziva na bližu suradnju s Eurojustom; pozdravlja razmjenu stručnog znanja i razmjene između sudionika na seminarima i drugim prezentacijama, ali smatra da bi se doprinos Eurojusta trebao ocijeniti i definirati u okviru strukture za borbu protiv prijevara, nadovezujući se na njegovu komplementarnost s EPPO-om i potvrđujući sinergije suradnje s OLAF-om;

| 73. | pozdravlja pokretanje operacije Sentinel i Foruma za izvršavanje zakonodavstva Next Generation EU, zajedničke inicijative koju zajednički vode Europol i Italija, koja okuplja Europol, EPPO, OLAF, Eurojust, Agenciju EU-a za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva i države članice, pružajući forum za razmjenu obavještajnih podataka i koordinaciju operacija za borbu protiv infiltracije organiziranog kriminala u legalno gospodarstvo i za zaštitu paketa poticaja instrumenta Next Generation EU, s posebnim naglaskom na korupciju, utaju poreza, pronevjeru i pranje novca; smatra da su razmjena najboljih praksi te razvoj zajedničkih i koordiniranih strategija ključni kako bi se učinkovito odgovorilo na prijetnju koju predstavlja organizirani kriminal; |
| --- | --- |

73.

pozdravlja pokretanje operacije Sentinel i Foruma za izvršavanje zakonodavstva Next Generation EU, zajedničke inicijative koju zajednički vode Europol i Italija, koja okuplja Europol, EPPO, OLAF, Eurojust, Agenciju EU-a za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva i države članice, pružajući forum za razmjenu obavještajnih podataka i koordinaciju operacija za borbu protiv infiltracije organiziranog kriminala u legalno gospodarstvo i za zaštitu paketa poticaja instrumenta Next Generation EU, s posebnim naglaskom na korupciju, utaju poreza, pronevjeru i pranje novca; smatra da su razmjena najboljih praksi te razvoj zajedničkih i koordiniranih strategija ključni kako bi se učinkovito odgovorilo na prijetnju koju predstavlja organizirani kriminal;

| 74. | podsjeća da OLAF nije uspostavljen samo za unutarnje istrage, već i za podršku državama članicama u vanjskim istragama; podsjeća da načelo supsidijarnosti sprečava OLAF da pokrene istrage u slučajevima kad su države članice u boljem položaju da to učine, ali to ne sprječava OLAF da provede analize ponavljajućih slučajeva, trendova i uzoraka ili da nastavi nadograđivati poboljšanu suradnju i uspješne aktivnosti proizašle iz njegove mogućnosti otkrivanja tih pojava; |
| --- | --- |

74.

podsjeća da OLAF nije uspostavljen samo za unutarnje istrage, već i za podršku državama članicama u vanjskim istragama; podsjeća da načelo supsidijarnosti sprečava OLAF da pokrene istrage u slučajevima kad su države članice u boljem položaju da to učine, ali to ne sprječava OLAF da provede analize ponavljajućih slučajeva, trendova i uzoraka ili da nastavi nadograđivati poboljšanu suradnju i uspješne aktivnosti proizašle iz njegove mogućnosti otkrivanja tih pojava;

| 75. | prima na znanje, kad je riječ o carinskim pitanjima, iznimno blisku operativnu koordinaciju između OLAF-a, Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo, Interpola i Svjetske carinske organizacije; žali zbog slabosti sustava upozoravanja država članica; |
| --- | --- |

75.

prima na znanje, kad je riječ o carinskim pitanjima, iznimno blisku operativnu koordinaciju između OLAF-a, Ureda Europske unije za intelektualno vlasništvo, Interpola i Svjetske carinske organizacije; žali zbog slabosti sustava upozoravanja država članica;

| 76. | svjestan je da su Komisija i EPPO 18. lipnja 2021. potpisali administrativne aranžmane za provedbu obveza uzajamnog obavješćivanja i savjetovanja iz članka 103. stavka 2. Uredbe o EPPO-u, u skladu s kojima EPPO može učinkovitije istraživati i kazneno progoniti djela koja utječu na proračun EU-a, a službe Komisije mogu osigurati odgovarajuće administrativno, financijsko i stegovno praćenje istraga EPPO-a, uključujući mjere predostrožnosti za zaštitu proračuna EU-a; |
| --- | --- |

76.

svjestan je da su Komisija i EPPO 18. lipnja 2021. potpisali administrativne aranžmane za provedbu obveza uzajamnog obavješćivanja i savjetovanja iz članka 103. stavka 2. Uredbe o EPPO-u, u skladu s kojima EPPO može učinkovitije istraživati i kazneno progoniti djela koja utječu na proračun EU-a, a službe Komisije mogu osigurati odgovarajuće administrativno, financijsko i stegovno praćenje istraga EPPO-a, uključujući mjere predostrožnosti za zaštitu proračuna EU-a;

| 77. | žali zbog činjenice da je 2021. godine EPPO od ukupnog proračuna od 44,9 milijuna EUR bio prisiljen vratiti 9,5 milijuna EUR (oko 20 %) u proračun EU-a nakon što je od proračunskog tijela zatražio i dobio dodatna sredstva za zapošljavanje statutarnog osoblja jer Komisija nije dala odobrenje za njihovo zapošljavanje; |
| --- | --- |

77.

žali zbog činjenice da je 2021. godine EPPO od ukupnog proračuna od 44,9 milijuna EUR bio prisiljen vratiti 9,5 milijuna EUR (oko 20 %) u proračun EU-a nakon što je od proračunskog tijela zatražio i dobio dodatna sredstva za zapošljavanje statutarnog osoblja jer Komisija nije dala odobrenje za njihovo zapošljavanje;

| 78. | smatra da bi i OLAF trebao pratiti svoje financijske preporuke kako bi ih usporedio s iznosima koje je Komisija vratila na kraju postupaka te time doprinijeti cjelokupnom praćenju povrata sredstava; |
| --- | --- |

78.

smatra da bi i OLAF trebao pratiti svoje financijske preporuke kako bi ih usporedio s iznosima koje je Komisija vratila na kraju postupaka te time doprinijeti cjelokupnom praćenju povrata sredstava;

| 79. | ponovno izražava zabrinutost u vezi s kontinuiranim nedostatkom osoblja u OLAF-u, EPPO-u, Europolu i Eurojustu kao i nedostatku njihovih financijskih i ljudskih resursa jer im je potreban adekvatan i predvidljiv proračun kako bi se mogli što bolje organizirati i izvršavati svoje dužnosti; naglašava da se njihovo radno opterećenje sad dodatno povećalo zbog usvajanja instrumenta NextGenerationEU i osiguravanja izvanrednih sredstava za potporu Ukrajini; ponavlja svoj poziv da se tim tijelima i agencijama EU-a osiguraju odgovarajući resursi te u tom pogledu podsjeća Komisiju i Vijeće da se svaki euro potrošen na istragu i mjere borbe protiv prijevara vraća u proračun EU-a; |
| --- | --- |

79.

ponovno izražava zabrinutost u vezi s kontinuiranim nedostatkom osoblja u OLAF-u, EPPO-u, Europolu i Eurojustu kao i nedostatku njihovih financijskih i ljudskih resursa jer im je potreban adekvatan i predvidljiv proračun kako bi se mogli što bolje organizirati i izvršavati svoje dužnosti; naglašava da se njihovo radno opterećenje sad dodatno povećalo zbog usvajanja instrumenta NextGenerationEU i osiguravanja izvanrednih sredstava za potporu Ukrajini; ponavlja svoj poziv da se tim tijelima i agencijama EU-a osiguraju odgovarajući resursi te u tom pogledu podsjeća Komisiju i Vijeće da se svaki euro potrošen na istragu i mjere borbe protiv prijevara vraća u proračun EU-a;

| 80. | traži od Komisije da poveća financijske i ljudske resurse EPPO-a i OLAF-a te im tako omogući suočavanje s izazovima koji će nastati trošenjem sredstava iz iznimno velikog fonda za oporavak; traži od EPPO-a i OLAF-a da izbjegnu svako preklapanje rada i bilo kakve zastoje u postupcima; smatra da bi OLAF i EPPO trebali međusobno dopunjavati rad druge strane i svoje istrage usredotočiti na ona područja u kojima druga institucija nema nadležnost; |
| --- | --- |

80.

traži od Komisije da poveća financijske i ljudske resurse EPPO-a i OLAF-a te im tako omogući suočavanje s izazovima koji će nastati trošenjem sredstava iz iznimno velikog fonda za oporavak; traži od EPPO-a i OLAF-a da izbjegnu svako preklapanje rada i bilo kakve zastoje u postupcima; smatra da bi OLAF i EPPO trebali međusobno dopunjavati rad druge strane i svoje istrage usredotočiti na ona područja u kojima druga institucija nema nadležnost;

| 81. | poziva Komisiju da uspostavi mehanizam pomoću kojeg će mala i srednja poduzeća moći Komisiji izravno podnijeti pritužbe kada se suočavaju s visokom razinom korupcije, teškom povredom dužnosti od strane nacionalnih tijela, nepravilnim ili subjektivnim tretiranjem u natječajima ili prilikom dodjele subvencija, pritiskom ili zastrašivanjem od strane kriminalnih struktura, organiziranog kriminala ili oligarhijskih struktura ili drugim ozbiljnim kršenjem njihovih prava; |
| --- | --- |

81.

poziva Komisiju da uspostavi mehanizam pomoću kojeg će mala i srednja poduzeća moći Komisiji izravno podnijeti pritužbe kada se suočavaju s visokom razinom korupcije, teškom povredom dužnosti od strane nacionalnih tijela, nepravilnim ili subjektivnim tretiranjem u natječajima ili prilikom dodjele subvencija, pritiskom ili zastrašivanjem od strane kriminalnih struktura, organiziranog kriminala ili oligarhijskih struktura ili drugim ozbiljnim kršenjem njihovih prava;

| 82. | priznaje načelo povjerljivosti istraga OLAF-a; međutim, smatra da postoji sveobuhvatan javni interes te da i građani EU-a imaju pravo na pristup izvješćima i preporukama koje se odnose na zaključene istrage OLAF-a i sve daljnje nacionalne postupke, kao što stoji u presudi Suda Europske unije u predmetu T-517/19; stoga traži od OLAF-a da uspostavi mehanizam za objavljivanje izvješća i preporuka u vezi s kojima više ne postoji legitiman razlog za zadržavanje načela povjerljivosti; |
| --- | --- |

82.

priznaje načelo povjerljivosti istraga OLAF-a; međutim, smatra da postoji sveobuhvatan javni interes te da i građani EU-a imaju pravo na pristup izvješćima i preporukama koje se odnose na zaključene istrage OLAF-a i sve daljnje nacionalne postupke, kao što stoji u presudi Suda Europske unije u predmetu T-517/19; stoga traži od OLAF-a da uspostavi mehanizam za objavljivanje izvješća i preporuka u vezi s kojima više ne postoji legitiman razlog za zadržavanje načela povjerljivosti;

| 83. | ponavlja svoj zahtjev da OLAF uspostavi mehanizam kojim bi se na zahtjev omogućio pristup njegovim izvješćima i preporukama o istragama, za koje često postoji vrlo velik javni interes, kako bi se povećala transparentnost, uz poštovanje povjerljivosti njegovih istraga; |
| --- | --- |

83.

ponavlja svoj zahtjev da OLAF uspostavi mehanizam kojim bi se na zahtjev omogućio pristup njegovim izvješćima i preporukama o istragama, za koje često postoji vrlo velik javni interes, kako bi se povećala transparentnost, uz poštovanje povjerljivosti njegovih istraga;

| 84. | pozdravlja ciljanu reviziju akcijskog plana uz strategiju Komisije za borbu protiv prijevara koju je pokrenula Komisija i poziva Komisiju da uzme u obzir prijedloge iznesene u ovom dokumentu i u prethodnim rezolucijama Parlamenta o pitanjima zaštite financijskih interesa; |
| --- | --- |

84.

pozdravlja ciljanu reviziju akcijskog plana uz strategiju Komisije za borbu protiv prijevara koju je pokrenula Komisija i poziva Komisiju da uzme u obzir prijedloge iznesene u ovom dokumentu i u prethodnim rezolucijama Parlamenta o pitanjima zaštite financijskih interesa;

Struktura EU-a za borbu protiv prijevara: vanjske komponente (države članice, AFCOS, NAFS, UAFP, vladavina prava)

Struktura EU-a za borbu protiv prijevara: vanjske komponente (države članice, AFCOS, NAFS, UAFP, vladavina prava)

| 85. | ističe važnu ulogu koju države članice imaju u zaštiti financijskih interesa Unije; svjestan je da u skladu s novim modelom ostvarivanja politike usvojenim s Mehanizmom za oporavak i otpornost države članice imaju veću odgovornost u sprečavanju i suzbijanju prijevara, korupcije, sukoba interesa i dvostrukog financiranja; međutim, smatra da je europska razina zaštite ključna i za zaštitu financijskih interesa EU-a i da je učinkovita suradnja između EU-a i nacionalnih tijela ključna za pravilnu provedbu; |
| --- | --- |

85.

ističe važnu ulogu koju države članice imaju u zaštiti financijskih interesa Unije; svjestan je da u skladu s novim modelom ostvarivanja politike usvojenim s Mehanizmom za oporavak i otpornost države članice imaju veću odgovornost u sprečavanju i suzbijanju prijevara, korupcije, sukoba interesa i dvostrukog financiranja; međutim, smatra da je europska razina zaštite ključna i za zaštitu financijskih interesa EU-a i da je učinkovita suradnja između EU-a i nacionalnih tijela ključna za pravilnu provedbu;

| 86. | poziva države članice koje sudjeluju u EPPO-u da pruže potrebnu potporu Uredu (pomoću pomoćnog osoblja i odgovarajućih radnih uvjeta za delegirane europske tužitelje, pristupa bazama podataka, policijskih službenika, brze suradnje poreznih i carinskih tijela itd.) kako bi on mogao optimizirati svoju učinkovitost u zaštiti proračuna EU-a i država članica; |
| --- | --- |

86.

poziva države članice koje sudjeluju u EPPO-u da pruže potrebnu potporu Uredu (pomoću pomoćnog osoblja i odgovarajućih radnih uvjeta za delegirane europske tužitelje, pristupa bazama podataka, policijskih službenika, brze suradnje poreznih i carinskih tijela itd.) kako bi on mogao optimizirati svoju učinkovitost u zaštiti proračuna EU-a i država članica;

| 87. | potiče države članice da zauzmu proaktivan pristup zaštiti financijskih interesa Unije upotrebom podataka iz svih dostupnih izvora, analizom podataka i razmjenom informacija, među ostalim s tijelima kaznenog progona i Komisijom, kako bi se pravodobno utvrdili i rješavali novi rizici i trendovi u pogledu prijevara; |
| --- | --- |

87.

potiče države članice da zauzmu proaktivan pristup zaštiti financijskih interesa Unije upotrebom podataka iz svih dostupnih izvora, analizom podataka i razmjenom informacija, među ostalim s tijelima kaznenog progona i Komisijom, kako bi se pravodobno utvrdili i rješavali novi rizici i trendovi u pogledu prijevara;

| 88. | pozdravlja analizu u Izvješću o zaštiti financijskih interesa za 2021. i poziva nacionalna tijela da je uzmu u obzir u svojim kontrolnim aktivnostima; |
| --- | --- |

88.

pozdravlja analizu u Izvješću o zaštiti financijskih interesa za 2021. i poziva nacionalna tijela da je uzmu u obzir u svojim kontrolnim aktivnostima;

| 89. | ponavlja svoju zabrinutost zbog birokratskog preopterećenja nacionalnih tijela; poziva Komisiju da pri utvrđivanju pokazatelja i podataka koji su zaista relevantni, potrebni i razmjerni uvijek teži smanjenju broja pokazatelja potrebnih u svrhu revizije i kontrole; |
| --- | --- |

89.

ponavlja svoju zabrinutost zbog birokratskog preopterećenja nacionalnih tijela; poziva Komisiju da pri utvrđivanju pokazatelja i podataka koji su zaista relevantni, potrebni i razmjerni uvijek teži smanjenju broja pokazatelja potrebnih u svrhu revizije i kontrole;

| 90. | traži od Komisije da tijekom revizije Financijske uredbe ojača odredbe o sukobu interesa kako bi se uključila priprema proračuna od strane javnih službenika; |
| --- | --- |

90.

traži od Komisije da tijekom revizije Financijske uredbe ojača odredbe o sukobu interesa kako bi se uključila priprema proračuna od strane javnih službenika;

| 91. | poziva Irsku i Poljsku da odmah počnu surađivati s EPPO-om na temelju postojećih ugovora i zakonodavstva o uzajamnoj pravnoj pomoći te naglašava da je njihov trenutačni nedostatak suradnje u suprotnosti s obvezom lojalne suradnje (članak 13. UEU-a) i posebnim ciljem i povezanim obvezama država članica u pogledu učinkovite zaštite financijskih interesa Unije (članak 325. UFEU-a); |
| --- | --- |

91.

poziva Irsku i Poljsku da odmah počnu surađivati s EPPO-om na temelju postojećih ugovora i zakonodavstva o uzajamnoj pravnoj pomoći te naglašava da je njihov trenutačni nedostatak suradnje u suprotnosti s obvezom lojalne suradnje (članak 13. UEU-a) i posebnim ciljem i povezanim obvezama država članica u pogledu učinkovite zaštite financijskih interesa Unije (članak 325. UFEU-a);

| 92. | smatra da neujednačeno i fragmentirano zakonodavstvo, kontrolni mehanizmi, digitalizacija podataka i sustavi izvješćivanja u državama članicama EU-a predstavljaju prepreke učinkovitosti zaštite financijskih interesa Unije te sprečavaju usporedivost, evaluaciju i mapiranje razmjera, prirode i uzroka prijevara u EU-u; posebno naglašava da zbog raznolike provedbe Direktive PIF, zajedno s pravilima utvrđenima u članku 25. Uredbe o EPPO-u, Ured europskog javnog tužitelja ne može izvršavati svoju nadležnost u nekim državama članicama (primjerice u pogledu krijumčarenja i situacija u kojima se nacionalna sredstva i sredstva EU-a preklapaju), čime se stvaraju nedostaci u strukturi za borbu protiv prijevara; |
| --- | --- |

92.

smatra da neujednačeno i fragmentirano zakonodavstvo, kontrolni mehanizmi, digitalizacija podataka i sustavi izvješćivanja u državama članicama EU-a predstavljaju prepreke učinkovitosti zaštite financijskih interesa Unije te sprečavaju usporedivost, evaluaciju i mapiranje razmjera, prirode i uzroka prijevara u EU-u; posebno naglašava da zbog raznolike provedbe Direktive PIF, zajedno s pravilima utvrđenima u članku 25. Uredbe o EPPO-u, Ured europskog javnog tužitelja ne može izvršavati svoju nadležnost u nekim državama članicama (primjerice u pogledu krijumčarenja i situacija u kojima se nacionalna sredstva i sredstva EU-a preklapaju), čime se stvaraju nedostaci u strukturi za borbu protiv prijevara;

| 93. | naglašava da je potrebna potpuna transparentnost u prikazivanju prijenosa i zajmova danih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost kako bi EPPO i/ili OLAF mogli suzbiti sve potencijalne prijevare povezane s financijskim interesima EU-a; poziva Komisiju da Europskom parlamentu omogući potpuni pristup svim relevantnim informacijama; |
| --- | --- |

93.

naglašava da je potrebna potpuna transparentnost u prikazivanju prijenosa i zajmova danih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost kako bi EPPO i/ili OLAF mogli suzbiti sve potencijalne prijevare povezane s financijskim interesima EU-a; poziva Komisiju da Europskom parlamentu omogući potpuni pristup svim relevantnim informacijama;

| 94. | primjećuje da je prenošenje Direktive PIF preduvjet za omogućavanje EPPO-u i njegovim partnerima da učinkovito provode istrage i kazneni progon; pozdravlja prvo izvješće Komisije o prenošenju Direktive, objavljeno 6. rujna 2021.; napominje da je Komisija otada, unatoč tome što su sve države članice Direktivu prenijele u svoje nacionalno zakonodavstvo, pokrenula postupke zbog povrede prava protiv 17 država članica jer nisu pravilno prenijele Direktivu PIF (21); |
| --- | --- |

94.

primjećuje da je prenošenje Direktive PIF preduvjet za omogućavanje EPPO-u i njegovim partnerima da učinkovito provode istrage i kazneni progon; pozdravlja prvo izvješće Komisije o prenošenju Direktive, objavljeno 6. rujna 2021.; napominje da je Komisija otada, unatoč tome što su sve države članice Direktivu prenijele u svoje nacionalno zakonodavstvo, pokrenula postupke zbog povrede prava protiv 17 država članica jer nisu pravilno prenijele Direktivu PIF (21

| 95. | podsjeća da je pokrenuto 18 postupaka zbog povrede radi nepravilnog prenošenja Direktive (EU) 2018/843 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (22); ističe da je rok za prenošenje Direktive o zviždačima bio 17. prosinca 2021. i da je do tog datuma samo pet država članica prenijelo Direktivu, dok su 2022. godine još četiri države članice donijele posebno zakonodavstvo; potiče Komisiju da poduzme sve daljnje korake koji su potrebni kako bi se osigurala učinkovita usklađenost država članica; |
| --- | --- |

95.

podsjeća da je pokrenuto 18 postupaka zbog povrede radi nepravilnog prenošenja Direktive (EU) 2018/843 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (22

| 96. | sa zabrinutošću prima na znanje da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede protiv 15 država članica jer nisu prenijele Direktivu o zviždačima; |
| --- | --- |

96.

sa zabrinutošću prima na znanje da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede protiv 15 država članica jer nisu prenijele Direktivu o zviždačima;

| 97. | podsjeća da je učinkovita borba protiv pranja novca ključna za zaštitu financijskih interesa Unije i za osiguravanje potpunog povrata sredstava; |
| --- | --- |

97.

podsjeća da je učinkovita borba protiv pranja novca ključna za zaštitu financijskih interesa Unije i za osiguravanje potpunog povrata sredstava;

| 98. | izražava zabrinutost zbog općeg nedostatka djelovanja mnogih država članica, što sprečava stvaranje ujednačenijih uvjeta u području borbe protiv prijevara; |
| --- | --- |

98.

izražava zabrinutost zbog općeg nedostatka djelovanja mnogih država članica, što sprečava stvaranje ujednačenijih uvjeta u području borbe protiv prijevara;

| 99. | prima na znanje da je 1. siječnja 2021. na snagu stupio Program Unije za borbu protiv prijevara (UAFP), nasljednik programa Hercule III (23); napominje da se novim UAFP-om redizajniraju i spajaju sredstva kojima su se financirali program Hercule III, informacijski sustav za borbu protiv prijevara i sustav za upravljanje nepravilnostima kako bi se poboljšala koordinacija i sinergije; napominje da OLAF ima vodeću ulogu u njegovoj provedbi; |
| --- | --- |

99.

prima na znanje da je 1. siječnja 2021. na snagu stupio Program Unije za borbu protiv prijevara (UAFP), nasljednik programa Hercule III (23

| 100. | podsjeća da su službe za koordinaciju borbe protiv prijevara (AFCOS) obvezne u svakoj državi članici i da bi trebale olakšati učinkovitu suradnju i razmjenu informacija s OLAF-om; međutim, izražava žaljenje zbog toga što nisu sve države članice učinkovito povjerile svojim AFCOS-ima koordinaciju borbe protiv prijevara i korupcije koje utječu na financijske interese EU-a; smatra da se učinkovita koordinacija na nacionalnoj razini i razini EU-a može postići donošenjem nacionalne strategije za borbu protiv prijevara kojom se dodjeljuju zadaće i jasno definiraju procesi i odgovornosti; |
| --- | --- |

100.

podsjeća da su službe za koordinaciju borbe protiv prijevara (AFCOS) obvezne u svakoj državi članici i da bi trebale olakšati učinkovitu suradnju i razmjenu informacija s OLAF-om; međutim, izražava žaljenje zbog toga što nisu sve države članice učinkovito povjerile svojim AFCOS-ima koordinaciju borbe protiv prijevara i korupcije koje utječu na financijske interese EU-a; smatra da se učinkovita koordinacija na nacionalnoj razini i razini EU-a može postići donošenjem nacionalne strategije za borbu protiv prijevara kojom se dodjeljuju zadaće i jasno definiraju procesi i odgovornosti;

| 101. | cijeni činjenicu da je poticaj Komisije državama članicama da usvoje nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara doveo do stalnog povećanja broja usvojenih strategija; napominje da je do kraja 2021. godine 17 država članica donijelo ili ažuriralo nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara (porast s 10 država 2019. i 14 država 2020.); primjećuje da su od deset država članica koje tek trebaju donijeti nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara njih četiri izvijestile da su u postupku izrade ili da će uskoro donijeti strategiju; žali zbog činjenice da je unatoč poboljšanjima u odnosu na 2020., šest država članica još daleko od donošenja nacionalne strategije za borbu protiv prijevara; |
| --- | --- |

101.

cijeni činjenicu da je poticaj Komisije državama članicama da usvoje nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara doveo do stalnog povećanja broja usvojenih strategija; napominje da je do kraja 2021. godine 17 država članica donijelo ili ažuriralo nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara (porast s 10 država 2019. i 14 država 2020.); primjećuje da su od deset država članica koje tek trebaju donijeti nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara njih četiri izvijestile da su u postupku izrade ili da će uskoro donijeti strategiju; žali zbog činjenice da je unatoč poboljšanjima u odnosu na 2020., šest država članica još daleko od donošenja nacionalne strategije za borbu protiv prijevara;

| 102. | ustraje u tome da je čak i u državama članicama u kojima su takve strategije već donesene potrebna revizija kojom će se uzeti u obzir novo okruženje za borbu protiv prijevara, uključujući nove izazove, kao i razvoj sustava; naglašava da EPPO djeluje od lipnja 2021. i da je Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost donesena je u veljači 2021. te da je sada prilika da se u obzir uzmu znatni novi rizici, kao što su oni povezani s pandemijom bolesti COVID-19 i provedbom planova za oporavak i otpornost; |
| --- | --- |

102.

ustraje u tome da je čak i u državama članicama u kojima su takve strategije već donesene potrebna revizija kojom će se uzeti u obzir novo okruženje za borbu protiv prijevara, uključujući nove izazove, kao i razvoj sustava; naglašava da EPPO djeluje od lipnja 2021. i da je Uredba o Mehanizmu za oporavak i otpornost donesena je u veljači 2021. te da je sada prilika da se u obzir uzmu znatni novi rizici, kao što su oni povezani s pandemijom bolesti COVID-19 i provedbom planova za oporavak i otpornost;

| 103. | napominje da je Komisija u izvješću PIF za 2021. preporučila da države članice donesu ili revidiraju nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara kako bi se uzeli u obzir rizici povezani s Mehanizmom za oporavak i otpornost; svjestan je da službe Komisije u skladu s točkom 37. Akcijskog plana za provedbu strategije Komisije za borbu protiv prijevara (24) također trebaju poticati donošenje nacionalnih strategija za borbu protiv prijevara u državama članicama; poziva Komisiju i OLAF da razmotre pružanje potpore i savjeta državama članicama na strukturiraniji način, primjenjujući međusektorski pristup, te da u tu svrhu ažuriraju smjernice AFCOS-a koje su prvotno sastavljene 2015., a koje više nisu prikladne za pružanje učinkovite pomoći nacionalnim tijelima u razvoju dobro strukturirane koordinacijske službe; nadalje, traži od Komisije da tijelu nadležnom za davanje razrješnice u tom pogledu dostavi detaljno objašnjenje rada koji je u tijeku; |
| --- | --- |

103.

napominje da je Komisija u izvješću PIF za 2021. preporučila da države članice donesu ili revidiraju nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara kako bi se uzeli u obzir rizici povezani s Mehanizmom za oporavak i otpornost; svjestan je da službe Komisije u skladu s točkom 37. Akcijskog plana za provedbu strategije Komisije za borbu protiv prijevara (24

| 104. | svjestan je da je Komisija u svojem izvješću PIF za 2020. dala ciljane preporuke državama članicama s ciljem poboljšanja suradnje i jačanja okvira unutarnje kontrole; napominje da je pozornost skrenuta na procjenu rizika i upravljanje rizikom, prikupljanje i analizu podataka o nepravilnostima i prijevarama te upotrebu integriranih i interoperabilnih informacijskih i nadzornih sustava za provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost i aktivnosti koje se financiraju iz proračuna EU-a; izražava žaljenje zbog toga što nisu sve države članice provele takve preporuke i napominje da neke od njih sustavno odbijaju to učiniti; traži od Komisije da pojača svoje mjere praćenja za one države članice koje nisu provele preporuke iz izvješća PIF; |
| --- | --- |

104.

svjestan je da je Komisija u svojem izvješću PIF za 2020. dala ciljane preporuke državama članicama s ciljem poboljšanja suradnje i jačanja okvira unutarnje kontrole; napominje da je pozornost skrenuta na procjenu rizika i upravljanje rizikom, prikupljanje i analizu podataka o nepravilnostima i prijevarama te upotrebu integriranih i interoperabilnih informacijskih i nadzornih sustava za provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost i aktivnosti koje se financiraju iz proračuna EU-a; izražava žaljenje zbog toga što nisu sve države članice provele takve preporuke i napominje da neke od njih sustavno odbijaju to učiniti; traži od Komisije da pojača svoje mjere praćenja za one države članice koje nisu provele preporuke iz izvješća PIF;

| 105. | pozdravlja donošenje Uredbe o uvjetovanosti; ponavlja da je stupila na snagu 1. siječnja 2021.; pozdravlja presude Suda Europske unije od 16. veljače 2022. o djelovanjima dviju država članica protiv mehanizma uvjetovanosti i njegove zaključke u kojima se potvrđuje da EU doista ima nadležnosti u pogledu vladavine prava u državama članicama te da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava usklađen s pravom EU-a; |
| --- | --- |

105.

pozdravlja donošenje Uredbe o uvjetovanosti; ponavlja da je stupila na snagu 1. siječnja 2021.; pozdravlja presude Suda Europske unije od 16. veljače 2022. o djelovanjima dviju država članica protiv mehanizma uvjetovanosti i njegove zaključke u kojima se potvrđuje da EU doista ima nadležnosti u pogledu vladavine prava u državama članicama te da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava usklađen s pravom EU-a;

| 106. | podsjeća da neučinkovita ili nepravodobna suradnja ili nesuradnja država članica s EPPO-om i OLAF-om predstavlja osnovu za djelovanje u skladu s Uredbom o uvjetovanosti; stoga poziva Ured europskog javnog tužitelja i OLAF da izvijeste o svakom slučaju u kojem države članice nisu ispunile svoje obveze obavješćivanja, pružanja pomoći, poduzimanja odgovarajućih mjera i mjera predostrožnosti te da osiguraju odgovarajuće i pravodobno praćenje izvješća i preporuka; |
| --- | --- |

106.

podsjeća da neučinkovita ili nepravodobna suradnja ili nesuradnja država članica s EPPO-om i OLAF-om predstavlja osnovu za djelovanje u skladu s Uredbom o uvjetovanosti; stoga poziva Ured europskog javnog tužitelja i OLAF da izvijeste o svakom slučaju u kojem države članice nisu ispunile svoje obveze obavješćivanja, pružanja pomoći, poduzimanja odgovarajućih mjera i mjera predostrožnosti te da osiguraju odgovarajuće i pravodobno praćenje izvješća i preporuka;

| 107. | ističe da je Uredba o uvjetovanosti trajni instrument koji se primjenjuje izvan granica određenog VFO-a i općenito se primjenjuje kao preduvjet za pristup svim fondovima EU-a; |
| --- | --- |

107.

ističe da je Uredba o uvjetovanosti trajni instrument koji se primjenjuje izvan granica određenog VFO-a i općenito se primjenjuje kao preduvjet za pristup svim fondovima EU-a;

| 108. | podsjeća da su usklađenost s vladavinom prava i člankom 2. UEU-a preduvjeti za pristup sredstvima, da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u potpunosti primjenjiv na sredstva Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je izričito navedeno u članku 8. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, te da se u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ne mogu financirati mjere koje su u suprotnosti s vrijednostima EU-a iz članka 2. UEU-a; |
| --- | --- |

108.

podsjeća da su usklađenost s vladavinom prava i člankom 2. UEU-a preduvjeti za pristup sredstvima, da je mehanizam uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u potpunosti primjenjiv na sredstva Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je izričito navedeno u članku 8. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, te da se u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ne mogu financirati mjere koje su u suprotnosti s vrijednostima EU-a iz članka 2. UEU-a;

| 109. | smatra da je dovoljna samo Uredba o uvjetovanosti i da se njome može spriječiti ili ispraviti nazadovanje demokracije ako se pravodobno upotrebljava uz stroge i jasne uvjete te ako se primjenjuju nacionalne korektivne mjere i pritom pomno prati njihova provedba; |
| --- | --- |

109.

smatra da je dovoljna samo Uredba o uvjetovanosti i da se njome može spriječiti ili ispraviti nazadovanje demokracije ako se pravodobno upotrebljava uz stroge i jasne uvjete te ako se primjenjuju nacionalne korektivne mjere i pritom pomno prati njihova provedba;

| 110. | duboko žali zbog toga što je u okviru mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava Komisija Mađarskoj predstavila skup od 17 uvjeta kao korektivne mjere, koje nisu dovoljne za rješavanje ozbiljnih kršenja vladavine prava; žali zbog toga što Komisija nije zatražila značajnije promjene i zaštitne mjere kako bi se ponovno uspostavila neovisnost pravosuđa, smanjila razina korupcije i zajamčila zaštita financijskih interesa EU-a; |
| --- | --- |

110.

duboko žali zbog toga što je u okviru mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava Komisija Mađarskoj predstavila skup od 17 uvjeta kao korektivne mjere, koje nisu dovoljne za rješavanje ozbiljnih kršenja vladavine prava; žali zbog toga što Komisija nije zatražila značajnije promjene i zaštitne mjere kako bi se ponovno uspostavila neovisnost pravosuđa, smanjila razina korupcije i zajamčila zaštita financijskih interesa EU-a;

| 111. | smatra da je usklađenost država članica s načelima vladavine prava općenito preduvjet za dobro financijsko upravljanje, a posebno za učinkovito i djelotvorno upravljanje sredstvima EU-a; smatra da kršenja tih načela stoga predstavljaju ozbiljnu opasnost za financijske interese Unije; pozdravlja presude Suda Europske unije (25) u kojima je nedavno istaknuta jasna veza između poštovanja načela vladavine prava i učinkovitog izvršenja proračuna Unije; ponavlja da se samo jačanjem strukture EU-a za borbu protiv prijevara zaštita financijskih interesa EU-a može djelotvorno i učinkovito ostvarivati i poboljšati prevladavanjem ograničenja svojstvenih nacionalnim sustavima, što je prepreka u postupanju s financijskim kriminalom, koji je postao sve transnacionalniji oblik neprimjerenog postupanja; smatra da se samo učinkovitim sudskim preispitivanjem može zajamčiti usklađenost s pravom EU-a, kao što je istaknuo Sud Europske unije, odnosno da se rashodi „ne mogu u potpunosti zajamčiti ako nema djelotvornog sudskog nadzora čija je namjena osigurati poštovanje prava Unije, pri čemu je postojanje takvog nadzora u državama članicama i na razini Unije, od strane neovisnih sudova, svojstveno vladavini prava” (26); |
| --- | --- |

111.

smatra da je usklađenost država članica s načelima vladavine prava općenito preduvjet za dobro financijsko upravljanje, a posebno za učinkovito i djelotvorno upravljanje sredstvima EU-a; smatra da kršenja tih načela stoga predstavljaju ozbiljnu opasnost za financijske interese Unije; pozdravlja presude Suda Europske unije (25

26

| 112. | ističe štetne učinke korupcije na prava građana; ponovno naglašava svoju preporuku da bi EU trebao postati član Skupine država protiv korupcije (GRECO) s obzirom na to da ne postoje pravne prepreke za njegovo punopravno članstvo; stoga poziva Komisiju da preporuči da Vijeće sklopi međunarodni sporazum s GRECO-om kako bi se utvrdili uvjeti njegova članstva; traži od Vijeća da zauzme jasno stajalište o pristupanju EU-a GRECO-u te da pojasni postoji li bilo kakvo konkretno protivljenje i, ako postoji, koja se država članica (ili više njih) protivi; |
| --- | --- |

112.

ističe štetne učinke korupcije na prava građana; ponovno naglašava svoju preporuku da bi EU trebao postati član Skupine država protiv korupcije (GRECO) s obzirom na to da ne postoje pravne prepreke za njegovo punopravno članstvo; stoga poziva Komisiju da preporuči da Vijeće sklopi međunarodni sporazum s GRECO-om kako bi se utvrdili uvjeti njegova članstva; traži od Vijeća da zauzme jasno stajalište o pristupanju EU-a GRECO-u te da pojasni postoji li bilo kakvo konkretno protivljenje i, ako postoji, koja se država članica (ili više njih) protivi;

| 113. | podsjeća da bi se radi učinkovite zaštite financijskih interesa EU-a trebala uspostaviti dosljednija i sustavnija pravila o transparentnosti, nespojivosti, sukobu interesa, nezakonitom lobiranju i rotirajućim vratima; ističe potrebu za poboljšanjem registra transparentnosti EU-a; poziva Komisiju da ojača svoje mehanizme unutarnje kontrole, uključujući kroz uspostavu unutarnjeg mehanizma za borbu protiv korupcije za institucije EU-a; |
| --- | --- |

113.

podsjeća da bi se radi učinkovite zaštite financijskih interesa EU-a trebala uspostaviti dosljednija i sustavnija pravila o transparentnosti, nespojivosti, sukobu interesa, nezakonitom lobiranju i rotirajućim vratima; ističe potrebu za poboljšanjem registra transparentnosti EU-a; poziva Komisiju da ojača svoje mehanizme unutarnje kontrole, uključujući kroz uspostavu unutarnjeg mehanizma za borbu protiv korupcije za institucije EU-a;

Vanjska dimenzija zaštite financijskih interesa EU-a

Vanjska dimenzija zaštite financijskih interesa EU-a

| 114. | napominje da bi veću pozornost trebalo posvetiti kontroli sredstava za pomoć zemljama koje nisu članice EU-a u okviru Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI – Globalna Europa); primjećuje da je to posebno važno s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 i odgovor EU-a na rat u Ukrajini; podsjeća da EU ukupno oko 10 % svojeg proračuna izdvaja za vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

114.

napominje da bi veću pozornost trebalo posvetiti kontroli sredstava za pomoć zemljama koje nisu članice EU-a u okviru Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI – Globalna Europa); primjećuje da je to posebno važno s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 i odgovor EU-a na rat u Ukrajini; podsjeća da EU ukupno oko 10 % svojeg proračuna izdvaja za vanjsko djelovanje;

| 115. | poziva Komisiju da ažurira sustav izvješćivanja o prijevarama u pogledu sredstava potrošenih u zemljama koje nisu u EU-u; napominje da bi se novim sustavom trebala u obzir uzeti posebna pitanja s kojima se EU suočava kad troši novac izvan teritorija EU-a; |
| --- | --- |

115.

poziva Komisiju da ažurira sustav izvješćivanja o prijevarama u pogledu sredstava potrošenih u zemljama koje nisu u EU-u; napominje da bi se novim sustavom trebala u obzir uzeti posebna pitanja s kojima se EU suočava kad troši novac izvan teritorija EU-a;

| 116. | prima na znanje iz izvješća Revizorskog suda o izvršenju proračuna Unije za 2021. da je u slučaju instrumenta NDICI – Globalna Europa (u okviru općeg proračuna Unije) od 67 ispitanih transakcija njih 32 (48 %) sadržavalo pogreške te da unatoč ograničenoj veličini uzorka rezultati revizije potvrđuju da je rizik od pogreške u ovom naslovu VFO-a visok, te da je za 24 pogreške utvrđeno da su utjecale na proračun EU-a; nadalje napominje da su najčešće kategorije pogrešaka za „Susjedstvo i svijet” (naslov 6.) bili rashodi koji nisu nastali, neprihvatljivi troškovi, nepostojanje popratne dokumentacije i pogreške u javnoj nabavi; |
| --- | --- |

116.

prima na znanje iz izvješća Revizorskog suda o izvršenju proračuna Unije za 2021. da je u slučaju instrumenta NDICI – Globalna Europa (u okviru općeg proračuna Unije) od 67 ispitanih transakcija njih 32 (48 %) sadržavalo pogreške te da unatoč ograničenoj veličini uzorka rezultati revizije potvrđuju da je rizik od pogreške u ovom naslovu VFO-a visok, te da je za 24 pogreške utvrđeno da su utjecale na proračun EU-a; nadalje napominje da su najčešće kategorije pogrešaka za „Susjedstvo i svijet” (naslov 6.) bili rashodi koji nisu nastali, neprihvatljivi troškovi, nepostojanje popratne dokumentacije i pogreške u javnoj nabavi;

| 117. | preporučuje da se obustavi proračunska potpora u zemljama izvan EU-a, uključujući zemlje kandidatkinje, u kojima vlasti očito ne poduzimaju stvarne mjere protiv raširene korupcije, te da se istodobno osigura da pomoć stigne do civilnog stanovništva alternativnim kanalima; poziva na to da se u pretpristupnim pregovorima veći prioritet da borbi protiv korupcije i da se naglasak stavi na izgradnju kapaciteta, na primjer preko specijaliziranih antikorupcijskih tijela; poziva Komisiju da pošalje jasnu poruku zemljama kandidatkinjama da otpor prema standardima vladavine prava ugrožava ili odgađa njihovo pristupanje EU-u; žali zbog činjenice da je, prema tematskom izvješću Europskog revizorskog suda 01/2022, 700 milijuna EUR financijske potpore EU-a za poboljšanje vladavine prava na zapadnom Balkanu od 2014. do 2020. imalo slab učinak na temeljne reforme; |
| --- | --- |

117.

preporučuje da se obustavi proračunska potpora u zemljama izvan EU-a, uključujući zemlje kandidatkinje, u kojima vlasti očito ne poduzimaju stvarne mjere protiv raširene korupcije, te da se istodobno osigura da pomoć stigne do civilnog stanovništva alternativnim kanalima; poziva na to da se u pretpristupnim pregovorima veći prioritet da borbi protiv korupcije i da se naglasak stavi na izgradnju kapaciteta, na primjer preko specijaliziranih antikorupcijskih tijela; poziva Komisiju da pošalje jasnu poruku zemljama kandidatkinjama da otpor prema standardima vladavine prava ugrožava ili odgađa njihovo pristupanje EU-u; žali zbog činjenice da je, prema tematskom izvješću Europskog revizorskog suda 01/2022, 700 milijuna EUR financijske potpore EU-a za poboljšanje vladavine prava na zapadnom Balkanu od 2014. do 2020. imalo slab učinak na temeljne reforme;

| 118. | naglašava činjenicu da je suradnja s međunarodnim partnerima ključna za zaštitu sredstava EU-a koja se troše izvan Europe i prihodovnu stranu proračuna EU-a; pozdravlja dogovore o administrativnoj suradnji koje je OLAF potpisao 2021. s dvama međunarodnim partnerskim tijelima, Uredom glavnog tužitelja Ukrajine i Svjetskom carinskom organizacijom (WCO); pozdravlja činjenicu da je OLAF 2021. organizirao online događanja kako bi uspostavio nove operativne kontakte s istražnim tijelima u zemljama koje nisu članice EU-a i potaknuo prijavljivanje prijevara i nepravilnosti preko delegacija EU-a diljem svijeta; |
| --- | --- |

118.

naglašava činjenicu da je suradnja s međunarodnim partnerima ključna za zaštitu sredstava EU-a koja se troše izvan Europe i prihodovnu stranu proračuna EU-a; pozdravlja dogovore o administrativnoj suradnji koje je OLAF potpisao 2021. s dvama međunarodnim partnerskim tijelima, Uredom glavnog tužitelja Ukrajine i Svjetskom carinskom organizacijom (WCO); pozdravlja činjenicu da je OLAF 2021. organizirao online događanja kako bi uspostavio nove operativne kontakte s istražnim tijelima u zemljama koje nisu članice EU-a i potaknuo prijavljivanje prijevara i nepravilnosti preko delegacija EU-a diljem svijeta;

o

o o

| 119. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

119.

nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0448.

1

(2)  SL L 437, 28.12.2020., str. 49.

2

(3)  SL L 305, 26.11.2019., str. 17.

3

(4)  SL L 198, 28.7.2017., str. 29.

4

(5)  SL L 283, 31.10.2017., str. 1.

5

(6)  SL L 274, 28.10.2019., str. 1.

6

(7)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

7

(8)  SL C 123, 18.3.2022., str. 12.

8

(9)  SL L 172, 17.5.2021., str. 110.

9

(10)  SL C 342, 6.9.2022., str. 295.

10

(11)  Presuda od 1. rujna 2021., Andrea Homoki protiv Europske komisije, T-517/19, ECLI:EU:T:2021:529.

11

Andrea Homoki protiv Europske komisije

(12)  SL C 67, 8.2.2022., str. 86.

12

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0300.

13

(14)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

14

(15)  SL L 300, 11.11.2008., str. 42.

15

(16)  Direktiva (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (SL L 305, 26.11.2019., str. 17.).

16

(17)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

17

(18)  SL C 205, 20.5.2022., str. 2.

18

(19)  Komisijin prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 16. svibnja 2022. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (COM(2022)0223).

19

(20)  Mišljenje 06/2022 (u skladu s člankom 322. stavkom 1. UFEU-a) o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, SL C 446, 24.11.2022., str. 26. Cjelovito mišljenje dostupno je na https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/OP22_06/OP_Recast_HR.pdf.

20

(21)  Do kraja 2021. zaključeno je 13 od 14 postupaka pokrenutih 2019. U naknadnoj provjeri sukladnosti službe Komisije procijenile su usklađenost tih prijavljenih nacionalnih mjera za prenošenje s odredbama i obvezama Direktive. Komisija je u prosincu 2021. pokrenula postupke protiv još osam država članica zbog povrede radi nepravilnog prenošenja.

21

(22)  Direktiva (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o izmjeni Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o izmjeni direktiva 2009/138/EZ i 2013/36/EU, SL L 156, 19.6.2018., str. 43.

22

(23)  Uredba (EU) 2021/785 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi Programa Unije za borbu protiv prijevara i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 250/2014, SL L 172, 17.5.2021., str. 110.

23

(24)  Radni dokument službi Komisije od 20. rujna 2021. pod nazivom „Commission Anti-Fraud Strategy (CAFS) Action Plan – State of Play June 2021” (Akcijski plan za provedbu strategije Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) – trenutačno stanje u lipnju 2021.) SWD(2021)0262).

24

(25)  Presuda od 16. veljače 2022., Mađarska / Europski parlament i Vijeće Europske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97 i presuda od 16. veljače 2022., Republika Poljska / Europski parlament i Vijeće Europske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98.

25

Mađarska / Europski parlament i Vijeće Europske unije

Republika Poljska / Europski parlament i Vijeće Europske unije

(26)  Presuda od 16. veljače 2022., Mađarska / Parlament i Vijeće Europske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 132.

26

Mađarska / Parlament i Vijeće Europske unije

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/150 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/150

---

P9_TA(2023)0019

Stanje i budućnost malog ribolova u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 19. siječnja 2023. o stanju i budućnosti malog ribolova u EU-u (2021/2056(INI))

(2023/C 214/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir dokument Komisije o pomorskom gospodarstvu br. 08/2020 od 9. ožujka 2021. naslovljen „The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results” (Ribarska flota EU-a u 2020.: trendovi i gospodarski rezultati) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Komisije o pomorskom gospodarstvu br. 08/2020 od 9. ožujka 2021. naslovljen „The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results” (Ribarska flota EU-a u 2020.: trendovi i gospodarski rezultati) (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. lipnja 2020. naslovljenu „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020)0248), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 16. lipnja 2020. naslovljenu „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020)0248),

| — | uzimajući u obzir članke 38. do 44. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 38. do 44. i članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir uvodnu izjavu 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, kojom se izmjenjuju uredbe Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredbe Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (2) (Uredba o ZRP-u), u kojoj se navodi da bi ZRP trebao doprinijeti „dugoročnoj okolišnoj, gospodarskoj i socijalnoj održivosti” te „pristojnom životnom standardu u sektoru ribarstva, uključujući u sektoru malog ribolova”, kao i uvodnu izjavu 33. u kojoj se navodi da „bi se pristup ribarstvu trebao temeljiti na transparentnim i objektivnim kriterijima, uključujući ekološke, društvene i gospodarske” i da bi države članice „trebale promicati odgovorno ribarstvo pružajući poticaje onim subjektima koji love ribu na način koji je najmanje štetan za okoliš i koji pruža najviše koristi društvu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uvodnu izjavu 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, kojom se izmjenjuju uredbe Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredbe Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (2) (Uredba o ZRP-u), u kojoj se navodi da bi ZRP trebao doprinijeti „dugoročnoj okolišnoj, gospodarskoj i socijalnoj održivosti” te „pristojnom životnom standardu u sektoru ribarstva, uključujući u sektoru malog ribolova”, kao i uvodnu izjavu 33. u kojoj se navodi da „bi se pristup ribarstvu trebao temeljiti na transparentnim i objektivnim kriterijima, uključujući ekološke, društvene i gospodarske” i da bi države članice „trebale promicati odgovorno ribarstvo pružajući poticaje onim subjektima koji love ribu na način koji je najmanje štetan za okoliš i koji pruža najviše koristi društvu”,

| — | uzimajući u obzir članak 17. Uredbe o ZRP-u, koji propisuje da su pri dodjeli ribolovnih mogućnosti države članice dužne koristiti transparentne i objektivne kriterije, uključujući ekološke, društvene i gospodarske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. Uredbe o ZRP-u, koji propisuje da su pri dodjeli ribolovnih mogućnosti države članice dužne koristiti transparentne i objektivne kriterije, uključujući ekološke, društvene i gospodarske,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (3) (Uredba o ZOT-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1379/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom uređenju tržišta proizvodima ribarstva i akvakulture, izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1184/2006 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 104/2000 (3) (Uredba o ZOT-u),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (4),

| — | uzimajući u obzir amandmane koje je Europski parlament usvojio 11. ožujka 2021. na Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1005/2008 i Uredbe (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kontrole ribarstva (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir amandmane koje je Europski parlament usvojio 11. ožujka 2021. na Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1005/2008 i Uredbe (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kontrole ribarstva (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1004 (6) (Uredba o EFPRA-i), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2021. o uspostavi Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1004 (6) (Uredba o EFPRA-i),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7) (Uredba o EFPR-u), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006, (EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (7) (Uredba o EFPR-u),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2021. o strategiji „od polja do stola” za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav (8),

| — | uzimajući u obzir izvješće Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo Komisije (STECF) od 20. kolovoza 2019. naslovljeno „The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet” (Godišnje gospodarsko izvješće o ribarskoj floti EU-a za 2019. (STECF 19-06)) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo Komisije (STECF) od 20. kolovoza 2019. naslovljeno „The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet” (Godišnje gospodarsko izvješće o ribarskoj floti EU-a za 2019. (STECF 19-06)) (9),

| — | uzimajući u obzir izvješće STECF-a od 26. rujna 2019. naslovljeno „Social data in the EU fisheries sector” (Socijalni podaci u sektoru ribarstva EU-a (STECF 19-03)) (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće STECF-a od 26. rujna 2019. naslovljeno „Social data in the EU fisheries sector” (Socijalni podaci u sektoru ribarstva EU-a (STECF 19-03)) (10),

| — | uzimajući u obzir izvješće STECF-a od 8. prosinca 2021. naslovljeno „The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet” (Godišnje gospodarsko izvješće o ribarskoj floti EU-a za 2021. (STECF 21-08)) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće STECF-a od 8. prosinca 2021. naslovljeno „The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet” (Godišnje gospodarsko izvješće o ribarskoj floti EU-a za 2021. (STECF 21-08)) (11),

| — | uzimajući u obzir izvješće STECF-a od 10. prosinca 2020. naslovljeno „Social dimension of the CFP” (Socijalna dimenzija ZRP-a (STECF 20-14)) (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće STECF-a od 10. prosinca 2020. naslovljeno „Social dimension of the CFP” (Socijalna dimenzija ZRP-a (STECF 20-14)) (12),

| — | uzimajući u obzir zaključke Regionalne konferencije Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) o izgradnji budućnosti za održivi mali ribolov na Sredozemlju i Crnome moru održanu u Alžiru od 7. do 9. ožujka 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Regionalne konferencije Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) o izgradnji budućnosti za održivi mali ribolov na Sredozemlju i Crnome moru održanu u Alžiru od 7. do 9. ožujka 2016.,

| — | uzimajući u obzir cilj 14.b Ciljeva održivog razvoja UN-a, kojim se poziva na pristup morskim resursima i tržištima za male artizanalne ribare, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj 14.b Ciljeva održivog razvoja UN-a, kojim se poziva na pristup morskim resursima i tržištima za male artizanalne ribare,

| — | uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice FAO-a za očuvanje održivog malog ribolova u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja siromaštva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice FAO-a za očuvanje održivog malog ribolova u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja siromaštva,

| — | uzimajući u obzir izvješće FAO-a naslovljeno „Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu 2020.: Održivost na djelu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće FAO-a naslovljeno „Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu 2020.: Održivost na djelu”,

| — | uzimajući u obzir da je UN najavio da će 2022. godina biti Međunarodna godina artizanalnog ribolova i akvakulture, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da je UN najavio da će 2022. godina biti Međunarodna godina artizanalnog ribolova i akvakulture,

| — | uzimajući u obzir Sedmi program djelovanja za okoliš i u njemu sadržane koncepte, kao što su granice planeta i ekološka ograničenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sedmi program djelovanja za okoliš i u njemu sadržane koncepte, kao što su granice planeta i ekološka ograničenja,

| — | uzimajući u obzir publikaciju naslovljenu „Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance” (Mali ribolov u Europi: status, otpornost i upravljanje) (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju naslovljenu „Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance” (Mali ribolov u Europi: status, otpornost i upravljanje) (13),

| — | uzimajući u obzir ministarsku izjavu i plan djelovanja MedFish4Ever (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ministarsku izjavu i plan djelovanja MedFish4Ever (14),

| — | uzimajući u obzir izvješće o provedbi EFPR-a za 2020. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o provedbi EFPR-a za 2020. (15),

| — | uzimajući u obzir ministarsku izjavu iz 2018. o regionalnom akcijskom planu za održivi mali ribolov u Sredozemlju i Crnome moru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ministarsku izjavu iz 2018. o regionalnom akcijskom planu za održivi mali ribolov u Sredozemlju i Crnome moru,

| — | uzimajući u obzir studiju Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) naslovljenu „Relative Effects of Fisheries Support Policies” (Relativni učinci politika za potporu ribarstvu) (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) naslovljenu „Relative Effects of Fisheries Support Policies” (Relativni učinci politika za potporu ribarstvu) (16),

| — | uzimajući u obzir znanstveni članak autora Said i dr. iz 2020. naslovljenu „Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?” (Pristup malih ribara ribolovnim mogućnostima u Europskoj uniji: Je li zajednička ribarstvena politika pravi korak prema postizanju cilja održivog razvoja 14 (b)?) (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstveni članak autora Said i dr. iz 2020. naslovljenu „Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?” (Pristup malih ribara ribolovnim mogućnostima u Europskoj uniji: Je li zajednička ribarstvena politika pravi korak prema postizanju cilja održivog razvoja 14 (b)?) (17),

| — | uzimajući u obzir znanstveni članak naslovljen „Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review” (Definiranje malog ribolova i ispitivanje uloge znanosti u oblikovanju percepcije o tome tko i što se računa: sustavni pregled) (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstveni članak naslovljen „Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review” (Definiranje malog ribolova i ispitivanje uloge znanosti u oblikovanju percepcije o tome tko i što se računa: sustavni pregled) (18),

| — | uzimajući u obzir studiju iz 2017. provedenu za Odbor za ribarstvo naslovljenu „Small-scale Fisheries and ‘Blue Growth’” (Mali ribolov i plavi rast u EU-u) (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz 2017. provedenu za Odbor za ribarstvo naslovljenu „Small-scale Fisheries and ‘Blue Growth’” (Mali ribolov i plavi rast u EU-u) (19),

| — | uzimajući u obzir studiju iz 2021. provedenu za Odbor za ribarstvo naslovljenu „Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels” (Radionica o elektroničkim tehnologijama za ribarstvo – dio III.: sustavi prilagođeni plovilima za mali ribolov) (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz 2021. provedenu za Odbor za ribarstvo naslovljenu „Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels” (Radionica o elektroničkim tehnologijama za ribarstvo – dio III.: sustavi prilagođeni plovilima za mali ribolov) (20),

| — | uzimajući u obzir studiju iz srpnja 2021. naručenu za Odbor za ribarstvo naslovljenu „Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture” (Učinci pandemije bolesti COVID-19 na ribarstvo i akvakulturu u EU-u) (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju iz srpnja 2021. naručenu za Odbor za ribarstvo naslovljenu „Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture” (Učinci pandemije bolesti COVID-19 na ribarstvo i akvakulturu u EU-u) (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o malom obalnom ribolovu, artizanalnom ribolovu i reformi zajedničke ribarstvene politike (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenog 2012. o malom obalnom ribolovu, artizanalnom ribolovu i reformi zajedničke ribarstvene politike (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o inovacijama i diversifikaciji malog obalnog ribolova u područjima koja ovise o ribolovu (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. travnja 2016. o inovacijama i diversifikaciji malog obalnog ribolova u područjima koja ovise o ribolovu (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o ulozi turizma povezanog s ribarstvom u diversifikaciji ribarstva (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o ulozi turizma povezanog s ribarstvom u diversifikaciji ribarstva (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2021. naslovljenu „Prema snažnijem partnerstvu s najudaljenijim regijama EU-a” (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2021. naslovljenu „Prema snažnijem partnerstvu s najudaljenijim regijama EU-a” (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. naslovljenu „Ribarstvo budućnosti: privlačenje nove generacije radnika u ribarsku industriju i otvaranje radnih mjesta u obalnim zajednicama” (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. naslovljenu „Ribarstvo budućnosti: privlačenje nove generacije radnika u ribarsku industriju i otvaranje radnih mjesta u obalnim zajednicama” (26),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0291/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0291/2022),

| A. | budući da Uredba o EFPRA-i definira mali priobalni ribolov kao ribolov koji obavljaju plovila za ribolov na moru čija je ukupna duljina manja od 12 metara i koja ne upotrebljavaju povlačne ribolovne alate te ribari bez plovila, uključujući sakupljače školjkaša, i budući da je to jedina definicija obalnog ribolova koja postoji u zakonodavstvu EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da Uredba o EFPRA-i definira mali priobalni ribolov kao ribolov koji obavljaju plovila za ribolov na moru čija je ukupna duljina manja od 12 metara i koja ne upotrebljavaju povlačne ribolovne alate te ribari bez plovila, uključujući sakupljače školjkaša, i budući da je to jedina definicija obalnog ribolova koja postoji u zakonodavstvu EU-a;

| B. | budući da se postojećom definicijom malog ribolova sadržanom u uredbama o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Uredbi o EFPRA-i isključuju određene vrste plovila, kao što su plovila koja upotrebljavaju određene tradicionalne alate, koja zbog tog isključenja imaju poteškoće pri stjecanju prava na financiranje iz EU-a budući da se zbog tog isključenja smanjuje vidljivost malog ribolova i njegovo prikazivanje u statistikama EU-a jer se te jedinice ne računaju kao dio sektora; |
| --- | --- |

B.

budući da se postojećom definicijom malog ribolova sadržanom u uredbama o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) i Uredbi o EFPRA-i isključuju određene vrste plovila, kao što su plovila koja upotrebljavaju određene tradicionalne alate, koja zbog tog isključenja imaju poteškoće pri stjecanju prava na financiranje iz EU-a budući da se zbog tog isključenja smanjuje vidljivost malog ribolova i njegovo prikazivanje u statistikama EU-a jer se te jedinice ne računaju kao dio sektora;

| C. | budući da postoje drugi, manje strogi, pristupi definiranju malog, artizanalnog i obalnog ribolova, kao u Dobrovoljnim smjernicama FAO-a za očuvanje održivog malog ribolova u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja siromaštva ili u tekućoj raspravi radne skupine za mali ribolov u okviru Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja; |
| --- | --- |

C.

budući da postoje drugi, manje strogi, pristupi definiranju malog, artizanalnog i obalnog ribolova, kao u Dobrovoljnim smjernicama FAO-a za očuvanje održivog malog ribolova u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja siromaštva ili u tekućoj raspravi radne skupine za mali ribolov u okviru Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja;

| D. | budući da u većini država članica značajke koje definiraju mali ribolov nadilaze definiciju Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu EFPRA jer vlade primjenjuju niz dodatnih kriterija, uključujući uključujući one s obzirom na dopuštene alate, najveću dužinu plovila, snagu motora, najdulje trajanje odlazaka u ribolov, udaljenost od luke na kojoj plovila smiju djelovati, područje djelovanja, najdulje trajanje plovidbe i vlasništvo nad plovilima; |
| --- | --- |

D.

budući da u većini država članica značajke koje definiraju mali ribolov nadilaze definiciju Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu EFPRA jer vlade primjenjuju niz dodatnih kriterija, uključujući uključujući one s obzirom na dopuštene alate, najveću dužinu plovila, snagu motora, najdulje trajanje odlazaka u ribolov, udaljenost od luke na kojoj plovila smiju djelovati, područje djelovanja, najdulje trajanje plovidbe i vlasništvo nad plovilima;

| E. | budući da važeći ZRP ne definira valjano pojam artizanalnog ribolova, malog ribolova ili obalnog ribolova, nego se temelji samo na duljini vozila te da se u međunarodnim konvencijama navode prikladnije i ažurirane definicije te vrste ribolova; budući da bi trebalo revidirati europske definicije artizanalnog ribolova, malog ribolova i obalnog ribolova; |
| --- | --- |

E.

budući da važeći ZRP ne definira valjano pojam artizanalnog ribolova, malog ribolova ili obalnog ribolova, nego se temelji samo na duljini vozila te da se u međunarodnim konvencijama navode prikladnije i ažurirane definicije te vrste ribolova; budući da bi trebalo revidirati europske definicije artizanalnog ribolova, malog ribolova i obalnog ribolova;

| F. | budući da je 2019. flota malog ribolova u EU-28 brojila 42 838 plovila, što je činilo samo 7,5 % bruto tonaže i 5,4 % iskrcane težine ukupno među državama članicama, te budući da je u njemu bilo zaposleno 62 650 ribara, što je predstavljalo 75 % aktivnih ribarskih plovila i 48 % posade; budući da flota za ribolov velikih razmjera čini 19 % ukupnog broja plovila i 67 % bruto tonaže, da je u njoj zaposleno 46 % svih ribara i da to predstavlja 81 % iskrcane težine zabilježene u državama članicama; budući da flota za ribolov na otvorenome moru ima samo 259 registriranih plovila i predstavlja manje od 1 % ukupnog broja plovila, ali 19 % bruto tonaže i 14 % ukupne iskrcane težine zabilježene u državama članicama; |
| --- | --- |

F.

budući da je 2019. flota malog ribolova u EU-28 brojila 42 838 plovila, što je činilo samo 7,5 % bruto tonaže i 5,4 % iskrcane težine ukupno među državama članicama, te budući da je u njemu bilo zaposleno 62 650 ribara, što je predstavljalo 75 % aktivnih ribarskih plovila i 48 % posade; budući da flota za ribolov velikih razmjera čini 19 % ukupnog broja plovila i 67 % bruto tonaže, da je u njoj zaposleno 46 % svih ribara i da to predstavlja 81 % iskrcane težine zabilježene u državama članicama; budući da flota za ribolov na otvorenome moru ima samo 259 registriranih plovila i predstavlja manje od 1 % ukupnog broja plovila, ali 19 % bruto tonaže i 14 % ukupne iskrcane težine zabilježene u državama članicama;

| G. | budući da je, uz vrlo ograničena sredstva koja se stavljaju na raspolaganje za potporu plovilima u okviru EFPR-a (500 milijuna EUR) i općenito nisku stopu izvršenja, mali ribolov, unatoč njegovoj veličini i važnosti, najslabije poduprt segment kojem se dodjeljuje najmanji dio sredstava: na njega otpada 38 % ukupnog broja operacija povezanih s plovilima, što pak predstavlja samo 25 % ukupne potrošnje EFPR-a na plovila; |
| --- | --- |

G.

budući da je, uz vrlo ograničena sredstva koja se stavljaju na raspolaganje za potporu plovilima u okviru EFPR-a (500 milijuna EUR) i općenito nisku stopu izvršenja, mali ribolov, unatoč njegovoj veličini i važnosti, najslabije poduprt segment kojem se dodjeljuje najmanji dio sredstava: na njega otpada 38 % ukupnog broja operacija povezanih s plovilima, što pak predstavlja samo 25 % ukupne potrošnje EFPR-a na plovila;

| H. | budući da se posljednjih godina europska flota nastavila smanjivati, te je 2020. zabilježen pad od 17 % vrijednosti iskrcane ribe, smanjenje zaposlenosti od 19 % i pad od 29 % neto dobiti u odnosu na 2019. (27); |
| --- | --- |

H.

budući da se posljednjih godina europska flota nastavila smanjivati, te je 2020. zabilježen pad od 17 % vrijednosti iskrcane ribe, smanjenje zaposlenosti od 19 % i pad od 29 % neto dobiti u odnosu na 2019. (27);

| I. | budući da je flota za mali ribolov flota s najograničenijim financijskim sredstvima; |
| --- | --- |

I.

budući da je flota za mali ribolov flota s najograničenijim financijskim sredstvima;

| J. | budući da tipična obilježja malog ribolova uključuju njegov nizak utjecaj na okoliš; raznolikost vrsta, ribolovnih područja i alata ovisno o godišnjem dobu; mali opseg proizvodnih aktivnosti; poštovanje bioloških i migratornih ciklusa različitih vrsta zahvaljujući njegovoj raznolikosti i selektivnoj upotrebi alata; niske razine usputnog lova i odbačenog ulova određenih vrsta; te sposobnost generiranja većih prihoda po uloženom euru, većeg ulova po litri potrošenoga goriva i veće socioekonomske vrijednosti po kilogramu iskrcane ribe; |
| --- | --- |

J.

budući da tipična obilježja malog ribolova uključuju njegov nizak utjecaj na okoliš; raznolikost vrsta, ribolovnih područja i alata ovisno o godišnjem dobu; mali opseg proizvodnih aktivnosti; poštovanje bioloških i migratornih ciklusa različitih vrsta zahvaljujući njegovoj raznolikosti i selektivnoj upotrebi alata; niske razine usputnog lova i odbačenog ulova određenih vrsta; te sposobnost generiranja većih prihoda po uloženom euru, većeg ulova po litri potrošenoga goriva i veće socioekonomske vrijednosti po kilogramu iskrcane ribe;

| K. | budući da je potrebno uzeti u obzir znatne razlike među flotama, segmente flote, utjecaj različitih segmenata flote, ciljane vrste, ribolovni alat, produktivnost i potrošačke preferencije različitih država članica na okoliš, kao i posebne značajke ribolovnih aktivnosti koje proizlaze iz njihovih socijalnih struktura, načina stavljanja na tržište te strukturnih i prirodnih nejednakosti među različitim ribolovnim regijama; |
| --- | --- |

K.

budući da je potrebno uzeti u obzir znatne razlike među flotama, segmente flote, utjecaj različitih segmenata flote, ciljane vrste, ribolovni alat, produktivnost i potrošačke preferencije različitih država članica na okoliš, kao i posebne značajke ribolovnih aktivnosti koje proizlaze iz njihovih socijalnih struktura, načina stavljanja na tržište te strukturnih i prirodnih nejednakosti među različitim ribolovnim regijama;

| L. | budući da opće karakteristike flote za mali ribolov uključuju vrlo stare segmente i nezadovoljavajuću tehnologiju, što ukazuje na potrebu za posebnim programom potpore malom ribolovu i snažnom javnom financijskom potporom za njegovu modernizaciju i razvoj, bez koje će njegov kontinuitet biti ugrožen; |
| --- | --- |

L.

budući da opće karakteristike flote za mali ribolov uključuju vrlo stare segmente i nezadovoljavajuću tehnologiju, što ukazuje na potrebu za posebnim programom potpore malom ribolovu i snažnom javnom financijskom potporom za njegovu modernizaciju i razvoj, bez koje će njegov kontinuitet biti ugrožen;

| M. | budući da se Uredbom o EFPRA-i državama članicama uvodi obveza uzimanja u obzir posebnih potreba malog priobalnog ribolova pri analizi stanja u smislu prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji na koje se odnosi Uredba; |
| --- | --- |

M.

budući da se Uredbom o EFPRA-i državama članicama uvodi obveza uzimanja u obzir posebnih potreba malog priobalnog ribolova pri analizi stanja u smislu prednosti, nedostataka, prilika i prijetnji na koje se odnosi Uredba;

| N. | budući da je 2019. godine 64,9 % ribarske flote u 28 država članica EU-a bilo staro barem 25 godina (28) te da je prosječna ukupna dob flote iznosila 29,9 godina, (29) odnosno, kada je riječ o malom ribolovu, 32,5 godina, što nužno znači da je znatan udio flote vrlo star te da stoga ne jamči najbolje sigurnosne i radne uvjete i dovodi do povećanja povezanih rizika i troškova rada; |
| --- | --- |

N.

budući da je 2019. godine 64,9 % ribarske flote u 28 država članica EU-a bilo staro barem 25 godina (28) te da je prosječna ukupna dob flote iznosila 29,9 godina, (29) odnosno, kada je riječ o malom ribolovu, 32,5 godina, što nužno znači da je znatan udio flote vrlo star te da stoga ne jamči najbolje sigurnosne i radne uvjete i dovodi do povećanja povezanih rizika i troškova rada;

| O. | budući da je starosni profil malih ribara stariji nego za druge vrste ribolova, pri čemu je 72 % malih ribara starije od 40 godina, a 11 % starije od 65 godina; |
| --- | --- |

O.

budući da je starosni profil malih ribara stariji nego za druge vrste ribolova, pri čemu je 72 % malih ribara starije od 40 godina, a 11 % starije od 65 godina;

| P. | budući da ograničena priroda postojeće statistike otežava preciznu analizu uloge žena u ribarstvu; međutim, budući da empirijski podaci pokazuju da žene imaju važnu ulogu u malom ribolovu, a u radu nekih zajednica i istaknutiju ulogu jer rade na sakupljanju školjkaša, a na kopnu u pripremi operacija i opreme te u prodaji i preradi ribe, osobito u industriji konzerviranja; |
| --- | --- |

P.

budući da ograničena priroda postojeće statistike otežava preciznu analizu uloge žena u ribarstvu; međutim, budući da empirijski podaci pokazuju da žene imaju važnu ulogu u malom ribolovu, a u radu nekih zajednica i istaknutiju ulogu jer rade na sakupljanju školjkaša, a na kopnu u pripremi operacija i opreme te u prodaji i preradi ribe, osobito u industriji konzerviranja;

| Q. | budući da, prema izvješću o socijalnoj dimenziji ribarstva u EU-u, žene čine 5,4 % ukupnog broja zaposlenih u sektoru malog ribolova (i više nego dvostruko toliko u sektoru ribolova velikih razmjera ili ribolova na otvorenome moru); |
| --- | --- |

Q.

budući da, prema izvješću o socijalnoj dimenziji ribarstva u EU-u, žene čine 5,4 % ukupnog broja zaposlenih u sektoru malog ribolova (i više nego dvostruko toliko u sektoru ribolova velikih razmjera ili ribolova na otvorenome moru);

| R. | budući da je sektor ribarstva EU-a od strateške važnosti za opskrbu stanovništva EU-a ribom i očuvanje prehrambene ravnoteže među državama članicama i EU-u u cijelosti; |
| --- | --- |

R.

budući da je sektor ribarstva EU-a od strateške važnosti za opskrbu stanovništva EU-a ribom i očuvanje prehrambene ravnoteže među državama članicama i EU-u u cijelosti;

| S. | budući da se mora osigurati da centralizacija upravljanja ribarstvom koja se zagovara ZRP-om bude u skladu s lokalnim upravljanjem, koje je ključno za osiguravanje socioekonomske održivosti sektora; |
| --- | --- |

S.

budući da se mora osigurati da centralizacija upravljanja ribarstvom koja se zagovara ZRP-om bude u skladu s lokalnim upravljanjem, koje je ključno za osiguravanje socioekonomske održivosti sektora;

| T. | budući da je regionalizacija jedan od temelja ZRP-a te da je necentralizirani pristup iznimno važan u sektoru malog obalnog ribolova, uzimajući u obzir različitosti ribarskog sektora između pojedinih država članica; |
| --- | --- |

T.

budući da je regionalizacija jedan od temelja ZRP-a te da je necentralizirani pristup iznimno važan u sektoru malog obalnog ribolova, uzimajući u obzir različitosti ribarskog sektora između pojedinih država članica;

| U. | budući da je zajedničko upravljanje na lokalnoj razini ključno kako bi se zajamčilo sudjelovanje segmenta malog ribolova u procesu donošenja odluka; |
| --- | --- |

U.

budući da je zajedničko upravljanje na lokalnoj razini ključno kako bi se zajamčilo sudjelovanje segmenta malog ribolova u procesu donošenja odluka;

| V. | budući da se ZRP-om stoga ne pruža jasna i diferencirana zakonodavna potpora artizanalnom ribolovu, koja bi mogla doprinijeti u osiguravanju njegove socioekonomske održivosti; budući da države članice također nisu uspostavile učinkovite mjere za tu vrstu ribolova; |
| --- | --- |

V.

budući da se ZRP-om stoga ne pruža jasna i diferencirana zakonodavna potpora artizanalnom ribolovu, koja bi mogla doprinijeti u osiguravanju njegove socioekonomske održivosti; budući da države članice također nisu uspostavile učinkovite mjere za tu vrstu ribolova;

| W. | budući da u mnogim europskim obalnim regijama, a posebno na Sredozemlju, mali ribolov i sakupljanje školjkaša funkcioniraju na tromeđi gospodarske, socijalne i ekološke dimenzije, čime se znatno doprinosi socioekonomskoj dobrobiti, zapošljavanju i promicanju gospodarske i socijalne kohezije u različitim obalnim regijama i najudaljenijim regijama, koje se često suočavaju sa strukturnim ograničenjima i kojima je potrebna potpora kako bi se iskoristile mogućnosti za gospodarsku diversifikaciju; |
| --- | --- |

W.

budući da u mnogim europskim obalnim regijama, a posebno na Sredozemlju, mali ribolov i sakupljanje školjkaša funkcioniraju na tromeđi gospodarske, socijalne i ekološke dimenzije, čime se znatno doprinosi socioekonomskoj dobrobiti, zapošljavanju i promicanju gospodarske i socijalne kohezije u različitim obalnim regijama i najudaljenijim regijama, koje se često suočavaju sa strukturnim ograničenjima i kojima je potrebna potpora kako bi se iskoristile mogućnosti za gospodarsku diversifikaciju;

| X. | budući da se budući da se stoga prohodi od ribolova ne bi trebali smatrati samo kao dobit jer pridonose održavanju načina života koji ima golemu kulturnu i povijesnu vrijednost za brojne obalne zajednice i pritom čine važnu društvenu i gospodarsku sigurnosnu mrežu; budući da je u tom pogledu mali ribolov rješenje za sve veću depopulaciju, starenje stanovništva i rastuću nezaposlenost, što su veliki problemi u većini obalnih regija u europskim zemljama i na otocima; budući da je utjecaj malog ribolova na društvenu i kulturnu baštinu obalnih područja izniman i raznolik; |
| --- | --- |

X.

budući da se budući da se stoga prohodi od ribolova ne bi trebali smatrati samo kao dobit jer pridonose održavanju načina života koji ima golemu kulturnu i povijesnu vrijednost za brojne obalne zajednice i pritom čine važnu društvenu i gospodarsku sigurnosnu mrežu; budući da je u tom pogledu mali ribolov rješenje za sve veću depopulaciju, starenje stanovništva i rastuću nezaposlenost, što su veliki problemi u većini obalnih regija u europskim zemljama i na otocima; budući da je utjecaj malog ribolova na društvenu i kulturnu baštinu obalnih područja izniman i raznolik;

| Y. | budući da mali ribolov može imati temeljnu ulogu u postizanju ciljeva održivog razvoja, kako je izričito navedeno u cilju 14.b; budući da mali ribolov pritom također može doprinijeti drugim političkim ciljevima na kojima se temelje ciljevi održivog razvoja, kao što su cilj br. 2 – „Iskorjenjivanje gladi” i njegov cilj 2.3., cilj br. 5 – „Rodna ravnopravnost” i ciljevi 5.a i 5.b, cilj br. 8 „Dostojanstven rad i gospodarski rast” i njegov cilj 8.5. te cilj br. 13 „Djelovanje u području klime” u cijelosti; |
| --- | --- |

Y.

budući da mali ribolov može imati temeljnu ulogu u postizanju ciljeva održivog razvoja, kako je izričito navedeno u cilju 14.b; budući da mali ribolov pritom također može doprinijeti drugim političkim ciljevima na kojima se temelje ciljevi održivog razvoja, kao što su cilj br. 2 – „Iskorjenjivanje gladi” i njegov cilj 2.3., cilj br. 5 – „Rodna ravnopravnost” i ciljevi 5.a i 5.b, cilj br. 8 „Dostojanstven rad i gospodarski rast” i njegov cilj 8.5. te cilj br. 13 „Djelovanje u području klime” u cijelosti;

| Z. | budući da ribari imaju ulogu „čuvara mora” i da ribolov doprinosi opskrbi namirnicama bogatima proteinima za zdravu i uravnoteženu prehranu; |
| --- | --- |

Z.

budući da ribari imaju ulogu „čuvara mora” i da ribolov doprinosi opskrbi namirnicama bogatima proteinima za zdravu i uravnoteženu prehranu;

| AA. | budući da veliku većinu nesreća i incidenata na ribarskim plovilima uzrokuju ljudski čimbenici (62,4 %), a drugi su najčešći uzrok kvarovi sustava/opreme (23,2 %); |
| --- | --- |

AA.

budući da veliku većinu nesreća i incidenata na ribarskim plovilima uzrokuju ljudski čimbenici (62,4 %), a drugi su najčešći uzrok kvarovi sustava/opreme (23,2 %);

| AB. | budući da se u mnogim okolnostima mali ribolov obavlja sa samo jednom osobom na plovilu; |
| --- | --- |

AB.

budući da se u mnogim okolnostima mali ribolov obavlja sa samo jednom osobom na plovilu;

| AC. | budući da se problemi povezani sa sigurnošću i dobrim uvjetima flote za mali ribolov ne mogu razmatrati odvojeno od pitanja ribolovnog napora i prihoda od ribarstva; budući da u tom pogledu ograničenje bruto tonaže kao kriterij za mjerenje ribolovnog kapaciteta negativno utječe na sigurnost i dobre uvjete flote za mali ribolov jer ograničava poticaje za zamjenu i modernizaciju plovila ili za povećanje prostora kako bi se stvorili bolji uvjeti za posadu te povećala sigurnost, a u konačnici i privlačnost sektora, posebno za mlade ljude i žene; |
| --- | --- |

AC.

budući da se problemi povezani sa sigurnošću i dobrim uvjetima flote za mali ribolov ne mogu razmatrati odvojeno od pitanja ribolovnog napora i prihoda od ribarstva; budući da u tom pogledu ograničenje bruto tonaže kao kriterij za mjerenje ribolovnog kapaciteta negativno utječe na sigurnost i dobre uvjete flote za mali ribolov jer ograničava poticaje za zamjenu i modernizaciju plovila ili za povećanje prostora kako bi se stvorili bolji uvjeti za posadu te povećala sigurnost, a u konačnici i privlačnost sektora, posebno za mlade ljude i žene;

| AD. | budući da se takvi sigurnosni problemi ne mogu promatrati odvojeno od specifičnosti flote malog ribolova u državama članicama, kao što je činjenica da flota može biti izložena visokim razinama rizika zbog nedostatka specijaliziranih sigurnosnih savjeta za sektor, pojedinačne prirode operacija, dugog radnog vremena ili opasnosti od zaplitanja u opremu; budući da se uvjeti plovidbe za tu vrstu flota razlikuju; budući da dio te flote djeluje s plaža ili luka i pristaništa u kojima su uvjeti plovidbe često nesigurni; budući da bi, s obzirom na tu situaciju, trebalo razmotriti prilagodbu pogonske snage značajkama flote i uvjetima rada, bez povećanja ribolovnog napora ili stopa ulova, kako bi se uvjeti za flotu učinili sigurnijima pri uplovljavanju u luku i isplovljavanju iz nje; |
| --- | --- |

AD.

budući da se takvi sigurnosni problemi ne mogu promatrati odvojeno od specifičnosti flote malog ribolova u državama članicama, kao što je činjenica da flota može biti izložena visokim razinama rizika zbog nedostatka specijaliziranih sigurnosnih savjeta za sektor, pojedinačne prirode operacija, dugog radnog vremena ili opasnosti od zaplitanja u opremu; budući da se uvjeti plovidbe za tu vrstu flota razlikuju; budući da dio te flote djeluje s plaža ili luka i pristaništa u kojima su uvjeti plovidbe često nesigurni; budući da bi, s obzirom na tu situaciju, trebalo razmotriti prilagodbu pogonske snage značajkama flote i uvjetima rada, bez povećanja ribolovnog napora ili stopa ulova, kako bi se uvjeti za flotu učinili sigurnijima pri uplovljavanju u luku i isplovljavanju iz nje;

| AE. | budući da bi se ti aspekti povezani s povećanjem snage motora zbog posebnih sigurnosnih razloga trebali financirati subvencijama te bi ih, po određenim uvjetima, trebalo poduprijeti EFPRA-om, ako se njima ne povećava ribolovni napor ili sposobnost lovljenja ribe; budući da bi se zbog tih razloga financijskom potporom iz EFPRA-e trebalo financirati i jaružanje luka i pristaništa; |
| --- | --- |

AE.

budući da bi se ti aspekti povezani s povećanjem snage motora zbog posebnih sigurnosnih razloga trebali financirati subvencijama te bi ih, po određenim uvjetima, trebalo poduprijeti EFPRA-om, ako se njima ne povećava ribolovni napor ili sposobnost lovljenja ribe; budući da bi se zbog tih razloga financijskom potporom iz EFPRA-e trebalo financirati i jaružanje luka i pristaništa;

| AF. | budući da mali ribolov puno više ovisi o uvjetima na moru u usporedbi s ribolovom velikih razmjera, što ovisno o vrsti plovila i opreme dovodi do veće neredovitosti razdoblja ribolova te stoga utječe na broj radnih dana u godini tijekom kojih je moguće ploviti; |
| --- | --- |

AF.

budući da mali ribolov puno više ovisi o uvjetima na moru u usporedbi s ribolovom velikih razmjera, što ovisno o vrsti plovila i opreme dovodi do veće neredovitosti razdoblja ribolova te stoga utječe na broj radnih dana u godini tijekom kojih je moguće ploviti;

| AG. | budući da je artizanalni ribolov održiv u pogledu biološkog upravljanja ribljim stokovima i u pogledu resursa i selektivnosti, ali i u društvenom i gospodarskom smislu, čime se doprinosi tradicionalnoj naravi te aktivnosti; |
| --- | --- |

AG.

budući da je artizanalni ribolov održiv u pogledu biološkog upravljanja ribljim stokovima i u pogledu resursa i selektivnosti, ali i u društvenom i gospodarskom smislu, čime se doprinosi tradicionalnoj naravi te aktivnosti;

| AH. | budući da pritiske na riblje stokove, koji i ribarstvu nanose izravne i neizravne štete, prije svega čine onečišćenja, gubitak staništa, plovidba, borba za životni prostor i klimatske promjene, a među njihovim su učincima porast temperature vode, zakiseljavanje, promjena morskih struja, asinkronija među vrstama, pojava neautohtonih vrsta; |
| --- | --- |

AH.

budući da pritiske na riblje stokove, koji i ribarstvu nanose izravne i neizravne štete, prije svega čine onečišćenja, gubitak staništa, plovidba, borba za životni prostor i klimatske promjene, a među njihovim su učincima porast temperature vode, zakiseljavanje, promjena morskih struja, asinkronija među vrstama, pojava neautohtonih vrsta;

| AI. | budući da je potrebno povećati sposobnost prilagodbe i ublažavanje učinaka klimatskih promjena i kriza donošenjem mjera za jačanje otpornosti obalnih zajednica; |
| --- | --- |

AI.

budući da je potrebno povećati sposobnost prilagodbe i ublažavanje učinaka klimatskih promjena i kriza donošenjem mjera za jačanje otpornosti obalnih zajednica;

| AJ. | budući da mali ribolov može pridonijeti i dekarbonizaciji i povećanoj energetskoj učinkovitosti, a time i ublažavanju klimatskih promjena; |
| --- | --- |

AJ.

budući da mali ribolov može pridonijeti i dekarbonizaciji i povećanoj energetskoj učinkovitosti, a time i ublažavanju klimatskih promjena;

| AK. | budući da je mali ribolov vrlo važan u EU-u, posebno za niz ribarskih zajednica, zajedno s ribolovom velikih razmjera i ribolovom na otvorenome moru; |
| --- | --- |

AK.

budući da je mali ribolov vrlo važan u EU-u, posebno za niz ribarskih zajednica, zajedno s ribolovom velikih razmjera i ribolovom na otvorenome moru;

| AL. | budući da je i dalje potrebno uhvatiti se ukoštac s brojnim uzrocima pogoršanja socioekonomske situacije u tom sektoru, uključujući potrebu za jačanjem položaja ribara u lancu opskrbe; |
| --- | --- |

AL.

budući da je i dalje potrebno uhvatiti se ukoštac s brojnim uzrocima pogoršanja socioekonomske situacije u tom sektoru, uključujući potrebu za jačanjem položaja ribara u lancu opskrbe;

| AM. | budući da bi priznavanje organizacija proizvođača, udruženja i cehova ribara omogućilo pristup financijskoj potpori i da bi se poticanjem njihova aktivnog sudjelovanja putem zajedničkog upravljanja mogli jasno poboljšati prihodi sektora; |
| --- | --- |

AM.

budući da bi priznavanje organizacija proizvođača, udruženja i cehova ribara omogućilo pristup financijskoj potpori i da bi se poticanjem njihova aktivnog sudjelovanja putem zajedničkog upravljanja mogli jasno poboljšati prihodi sektora;

| AN. | budući da na prihode malog, artizanalnog i obalnog ribolova utječu volatilnost cijena i oštre tržišne oscilacije, koje su osjetljive na brojne vanjske učinke, kao što je pandemija bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

AN.

budući da na prihode malog, artizanalnog i obalnog ribolova utječu volatilnost cijena i oštre tržišne oscilacije, koje su osjetljive na brojne vanjske učinke, kao što je pandemija bolesti COVID-19;

| AO. | budući da su u sektoru ribarstva razni sustavi prihoda i plaća uvelike varijabilni i ovise o ribolovnim mogućnostima i uvijek su podložni nesigurnosti u pogledu mogućnosti koje nudi more, što je jedan od ččinitelja koji ga čini manje privlačnim novim generacijama; |
| --- | --- |

AO.

budući da su u sektoru ribarstva razni sustavi prihoda i plaća uvelike varijabilni i ovise o ribolovnim mogućnostima i uvijek su podložni nesigurnosti u pogledu mogućnosti koje nudi more, što je jedan od ččinitelja koji ga čini manje privlačnim novim generacijama;

| AP. | budući da zaposleni u ribarstvu često imaju niske plaće i rade u teškim i često nesigurnim uvjetima u profesiji koja je i dalje najopasnija na svijetu, dok sve veći troškovi povezani s pokretanjem i koncentracijom aktivnosti čine ribolov manje privlačnim, osobito mladima; |
| --- | --- |

AP.

budući da zaposleni u ribarstvu često imaju niske plaće i rade u teškim i često nesigurnim uvjetima u profesiji koja je i dalje najopasnija na svijetu, dok sve veći troškovi povezani s pokretanjem i koncentracijom aktivnosti čine ribolov manje privlačnim, osobito mladima;

| AQ. | budući da na tržištima često prevladava nekoliko ustaljenih proizvoda, a proizvodi malog ribolova koji su održiva alternativa vrstama koje se prekomjerno iskorištavaju ne dobivaju dovoljno pozornosti na tržištu; budući da potrošači često ne mogu dobiti sve informacije o proizvodu koji kupuju, njegovu sustavu proizvodnje ili ribolovnom alatu; |
| --- | --- |

AQ.

budući da na tržištima često prevladava nekoliko ustaljenih proizvoda, a proizvodi malog ribolova koji su održiva alternativa vrstama koje se prekomjerno iskorištavaju ne dobivaju dovoljno pozornosti na tržištu; budući da potrošači često ne mogu dobiti sve informacije o proizvodu koji kupuju, njegovu sustavu proizvodnje ili ribolovnom alatu;

| AR. | budući da je održiva profitabilnost malog ribolova važna za povećanje privlačnosti sektora; |
| --- | --- |

AR.

budući da je održiva profitabilnost malog ribolova važna za povećanje privlačnosti sektora;

| AS. | budući da su plovila za mali ribolov najizloženija poteškoćama u pogledu dodjele povlastica za ribolov u vodama Ujedinjene Kraljevine jer im je teže dokazati svoje iskustvo bavljenja ribolovom; |
| --- | --- |

AS.

budući da su plovila za mali ribolov najizloženija poteškoćama u pogledu dodjele povlastica za ribolov u vodama Ujedinjene Kraljevine jer im je teže dokazati svoje iskustvo bavljenja ribolovom;

| AT. | budući da poduzeća za mali ribolov često nemaju dovoljno kapitala ili financijskih sredstava te imaju vrlo ograničen pristup osnovnim računovodstvenim alatima, kreditima, mikrofinanciranju i osiguranju; |
| --- | --- |

AT.

budući da poduzeća za mali ribolov često nemaju dovoljno kapitala ili financijskih sredstava te imaju vrlo ograničen pristup osnovnim računovodstvenim alatima, kreditima, mikrofinanciranju i osiguranju;

| AU. | budući da se sektor malog ribolova i dalje suočava s gospodarskim poteškoćama i znatnim smanjenjem prihoda kao posljedicom osjetnog povećanja operativnih troškova, koje pogoršavaju drugi činitelji, kao što su smanjenje vrijednosti ribe pri prvoj prodaji ili povećanje cijena goriva; budući da zbog tih i drugih činitelja mali ribolov još više ovisi o subvencijama za gorivo, a ribari su prisiljeni povećati ribolovni napor kako bi njihova djelatnost bila ekonomski održiva; |
| --- | --- |

AU.

budući da se sektor malog ribolova i dalje suočava s gospodarskim poteškoćama i znatnim smanjenjem prihoda kao posljedicom osjetnog povećanja operativnih troškova, koje pogoršavaju drugi činitelji, kao što su smanjenje vrijednosti ribe pri prvoj prodaji ili povećanje cijena goriva; budući da zbog tih i drugih činitelja mali ribolov još više ovisi o subvencijama za gorivo, a ribari su prisiljeni povećati ribolovni napor kako bi njihova djelatnost bila ekonomski održiva;

| AV. | budući da se UFEU-om i Uredbom o EFPRA-i predviđa i pruža posebna potpora najudaljenijim regijama EU-a; |
| --- | --- |

AV.

budući da se UFEU-om i Uredbom o EFPRA-i predviđa i pruža posebna potpora najudaljenijim regijama EU-a;

| AW. | budući da je sektor malog ribolova tradicionalno suočen s manjkom organizacijskih kapaciteta; budući da glavni činitelji koji ograničavaju zajedničko djelovanje malog ribolova uključuju velik broj sudionika u sektoru malog ribolova, uz njihovu geografsku raspršenost; priroda takve vrste poslovanja, koja se uglavnom temelji na malim obiteljskim poduzećima; nedostatak osposobljenih zaposlenika uključenih u upravljanje; te nedostatak financijske potpore organizacijama u sektoru malog ribolova za sudjelovanje u procesu donošenja odluka; |
| --- | --- |

AW.

budući da je sektor malog ribolova tradicionalno suočen s manjkom organizacijskih kapaciteta; budući da glavni činitelji koji ograničavaju zajedničko djelovanje malog ribolova uključuju velik broj sudionika u sektoru malog ribolova, uz njihovu geografsku raspršenost; priroda takve vrste poslovanja, koja se uglavnom temelji na malim obiteljskim poduzećima; nedostatak osposobljenih zaposlenika uključenih u upravljanje; te nedostatak financijske potpore organizacijama u sektoru malog ribolova za sudjelovanje u procesu donošenja odluka;

| AX. | budući da znanstvenici i osobe nadležne za upravljanje u sektoru ribarstva na nacionalnoj razini i razini EU-a obično pri praćenju i provedbi kontrole zanemaruju mali ribolov u EU-u; budući da bi praćenje i kontrolu malog ribolova trebalo poboljšati kako bi se dokazalo održivo upravljanje ribarstvom u EU-u i prema potrebi dokazale ribolovne aktivnosti; |
| --- | --- |

AX.

budući da znanstvenici i osobe nadležne za upravljanje u sektoru ribarstva na nacionalnoj razini i razini EU-a obično pri praćenju i provedbi kontrole zanemaruju mali ribolov u EU-u; budući da bi praćenje i kontrolu malog ribolova trebalo poboljšati kako bi se dokazalo održivo upravljanje ribarstvom u EU-u i prema potrebi dokazale ribolovne aktivnosti;

| AY. | budući da postoji potreba za većim ulaganjem kako bi se provela istraživanja koja su aktualna i stekle spoznaje o stanju prirodnih resursa, morskih ekosustava, a posebno ribljih stokova, kako bi upravljanje njima bilo održivo; |
| --- | --- |

AY.

budući da postoji potreba za većim ulaganjem kako bi se provela istraživanja koja su aktualna i stekle spoznaje o stanju prirodnih resursa, morskih ekosustava, a posebno ribljih stokova, kako bi upravljanje njima bilo održivo;

| AZ. | budući da strategije upravljanja koje se temelje isključivo na smanjenju broja ribolovnih dana, kao što je strategija za zapadno Sredozemlje, sektor malog ribolova bacaju na koljena; budući da ta neprekidna smanjenja u kombinaciji s nesigurnošću zbog pandemije bolesti COVID-19 dovode do raspada velikog dijela sektora, koji više ne bi mogao ostvariti minimalnu profitabilnost koja bi mu zajamčila opstanak; budući da zbog tih smanjenja proizlaze i brojni problemi, na primjer u vezi sa sigurnošću na plovilu, većim rizikom od ozljeda, povećanjem nezakonita ribolova i socijalnim posljedicama nezaposlenosti; |
| --- | --- |

AZ.

budući da strategije upravljanja koje se temelje isključivo na smanjenju broja ribolovnih dana, kao što je strategija za zapadno Sredozemlje, sektor malog ribolova bacaju na koljena; budući da ta neprekidna smanjenja u kombinaciji s nesigurnošću zbog pandemije bolesti COVID-19 dovode do raspada velikog dijela sektora, koji više ne bi mogao ostvariti minimalnu profitabilnost koja bi mu zajamčila opstanak; budući da zbog tih smanjenja proizlaze i brojni problemi, na primjer u vezi sa sigurnošću na plovilu, većim rizikom od ozljeda, povećanjem nezakonita ribolova i socijalnim posljedicama nezaposlenosti;

| BA. | budući da su udruženja ribara, kao što su cehovi ribara, ključni akteri u prehrambenim sustavima u nekim državama članicama, u kojima djeluju kao neprofitni subjekti socijalne ekonomije koji predstavljaju sektor ribarstva, posebno flotu za mali obalni ribolov i školjkarstvo, jer obavljaju funkcije od općeg interesa u korist morskog ribolova i radnika u sektoru ribarstva, ali i poslovne funkcije poput stavljanja proizvoda na tržište te pružanja savjetodavnih i upravljačkih usluga; |
| --- | --- |

BA.

budući da su udruženja ribara, kao što su cehovi ribara, ključni akteri u prehrambenim sustavima u nekim državama članicama, u kojima djeluju kao neprofitni subjekti socijalne ekonomije koji predstavljaju sektor ribarstva, posebno flotu za mali obalni ribolov i školjkarstvo, jer obavljaju funkcije od općeg interesa u korist morskog ribolova i radnika u sektoru ribarstva, ali i poslovne funkcije poput stavljanja proizvoda na tržište te pružanja savjetodavnih i upravljačkih usluga;

| BB. | budući da postoji potreba za utvrđivanjem politike upravljanja ribolovnim resursima koja poštuje kolektivni pristup ribolovnim resursima, temelji se prije svega na njihovim biološkim aspektima i ima oblik sustava zajedničkog upravljanja ribarstvom koji uzima u obzir posebne uvjete ribolovnih resursa i odgovarajućih morskih područja, uz učinkovito sudjelovanje zaposlenih u sektoru; |
| --- | --- |

BB.

budući da postoji potreba za utvrđivanjem politike upravljanja ribolovnim resursima koja poštuje kolektivni pristup ribolovnim resursima, temelji se prije svega na njihovim biološkim aspektima i ima oblik sustava zajedničkog upravljanja ribarstvom koji uzima u obzir posebne uvjete ribolovnih resursa i odgovarajućih morskih područja, uz učinkovito sudjelovanje zaposlenih u sektoru;

| BC. | budući da strategija „od polja do stola” ustraje na tome da se udruženja poput cehova priznaju na temelju prava Unije i da bi ona trebala biti prihvatljiva za primanje financijske potpore na ravnopravnoj osnovi s organizacijama proizvođača; budući da je od Komisije zatraženo da donese inicijativu u tom pogledu; |
| --- | --- |

BC.

budući da strategija „od polja do stola” ustraje na tome da se udruženja poput cehova priznaju na temelju prava Unije i da bi ona trebala biti prihvatljiva za primanje financijske potpore na ravnopravnoj osnovi s organizacijama proizvođača; budući da je od Komisije zatraženo da donese inicijativu u tom pogledu;

| BD. | budući da postoji potreba za osposobljavanjem, uključujući razvijanje novih vještina ribara koji se bave malim ribolovom; |
| --- | --- |

BD.

budući da postoji potreba za osposobljavanjem, uključujući razvijanje novih vještina ribara koji se bave malim ribolovom;

| BE. | budući da rad žena u području malog ribolova predstavlja dodanu vrijednost; |
| --- | --- |

BE.

budući da rad žena u području malog ribolova predstavlja dodanu vrijednost;

| BF. | budući da se sektor malog ribolova sve više natječe s ostalim plavim gospodarskim aktivnostima i s interesima u pogledu obnovljive energije koji utječu na brojne aktivnosti uz obalu, na plažama ili lučkim područjima te bi mogli preuzeti područja koja su prije gotovo isključivo služila za mali ribolov, što bi dovelo do raseljavanja i „otimanja mora i obale”; |
| --- | --- |

BF.

budući da se sektor malog ribolova sve više natječe s ostalim plavim gospodarskim aktivnostima i s interesima u pogledu obnovljive energije koji utječu na brojne aktivnosti uz obalu, na plažama ili lučkim područjima te bi mogli preuzeti područja koja su prije gotovo isključivo služila za mali ribolov, što bi dovelo do raseljavanja i „otimanja mora i obale”;

| BG. | budući da je zbog procesa gentrifikacije koji se bilježe u brojnim obalnim područjima u razvoju malim ribarima sve skuplje živjeti u obalnim područjima, zbog čega moraju živjeti dalje od svojeg mjesta rada, pa je njihova djelatnost još teža i nepovoljnija; |
| --- | --- |

BG.

budući da je zbog procesa gentrifikacije koji se bilježe u brojnim obalnim područjima u razvoju malim ribarima sve skuplje živjeti u obalnim područjima, zbog čega moraju živjeti dalje od svojeg mjesta rada, pa je njihova djelatnost još teža i nepovoljnija;

| BH. | budući da povećana usmjerenost EU-a na očuvanje posebno utječe na mali ribolov, a primjer toga je uvođenje zaštićenih morskih područja i njihovih mreža, koja utječu na mali ribolov jer ograničavaju povezane aktivnosti i mobilnost; budući da se učinak na taj segment rijetko uzima u obzir pri oblikovanju tih politika, što je aspekt koji pogoršava činjenica da akteri iz tog segmenta nisu na odgovarajući način uključeni u te procese (30); |
| --- | --- |

BH.

budući da povećana usmjerenost EU-a na očuvanje posebno utječe na mali ribolov, a primjer toga je uvođenje zaštićenih morskih područja i njihovih mreža, koja utječu na mali ribolov jer ograničavaju povezane aktivnosti i mobilnost; budući da se učinak na taj segment rijetko uzima u obzir pri oblikovanju tih politika, što je aspekt koji pogoršava činjenica da akteri iz tog segmenta nisu na odgovarajući način uključeni u te procese (30);

| BI. | budući da je sektor ribarstva općenito, a osobito mali ribolov, nedovoljno zastupljen pri oblikovanju politika upravljanja ribolovom i politika o upotrebi pomorskog prostora; |
| --- | --- |

BI.

budući da je sektor ribarstva općenito, a osobito mali ribolov, nedovoljno zastupljen pri oblikovanju politika upravljanja ribolovom i politika o upotrebi pomorskog prostora;

| BJ. | budući da postoje različite vrste organizacija za ribarstvo, s različitim razinama članstva koje zastupaju mali ribolov: od organizacija proizvođača do, među ostalim, udruženja ribara, udruženja brodovlasnika i zadruga; budući da mnogi mali brodovlasnici nisu povezani ni s jednom organizacijom; budući da su zaposleni u ribarskoj industriji zastupljeni u ribarskim sindikatima; budući da bi sektor trebao sam odlučivati o vlastitom ustroju; |
| --- | --- |

BJ.

budući da postoje različite vrste organizacija za ribarstvo, s različitim razinama članstva koje zastupaju mali ribolov: od organizacija proizvođača do, među ostalim, udruženja ribara, udruženja brodovlasnika i zadruga; budući da mnogi mali brodovlasnici nisu povezani ni s jednom organizacijom; budući da su zaposleni u ribarskoj industriji zastupljeni u ribarskim sindikatima; budući da bi sektor trebao sam odlučivati o vlastitom ustroju;

| BK. | budući da je raščlanjivanje relevantnih podataka nezadovoljavajuće, što otežava pristup detaljnim informacijama, osobito kad je riječ o malom ribolovu, i otežava analizu, među ostalim u pogledu poduzeća, brodovlasnika, zaposlenih u ribarstvu, plovila i opreme, radnih uvjeta, starosti i spola; |
| --- | --- |

BK.

budući da je raščlanjivanje relevantnih podataka nezadovoljavajuće, što otežava pristup detaljnim informacijama, osobito kad je riječ o malom ribolovu, i otežava analizu, među ostalim u pogledu poduzeća, brodovlasnika, zaposlenih u ribarstvu, plovila i opreme, radnih uvjeta, starosti i spola;

Jačanje malog ribolova duž vrijednosnog lanca, promicanje većih prihoda od ribarstva i pružanje prilika za diversifikaciju prihoda

| 1. | smatra da budućnost malog, obalnog i artizanalnog ribolova ne ovisi samo o dugoročnim i održivim mjerama, već i o neposrednim, smislenim i učinkovitim mjerama za povećanje profitnih marži ribara, među ostalim i većom dodjelom kvota u skladu sa znanstvenim mišljenjima; smatra da je potrebno poboljšati organizacijske i komercijalne kapacitete sektora i privlačnost struke, pružiti osposobljavanje i ciljanu potporu mladima te poboljšati radne uvjete, posebno za uključivanje žena na brodove i u sektor općenito, te ojačati njegov položaj u lancu opskrbe; stoga poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s državama članicama uspostavi i provede, u okviru EFPRA-e, mehanizme potpore malom, artizanalnom i obalnom ribolovu kako bi se omogućilo rješavanje specifičnih problema u tom dijelu sektora; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vjeruje da je za budućnost malog ribolova potrebno da se u zajedničkoj ribarstvenoj politici prizna njegova posebna priroda i da se postojeći instrumenti prilagode kako bi se zadovoljile potrebe tog sektora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava potrebu za zajedničkom, širom i prikladnijom definicijom malog, artizanalnog i obalnog ribolova; ističe da ta definicija treba biti pragmatična, mjerljiva i jasna; također naglašava da bi definicija trebala proizlaziti iz odgovarajuće procjene, uzimajući u obzir karakteristike i kriterije segmenta malog ribolova povrh duljine plovila, kako bi se definicija malog ribolova na razini EU-a uskladila sa stvarnim stanjem tog segmenta, kao što je to već slučaj s postojećim definicijama uključenima u određene međunarodne konvencije, kao što su Međunarodna komisija za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) ili Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja (GFCM); |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da bi tu definiciju trebalo uključiti u horizontalniju uredbu, kao što je Uredba o ZRP-u, kako bi obuhvatila cjelokupno zakonodavstvo EU-a o ribarstvu; smatra da nijedna promjena definicije ne bi trebala utjecati na provedbu EFPRA-e za tekuće razdoblje; poziva Komisiju da obradi to pitanje u okviru budućeg preispitivanja Uredbe o ZRP-u; |
| --- | --- |

4.

| 5. | potvrđuje potrebu za jačanjem i skraćivanjem vrijednosnog lanca između proizvođača i potrošača, čime bi se povećale mogućnosti izravne prodaje od ribara do potrošača i smanjio broj posrednika kako bi se, u idealnom slučaju, došlo do točke u kojoj proizvođač može izravno opskrbljivati krajnjeg kupca; naglašava potrebu za promicanjem marketinških strategija, među ostalim promicanjem novih distribucijskih kanala, te za poticanjem mehanizama za poboljšanje diferencijacije proizvoda kako bi se postigla maksimalna korist za ribare, povećala profitabilnost, poduprle veće naknade i promicala pravedna i odgovarajuća raspodjela dodane vrijednosti ribarima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva na pravedniju i prikladniju raspodjelu dodane vrijednosti duž vrijednosnog lanca sektora te da se uzmu u obzir oblici intervencija na temelju jamstava i orijentacijskih cijena, za koje bi se troškovi proizvodnje trebali smatrati varijablama kako bi se postigao gore navedeni cilj i poboljšali prihodi ribara; ponavlja da bi u slučaju ozbiljnih neravnoteža unutar vrijednosnog lanca države članice trebale imati ovlasti intervenirati; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava činjenicu da je mali ribolov najslabiji segment u vrijednosnom lancu, a marketinški aranžmani često pogoduju interesima kupca, a ne ribara, koji imaju malu ili nikakvu kontrolu nad određivanjem cijena, što pak dovodi do marginalne zarade za prodane proizvode; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na donošenje mjera na razini EU-a ili država članica usmjerenih na obranu ili stvaranje tržišta podrijetla, čime bi se zagovarali povlašteni kratki prodajni kanali za tradicionalne proizvode; naglašava važnost promicanja i zaštite kvalitete ribe ulovljene malim ribolovom kao što su, među ostalim, svježina, sezonalnost, kulturna baština i održivost; poziva na snažniju potporu takvim proizvodima na sajmovima, u malim trgovinama i restoranima, uzimajući u obzir prehrambene navike stanovništva, kako bi se maksimalno povećala vrijednost lokalnih proizvoda ribarstva i promicao lokalni razvoj; ustraje u tome da se uspostave promotivne kampanje za lokalne ribarske proizvode kojima će se u potpunosti iskoristiti zajednička organizacija tržišta i ZRP; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je potrebno promicati diversifikaciju proizvoda inicijativama usmjerenima na stvaranje novih tržišta, vrednovanje manje poznatih jestivih i konzumiranih vrsta kako bi se poboljšao tržišni položaj malog ribolova, smanjila potražnja za proizvodima čija se stalna opskrba tijekom cijele godine može zajamčiti samo uvozom te kako bi se smanjio ribolovni pritisak na vrste koje se prekomjerno iskorištavaju; ponavlja da je također potrebno podržati promicanje diversifikacije proizvoda u industriji konzerviranja, i to korištenjem podcijenjenih ili manje konzumiranih vrsta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na provedbu programa osposobljavanja za sektor hotelijerstva, restorana i ugostiteljstva (Horeca) kojim bi se pružilo znanje o morskim prehrambenim proizvodima i dobrim praksama za zaštitu resursa, posebno podizanjem razine osviještenosti o „neprodaji” i „nepotrošnji” vrsta tijekom sezone zabrane ribolova; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost provedbe inovativnih projekata u sektoru maloprodaje, naglašavajući suradnju s ribarskim cehovima i udruženjima malih ribolovaca, putem kojih se održava bliski odnos s krajnjim potrošačem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice i organizacije proizvođača da razmotre bolje načine za promicanje stavljanja na tržište prerađenih proizvoda ribarstva s većom dodanom vrijednošću, uključujući konzervirane proizvode, slijedeći primjer određenih poljoprivrednih proizvoda, te programe za vanjsku promidžbu proizvoda ribarstva EU-a, uključujući njihovo predstavljanje na međunarodnim natjecanjima i sajmovima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava činjenicu da sektor morskih prehrambenih proizvoda ima vrlo ograničene alate, kao što su oznake, koji su dostupni potrošačima kako bi se procijenili kriteriji održivosti za segment malog ribolova i promicali proizvodi s niskim utjecajem na okoliš; naglašava da bi, ako postoje oznake, one mogle postati otežavajuća okolnost za mali ribolov jer bi pristup nekim potrebnim podacima mogao predstavljati opterećenje ili bi im mogli nedostajati financijski kapaciteti za pokretanje postupka certificiranja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe potrebu za ambicioznom revizijom Uredbe o ZOT-u kako bi se povećao njezin doprinos prihodima tog sektora i stabilnosti tržišta te kako bi se poboljšalo stavljanje na tržište proizvoda ribarstva i povećala njihova dodana vrijednost; u tom kontekstu naglašava važnost stvaranja certificiranih oznaka morskih prehrambenih proizvoda i mehanizama robne marke proizvoda ribarstva, kao i povećanja sljedivosti u lancu opskrbe, čime bi se poboljšalo informiranje potrošača, potičući ih da kupuju morske plodove iz lokalnih i održivih izvora i podižu svoju svijest o proizvodima malog ribolova; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na to da se programi potpore za mali ribolov olakšaju u okviru EFPRA-e kako bi se poboljšali poslovni i organizacijski kapaciteti, smanjili troškovi proizvodnje, poboljšale cijene prve prodaje i zajamčila gospodarska i ekološka održivost, posebno s pomoću održivije i modernije flote; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe poteškoće s kojima se i dalje suočava sektor malog ribolova, koje također mogu pogoršati fluktuirajuće i rastuće cijene goriva i drugih sirovina, što posebno utječe na manje konkurentne segmente flote, odnosno mali, artizanalni i obalni ribolov; |
| --- | --- |

16.

Poboljšanje uvjeta poslovanja te osiguravanje budućnosti malog, artizanalnog i obalnog ribolova

| 17. | pozdravlja činjenicu da EFPRA pruža mogućnost podupiranja modernizacije, zamjene ili nabave novijih motora koji emitiraju manje CO2, uključujući motore koji upotrebljavaju nove energetski učinkovite tehnologije i prilagodbu benzinskih motora; smatra da bi trebalo koristiti najviše postojeće stope sufinanciranja; upozorava da mnoga od tih alternativnih rješenja za motorizaciju još nisu dovoljno razvijena ili uključuju znatno povećanje bruto tonaže, kao što je slučaj s nekim električnim motorima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da u određenim regijama većina sektora malog ribolova ovisi o subvencijama za gorivo; upozorava da se prijedlogom Komisije za direktivu Vijeća o restrukturiranju okvira Unije za oporezivanje energenata i električne energije (COM(2021)0563) ukidanjem trenutačnog obveznog izuzeća za sektor ribarstva i uvođenjem minimalne stope oporezivanja ugrožava održivost većine segmenta malog ribolova, koji ne može obavljati duga putovanja za punjenje gorivom u lukama s nižim cijenama; poziva Komisiju i države članice da zajamče jednake uvjete na međunarodnoj razini te da stoga i dalje izuzimaju ribarsku industriju od oporezivanja goriva; naglašava da nikakav novi pristup ne bi smio dovesti do opterećenja za mali ribolov i da bi se trebao usredotočiti na alternativna rješenja kojima se sektoru omogućuje da kombinira pravednu tranziciju prema ciljevima utvrđenima u zelenom planu sa sposobnošću gospodarskog napretka i jamčenjem pristojnih uvjeta za svoje radnike; u tom pogledu i s obzirom na trenutačnu izvanrednu inflaciju cijena goriva, smatra da bi države članice mogle predvidjeti izvanredne mjere za pružanje pomoći segmentu malog, obalnog i artizanalnog ribolova za očekivane rastuće troškove proizvodnje, posebno u okviru EFPRA-e i nacionalnih operativnih programa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe poteškoće i ozbiljne negativne gospodarske i socijalne posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 na sektor ribarstva te važnost toga da države članice prema potrebi usmjeravaju dostupna nacionalna sredstva i sredstva EU-a, kao i razmatranje izvanrednih mjera za pomoć ribarima, uključujući radnike, u prevladavanju kriza ili poremećaja na tržištu; poziva države članice da sredstva koja su stavljena na raspolaganje u okviru kriznih mehanizama iskoriste za potporu malom ribolovu; naglašava da je unatoč krizi sektor malog obalnog ribolova i dalje nastavio funkcionirati, čime se građanima EU-a omogućuje pristup morskim prehrambenim proizvodima, posebno u izoliranim obalnim regijama, otocima i najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potiče države članice da iz Mehanizma za oporavak i otpornost dodijele sredstva za ulaganja u male obalne flote kako bi se pomoglo ribarima i gospodarskim subjektima koji obavljaju povezane poslove, uglavnom ženama, koji krpaju mreže, parkiraju proizvode i obavljaju pomoćne poslove na kopnu te radnicima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | potiče Komisiju da pod okriljem EFPRA-e olakša sektorsku potporu malom ribolovu za postavljanje infrastrukture za skladištenje, zamrzavanje i hlađenje te za održavanje hladnog lanca od plovila do krajnjeg potrošača; smatra da je ta potpora odlučujući element kako bi se segmentu malog ribolova omogućilo da u potpunosti iskoristi ribolovne resurse, bez uništavanja ili iscrpljivanja stokova, te kako bi se osigurala redovita opskrba i isporuka svježih i visokokvalitetnih proizvoda javnosti, hotelijersko-ugostiteljskom sektoru i prehrambenoj industriji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da bi odgovarajući uvjeti skladištenja u lukama mogli olakšati i jamčiti očuvanje ribe i pomoći pri komercijalnom plasmanu u cilju poboljšanja profitabilnosti ribe neizravnim djelovanjem u određivanju cijena; u tom kontekstu podsjeća na mogućnosti koje predviđaju ZOT i organizacije proizvođača; |
| --- | --- |

22.

| 23. | smatra da bi EFPRA i novi nacionalni operativni programi trebali ojačati i pružiti jasnu potporu malom ribolovu kako bi se doprinijelo održivosti i budućoj održivosti brojnih obalnih zajednica koje tradicionalno ovise o ribolovu, kako bi se riješili specifični problemi tog segmenta i poduprlo lokalno održivo upravljanje uključenim ribarstvom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da bi se potpora koju države članice usmjeravaju pri provedbi EFPRA-e trebala usmjeriti na rješavanje strukturnih neuspjeha, čime bi se doprinijelo povećanju prihoda od ribarstva, promicanju radnih mjesta s pravima u sektoru i osiguravanju pravednih cijena za proizvođače, podupiranju razvoja povezanih aktivnosti, na početku i na kraju proizvodnog lanca, doprinosu razvoju i koheziji obalnih regija u okviru održivog ribarstva i budućnosti sektora malog ribolova; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da je, kako bi se poboljšala stopa izvršenja financiranja EFPRA-e i osiguralo da mali ribolov ima pristup potpori, potrebno razmotriti i provesti mjere za pojednostavnjenje postupaka, čime bi se smanjila birokracija, složenost i vrijeme odobravanja zahtjeva, izmijeniti postupak financiranja za primanje pomoći i zamijeniti ga sustavom pretfinanciranja, i u potpunosti iskoristiti financijska ograničenja fonda; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da EU ne raspolaže alatom za razumijevanje opsega ulaganja EFPR-a i EFPRA-e u sektor malog ribolova, broja financiranih dobrih praksi, ostvarivanja konkretnih rezultata te načina na koji lokalne akcijske skupine u ribarstvu rade i koliko učinkovito provode ZRP; poziva Komisiju da uspostavi takav alat kao temeljni korak kako bi se razumjelo kako proširiti dobre prakse i replicirati dobre ribolovne metode na razini EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice da pruže tehničku pomoć na lokalnoj razini kako bi se malim ribarima olakšao pristup financijskim sredstvima EU-a i nacionalnim sredstvima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | upozorava na visoku prosječnu starost flote za mali ribolov i u tom pogledu naglašava potrebu za tim da ribolovna aktivnost tog segmenta bude privlačna mladima i ženama; naglašava potrebu za obnovom i ažuriranjem flote za mali ribolov u cilju poboljšanja sigurnosti i životnih uvjeta na plovilu, poboljšanja energetske učinkovitosti i povećanja ekološke prihvatljivosti segmenta, istodobno osiguravajući da ne dođe do povećanja ribolovnog kapaciteta ukupne ribarske flote i poboljšavajući društvenu i gospodarsku održivost ribarskih zajednica koje ovise o floti; u tom kontekstu ističe potrebu za rješavanjem situacija u kojima su plovila zastarjela, što dovodi do povećanih troškova rada, održavanja i reklasifikacije (ekonomske i ekološke), što pak ugrožava zajamčene sigurnosne uvjete tijekom operacija; naglašava da bi kriteriji bruto tonaže za mjerenje ribolovnog kapaciteta, uključivanjem prostora rezerviranog za posadu i udobnost, mogli otežati modernizaciju ribarskih plovila i prijeko potrebno poboljšanje uvjeta rada flote za mali ribolov; u tom pogledu poziva Komisiju da preispita te kriterije i druge međusobno povezane odredbe kako bi se pronašlo rješenje kojim se mogu uskladiti potrebe radnika u malom ribarstvu s potrebom da se osigura da se ribolovni kapacitet flote EU-a ne poveća; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponavlja da je potpora potrebnoj obnovi i/ili modernizaciji flote potrebna za poboljšanje sigurnosti, radnih uvjeta te gospodarske i okolišne održivosti aktivnosti; međutim, naglašava da bi se to trebalo postići isključivo bez povećanja ribolovnog kapaciteta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da bi zanemarivanje potrebe za obnovom flote te održavanjem i poboljšanjem plovila, osobito, ali ne isključivo, zastarjelih i neučinkovitih plovila, ugrozilo budućnost malog ribolova, osobito u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da EFPRA pruža mogućnosti za ulaganja u sigurnost, bolje životne uvjete i energetsku učinkovitost za plovila, što također može koristiti floti za mali obalni i artizanalni ribolov, te da bi također trebala ponuditi mogućnosti financiranja za obnovu, restrukturiranje i promjenu veličine plovila te kupnju novih plovila u floti za mali ribolov – posebno u utvrđenim slučajevima u kojima je ta flota visoke prosječne starosti i ne jamči ključne uvjete sigurnosti i operabilnosti – kao i za povećanje snage motora ako je to opravdano kako bi se osigurali bolji sigurnosni uvjeti na brodu tijekom aktivnosti te ulaska u more i izlaska iz njega i da poveća vrijeme provedeno na moru, pod uvjetom da ne dođe do povećanja kapaciteta ribolovnog napora, posebno u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | potiče države članice da zajamče potpunu provedbu normi i propisa EU-a u pogledu sigurnosti, rada i životnih uvjeta na ribarskim plovilima; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da bi države članice trebale kontinuirano raditi na održavanju i unapređenju svojih luka i pristaništa kako bi se osiguralo da se ulov može iskrcati i istovariti u sigurnim uvjetima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava društveno-gospodarsku važnost, u smislu zapošljavanja i socijalne kohezije, sektora ribarstva, uključujući mali, artizanalni i obalni ribolov za najudaljenije regije te područja koja karakteriziraju strukturna ograničenja i manje mogućnosti za gospodarsku diversifikaciju; stoga poziva na povećanje potpore EU-a sektoru malog ribolova u tim regijama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prima na znanje potporu koja se pruža u okviru EFPRA-e za sektor ribarstva u najudaljenijim regijama, osobito u cilju pružanja potpore dodatnim troškovima koji proizlaze iz udaljenosti kada je riječ o prodaji određenih proizvoda ribarstva iz nekih najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ukazuje na posebnosti vrijednosnih lanaca sektora ribarstva u najudaljenijim regijama i smatra da je potrebna posebna pozornost kako bi se ojačao i olakšao njihov pristup tržištima, što bi se moglo postići ne samo ponovnom uspostavom programa POSEI za ribarstvo, već i uspostavom sličnog sustava za promet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe potencijal turističkog ribolova u tim regijama kao načina privlačenja mladih u struku i diversifikacije prihoda ribara bez povećanja njihova ribolovnog napora, poštovanja ograničenja ribolovnog napora te podizanja javne svijesti o tradicijama sektora i pismenosti o moru; naglašava da je potrebno zajamčiti smanjenje birokracije povezane s tom aktivnošću i pružiti potporu EU-a tim aktivnostima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | smatra da budućnost malog ribolova zahtijeva da se propisima EU-a osigura regulatorno okruženje kojim se jača položaj ribara u lancu opskrbe i osiguravaju ulaganja u dugoročnu održivost, stabilnost i gospodarska konkurentnost sektora; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da bi ciljevi ribarstvene politike trebali uključivati jamčenje opskrbe javnosti ribom, kao dio jamčenja sigurnosti i neovisnosti u pogledu opskrbe hranom, razvoj obalnih zajednica uz istodobno jamčenje razvoja ribolovnih aktivnosti unutar ekoloških ograničenja te promicanje zanimanja povezanih s ribarstvom povećanjem njihove privlačnosti; ističe da bi se u okviru provedbe ZRP-a također trebala prepoznati društveno-gospodarska uloga malog ribolova u ribarskim zajednicama, čime se osiguravaju radna mjesta i poboljšavaju životni uvjeti ribara i radnika koji obavljaju pomoćne zadaće, obično žena, uz poboljšanje radnih uvjeta, uvjeta stanovanja i sigurnosnih uvjeta za posade, kako bi se privukli mladi i ostvarila generacijska obnova te aktivnosti u okviru zajamčene održivosti i dobrog očuvanja resursa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ponavlja da je stanje ribarstva u EU-u složeno i da se uvelike razlikuje od države članice do države članice u pogledu ribarskih flota, utjecaja na okoliš različitih segmenata flote, ribolovnog alata, ribljih stokova i njihova stanja očuvanosti te potrošačkih navika stanovništva; ističe mogućnost regionalizacije te, prema potrebi, upravljanja ribarstvom u okviru ZRP-a, istodobno osiguravajući jednake uvjete za sve ribare, pritom uključujući regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom; ponovno potvrđuje da ta velika raznolikost zahtijeva da upravljanje ribarstvom bude popraćeno iznimkama koje se temelje na pouzdanim znanstvenim spoznajama i koje državama članicama i regijama omogućuju provedbu specijaliziranijih praksi upravljanja kojima se uzimaju u obzir posebne značajke, promiče dijalog, uključuje sektor i obalne zajednice u postupak donošenja odluka te definiranje i provedbu politika; |
| --- | --- |

40.

| 41. | stoga smatra da je u programima EFPRA-e država članica potrebno razmotriti inicijative upravljanja na lokalnoj razini uz pomoć zajedničkog upravljanja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava da bi se revizijom Uredbe (EZ) br. 1224/2009 o kontroli ribarstva koja je trenutačno u tijeku trebala poštovati posebna obilježja malog ribolova te ga ne bi trebalo preopteretiti birokracijom, posebno u pogledu geolokacije ili elektroničkog slanja podataka o ulovu; poziva na uspostavu sustava kontrole koji je posebno osmišljen i prilagođen stanju i raznolikosti male obalne flote, uključujući prikupljanje školjkaša i ribolov bez plovila, u kojem su od ključne važnosti proporcionalnost i pristup u fazama; |
| --- | --- |

42.

| 43. | smatra da je važna diversifikacija aktivnosti u kontekstu održivog plavoga gospodarstva u širem smislu, što podrazumijeva poticanje kulture zajednica i promicanje nusproizvoda i proizvoda ribarstva koji, iako imaju potencijala, nemaju komercijalnu vrijednost; međutim, smatra da takve aktivnosti ne bi smjele ugroziti ribolovne aktivnosti ili povijesna prava ribara na more; |
| --- | --- |

43.

| 44. | smatra da korištenje pomorskog prostora za druga područja gospodarskog iskorištavanja ne bi smjelo ugroziti povijesna ribolovna prava; smatra da bi mali ribolov trebao biti u potpunosti uključen u strateško planiranje tih politika; smatra da slična situacija postoji u kopnenim vodama, gdje se mali ribolov suočava sa sve većim sukobima oko resursa i korištenja slatke vode, natječući se s industrijama koje imaju negativan utjecaj na obalna staništa i riblje resurse; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da društveno-gospodarski i ekološki izazovi koji proizlaze iz upravljanja zaštićenim morskim područjima nude potencijalno rješenje za usklađivanje ciljeva očuvanja i održivosti, s jedne strane, s integracijom sektora malog ribolova u upravljačke odluke u zaštićenim morskim područjima i oko njih, s druge strane; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da razviju participativne pristupe upravljanju zaštićenim morskim područjima na temelju bioloških i društveno-gospodarskih podataka koji su zajednički formulirani, provedeni i revidirani zajedno s djelatnicima u zaštićenim morskim područjima, zainteresiranim dionicima i sektorom malog ribolova; poziva Komisiju i države članice da razmotre razvoj participativnih praksi upravljanja, među ostalim kako bi se postigla ravnoteža između održivog razvoja malog ribolova i, gdje je to primjenjivo, održivog razvoja odgovornog turizma; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe potrebu za gospodarskom i socijalnom zaštitom tijekom neribolovnih razdoblja i u slučaju katastrofa koje otežavaju aktivnosti; ističe potrebu za mehanizmima za naknadu plaće za izgubljene zarade tijekom tih razdoblja; naglašava da bi se razdoblje primanja takve naknade trebalo smatrati stvarnim radnim vremenom za potrebe starosne mirovine i drugih prava iz sustava socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da je, ako želimo generacijsku obnovu, potrebno uspostaviti privlačne uvjete za mlade i žene, što znači vrednovanje prihoda ribarstva uz istodobno jamčenje njegove stabilnosti, primjenu načela jednake plaće za rad jednake vrijednosti, povećanje dodjele kvota za mali ribolov u skladu sa znanstvenim savjetima, osiguravanje osposobljavanja u uvjetima koji uzimaju u obzir raznolikost ribolovnih praksi, ribolovnih alata i potreba svake države članice, kao i jamčenje odgovarajućih radnih uvjeta i sigurnosti na plovilu; podsjeća da EFPRA pruža potporu osposobljavanju i stručnom usavršavanju; smatra da bi osposobljavanje trebalo jamčiti snažnu praktičnu komponentu, uzimajući u obzir specifičnu stvarnost nacionalnog, regionalnog ili lokalnog konteksta u kojem se odvija; osim toga, smatra da bi to trebalo biti moguće kombinirati s teoretskom izobrazbom, uz istodobno ostvarivanje koristi od akumuliranog znanja onih koji su bili ili su i dalje na moru; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na jačanje financijskih i tehničkih sredstava za istraživanje u području ribarstva u državama članicama kako bi se moglo razvijati aktivnosti usmjerene na ribarstvo i ribolovne resurse te intenzivirati i poboljšati prikupljanje podataka i procjenu stanja resursa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva na povećanje financijskih i tehničkih resursa za znanstveno istraživanje i razvoj u području ribarstva u EU-u i u svakoj državi članici; posebno naglašava da je potrebno podupirati istraživačke institute i laboratorije u tom području materijalnim i ljudskim resursima kako bi se razvile aktivnosti usmjerene na promicanje malog, obalnog i artizanalnog ribolova te kako bi se zajamčilo bolje razumijevanje različitih uzroka iscrpljivanja ribljih stokova i očuvanja ribljih resursa; naglašava potrebu za uključivanjem ribara i udruženja ribara u znanstveno praćenje, mapiranje, prikupljanje podataka, upravljanje i kontrolu kako bi se u potpunosti iskoristilo njihovo znanje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da pokrene opsežne mjere mapiranja na razini cijele regije kako bi se izradili točni i potpuni osnovni podaci o malom ribolova kako bi se izmjerio gospodarski i socijalni učinak malog ribolova u kvantitativnom i kvalitativnom smislu te kako bi se procijenila vrijednost proizvodnje malog ribolova, njegov gospodarski učinak na obalne zajednice i njegov utjecaj na povezane sektore; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice i Komisiju da podrže istraživanje o praksama kojima se povećavaju i diversificiraju prihodi ribarskih zajednica i sektora ribarstva, uključujući mali ribolov; smatra da bi rezultate takvih istraživanja trebalo širiti u EU-u u cilju repliciranja, provedbe i promicanja projekata i na nacionalnoj razini i na razini EU-a; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da, unatoč poboljšanjima u pogledu pokrivenosti podacima, još uvijek nema iscrpnih gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih statističkih podataka i pokazatelja na europskoj razini o malom ribolovu; naglašava da taj nedostatak statističkih podataka ne omogućuje odgovarajuću analizu tog segmenta i stoga otežava uvođenje odgovarajućih zakonodavnih mjera za rješavanje najkritičnijih pitanja s kojima se suočava mali ribolov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva države članice da pojačaju i poboljšaju pravilno prikupljanje i raščlambu podataka o ribarstvu, pribavljajući odgovarajuće statističke podatke o ulovima i iskrcajima u cilju bolje procjene resursa i upravljanja njima, uključujući povezane aktivnosti, socijalne i gospodarske aspekte, te analize drugih komercijalnih uporaba, posebno za mali ribolov i zajednice povezane s njima; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da pokrene sveobuhvatno i regionalno mapiranje sustava socijalne zaštite i nacionalnog zakonodavstva koje je na snazi i dostupno za mali ribolov u državama članicama kako bi se utvrdile i promicale najuspješnije opcije, uključujući zakonodavne i institucionalne mehanizme kojima se osigurava potpuno sudjelovanje sektora malog ribolova u svim aktivnostima povezanima s održivim razvojem sektora, kao što su razvoj alternativnih aktivnosti, zajedničko upravljanje, financijska potpora, označivanje, sljedivost i pravo na dostojanstven rad i socijalnu zaštitu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da države članice pri provedbi ZRP-a moraju osigurati da provedba potrebnih okolišnih ciljeva bude u skladu s definiranjem socijalnih i gospodarskih ciljeva te da bi Komisija i države članice trebale uzeti u obzir njihovu međuovisnost pri provedbi zakonodavstva i pri osmišljavanju budućih zakonodavnih inicijativa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da organizacije proizvođača mogu imati ključnu ulogu u upravljanju strukturama komercijalizacije proizvoda malog ribolova u poboljšanju pristupa tržištu za proizvode malog ribolova i povećanju dostupnosti lokalnih prehrambenih proizvoda unutar obalnih zajednica; posebno naglašava činjenicu da bi te aktivnosti jačanja i promicanja doprinijele boljem položaju malog ribolova za pregovaranje o cijenama te bi promicale zdravu unutarsektorsku konkurenciju i učinkovitije korištenje vlastitih struktura i resursa zajedničkim djelovanjem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | u tom pogledu naglašava da je od ključne važnosti da sektor malog ribolova ima jači namjenski organizacijski kapacitet kako bi ojačao svoj položaj u vrijednosnom lancu; poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere za povećanje pregovaračke moći malih ribara te da podupiru, potiču i olakšavaju osnivanje organizacija proizvođača, udruženja i zadruga za taj segment kao važnog alata za poboljšanje njihove snage u lancu opskrbe i povećanje njihove pregovaračke moći u odnosu na druge sudionike na tržištu kako bi osigurali dobre profitne marže i bolje upravljali svojim ribolovnim aktivnostima; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ustraje u tome da udruženja i cehovi moraju biti priznati i moći primati financijsku pomoć pod jednakim uvjetima kao i organizacije proizvođača; poziva države članice i Komisiju da, posebno u okviru reforme ZOT-a, donesu inicijative o tom pitanju kako bi se uklonila svaka diskriminacija između cehova i organizacija proizvođača; |
| --- | --- |

58.

| 59. | u tom pogledu poziva Komisiju i države članice na daljnje mjere u pogledu Uredbe o ZOT-u uspostavljanjem regionalnih planova za organizacije proizvođača u području malog ribolova kako bi se povećala profitabilnost sektora malog ribolova te poboljšala kvaliteta i sljedivost njegovih proizvoda; |
| --- | --- |

59.

| 60. | naglašava važnost uključivanja malih ribara u postupke donošenja odluka na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini te poziva Vijeće i države članice da poboljšaju transparentnost u postupku donošenja odluka o malom ribolovu kako bi se zajamčila odgovornost; potiče osnaživanje udruženja malih ribara da dijele odgovornost i ovlasti za donošenje odluka u izradi i provedbi planova zajedničkog upravljanja s nacionalnim tijelima u odborima za zajedničko upravljanje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da održivost malog ribolova uvelike ovisi o sigurnom pristupu resursima i ribolovnim područjima, s jedne strane, i tržištima s dodanom vrijednošću s druge strane; u tom pogledu poziva na diferencirani pristup upravljanju malim ribolovom koji uključuje prioritetni pristup priobalnim ribolovnim područjima; |
| --- | --- |

61.

| 62. | smatra da je zajedničko upravljanje ključno sredstvo za mali ribolov koje omogućuje optimizaciju upravljanja ribolovnim resursima primjenom integriranog pristupa, uzimajući u obzir sve aspekte održivosti, uključujući ekološke, društvene i gospodarske aspekte, te obuhvaćajući aktivno sudjelovanje i uključenost uprave, sektora ribarstva, znanstvene zajednice i organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ističe nizak utjecaj ribarstva na okoliš i njegovu zdravu proizvodnju hrane, jer ne uključuje umjetno hranjenje, antibiotike, gnojiva ili bilo kakvu upotrebu kemijskih pesticida; |
| --- | --- |

63.

| 64. | naglašava da ne bi trebalo stvarati umjetni sukob između sudionika u industrijskom i malom ribolovu; smatra da se sudionici u industrijskom i malom ribolovu ne natječu jedni s drugima jer uglavnom love različite vrste u većinom različitim ribolovnim područjima; prima na znanje činjenicu da su takozvana industrijska ribarska poduzeća također obiteljska poduzeća koja postoje generacijama i koja su duboko ukorijenjena u lokalnim ribarskim zajednicama i povezana s njima; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ističe da je proglašenje 2022. Međunarodnom godinom artizanalnog ribarstva i akvakulture iznimna prilika za usmjeravanje globalne pozornosti na rad tog segmenta flote u području sigurnosti opskrbe hranom i održivog korištenja prirodnih resursa, kao i za osiguravanje veće vidljivosti artizanalnog ribolova i aktivnijeg uključivanja u postupke donošenja odluka; |
| --- | --- |

65.

| 66. | smatra da su poboljšanje selektivnosti i prijelaz na tehnike ribolova s niskim učinkom ključni za opstanak i blagostanje malog ribolova; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava da bi javne institucije trebale olakšati pristup financiranju najslabijim segmentima flote kako bi se potaknuli vrijednosni lanci i spriječili tržišni nedostaci; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da uspostave zakonodavne inicijative kako bi se olakšao pristup formalnom financiranju za sektor malog ribolova; naglašava da bi to trebalo uključivati pristup formalnom kreditiranju za kapitalne izdatke i financiranju ribolovnih operacija, razvoj, u partnerstvu s financijskim institucijama, instrumenata i financijskih proizvoda za srednjoročno i dugoročno ulaganje i primjenu formalnih programa financiranja kao što su ugovori o proizvodnji ili potvrde o skladištenju, uz sudjelovanje ribara, trgovaca i javnih tijela; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ističe da je prostorno planiranje morskog područja ključno za jamčenje sudjelovanja svih dionika u odlukama o korištenju i zaštiti morskog okoliša; ističe da je prostorno planiranje morskog područja ključan alat za osiguravanje sudjelovanja malih ribara u postupku donošenja odluka; |
| --- | --- |

68.

| 69. | smatra da je kontinuirani pad potpore EU-a tom sektoru u okviru uzastopnih višegodišnjih financijskih okvira, a posebno smanjenje financijskih sredstava EFR-a/EFPRA-e i ZOT-a, jedan od čimbenika koji pridonose pogoršanju stanja u tom sektoru; stoga ponavlja da je potrebno znatno povećati financijsku potporu EU-a sektoru ribarstva; |
| --- | --- |

69.

| 70. | smatra da su Dobrovoljne smjernice FAO-a za osiguravanje održivog malog ribolova u kontekstu sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja siromaštva vrijedan doprinos utvrđivanju okvira za očuvanje, maksimiziranje i promicanje malog ribolova u kontekstu politike upravljanja ribarstvom; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva sve države članice da posebnim projektima i potpunim pravnim priznavanjem uloge žena kao „pomoćnica” i suradnika u obiteljskim ribarskim poduzećima ojačaju ulogu žena u ribarstvu kako bi se zajamčila veća jamstva u području zapošljavanja, prihodi za budućnost i naknade socijalne sigurnosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | smatra da je primjereno ojačati suradnju s ciljem priznavanja osnovnog osposobljavanja koje pružaju škole ili obrazovne ustanove koje su priznate u nacionalnim obrazovnim sustavima svake države članice ili treće zemlje i koje su međunarodno priznate; |
| --- | --- |

72.

| 73. | smatra da bi izgradnja točaka jedinstva između različitih organizacija koje predstavljaju taj sektor bila važan element u obrani njegovih tvrdnji i jamčenju da se ona propisno uzme u obzir pri definiranju politika upravljanja ribarstvom i politika za korištenje pomorskog prostora; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju da u kontekstu kohezijske politike promiče projekte kojima će se doprinijeti zaštiti obalnih i otočnih područja kao sastavnih dijelova ribarske i pomorske baštine; |
| --- | --- |

74.

| 75. | naglašava da bi sektor malog ribolova, više od ostalih segmenata flote, mogao snositi najveći utjecaj sve veće potrebe za obnovljivim izvorima energije kako bi se ispunili ciljevi utvrđeni zelenim planom EU-a; naglašava da će mali ribari biti posebno pogođeni ako dođe do premještanja koje proizlazi iz postavljanja sve većeg broja jedinica priobalnih vjetroelektrana u priobalnim ribolovnim područjima jer možda nemaju kapacitete za premještanje na udaljenija ribolovna područja ili za promjenu ribolovnih metoda; u tom pogledu poziva na odgovarajuće prostorno planiranje morskog područja kako bi se zajamčili interesi svih sektora i, kao krajnja mjera, osigurala pravedna naknada malim ribarima; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ističe mogućnosti koje proizlaze iz mogućih sinergija između malog ribolova i drugih sektora, a posebno s obalnim turizmom koji dijeli istu imovinu i infrastrukturu kao i sektor malog ribolova; naglašava da bi takve sinergije omogućile diversifikaciju lokalnog gospodarstva, pružile dodatna radna mjesta i prihode obiteljima te pridonijele stabilizaciji pada profitabilnosti i zaposlenosti u sektoru ribarstva; u tom pogledu poziva na jasnu definiciju „ribolovnog turizma” kojom bi se omogućila regulirana aktivnost, a istodobno bi profesionalni mali ribari u potpunosti iskoristili mogućnosti koje pružaju sinergije sa sektorom plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ističe da su u sektoru malog ribolova žene i dalje nedovoljno zastupljene; naglašava da su, unatoč tome, žene uvijek imale aktivnu, iako često nevidljivu, ulogu u sektoru malog ribolova; naglašava da se ta „nevidljivost” ne može pripisati samo kulturnim razlozima, već i nedostatku službenih statističkih podataka o zapošljavanju žena u sektoru malog ribolova; poziva Komisiju i države članice da podrže projekte namijenjene prikupljanju informacija o zapošljavanju žena, kao i da ženama omoguće da uđu u sektor malog ribolova i preuzmu središnju ulogu u njemu; |
| --- | --- |

77.

| 78. | smatra da bi jamčenje pristupačnog radnog okruženja, među ostalim i u sektoru ribarstva, u cilju ponovnog uključivanja na tržište rada aktivnih i bivših ribara i drugih radnika u ribarskoj industriji s tjelesnim ili mentalnim poteškoćama, dovelo do veće socijalne uključenosti i pomoglo stvaranju više poticaja za stvaranje prihoda u sektoru ribarstva i ribarskim zajednicama; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  Dokument Komisije o pomorskom gospodarstvu br. 08/2020 od 9. ožujka 2021. naslovljen „The EU fishing fleet 2020: Trends and economic results” (Ribarska flota EU-a u 2020.: trendovi i gospodarski rezultati), Europska komisija, Glavna uprava za pomorstvo i ribarstvo.

(2)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(3)  SL L 354, 28.12.2013., str. 1.

(4)  SL L 257, 28.8.2014., str. 135.

(5)  SL C 474, 24.11.2021., str. 218.

(6)  SL L 247, 13.7.2021., str. 1.

(7)  SL L 149, 20.5.2014., str. 1.

(8)  SL C 184, 5.5.2022., str. 2.

(9)  „The 2019 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet” (Godišnje gospodarsko izvješće o ribarskoj floti EU-a za 2019. (STECF 19-06)), Europska komisija, Zajednički istraživački centar, Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo, 20. kolovoza 2019.: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/ca63ab82-c3bf-11e9-9d01-01aa75ed71a1

(10)  „Social data in the EU fisheries sector” (Socijalni podaci u sektoru ribarstva EU-a (STECF 19-03)), Europska komisija, Zajednički istraživački centar, Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo, 26. rujna 2019.: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/fd0f6774-e0dd-11e9-9c4e-01aa75ed71a1

(11)  „The 2021 Annual Economic Report on the EU Fishing Fleet” (Godišnje gospodarsko izvješće o ribarskoj floti EU-a za 2021. (STECF 21-08)), Europska komisija, Zajednički istraživački centar, Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo, 8. prosinca 2021.: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/77fb8e7b-58a7-11ec-91ac-01aa75ed71a1/

(12)  „Social dimension of the CFP” (Socijalna dimenzija ZRP-a (STECF 20-14)), Europska komisija, Zajednički istraživački centar, Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo, 10. prosinca 2020.: https://stecf.jrc.ec.europa.eu/documents/43805/2672864/STECF+20-14+-+Social%20+dimension+CFP.pdf/a68c6c42-6b64-41fc-b5a0-b724c71aa78e

(13)  Pascual-Fernández, J.J., Pita, C. and Bavinck, M. (ur.), „Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance” (Mali ribolov u Europi: status, otpornost i upravljanje), serija publikacija MARE, tom 23, Springer, Cham, Švicarska, 2020.

(14)  https://www.actu-environnement.com/media/pdf/news-28756-declaration-malte-surpeche-mediterranee.pdf

(15)  Izvješće o provedbi EFPR-a za 2020., Europska komisija, Odjel za potporu praćenju i evaluaciji Glavne uprave za pomorstvo i ribarstvo, ribarstvo i akvakulturu, rujan 2021.: https://oceans-and-fisheries.ec.europa.eu/system/files/2021-09/emff-implementation-report-2020_en.pdf

(16)  Martini, R. i Innes, J., „Relative Effects of Fisheries Support Policies” (Relativni učinci politika za potporu ribarstvu), Radovi OECD-a o pitanjima hrane, poljoprivrede i ribarstva br. 115, OECD Publishing, Pariz, 2018.: https://www.oecd-ilibrary.org/agriculture-and-food/relative-effects-of-fisheries-support-policies_bd9b0dc3-en

(17)  Said, A. i dr. „Small-scale fisheries access to fishing opportunities in the European Union: Is the Common Fisheries Policy the right step to SDG14b?” (Pristup malih ribara ribolovnim mogućnostima u Europskoj uniji: Je li zajednička ribarstvena politika pravi korak prema postizanju cilja održivog razvoja 14 (b)?), Marine Policy, tom 118, 2020. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0308597X20302475

(18)  Smith H. i Basurto X. „Defining Small-Scale Fisheries and Examining the Role of Science in Shaping Perceptions of Who and What Counts: A Systematic Review” (Definiranje malog ribolova i ispitivanje uloge znanosti u oblikovanju percepcije o tome tko i što se računa: sustavni pregled), Frontiers in Marine Science, tom 6, 2019.: https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fmars.2019.00236/full

(19)  Studija – „Small-scale Fisheries and ‘Blue Growth’” (Mali ribolov i plavi rast u EU-u), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel B – Strukturna i kohezijska politika, 18. ožujka 2017.: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/573450/IPOL_STU(2017)573450_EN.pdf

(20)  Studija – „Workshop on electronic technologies for fisheries – Part III: Systems adapted for small-scale vessels” (Radionica o elektroničkim tehnologijama za ribarstvo – dio III.: sustavi prilagođeni plovilima za mali ribolov), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel B – Strukturna i kohezijska politika, 30. srpnja 2021. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690863/IPOL_STU(2021)690863_EN.pdf

(21)  Studija – „Impacts of the COVID-19 pandemic on EU fisheries and aquaculture” (Učinci pandemije bolesti COVID-19 na ribarstvo i akvakulturu u EU-u), Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku Unije, Resorni odjel B – Strukturna i kohezijska politika, 7. srpnja 2021.: https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/690880/IPOL_STU(2021)690880_EN.pdf

(22)  SL C 419, 16.12.2015., str. 167.

(23)  SL C 58, 15.2.2018., str. 82.

(24)  SL C 334, 19.9.2018., str. 20.

(25)  SL C 117, 11.3.2022., str. 18.

(26)  SL C 117, 11.3.2022., str. 67.

(27)  Komunikacija Komisije od 9. lipnja 2021. naslovljena „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2022.” (COM(2021)0279).

(28)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/FISH_FLEET_ALT__custom_1479572/default/table?lang=en

(29)  https://ec.europa.eu/fisheries/facts_figures_en?qt-facts_and_figures=2

(30)  vidjeti str. 8. publikacije „Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance” (Mali ribolov u Europi: status, otpornost i upravljanje).

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

utorak, 17. siječnja 2023.

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/167 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/167

---

P9_TA(2023)0005

Izmjene Poslovnika Parlamenta u vezi s člankom 7. o zaštiti povlastica i imuniteta i člankom 9. o postupcima u vezi s imunitetom

Odluka Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o izmjenama Poslovnika Parlamenta u vezi s člankom 7. o zaštiti povlastica i imuniteta i člankom 9. o postupcima u vezi s imunitetom (2022/2210(REG))

(2023/C 214/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir pisma svoje predsjednice od 9. studenoga 2022. i 16. prosinca 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pisma svoje predsjednice od 9. studenoga 2022. i 16. prosinca 2022.,

| — | uzimajući u obzir članke 236. i 237. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 236. i 237. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0001/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0001/2023),

| 1. | odlučuje u Poslovnik unijeti niže navedene izmjene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odlučuje da izmjene stupaju na snagu dan nakon njihova usvajanja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojoj predsjednici da ovu Odluku proslijedi Vijeću i Komisiji radi obavijesti. |
| --- | --- |

3.

Amandman 1

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U slučajevima kad se tvrdi da je došlo ili će doći do povreda povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice, može se u skladu s člankom 9. stavkom 1. podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo ili bi moglo doći do povrede tih povlastica i imuniteta. | 1.   U slučajevima kad se tvrdi da je došlo ili će doći do povreda povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice
  ili od strane Ureda europskog javnog tužitelja
  , može se u skladu s člankom 9. stavkom 1. podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo ili bi moglo doći do povrede tih povlastica i imuniteta. |

Tekst na snazi

Izmjena

1.   U slučajevima kad se tvrdi da je došlo ili će doći do povreda povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice, može se u skladu s člankom 9. stavkom 1. podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo ili bi moglo doći do povrede tih povlastica i imuniteta.

1.   U slučajevima kad se tvrdi da je došlo ili će doći do povreda povlastica i imuniteta zastupnika ili bivšeg zastupnika od strane tijela države članice
  ili od strane Ureda europskog javnog tužitelja
  , može se u skladu s člankom 9. stavkom 1. podnijeti zahtjev da Parlament donese odluku o tome je li doista došlo ili bi moglo doći do povrede tih povlastica i imuniteta.

Amandman 2

Amandman 2

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru. | 1.   Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice
  ili glavni europski tužitelj
  uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

1.   Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

1.   Svaki zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnika koji nadležno tijelo države članice
  ili glavni europski tužitelj
  uputi predsjedniku, ili zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta koji zastupnik ili bivši zastupnik uputi predsjedniku, objavljuje se u Parlamentu i upućuje nadležnom odboru.

Amandman 3

Amandman 3

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 9. – stavak 5.

Članak 9. – stavak 5.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Odbor može tražiti da mu
  nadležno
  tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi. | 5.   Odbor može tražiti da mu tijelo
  dotične države članice ili, ovisno o slučaju, glavni europski tužitelj
  pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

5.   Odbor može tražiti da mu
  nadležno
  tijelo pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi.

5.   Odbor može tražiti da mu tijelo
  dotične države članice ili, ovisno o slučaju, glavni europski tužitelj
  pruži informacije ili objašnjenja koje smatra neophodnim za stvaranje mišljenja o tome treba li imunitet oduzeti ili zaštititi.

Amandman 4

Amandman 4

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 9. – stavak 8.

Članak 9. – stavak 8.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Odbor može dati obrazloženo mišljenje o nadležnosti
  dotičnog
  tijela i o dopuštenosti zahtjeva, ali se ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji niti se izjasniti o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci zastupnika koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da odbor prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja. | 8.   Odbor može dati obrazloženo mišljenje o nadležnosti tijela
  dotične države članice ili, ovisno o slučaju, glavnog europskog tužitelja
  i o dopuštenosti zahtjeva, ali se ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji niti se izjasniti o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci zastupnika koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da odbor prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

8.   Odbor može dati obrazloženo mišljenje o nadležnosti
  dotičnog
  tijela i o dopuštenosti zahtjeva, ali se ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji niti se izjasniti o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci zastupnika koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da odbor prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja.

8.   Odbor može dati obrazloženo mišljenje o nadležnosti tijela
  dotične države članice ili, ovisno o slučaju, glavnog europskog tužitelja
  i o dopuštenosti zahtjeva, ali se ni pod kojim uvjetima ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji niti se izjasniti o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci zastupnika koji mu se pripisuju kazneni progon, čak ni u slučaju da odbor prilikom razmatranja zahtjeva stekne podrobna saznanja o činjenicama slučaja.

Amandman 5

Amandman 5

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 9. – stavak 10.

Članak 9. – stavak 10.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.   Predsjednik odmah priopćava odluku Parlamenta dotičnom zastupniku i nadležnom tijelu dotične države članice te traži da ga obavještavaju o razvoju događaja u postupku i sudskim odlukama koje iz njega proizlaze. Kad predsjednik primi informaciju o tome, prenosi je Parlamentu na način koji smatra najprimjerenijim, po potrebi nakon što se savjetuje s nadležnim odborom. | 10.   Predsjednik odmah priopćava odluku Parlamenta dotičnom zastupniku i nadležnom tijelu dotične države članice
  ili, ovisno o slučaju, glavnom europskom tužitelju
  te traži da ga obavještavaju o razvoju događaja u postupku i sudskim odlukama koje iz njega proizlaze. Kad predsjednik primi informaciju o tome, prenosi je Parlamentu na način koji smatra najprimjerenijim, po potrebi nakon što se savjetuje s nadležnim odborom. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

10.   Predsjednik odmah priopćava odluku Parlamenta dotičnom zastupniku i nadležnom tijelu dotične države članice te traži da ga obavještavaju o razvoju događaja u postupku i sudskim odlukama koje iz njega proizlaze. Kad predsjednik primi informaciju o tome, prenosi je Parlamentu na način koji smatra najprimjerenijim, po potrebi nakon što se savjetuje s nadležnim odborom.

10.   Predsjednik odmah priopćava odluku Parlamenta dotičnom zastupniku i nadležnom tijelu dotične države članice
  ili, ovisno o slučaju, glavnom europskom tužitelju
  te traži da ga obavještavaju o razvoju događaja u postupku i sudskim odlukama koje iz njega proizlaze. Kad predsjednik primi informaciju o tome, prenosi je Parlamentu na način koji smatra najprimjerenijim, po potrebi nakon što se savjetuje s nadležnim odborom.

Amandman 6

Amandman 6

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 9. – stavak 12.

Članak 9. – stavak 12.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 12.   Parlament ispituje samo zahtjeve za ukidanje imuniteta zastupnika koje su mu proslijedila pravosudna tijela ili stalna predstavništva država članica. | 12.   Parlament ispituje samo zahtjeve za ukidanje imuniteta zastupnika koje su mu proslijedila pravosudna tijela ili stalna predstavništva država članica
  ili, ovisno o slučaju, glavni europski tužitelj
  . |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

12.   Parlament ispituje samo zahtjeve za ukidanje imuniteta zastupnika koje su mu proslijedila pravosudna tijela ili stalna predstavništva država članica.

12.   Parlament ispituje samo zahtjeve za ukidanje imuniteta zastupnika koje su mu proslijedila pravosudna tijela ili stalna predstavništva država članica
  ili, ovisno o slučaju, glavni europski tužitelj
  .

Amandman 7

Amandman 7

Poslovnik Europskog parlamenta

Poslovnik Europskog parlamenta

Članak 9. – stavak 14.

Članak 9. – stavak 14.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| 14.   Svaki upit o opsegu povlastica i imuniteta zastupnika koji podnese nadležno tijelo razmatra se u skladu s gore navedenim odredbama. | 14.   Svaki upit o opsegu povlastica i imuniteta zastupnika koji podnese nadležno tijelo
  države članice ili, ovisno o slučaju, Ured europskog javnog tužitelja
  razmatra se u skladu s gore navedenim odredbama. |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

14.   Svaki upit o opsegu povlastica i imuniteta zastupnika koji podnese nadležno tijelo razmatra se u skladu s gore navedenim odredbama.

14.   Svaki upit o opsegu povlastica i imuniteta zastupnika koji podnese nadležno tijelo
  države članice ili, ovisno o slučaju, Ured europskog javnog tužitelja
  razmatra se u skladu s gore navedenim odredbama.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 17. siječnja 2023.

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/170 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/170

---

P9_TA(2023)0001

Sporazum između EU-a i Novog Zelanda: razmjena osobnih podataka između Europola i Novog Zelanda

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske unije, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane, o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tijela Novog Zelanda nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (10092/2022 – C9-0288/2022 – 2022/0157(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 214/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10092/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (10092/2022),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma između Europske unije, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane, o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tijela Novog Zelanda nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (9269/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma između Europske unije, s jedne strane, i Novog Zelanda, s druge strane, o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i tijela Novog Zelanda nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma (9269/2022),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 16. stavkom 2., člankom 88. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0288/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 16. stavkom 2., člankom 88. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) te člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0288/2022),

| — | uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 10. srpnja 2020. (1) o sklapanju sporazuma, koji je predmet pregovora, između Europske unije i Novog Zelanda o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i novozelandskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Nezakonodavnu rezoluciju od 10. srpnja 2020. (1) o sklapanju sporazuma, koji je predmet pregovora, između Europske unije i Novog Zelanda o razmjeni osobnih podataka između Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i novozelandskih tijela nadležnih za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma,

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0003/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0003/2023),

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

2.

nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Novoga Zelanda.

---

(1)  SL C 371, 15.9.2021., str. 71.

1

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/171 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/171

---

P9_TA(2023)0002

Konvencija o kibernetičkom kriminalu: Drugi dodatni protokol o pojačanoj suradnji i otkrivanju elektroničkih dokaza

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o Nacrtu odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Drugi dodatni protokol uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu o pojačanoj suradnji i otkrivanju elektroničkih dokaza (06438/2022 – C9-0146/2022 – 2021/0383(NLE))

(Suglasnost)

(2023/C 214/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06438/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06438/2022),

| — | uzimajući u obzir Nacrt drugog dodatnog protokola uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu o pojačanoj suradnji i otkrivanju elektroničkih dokaza (14898/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt drugog dodatnog protokola uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu o pojačanoj suradnji i otkrivanju elektroničkih dokaza (14898/2021),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 16., člankom 82. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0146/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 16., člankom 82. stavkom 1. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a)(v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0146/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0002/2023), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0002/2023),

1.

daje suglasnost za Nacrt odluke Vijeća;

2.

nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te Vijeću Europe.

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/172 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/172

---

P9_TA(2023)0003

Pošiljke otpada

Amandmani koje je donio Europski parlament 17. siječnja 2023. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o pošiljkama otpada i o izmjeni Uredbe (EU) br. 1257/2013 i Uredbe (EU) 2020/1056 (COM(2021)0709 – C9-0426/2021 – 2021/0367(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2023/C 214/18)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Potrebno je utvrditi pravila na razini Unije kako bi se okoliš i zdravlje ljudi zaštitili od mogućih štetnih učinaka pošiljaka otpada. Ta bi pravila trebala pridonijeti i olakšavanju gospodarenja otpadom na način prihvatljiv za okoliš, u skladu s hijerarhijom otpada utvrđenom u članku 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (31), kao i smanjenju ukupnih učinaka iskorištavanja resursa te njihovu učinkovitijem iskorištavanju, što je ključno za prelazak na kružno gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Potrebno je utvrditi pravila na razini Unije kako bi se okoliš i zdravlje ljudi zaštitili od mogućih štetnih učinaka pošiljaka otpada. Ta bi pravila trebala pridonijeti i olakšavanju gospodarenja otpadom na način prihvatljiv za okoliš, u skladu s hijerarhijom otpada utvrđenom u članku 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (31), kao i smanjenju ukupnih učinaka iskorištavanja resursa te njihovu učinkovitijem iskorištavanju, što je ključno za prelazak na kružno gospodarstvo.

| (1) | Potrebno je utvrditi pravila na razini Unije kako bi se okoliš i zdravlje ljudi zaštitili od mogućih štetnih učinaka pošiljaka otpada. Ta bi pravila trebala pridonijeti i olakšavanju gospodarenja otpadom na način prihvatljiv za okoliš, u skladu s hijerarhijom otpada utvrđenom u članku 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (31), kao i smanjenju ukupnih učinaka iskorištavanja resursa te njihovu učinkovitijem iskorištavanju, što je ključno za prelazak na kružno gospodarstvo
  i postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. U tom bi se pogledu gospodarenje otpadom trebalo smatrati korakom u životnom ciklusu proizvoda koji obuhvaća razdoblje od proizvodnje do sekundarnih sirovina, pri čemu bi prioritet trebale biti održive inovativne tehnike kojima se nastoji poboljšati oporaba materijala, energetska učinkovitost i ukupni doprinos gospodarenja otpadom dekarbonizaciji. |
| --- | --- |

(1)

Potrebno je utvrditi pravila na razini Unije kako bi se okoliš i zdravlje ljudi zaštitili od mogućih štetnih učinaka pošiljaka otpada. Ta bi pravila trebala pridonijeti i olakšavanju gospodarenja otpadom na način prihvatljiv za okoliš, u skladu s hijerarhijom otpada utvrđenom u članku 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (31), kao i smanjenju ukupnih učinaka iskorištavanja resursa te njihovu učinkovitijem iskorištavanju, što je ključno za prelazak na kružno gospodarstvo
  i postizanje klimatske neutralnosti najkasnije do 2050. U tom bi se pogledu gospodarenje otpadom trebalo smatrati korakom u životnom ciklusu proizvoda koji obuhvaća razdoblje od proizvodnje do sekundarnih sirovina, pri čemu bi prioritet trebale biti održive inovativne tehnike kojima se nastoji poboljšati oporaba materijala, energetska učinkovitost i ukupni doprinos gospodarenja otpadom dekarbonizaciji.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Aktivnosti obrade i zbrinjavanja otpada mogu, ako se njima ne upravlja na odgovarajući način, imati različite negativne učinke na okoliš i kvalitetu života ljudi, od kojih je neke teško ublažiti. Stoga je potrebno staviti više informacija na raspolaganje na internetu o različitim provedenim postupcima gospodarenja otpadom u pogledu količina, vrsta, putova i povezanih odredišta, kao i o inspekcijama i praćenju djelatnosti gospodarenja otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Aktivnosti obrade i zbrinjavanja otpada mogu, ako se njima ne upravlja na odgovarajući način, imati različite negativne učinke na okoliš i kvalitetu života ljudi, od kojih je neke teško ublažiti. Stoga je potrebno staviti više informacija na raspolaganje na internetu o različitim provedenim postupcima gospodarenja otpadom u pogledu količina, vrsta, putova i povezanih odredišta, kao i o inspekcijama i praćenju djelatnosti gospodarenja otpadom.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Napredak u poboljšanju djelotvornosti i učinkovitosti gospodarenja otpadom trebao bi biti popraćen mjerama za smanjenje stvaranja otpada koje se posebno odnose na otpad na početku lanca, u proizvodnji i potrošnji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Napredak u poboljšanju djelotvornosti i učinkovitosti gospodarenja otpadom trebao bi biti popraćen mjerama za smanjenje stvaranja otpada koje se posebno odnose na otpad na početku lanca, u proizvodnji i potrošnji.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Europskim zelenim planom (34) utvrđuje se ambiciozan plan za preobrazbu Unije u održivo, resursno učinkovito i klimatski neutralno gospodarstvo. U njemu se Komisija poziva da preispita pravila Unije o pošiljkama otpada utvrđena Uredbom (EZ) br. 1013/2006. U novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (35) donesenom u ožujku 2020. dodatno se naglašava potreba za djelovanjem kako bi se olakšala otprema pošiljaka otpada za ponovnu uporabu i recikliranje u Uniji, kako Unija ne bi izvozila svoje probleme s otpadom u treće zemlje i kako bi se bolje odgovorilo na problem nezakonitih pošiljaka otpada. Osim koristi za okoliš i društvo, to može pomoći i u smanjivanju strateške ovisnosti EU-a o sirovinama. Vijeće (36) i Europski parlament (37) isto su tako pozvali na reviziju postojećih pravila Unije o pošiljkama otpada utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1013/2006. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Europskim zelenim planom (34) utvrđuje se ambiciozan plan za preobrazbu Unije u održivo, resursno učinkovito i klimatski neutralno gospodarstvo. U njemu se Komisija poziva da preispita pravila Unije o pošiljkama otpada utvrđena Uredbom (EZ) br. 1013/2006. U novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (35) donesenom u ožujku 2020. dodatno se naglašava potreba za djelovanjem kako bi se olakšala otprema pošiljaka otpada za ponovnu uporabu i recikliranje u Uniji, kako Unija ne bi izvozila svoje probleme s otpadom u treće zemlje i kako bi se bolje odgovorilo na problem nezakonitih pošiljaka otpada. Osim koristi za okoliš i društvo, to može pomoći i u smanjivanju strateške ovisnosti EU-a o sirovinama. Vijeće (36) i Europski parlament (37) isto su tako pozvali na reviziju postojećih pravila Unije o pošiljkama otpada utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1013/2006.

| (3) | Europskim zelenim planom (34) utvrđuje se ambiciozan plan za preobrazbu Unije u održivo, resursno učinkovito i klimatski neutralno gospodarstvo. U njemu se Komisija poziva da preispita pravila Unije o pošiljkama otpada utvrđena Uredbom (EZ) br. 1013/2006. U novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (35) donesenom u ožujku 2020. dodatno se naglašava potreba za djelovanjem kako bi se olakšala otprema pošiljaka otpada za ponovnu uporabu i recikliranje u Uniji, kako Unija ne bi izvozila svoje probleme s otpadom u treće zemlje i kako bi se bolje odgovorilo na problem nezakonitih pošiljaka otpada. Osim koristi za okoliš i društvo, to može pomoći i u smanjivanju strateške ovisnosti EU-a o sirovinama. 
  Međutim, za zadržavanje veće količine nastalog otpada u Uniji bit će potrebno poboljšati kapacitete za recikliranje i gospodarenje otpadom.
  Vijeće (36) i Europski parlament (37) isto su tako pozvali na reviziju postojećih pravila Unije o pošiljkama otpada utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1013/2006.
  Kako bi se doprinijelo kružnom gospodarstvu, trebalo bi podupirati inovativne poslovne inicijative kao što je povrat otpada u svrhu recikliranja, obnove, istraživanja ili poboljšanja dizajna proizvoda. |
| --- | --- |

(3)

Europskim zelenim planom (34) utvrđuje se ambiciozan plan za preobrazbu Unije u održivo, resursno učinkovito i klimatski neutralno gospodarstvo. U njemu se Komisija poziva da preispita pravila Unije o pošiljkama otpada utvrđena Uredbom (EZ) br. 1013/2006. U novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (35) donesenom u ožujku 2020. dodatno se naglašava potreba za djelovanjem kako bi se olakšala otprema pošiljaka otpada za ponovnu uporabu i recikliranje u Uniji, kako Unija ne bi izvozila svoje probleme s otpadom u treće zemlje i kako bi se bolje odgovorilo na problem nezakonitih pošiljaka otpada. Osim koristi za okoliš i društvo, to može pomoći i u smanjivanju strateške ovisnosti EU-a o sirovinama. 
  Međutim, za zadržavanje veće količine nastalog otpada u Uniji bit će potrebno poboljšati kapacitete za recikliranje i gospodarenje otpadom.
  Vijeće (36) i Europski parlament (37) isto su tako pozvali na reviziju postojećih pravila Unije o pošiljkama otpada utvrđenih Uredbom (EZ) br. 1013/2006.
  Kako bi se doprinijelo kružnom gospodarstvu, trebalo bi podupirati inovativne poslovne inicijative kao što je povrat otpada u svrhu recikliranja, obnove, istraživanja ili poboljšanja dizajna proizvoda.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Unija je u listopadu 2020. Tajništvu Baselske konvencije na temelju članka 11. te konvencije dostavila obavijest o pošiljkama otpada unutar Unije. Stoga bi u skladu s tim člankom Unija mogla utvrditi posebna pravila koja se primjenjuju na pošiljke otpada unutar EU-a i koja su barem jednako prihvatljiva za okoliš kao pravila predviđena Baselskom konvencijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Unija je u listopadu 2020. Tajništvu Baselske konvencije na temelju članka 11. te konvencije dostavila obavijest o pošiljkama otpada unutar Unije. Stoga bi u skladu s tim člankom Unija mogla utvrditi posebna pravila koja se primjenjuju na pošiljke otpada unutar EU-a i koja su barem jednako prihvatljiva za okoliš kao pravila predviđena Baselskom konvencijom.

Briše se.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10a) | Istraživanje i inovacije trebali bi biti sastavni dio europskog sektora gospodarenja otpadom. Mreža za istraživanje i inovacije u području otpada trebala bi uključivati industriju, sveučilišta i druge istraživačke institucije. U skladu s tim, u revizijama ove Uredbe i njezinih relevantnih povezanih akata trebalo bi voditi računa o inovacijama u tehnikama gospodarenja otpadom ako takve tehnike doprinose gospodarenju otpadom na način prihvatljiv za okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10a)

Istraživanje i inovacije trebali bi biti sastavni dio europskog sektora gospodarenja otpadom. Mreža za istraživanje i inovacije u području otpada trebala bi uključivati industriju, sveučilišta i druge istraživačke institucije. U skladu s tim, u revizijama ove Uredbe i njezinih relevantnih povezanih akata trebalo bi voditi računa o inovacijama u tehnikama gospodarenja otpadom ako takve tehnike doprinose gospodarenju otpadom na način prihvatljiv za okoliš.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10b) | Kako bi se osigurao stvaran prijelaz na kružno gospodarstvo za pošiljke otpada iz mjesta podrijetla do najboljeg mjesta obrade takvog otpada, trebalo bi uzeti u obzir načelo blizine, učinkovitost materijala i potrebu za smanjenjem ekološkog otiska otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10b)

Kako bi se osigurao stvaran prijelaz na kružno gospodarstvo za pošiljke otpada iz mjesta podrijetla do najboljeg mjesta obrade takvog otpada, trebalo bi uzeti u obzir načelo blizine, učinkovitost materijala i potrebu za smanjenjem ekološkog otiska otpada.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11a) | Ovom bi se Uredbom trebala pružiti pravna sigurnost i osigurati ujednačena primjena zakonodavstva Unije u području gospodarenja otpadom kako bi se olakšala usklađenost s relevantnim odredbama o zaštiti okoliša i zdravlja ljudi. Trebalo bi izbjegavati stvaranje nepotrebnog administrativnog opterećenja, posebno za mala i srednja poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11a)

Ovom bi se Uredbom trebala pružiti pravna sigurnost i osigurati ujednačena primjena zakonodavstva Unije u području gospodarenja otpadom kako bi se olakšala usklađenost s relevantnim odredbama o zaštiti okoliša i zdravlja ljudi. Trebalo bi izbjegavati stvaranje nepotrebnog administrativnog opterećenja, posebno za mala i srednja poduzeća.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16a) | Kako bi se u obzir uzele inovacije u području tehnologija za obradu otpada koje se odnose na gospodarenje prihvatljivo za okoliš, kao i promjene u ponašanju potrošača u pogledu razvrstavanja otpada, ključno je da se Prilog III.B stalno ažurira. Komisija bi posebno trebala procijeniti treba li dodati unose o rabljenoj obući, odjeći i drugim tekstilnim proizvodima, mineralnoj vuni i madracima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16a)

Kako bi se u obzir uzele inovacije u području tehnologija za obradu otpada koje se odnose na gospodarenje prihvatljivo za okoliš, kao i promjene u ponašanju potrošača u pogledu razvrstavanja otpada, ključno je da se Prilog III.B stalno ažurira. Komisija bi posebno trebala procijeniti treba li dodati unose o rabljenoj obući, odjeći i drugim tekstilnim proizvodima, mineralnoj vuni i madracima.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16b) | Na tržištu Unije za pošiljke otpada koje dobro funkcionira trebalo bi se voditi načelima blizine, samodostatnosti i upotrebe najboljih raspoloživih tehnika u gospodarenju otpadom. Pravedan prijelaz na kružno gospodarstvo ključan je za postizanje klimatski neutralnog, resursno učinkovitog i konkurentnog gospodarstva Unije koje je dugoročno održivo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16b)

Na tržištu Unije za pošiljke otpada koje dobro funkcionira trebalo bi se voditi načelima blizine, samodostatnosti i upotrebe najboljih raspoloživih tehnika u gospodarenju otpadom. Pravedan prijelaz na kružno gospodarstvo ključan je za postizanje klimatski neutralnog, resursno učinkovitog i konkurentnog gospodarstva Unije koje je dugoročno održivo.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Potrebno je propisati postupovne korake i zaštitne mjere kad podnositelj obavijesti želi otpremiti otpad
  koji podliježe prethodnoj pisanoj obavijesti i odobrenju
  , u interesu pravne sigurnosti i osiguranja jedinstvene primjene ove Uredbe i pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Osim toga, u skladu s člankom 6. stavkom 11. Baselske konvencije potrebno je osigurati da relevantni subjekti snose troškove nastale u situacijama kad se otprema otpada koja podliježe prethodnoj pisanoj obavijesti i odobrenju ne može dovršiti ili je nezakonita. U tu bi svrhu podnositelj obavijesti trebao uspostaviti financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje za svaku pošiljku
  takvog
  otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Potrebno je propisati postupovne korake i zaštitne mjere kad podnositelj obavijesti želi otpremiti otpad
  koji podliježe prethodnoj pisanoj obavijesti i odobrenju
  , u interesu pravne sigurnosti i osiguranja jedinstvene primjene ove Uredbe i pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Osim toga, u skladu s člankom 6. stavkom 11. Baselske konvencije potrebno je osigurati da relevantni subjekti snose troškove nastale u situacijama kad se otprema otpada koja podliježe prethodnoj pisanoj obavijesti i odobrenju ne može dovršiti ili je nezakonita. U tu bi svrhu podnositelj obavijesti trebao uspostaviti financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje za svaku pošiljku
  takvog
  otpada.

| (20) | Potrebno je propisati postupovne korake i zaštitne mjere kad podnositelj obavijesti želi otpremiti otpad, u interesu pravne sigurnosti i osiguranja jedinstvene primjene ove Uredbe i pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  , čime se doprinosi dugoročnoj konkurentnosti Unije
  . Osim toga, u skladu s člankom 6. stavkom 11. Baselske konvencije potrebno je osigurati da relevantni subjekti snose troškove nastale u situacijama kad se otprema otpada koja podliježe prethodnoj pisanoj obavijesti i odobrenju ne može dovršiti ili je nezakonita. U tu bi svrhu podnositelj obavijesti trebao uspostaviti financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje za svaku pošiljku otpada. |
| --- | --- |

(20)

Potrebno je propisati postupovne korake i zaštitne mjere kad podnositelj obavijesti želi otpremiti otpad, u interesu pravne sigurnosti i osiguranja jedinstvene primjene ove Uredbe i pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  , čime se doprinosi dugoročnoj konkurentnosti Unije
  . Osim toga, u skladu s člankom 6. stavkom 11. Baselske konvencije potrebno je osigurati da relevantni subjekti snose troškove nastale u situacijama kad se otprema otpada koja podliježe prethodnoj pisanoj obavijesti i odobrenju ne može dovršiti ili je nezakonita. U tu bi svrhu podnositelj obavijesti trebao uspostaviti financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje za svaku pošiljku otpada.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Kako bi se smanjila kašnjenja u obradi obavijesti o pošiljkama otpada i olakšala razmjena informacija među relevantnim tijelima, informacije i podaci koji se odnose na pojedinačne pošiljke otpada unutar Unije
  moraju
  se
  izdavati
  i 
  razmjenjivati elektroničkim putem
  . Potrebno je i ovlastiti Komisiju da utvrdi postupovne i operativne zahtjeve za praktičnu provedbu sustava koji omogućuju to elektroničko podnošenje i razmjenu informacija (kao što su međusobna povezanost, arhitektura i sigurnost). Osim toga, nadležna tijela u državama članicama i gospodarski subjekti moraju imati dovoljno vremena da se pripreme za prelazak s pristupa koji se temelji na papiru, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1013/2006, na elektroničku razmjenu informacija i dokumenata. Ta bi se nova obveza stoga trebala početi primjenjivati 24 mjeseca nakon datuma
  početka primjene
  ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Kako bi se smanjila kašnjenja u obradi obavijesti o pošiljkama otpada i olakšala razmjena informacija među relevantnim tijelima, informacije i podaci koji se odnose na pojedinačne pošiljke otpada unutar Unije
  moraju
  se
  izdavati
  i 
  razmjenjivati elektroničkim putem
  . Potrebno je i ovlastiti Komisiju da utvrdi postupovne i operativne zahtjeve za praktičnu provedbu sustava koji omogućuju to elektroničko podnošenje i razmjenu informacija (kao što su međusobna povezanost, arhitektura i sigurnost). Osim toga, nadležna tijela u državama članicama i gospodarski subjekti moraju imati dovoljno vremena da se pripreme za prelazak s pristupa koji se temelji na papiru, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1013/2006, na elektroničku razmjenu informacija i dokumenata. Ta bi se nova obveza stoga trebala početi primjenjivati 24 mjeseca nakon datuma
  početka primjene
  ove Uredbe.

| (22) | Kako bi se smanjila kašnjenja u obradi obavijesti o pošiljkama otpada i olakšala razmjena informacija među relevantnim tijelima
  i gospodarskim subjektima
  ,
  ključno je da se
  informacije i podaci koji se odnose na pojedinačne pošiljke otpada unutar Unije
  izdaju i razmjenjuju elektroničkim putem. Središnji sustav i nacionalni sustav trebali bi biti međusobno povezani i potpuno operativni. Kako bi
  se
  omogućilo smanjenje kašnjenja, ključno je da ti sustavi omogućuju razmjenu dokumenata
  i 
  da sadrže bazu podataka o informacijama koje se odnose na pošiljke otpada, a koja se može u potpunosti pretraživati
  . Potrebno je i ovlastiti Komisiju da utvrdi postupovne i operativne zahtjeve za praktičnu provedbu sustava koji omogućuju to elektroničko podnošenje i razmjenu informacija (kao što su međusobna povezanost, arhitektura i sigurnost). Osim toga, nadležna tijela u državama članicama i gospodarski subjekti moraju imati dovoljno vremena da se pripreme za prelazak s pristupa koji se temelji na papiru, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1013/2006, na elektroničku razmjenu informacija i dokumenata. Ta bi se nova obveza stoga trebala početi primjenjivati 24 mjeseca nakon datuma
  stupanja na snagu
  ove Uredbe
  , prije čega bi se pristup središnjem sustavu u njegovoj konačnoj verziji trebao odobriti relevantnim tijelima u svrhu testiranja i učenja
  . |
| --- | --- |

(22)

Kako bi se smanjila kašnjenja u obradi obavijesti o pošiljkama otpada i olakšala razmjena informacija među relevantnim tijelima
  i gospodarskim subjektima
  ,
  ključno je da se
  informacije i podaci koji se odnose na pojedinačne pošiljke otpada unutar Unije
  izdaju i razmjenjuju elektroničkim putem. Središnji sustav i nacionalni sustav trebali bi biti međusobno povezani i potpuno operativni. Kako bi
  se
  omogućilo smanjenje kašnjenja, ključno je da ti sustavi omogućuju razmjenu dokumenata
  i 
  da sadrže bazu podataka o informacijama koje se odnose na pošiljke otpada, a koja se može u potpunosti pretraživati
  . Potrebno je i ovlastiti Komisiju da utvrdi postupovne i operativne zahtjeve za praktičnu provedbu sustava koji omogućuju to elektroničko podnošenje i razmjenu informacija (kao što su međusobna povezanost, arhitektura i sigurnost). Osim toga, nadležna tijela u državama članicama i gospodarski subjekti moraju imati dovoljno vremena da se pripreme za prelazak s pristupa koji se temelji na papiru, kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 1013/2006, na elektroničku razmjenu informacija i dokumenata. Ta bi se nova obveza stoga trebala početi primjenjivati 24 mjeseca nakon datuma
  stupanja na snagu
  ove Uredbe
  , prije čega bi se pristup središnjem sustavu u njegovoj konačnoj verziji trebao odobriti relevantnim tijelima u svrhu testiranja i učenja
  .

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (22a) | Nadležna tijela trebala bi osigurati postojanje alternativnih postupaka koji bi djelovali kao zaštitne mjere u elektroničkom sustavu. U slučaju privremenog kvara središnjeg sustava podaci bi trebali ostati zaštićeni i dostupni, a postupci povezani s pošiljkama trebali bi se provoditi bez nepotrebnih kašnjenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22a)

Nadležna tijela trebala bi osigurati postojanje alternativnih postupaka koji bi djelovali kao zaštitne mjere u elektroničkom sustavu. U slučaju privremenog kvara središnjeg sustava podaci bi trebali ostati zaštićeni i dostupni, a postupci povezani s pošiljkama trebali bi se provoditi bez nepotrebnih kašnjenja.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Kako bi nadležna tijela mogla pravilno obraditi dostavljene dokumente koji se odnose na pošiljku otpada,
  potrebno je obvezati podnositelja
  obavijesti
  da tim
  tijelima, ako to zatraže,
  dostavi ovlaštene prijevode
  na jeziku koji im je prihvatljiv. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Kako bi nadležna tijela mogla pravilno obraditi dostavljene dokumente koji se odnose na pošiljku otpada,
  potrebno je obvezati podnositelja
  obavijesti
  da tim
  tijelima, ako to zatraže,
  dostavi ovlaštene prijevode
  na jeziku koji im je prihvatljiv.

| (30) | Kako bi nadležna tijela mogla pravilno obraditi dostavljene dokumente koji se odnose na pošiljku otpada,
  izbjegavajući nepotrebno administrativno opterećenje, podnositelj treba dostaviti
  obavijesti
  , informacije, dokumentaciju ili druga priopćenja na službenom jeziku države članice iz koje su nadležna tijela ili na engleskom. Nadležnim bi
  tijelima, ako to zatraže,
  trebalo dostaviti ovlašteni prijevod tih dokumenata
  na jeziku koji im je prihvatljiv
  , ali samo u opravdanim slučajevima
  . |
| --- | --- |

(30)

Kako bi nadležna tijela mogla pravilno obraditi dostavljene dokumente koji se odnose na pošiljku otpada,
  izbjegavajući nepotrebno administrativno opterećenje, podnositelj treba dostaviti
  obavijesti
  , informacije, dokumentaciju ili druga priopćenja na službenom jeziku države članice iz koje su nadležna tijela ili na engleskom. Nadležnim bi
  tijelima, ako to zatraže,
  trebalo dostaviti ovlašteni prijevod tih dokumenata
  na jeziku koji im je prihvatljiv
  , ali samo u opravdanim slučajevima
  .

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Kako bi se izbjegli poremećaji u pošiljkama otpada ili robe zbog neslaganja između nadležnih tijela o statusu tog otpada ili robe, potrebno je utvrditi postupak za rješavanje takvih sporova. Stoga je važno da nadležna tijela svoje odluke temelje na odredbama koje se odnose na utvrđivanje nusproizvoda i prestanak statusa otpada iz Direktive 2008/98/EZ. Potrebno je utvrditi i 
  postupak
  za
  rješavanje sporova između nadležnih tijela o tome treba li otpad podlijegati postupku obavješćivanja. Kako bi se u cijeloj Uniji bolje uskladili uvjeti pod kojima bi otpad trebao podlijegati postupku obavješćivanja, Komisija bi trebala imati i ovlast za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju kriteriji za klasifikaciju određenog otpada u relevantnim prilozima ovoj Uredbi, na temelju kojih će se odrediti podliježe li otpad postupku obavješćivanja.
  Osim toga, kako bi se izbjeglo lažno deklariranje otpada kao rabljene robe
  i postigla pravna jasnoća
  ,
  Komisija bi trebala imati ovlast za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju kriteriji
  za razlikovanje rabljene robe i otpada za određene proizvode za koje je takvo razlikovanje važno, posebno kad je riječ o njihovu izvozu iz Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Kako bi se izbjegli poremećaji u pošiljkama otpada ili robe zbog neslaganja između nadležnih tijela o statusu tog otpada ili robe, potrebno je utvrditi postupak za rješavanje takvih sporova. Stoga je važno da nadležna tijela svoje odluke temelje na odredbama koje se odnose na utvrđivanje nusproizvoda i prestanak statusa otpada iz Direktive 2008/98/EZ. Potrebno je utvrditi i 
  postupak
  za
  rješavanje sporova između nadležnih tijela o tome treba li otpad podlijegati postupku obavješćivanja. Kako bi se u cijeloj Uniji bolje uskladili uvjeti pod kojima bi otpad trebao podlijegati postupku obavješćivanja, Komisija bi trebala imati i ovlast za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju kriteriji za klasifikaciju određenog otpada u relevantnim prilozima ovoj Uredbi, na temelju kojih će se odrediti podliježe li otpad postupku obavješćivanja.
  Osim toga, kako bi se izbjeglo lažno deklariranje otpada kao rabljene robe
  i postigla pravna jasnoća
  ,
  Komisija bi trebala imati ovlast za donošenje provedbenih akata kojima se utvrđuju kriteriji
  za razlikovanje rabljene robe i otpada za određene proizvode za koje je takvo razlikovanje važno, posebno kad je riječ o njihovu izvozu iz Unije.

| (31) | Kako bi se izbjegli poremećaji u pošiljkama otpada ili robe zbog neslaganja između nadležnih tijela o statusu tog otpada ili robe, potrebno je utvrditi postupak za rješavanje takvih sporova. Stoga je važno da nadležna tijela svoje odluke temelje na odredbama koje se odnose na utvrđivanje nusproizvoda i prestanak statusa otpada iz Direktive 2008/98/EZ. Potrebno je utvrditi i 
  kriterije
  za
  klasifikaciju određenih vrsta otpada
  u 
  prilozima ovoj Uredbi te postupak
  za
  rješavanje sporova između nadležnih tijela o tome treba
  li otpad
  podlijegati
  postupku obavješćivanja. Osim toga, kako bi se
  pružila pravna sigurnost i
  izbjeglo lažno deklariranje otpada kao rabljene robe,
  treba utvrditi kriterije
  za razlikovanje rabljene robe i otpada za određene proizvode za koje je takvo razlikovanje važno, posebno kad je riječ o njihovu izvozu iz Unije. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi se izbjegli poremećaji u pošiljkama otpada ili robe zbog neslaganja između nadležnih tijela o statusu tog otpada ili robe, potrebno je utvrditi postupak za rješavanje takvih sporova. Stoga je važno da nadležna tijela svoje odluke temelje na odredbama koje se odnose na utvrđivanje nusproizvoda i prestanak statusa otpada iz Direktive 2008/98/EZ. Potrebno je utvrditi i 
  kriterije
  za
  klasifikaciju određenih vrsta otpada
  u 
  prilozima ovoj Uredbi te postupak
  za
  rješavanje sporova između nadležnih tijela o tome treba
  li otpad
  podlijegati
  postupku obavješćivanja. Osim toga, kako bi se
  pružila pravna sigurnost i
  izbjeglo lažno deklariranje otpada kao rabljene robe,
  treba utvrditi kriterije
  za razlikovanje rabljene robe i otpada za određene proizvode za koje je takvo razlikovanje važno, posebno kad je riječ o njihovu izvozu iz Unije.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Kako bi se zaštitio okoliš u predmetnim državama, potrebno je pojasniti opseg zabrane izvoza opasnog otpada namijenjenog oporabi u trećim zemljama na koje se ne primjenjuje Odluka OECD-a, u skladu s Baselskom konvencijom. Prije svega je potrebno pojasniti popis otpada na koji se zabrana primjenjuje i osigurati da taj popis uključuje i otpad naveden u Prilogu II. Baselskoj konvenciji, odnosno otpad skupljen iz kućanstava, ostatke spaljivanja otpada iz kućanstava i plastični otpad koji je teško reciklirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Kako bi se zaštitio okoliš u predmetnim državama, potrebno je pojasniti opseg zabrane izvoza opasnog otpada namijenjenog oporabi u trećim zemljama na koje se ne primjenjuje Odluka OECD-a, u skladu s Baselskom konvencijom. Prije svega je potrebno pojasniti popis otpada na koji se zabrana primjenjuje i osigurati da taj popis uključuje i otpad naveden u Prilogu II. Baselskoj konvenciji, odnosno otpad skupljen iz kućanstava, ostatke spaljivanja otpada iz kućanstava i plastični otpad koji je teško reciklirati.

| (36) | Kako bi se zaštitio okoliš u predmetnim državama, potrebno je pojasniti opseg zabrane izvoza opasnog otpada namijenjenog oporabi u trećim zemljama na koje se ne primjenjuje Odluka OECD-a, u skladu s Baselskom konvencijom. Prije svega je potrebno pojasniti popis otpada na koji se zabrana primjenjuje i osigurati da taj popis uključuje i otpad naveden u Prilogu II. Baselskoj konvenciji, odnosno otpad skupljen iz kućanstava, ostatke spaljivanja otpada iz kućanstava i 
  onečišćeni ili miješani
  plastični otpad koji je teško reciklirati. |
| --- | --- |

(36)

Kako bi se zaštitio okoliš u predmetnim državama, potrebno je pojasniti opseg zabrane izvoza opasnog otpada namijenjenog oporabi u trećim zemljama na koje se ne primjenjuje Odluka OECD-a, u skladu s Baselskom konvencijom. Prije svega je potrebno pojasniti popis otpada na koji se zabrana primjenjuje i osigurati da taj popis uključuje i otpad naveden u Prilogu II. Baselskoj konvenciji, odnosno otpad skupljen iz kućanstava, ostatke spaljivanja otpada iz kućanstava i 
  onečišćeni ili miješani
  plastični otpad koji je teško reciklirati.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36a) | Unija bi trebala temeljito preispitati gospodarenje svojim plastičnim otpadom, počevši od sprečavanja nastanka otpada i osiguravanja njegova prikupljanja, ponovne uporabe i recikliranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36a)

Unija bi trebala temeljito preispitati gospodarenje svojim plastičnim otpadom, počevši od sprečavanja nastanka otpada i osiguravanja njegova prikupljanja, ponovne uporabe i recikliranja.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36b) | Plastični otpad predstavlja posebne izazove. Polimeri su vrlo raznoliki te često sadržavaju opasne aditive i brojne kontaminante. Za mjerenje razina opasnih aditiva i kontaminanata u svrhu nadzora nad izvozom potrebna su skupa ispitivanja. Razine recikliranja plastičnog otpada su niske, a recikliranje plastičnog otpada može stvoriti velike količine preostalog otpada. Neka velika brodarska poduzeća predana su zaustavljanju prijevoza plastičnog otpada kako bi se suzbilo onečišćenje. S obzirom na različite probleme uzrokovane gospodarenjem plastičnim otpadom u trećim zemljama, Unija bi trebala postupno ukinuti izvoz svih vrsta plastičnog otpada izvan Unije i zemalja EFTA-e. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36b)

Plastični otpad predstavlja posebne izazove. Polimeri su vrlo raznoliki te često sadržavaju opasne aditive i brojne kontaminante. Za mjerenje razina opasnih aditiva i kontaminanata u svrhu nadzora nad izvozom potrebna su skupa ispitivanja. Razine recikliranja plastičnog otpada su niske, a recikliranje plastičnog otpada može stvoriti velike količine preostalog otpada. Neka velika brodarska poduzeća predana su zaustavljanju prijevoza plastičnog otpada kako bi se suzbilo onečišćenje. S obzirom na različite probleme uzrokovane gospodarenjem plastičnim otpadom u trećim zemljama, Unija bi trebala postupno ukinuti izvoz svih vrsta plastičnog otpada izvan Unije i zemalja EFTA-e.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36c) | Kako bi se osigurala učinkovita provedba postupnog ukidanja izvoza plastičnog otpada izvan Unije i zemalja EFTA-e, potrebni su redovito praćenje i inspekcije na kontrolnim točkama, među ostalim kako bi se spriječilo svako zaobilaženje zahtjeva za postupno ukidanje lažnim tvrdnjama da nije riječ o otpadu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36c)

Kako bi se osigurala učinkovita provedba postupnog ukidanja izvoza plastičnog otpada izvan Unije i zemalja EFTA-e, potrebni su redovito praćenje i inspekcije na kontrolnim točkama, među ostalim kako bi se spriječilo svako zaobilaženje zahtjeva za postupno ukidanje lažnim tvrdnjama da nije riječ o otpadu.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (36d) | Kako bi se promicalo recikliranje plastike u Uniji, trebalo bi poduprijeti tržište proizvoda koji sadržavaju recikliranu plastiku. Komisija bi trebala procijeniti uvođenje ciljeva u pogledu recikliranog sadržaja, posebno za proizvode od plastike, ali ne ograničavajući se na njih, i, prema potrebi, podnijeti zakonodavni prijedlog u skladu s tim. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36d)

Kako bi se promicalo recikliranje plastike u Uniji, trebalo bi poduprijeti tržište proizvoda koji sadržavaju recikliranu plastiku. Komisija bi trebala procijeniti uvođenje ciljeva u pogledu recikliranog sadržaja, posebno za proizvode od plastike, ali ne ograničavajući se na njih, i, prema potrebi, podnijeti zakonodavni prijedlog u skladu s tim.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (37a) | Potrebno je osigurati da se na unutarnjem tržištu olakša otprema otpada koja je potrebna za izgradnju snažnih vrijednosnih lanaca, uz istodobno osiguravanje uspostave odgovarajućih kontrola. Jačanjem ključnih vrijednosnih lanaca ubrzat će se razvoj naše otpornosti i povećati strateška autonomija Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37a)

Potrebno je osigurati da se na unutarnjem tržištu olakša otprema otpada koja je potrebna za izgradnju snažnih vrijednosnih lanaca, uz istodobno osiguravanje uspostave odgovarajućih kontrola. Jačanjem ključnih vrijednosnih lanaca ubrzat će se razvoj naše otpornosti i povećati strateška autonomija Unije.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 38.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (38) | Države na koje se primjenjuje odluka OECD-a podliježu pravilima i preporukama OECD-a o pošiljkama otpada i gospodarenju otpadom te općenito imaju više standarde za gospodarenje otpadom od država na koje se ne primjenjuje odluka OECD-a. Međutim, važno je da izvoz neopasnog otpada za oporabu iz Unije nema štetan učinak na okoliš i javno zdravlje u državama na koje se primjenjuje odluka OECD-a. Stoga je potrebno uspostaviti mehanizam za praćenje pošiljaka neopasnog otpada u te države. Ako
  se izvoz neopasnog otpada iz Unije u predmetnu državu u kratkom roku znatno povećao i ako
  nisu dostupne informacije kojima se dokazuje da predmetna država taj otpad može oporabiti na način prihvatljiv za okoliš, Komisija bi s tom državom trebala započeti dijalog i, ako nema dovoljno informacija da se dokaže da je otpad oporabljen na način prihvatljiv za okoliš, imati ovlast za obustavu takvog izvoza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(38)

Države na koje se primjenjuje odluka OECD-a podliježu pravilima i preporukama OECD-a o pošiljkama otpada i gospodarenju otpadom te općenito imaju više standarde za gospodarenje otpadom od država na koje se ne primjenjuje odluka OECD-a. Međutim, važno je da izvoz neopasnog otpada za oporabu iz Unije nema štetan učinak na okoliš i javno zdravlje u državama na koje se primjenjuje odluka OECD-a. Stoga je potrebno uspostaviti mehanizam za praćenje pošiljaka neopasnog otpada u te države. Ako
  se izvoz neopasnog otpada iz Unije u predmetnu državu u kratkom roku znatno povećao i ako
  nisu dostupne informacije kojima se dokazuje da predmetna država taj otpad može oporabiti na način prihvatljiv za okoliš, Komisija bi s tom državom trebala započeti dijalog i, ako nema dovoljno informacija da se dokaže da je otpad oporabljen na način prihvatljiv za okoliš, imati ovlast za obustavu takvog izvoza.

| (38) | Države na koje se primjenjuje odluka OECD-a podliježu pravilima i preporukama OECD-a o pošiljkama otpada i gospodarenju otpadom te općenito imaju više standarde za gospodarenje otpadom od država na koje se ne primjenjuje odluka OECD-a. Međutim, važno je da izvoz neopasnog otpada za oporabu iz Unije nema štetan učinak na okoliš i javno zdravlje u državama na koje se primjenjuje odluka OECD-a. Stoga je potrebno uspostaviti mehanizam za praćenje pošiljaka neopasnog otpada u te države. Ako nisu dostupne informacije kojima se dokazuje da predmetna država taj otpad može oporabiti na način prihvatljiv za okoliš
  , kao ni informacije o negativnim učincima gospodarenja domaćim otpadom u predmetnoj državi
  , Komisija bi s tom državom trebala započeti dijalog i, ako nema dovoljno informacija da se dokaže da je otpad oporabljen na način prihvatljiv za okoliš, imati ovlast za obustavu takvog izvoza. |
| --- | --- |

(38)

Države na koje se primjenjuje odluka OECD-a podliježu pravilima i preporukama OECD-a o pošiljkama otpada i gospodarenju otpadom te općenito imaju više standarde za gospodarenje otpadom od država na koje se ne primjenjuje odluka OECD-a. Međutim, važno je da izvoz neopasnog otpada za oporabu iz Unije nema štetan učinak na okoliš i javno zdravlje u državama na koje se primjenjuje odluka OECD-a. Stoga je potrebno uspostaviti mehanizam za praćenje pošiljaka neopasnog otpada u te države. Ako nisu dostupne informacije kojima se dokazuje da predmetna država taj otpad može oporabiti na način prihvatljiv za okoliš
  , kao ni informacije o negativnim učincima gospodarenja domaćim otpadom u predmetnoj državi
  , Komisija bi s tom državom trebala započeti dijalog i, ako nema dovoljno informacija da se dokaže da je otpad oporabljen na način prihvatljiv za okoliš, imati ovlast za obustavu takvog izvoza.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 49.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (49) | Kako bi se poduprle i nadopunile provedbene aktivnosti država članica, Komisija bi trebala imati ovlast za provedbu istražnih i koordinacijskih radnji u odnosu na nezakonite pošiljke koje bi mogle imati ozbiljne štetne učinke na zdravlje ljudi ili okoliš. Komisija bi te aktivnosti trebala provoditi uz potpuno poštovanje postupovnih jamstava. Komisija može razmotriti da u okviru svoje unutarnje organizacije određene provedbene mjere predviđene ovom Uredbom povjeri Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), koji raspolaže relevantnim stručnim znanjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49)

Kako bi se poduprle i nadopunile provedbene aktivnosti država članica, Komisija bi trebala imati ovlast za provedbu istražnih i koordinacijskih radnji u odnosu na nezakonite pošiljke koje bi mogle imati ozbiljne štetne učinke na zdravlje ljudi ili okoliš. Komisija bi te aktivnosti trebala provoditi uz potpuno poštovanje postupovnih jamstava. Komisija može razmotriti da u okviru svoje unutarnje organizacije određene provedbene mjere predviđene ovom Uredbom povjeri Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), koji raspolaže relevantnim stručnim znanjem.

| (49) | Kako bi se poduprle i nadopunile provedbene aktivnosti država članica, Komisija bi trebala imati ovlast za provedbu istražnih i koordinacijskih radnji u odnosu na nezakonite pošiljke koje bi mogle imati ozbiljne štetne učinke na zdravlje ljudi ili okoliš. Komisija bi te aktivnosti trebala provoditi uz potpuno poštovanje postupovnih jamstava. Komisija može razmotriti da u okviru svoje unutarnje organizacije određene provedbene mjere predviđene ovom Uredbom povjeri Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), koji raspolaže relevantnim stručnim znanjem.
  Ako nadležna tijela u državama članicama polazišta i odredišta prime obavijest o nezakonitoj pošiljci otpada, trebala bi razmotriti kako poboljšati svoje mjere kontrole za slične pošiljke u cilju ranije identifikacije nezakonitih pošiljaka otpada. |
| --- | --- |

(49)

Kako bi se poduprle i nadopunile provedbene aktivnosti država članica, Komisija bi trebala imati ovlast za provedbu istražnih i koordinacijskih radnji u odnosu na nezakonite pošiljke koje bi mogle imati ozbiljne štetne učinke na zdravlje ljudi ili okoliš. Komisija bi te aktivnosti trebala provoditi uz potpuno poštovanje postupovnih jamstava. Komisija može razmotriti da u okviru svoje unutarnje organizacije određene provedbene mjere predviđene ovom Uredbom povjeri Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), koji raspolaže relevantnim stručnim znanjem.
  Ako nadležna tijela u državama članicama polazišta i odredišta prime obavijest o nezakonitoj pošiljci otpada, trebala bi razmotriti kako poboljšati svoje mjere kontrole za slične pošiljke u cilju ranije identifikacije nezakonitih pošiljaka otpada.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Države članice trebaju dostaviti Komisiji informacije o provedbi ove Uredbe u okviru izvješća koja se dostavljaju Tajništvu Baselske konvencije i na temelju posebnog upitnika. Komisija bi trebala svake
  četiri
  godine sastaviti izvješće o provedbi Uredbe, na temelju informacija dobivenih od država članica i drugih informacija, prikupljenih posebno iz ad hoc izvješća Komisije i Europske agencije za okoliš o pošiljkama plastičnog otpada i drugih tokova određenih vrsta otpada koje su potencijalno zabrinjavajuće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Države članice trebaju dostaviti Komisiji informacije o provedbi ove Uredbe u okviru izvješća koja se dostavljaju Tajništvu Baselske konvencije i na temelju posebnog upitnika. Komisija bi trebala svake
  četiri
  godine sastaviti izvješće o provedbi Uredbe, na temelju informacija dobivenih od država članica i drugih informacija, prikupljenih posebno iz ad hoc izvješća Komisije i Europske agencije za okoliš o pošiljkama plastičnog otpada i drugih tokova određenih vrsta otpada koje su potencijalno zabrinjavajuće.

| (50) | Države članice trebaju dostaviti Komisiji informacije o provedbi ove Uredbe u okviru izvješća koja se dostavljaju Tajništvu Baselske konvencije i na temelju posebnog upitnika. Komisija bi trebala svake
  tri
  godine sastaviti izvješće o provedbi Uredbe, na temelju informacija dobivenih od država članica i drugih informacija, prikupljenih posebno iz ad hoc izvješća Komisije i Europske agencije za okoliš o pošiljkama plastičnog otpada i drugih tokova određenih vrsta otpada koje su potencijalno zabrinjavajuće.
  Središnji sustav za elektroničko podnošenje i razmjenu informacija i dokumenata trebao bi biti osmišljen tako da se podaci mogu izvući iz tog sustava za potrebe tih izvješća. |
| --- | --- |

(50)

Države članice trebaju dostaviti Komisiji informacije o provedbi ove Uredbe u okviru izvješća koja se dostavljaju Tajništvu Baselske konvencije i na temelju posebnog upitnika. Komisija bi trebala svake
  tri
  godine sastaviti izvješće o provedbi Uredbe, na temelju informacija dobivenih od država članica i drugih informacija, prikupljenih posebno iz ad hoc izvješća Komisije i Europske agencije za okoliš o pošiljkama plastičnog otpada i drugih tokova određenih vrsta otpada koje su potencijalno zabrinjavajuće.
  Središnji sustav za elektroničko podnošenje i razmjenu informacija i dokumenata trebao bi biti osmišljen tako da se podaci mogu izvući iz tog sustava za potrebe tih izvješća.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 52.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (52) | Kako bi se olakšala razmjena informacija i suradnja u svrhu provedbe ove Uredbe, države članice trebale bi imenovati nadležna tijela i korespondente te o tome obavijestiti Komisiju, koja bi te informacije trebala objaviti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(52)

Kako bi se olakšala razmjena informacija i suradnja u svrhu provedbe ove Uredbe, države članice trebale bi imenovati nadležna tijela i korespondente te o tome obavijestiti Komisiju, koja bi te informacije trebala objaviti.

| (52) | Kako bi se olakšala razmjena informacija i suradnja u svrhu
  usklađene
  provedbe ove Uredbe, države članice trebale bi imenovati nadležna tijela i korespondente te o tome obavijestiti Komisiju, koja bi te informacije trebala objaviti. |
| --- | --- |

(52)

Kako bi se olakšala razmjena informacija i suradnja u svrhu
  usklađene
  provedbe ove Uredbe, države članice trebale bi imenovati nadležna tijela i korespondente te o tome obavijestiti Komisiju, koja bi te informacije trebala objaviti.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 54.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (54) | Kako bi se ova Uredba dopunila ili izmijenila, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir članak 
  37
  . stavak 
  13
  ., članak 
  40
  . stavak 
  8
  . i članak 
  72
  . ove Uredbe. Posebno je važno da Komisija u svojem pripremnom radu provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (52). Točnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(54)

Kako bi se ova Uredba dopunila ili izmijenila, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir članak 
  37
  . stavak 
  13
  ., članak 
  40
  . stavak 
  8
  . i članak 
  72
  . ove Uredbe. Posebno je važno da Komisija u svojem pripremnom radu provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (52). Točnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (54) | Kako bi se ova Uredba dopunila ili izmijenila, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir članak 
  14
  . stavak 
  3
  ., članak 
  28
  . stavak 
  4., članak 38. stavak 1., članak 42. stavak 4
  . i članak 
  75
  . ove Uredbe. Posebno je važno da Komisija u svojem pripremnom radu provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (52). Točnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(54)

Kako bi se ova Uredba dopunila ili izmijenila, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir članak 
  14
  . stavak 
  3
  ., članak 
  28
  . stavak 
  4., članak 38. stavak 1., članak 42. stavak 4
  . i članak 
  75
  . ove Uredbe. Posebno je važno da Komisija u svojem pripremnom radu provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (52). Točnije, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 55.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (55) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje
  mjera za usklađenu metodu
  izračuna financijskog jamstva ili istovjetnog osiguranja,
  za razjašnjenje klasifikacije otpada
  u skladu s 
  ovom
  Uredbom (
  uključujući utvrđivanje praga onečišćenja za određeni otpad) i za razjašnjenje razlike između rabljene robe i otpada za određene vrste robe u slučaju prekogranične otpreme. Te
  bi
  ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (53). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(55)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje
  mjera za usklađenu metodu
  izračuna financijskog jamstva ili istovjetnog osiguranja,
  za razjašnjenje klasifikacije otpada
  u skladu s 
  ovom
  Uredbom (
  uključujući utvrđivanje praga onečišćenja za određeni otpad) i za razjašnjenje razlike između rabljene robe i otpada za određene vrste robe u slučaju prekogranične otpreme. Te
  bi
  ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (53).

| (55) | Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje
  jednostavne i usklađene metode
  izračuna financijskog jamstva ili istovjetnog osiguranja,
  koja se temelji na procjeni rizika. Te bi ovlasti trebalo izvršavati
  u skladu s Uredbom (
  EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (53)

  . Ako Komisija utvrdi da je usklađena metoda izračuna financijskog jamstva ili istovjetnog osiguranja primjerena, trebala bi razmotriti kako bi se središnji sustav mogao upotrijebiti da se omoguće inovativne metode za utvrđivanje financijskih jamstava. |
| --- | --- |

(55)

Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje
  jednostavne i usklađene metode
  izračuna financijskog jamstva ili istovjetnog osiguranja,
  koja se temelji na procjeni rizika. Te bi ovlasti trebalo izvršavati
  u skladu s Uredbom (
  EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća

   (53)

  . Ako Komisija utvrdi da je usklađena metoda izračuna financijskog jamstva ili istovjetnog osiguranja primjerena, trebala bi razmotriti kako bi se središnji sustav mogao upotrijebiti da se omoguće inovativne metode za utvrđivanje financijskih jamstava.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 55.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (55a) | Kako bi se dodatno olakšalo usklađivanje unutarnjeg tržišta i praksi među državama članicama u vezi s pošiljkama otpada, Komisija bi trebala istražiti je li moguća daljnja standardizacija ugovora u skladu s načelom supsidijarnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(55a)

Kako bi se dodatno olakšalo usklađivanje unutarnjeg tržišta i praksi među državama članicama u vezi s pošiljkama otpada, Komisija bi trebala istražiti je li moguća daljnja standardizacija ugovora u skladu s načelom supsidijarnosti.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovom se Uredbom utvrđuju mjere za zaštitu okoliša i zdravlja ljudi sprečavanjem ili smanjenjem mogućih štetnih učinaka pošiljaka otpada. Utvrđuju se postupci i režimi kontrole za pošiljke otpada, ovisno o podrijetlu, odredištu i putu otpreme, vrsti otpada koji se otprema i vrsti obrade koja se na otpad primjenjuje na odredištu. | Ovom se Uredbom utvrđuju mjere za zaštitu okoliša i zdravlja ljudi sprečavanjem ili smanjenjem mogućih štetnih učinaka pošiljaka otpada
  , među ostalim u trećim zemljama
  . Utvrđuju se postupci i režimi kontrole za pošiljke otpada, ovisno o podrijetlu, odredištu i putu otpreme, vrsti otpada koji se otprema i vrsti obrade koja se na otpad primjenjuje na odredištu.
  Njome se nastoji doprinijeti postizanju kružnog gospodarstva, resursne učinkovitosti, klimatske neutralnosti i nulte stope onečišćenja za netoksični okoliš primjenom načela blizine i samodostatnosti, u skladu s Direktivom 2008/98/EZ. Njome se također nastoji smanjiti administrativno opterećenje usklađivanjem pravila o pošiljkama otpada unutar Unije i digitalizacijom razmjene informacija o pošiljkama otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Ovom se Uredbom utvrđuju mjere za zaštitu okoliša i zdravlja ljudi sprečavanjem ili smanjenjem mogućih štetnih učinaka pošiljaka otpada. Utvrđuju se postupci i režimi kontrole za pošiljke otpada, ovisno o podrijetlu, odredištu i putu otpreme, vrsti otpada koji se otprema i vrsti obrade koja se na otpad primjenjuje na odredištu.

Ovom se Uredbom utvrđuju mjere za zaštitu okoliša i zdravlja ljudi sprečavanjem ili smanjenjem mogućih štetnih učinaka pošiljaka otpada
  , među ostalim u trećim zemljama
  . Utvrđuju se postupci i režimi kontrole za pošiljke otpada, ovisno o podrijetlu, odredištu i putu otpreme, vrsti otpada koji se otprema i vrsti obrade koja se na otpad primjenjuje na odredištu.
  Njome se nastoji doprinijeti postizanju kružnog gospodarstva, resursne učinkovitosti, klimatske neutralnosti i nulte stope onečišćenja za netoksični okoliš primjenom načela blizine i samodostatnosti, u skladu s Direktivom 2008/98/EZ. Njome se također nastoji smanjiti administrativno opterećenje usklađivanjem pravila o pošiljkama otpada unutar Unije i digitalizacijom razmjene informacija o pošiljkama otpada.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | „gospodarenje otpadom na način prihvatljiv za okoliš” znači poduzimanje svih praktičnih mjera kojima se osigurava da se otpadom gospodari na način kojim će se zdravlje ljudi i okoliš zaštititi od mogućih štetnih učinaka tog otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

„gospodarenje otpadom na način prihvatljiv za okoliš” znači poduzimanje svih praktičnih mjera kojima se osigurava da se otpadom gospodari na način kojim će se zdravlje ljudi i okoliš zaštititi od mogućih štetnih učinaka tog otpada;

| (4) | „gospodarenje otpadom na način prihvatljiv za okoliš” znači poduzimanje svih praktičnih mjera kojima se osigurava da se otpadom gospodari na način kojim će se zdravlje ljudi
  , klima
  i okoliš zaštititi od mogućih štetnih učinaka tog otpada
  ili njegove obrade
  ; |
| --- | --- |

(4)

„gospodarenje otpadom na način prihvatljiv za okoliš” znači poduzimanje svih praktičnih mjera kojima se osigurava da se otpadom gospodari na način kojim će se zdravlje ljudi
  , klima
  i okoliš zaštititi od mogućih štetnih učinaka tog otpada
  ili njegove obrade
  ;

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Osim toga, primjenjuju se definicije „otpada”, „opasnog otpada”, „obrade”, „zbrinjavanja”, „oporabe”, „pripreme za ponovnu uporabu”, „ponovne uporabe”, „recikliranja”, „proizvođača otpada”, „posjednika otpada”, „trgovca” i „posrednika” iz članka 3. točaka 1., 2., 14., 19., 15., 16., 13., 17., 5., 6., 7. odnosno 8. Direktive 2008/98/EZ. | Osim toga, primjenjuju se definicije „otpada”, „opasnog otpada”, „obrade”, „zbrinjavanja”, „oporabe”,
  „oporabe materijala”,
  „pripreme za ponovnu uporabu”, „ponovne uporabe”, „recikliranja”, „proizvođača otpada”, „posjednika otpada”, „trgovca” i „posrednika” iz članka 3. točaka 1., 2., 14., 19., 15.
  , 15.a
  , 16., 13., 17., 5., 6., 7. odnosno 8. Direktive 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Osim toga, primjenjuju se definicije „otpada”, „opasnog otpada”, „obrade”, „zbrinjavanja”, „oporabe”, „pripreme za ponovnu uporabu”, „ponovne uporabe”, „recikliranja”, „proizvođača otpada”, „posjednika otpada”, „trgovca” i „posrednika” iz članka 3. točaka 1., 2., 14., 19., 15., 16., 13., 17., 5., 6., 7. odnosno 8. Direktive 2008/98/EZ.

Osim toga, primjenjuju se definicije „otpada”, „opasnog otpada”, „obrade”, „zbrinjavanja”, „oporabe”,
  „oporabe materijala”,
  „pripreme za ponovnu uporabu”, „ponovne uporabe”, „recikliranja”, „proizvođača otpada”, „posjednika otpada”, „trgovca” i „posrednika” iz članka 3. točaka 1., 2., 14., 19., 15.
  , 15.a
  , 16., 13., 17., 5., 6., 7. odnosno 8. Direktive 2008/98/EZ.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | otpad koji sadržava tvar navedenu u Prilogu IV. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ili je njome onečišćen, ako nije drugdje naveden; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(aa)

otpad koji sadržava tvar navedenu u Prilogu IV. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ili je njome onečišćen, ako nije drugdje naveden;

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | količina otpada ne premašuje 150 kg ili bilo koju veću količinu koju relevantna nadležna tijela i podnositelj obavijesti dogovaraju za svaki pojedini slučaj. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(b)

količina otpada ne premašuje 150 kg ili bilo koju veću količinu koju relevantna nadležna tijela i podnositelj obavijesti dogovaraju za svaki pojedini slučaj.

| (b) | količina otpada ne premašuje 150 kg
  za laboratorijsku analizu, 2 000  kg za eksperimentalnu obradu
  ili bilo koju veću količinu koju relevantna nadležna tijela i podnositelj obavijesti dogovaraju za svaki pojedini slučaj. |
| --- | --- |

(b)

količina otpada ne premašuje 150 kg
  za laboratorijsku analizu, 2 000  kg za eksperimentalnu obradu
  ili bilo koju veću količinu koju relevantna nadležna tijela i podnositelj obavijesti dogovaraju za svaki pojedini slučaj.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Stavak 2. primjenjuje se na pošiljke miješanog komunalnog otpada skupljenog iz privatnih kućanstava, od drugih proizvođača otpada ili oboje te na miješani komunalni otpad koji je bio podvrgnut postupku obrade otpada kojim se nisu bitno promijenila njegova svojstva ako je takav otpad namijenjen postupcima oporabe. Zabranjene su pošiljke takvog otpada namijenjenog zbrinjavanju. | 5.   Stavak 2. primjenjuje se na pošiljke miješanog komunalnog otpada skupljenog iz privatnih kućanstava, od drugih proizvođača otpada ili oboje te na miješani komunalni otpad koji je bio podvrgnut postupku obrade otpada kojim se nisu bitno promijenila njegova svojstva
  , kao što su goriva dobivena iz otpada,
  ako je takav otpad namijenjen postupcima oporabe. Zabranjene su pošiljke takvog otpada namijenjenog zbrinjavanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

5.   Stavak 2. primjenjuje se na pošiljke miješanog komunalnog otpada skupljenog iz privatnih kućanstava, od drugih proizvođača otpada ili oboje te na miješani komunalni otpad koji je bio podvrgnut postupku obrade otpada kojim se nisu bitno promijenila njegova svojstva ako je takav otpad namijenjen postupcima oporabe. Zabranjene su pošiljke takvog otpada namijenjenog zbrinjavanju.

5.   Stavak 2. primjenjuje se na pošiljke miješanog komunalnog otpada skupljenog iz privatnih kućanstava, od drugih proizvođača otpada ili oboje te na miješani komunalni otpad koji je bio podvrgnut postupku obrade otpada kojim se nisu bitno promijenila njegova svojstva
  , kao što su goriva dobivena iz otpada,
  ako je takav otpad namijenjen postupcima oporabe. Zabranjene su pošiljke takvog otpada namijenjenog zbrinjavanju.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 1.

Članak 5. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Samo podnositelji obavijesti koji su dobili dozvolu ili su registrirani u skladu s poglavljem IV. Direktive 2008/98/EZ mogu podnijeti prethodnu pisanu obavijest („obavijest”). | Samo podnositelji obavijesti koji su dobili dozvolu ili su registrirani u skladu s poglavljem IV. Direktive 2008/98/EZ
  ili subjekti koji provode eksperimentalnu obradu ili laboratoriji
  mogu podnijeti prethodnu pisanu obavijest („obavijest”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Samo podnositelji obavijesti koji su dobili dozvolu ili su registrirani u skladu s poglavljem IV. Direktive 2008/98/EZ mogu podnijeti prethodnu pisanu obavijest („obavijest”).

Samo podnositelji obavijesti koji su dobili dozvolu ili su registrirani u skladu s poglavljem IV. Direktive 2008/98/EZ
  ili subjekti koji provode eksperimentalnu obradu ili laboratoriji
  mogu podnijeti prethodnu pisanu obavijest („obavijest”).

ili subjekti koji provode eksperimentalnu obradu ili laboratoriji

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 3.

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kad podnositelj obavijesti nije izvorni proizvođač otpada iz članka 3. točke 6. podtočke (a) podpodtočke i., podnositelj obavijesti mora osigurati da izvorni proizvođač otpada ili jedna od osoba navedenih u članku 3. točki 6. podtočki (a) podpodtočki ii. ili
  podtočki
  (a) podpodtočki iii.
  isto tako potpiše obrazac obavijesti
  . | Kad podnositelj obavijesti nije izvorni proizvođač otpada iz članka 3. točke 6. podtočke (a) podpodtočke i., podnositelj obavijesti mora osigurati da izvorni proizvođač otpada ili jedna od osoba navedenih u članku 3. točki 6. podtočki (a) podpodtočki ii.
  , iii.
  ili
  iv. isto tako potpiše obrazac obavijesti. Trgovac ili posrednik osigurava da ima pisano odobrenje jedne od osoba iz članka 3. točke 6. podtočke (a) podpodtočki i., ii. ili iii. za djelovanje u njihovo ime te da se to pisano odobrenje uključi u obavijest. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kad podnositelj obavijesti nije izvorni proizvođač otpada iz članka 3. točke 6. podtočke (a) podpodtočke i., podnositelj obavijesti mora osigurati da izvorni proizvođač otpada ili jedna od osoba navedenih u članku 3. točki 6. podtočki (a) podpodtočki ii. ili
  podtočki
  (a) podpodtočki iii.
  isto tako potpiše obrazac obavijesti
  .

podtočki

isto tako potpiše obrazac obavijesti

Kad podnositelj obavijesti nije izvorni proizvođač otpada iz članka 3. točke 6. podtočke (a) podpodtočke i., podnositelj obavijesti mora osigurati da izvorni proizvođač otpada ili jedna od osoba navedenih u članku 3. točki 6. podtočki (a) podpodtočki ii.
  , iii.
  ili
  iv. isto tako potpiše obrazac obavijesti. Trgovac ili posrednik osigurava da ima pisano odobrenje jedne od osoba iz članka 3. točke 6. podtočke (a) podpodtočki i., ii. ili iii. za djelovanje u njihovo ime te da se to pisano odobrenje uključi u obavijest.

, iii.

iv. isto tako potpiše obrazac obavijesti. Trgovac ili posrednik osigurava da ima pisano odobrenje jedne od osoba iz članka 3. točke 6. podtočke (a) podpodtočki i., ii. ili iii. za djelovanje u njihovo ime te da se to pisano odobrenje uključi u obavijest.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 6.

Članak 7. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Odstupajući od stavka 5., ako se otprema otpad namijenjen postupcima privremene oporabe ili zbrinjavanja, a daljnji se postupak oporabe ili zbrinjavanja provodi u državi odredišta, financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje može se osloboditi kad otpad napusti postrojenje u kojem je privremeno smješten, a relevantno nadležno tijelo primi potvrdu iz članka 16. stavka 4. U tom slučaju svaka daljnja otprema do postrojenja za oporabu ili zbrinjavanje mora biti pokrivena novim financijskim jamstvom ili ekvivalentnim osiguranjem osim ako se nadležno tijelo odredišta uvjeri da takvo financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje nije potrebno. U tim okolnostima nadležno tijelo odredišta odgovorno je za obveze nastale u slučaju povrata kad se otprema ili daljnji postupak oporabe ili zbrinjavanja ne mogu dovršiti kako je planirano, u skladu s člankom 22., ili u slučaju nezakonite pošiljke, u skladu s člankom 24. | 6.   Odstupajući od stavka 5., ako se otprema otpad namijenjen postupcima privremene oporabe ili zbrinjavanja, a daljnji se postupak oporabe ili zbrinjavanja provodi u državi odredišta, financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje može se osloboditi kad otpad napusti postrojenje u kojem je privremeno smješten, a relevantno nadležno tijelo primi potvrdu iz članka 16. stavka 4. U tom slučaju svaka daljnja otprema do postrojenja za oporabu ili zbrinjavanje mora biti pokrivena novim financijskim jamstvom ili ekvivalentnim osiguranjem osim ako se
  otprema obavlja između dva postrojenja pod kontrolom iste pravne osobe ili ako se
  nadležno tijelo odredišta uvjeri da takvo financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje nije potrebno. U tim okolnostima nadležno tijelo odredišta odgovorno je za obveze nastale u slučaju povrata kad se otprema ili daljnji postupak oporabe ili zbrinjavanja ne mogu dovršiti kako je planirano, u skladu s člankom 22., ili u slučaju nezakonite pošiljke, u skladu s člankom 24. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Odstupajući od stavka 5., ako se otprema otpad namijenjen postupcima privremene oporabe ili zbrinjavanja, a daljnji se postupak oporabe ili zbrinjavanja provodi u državi odredišta, financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje može se osloboditi kad otpad napusti postrojenje u kojem je privremeno smješten, a relevantno nadležno tijelo primi potvrdu iz članka 16. stavka 4. U tom slučaju svaka daljnja otprema do postrojenja za oporabu ili zbrinjavanje mora biti pokrivena novim financijskim jamstvom ili ekvivalentnim osiguranjem osim ako se nadležno tijelo odredišta uvjeri da takvo financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje nije potrebno. U tim okolnostima nadležno tijelo odredišta odgovorno je za obveze nastale u slučaju povrata kad se otprema ili daljnji postupak oporabe ili zbrinjavanja ne mogu dovršiti kako je planirano, u skladu s člankom 22., ili u slučaju nezakonite pošiljke, u skladu s člankom 24.

6.   Odstupajući od stavka 5., ako se otprema otpad namijenjen postupcima privremene oporabe ili zbrinjavanja, a daljnji se postupak oporabe ili zbrinjavanja provodi u državi odredišta, financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje može se osloboditi kad otpad napusti postrojenje u kojem je privremeno smješten, a relevantno nadležno tijelo primi potvrdu iz članka 16. stavka 4. U tom slučaju svaka daljnja otprema do postrojenja za oporabu ili zbrinjavanje mora biti pokrivena novim financijskim jamstvom ili ekvivalentnim osiguranjem osim ako se
  otprema obavlja između dva postrojenja pod kontrolom iste pravne osobe ili ako se
  nadležno tijelo odredišta uvjeri da takvo financijsko jamstvo ili istovjetno osiguranje nije potrebno. U tim okolnostima nadležno tijelo odredišta odgovorno je za obveze nastale u slučaju povrata kad se otprema ili daljnji postupak oporabe ili zbrinjavanja ne mogu dovršiti kako je planirano, u skladu s člankom 22., ili u slučaju nezakonite pošiljke, u skladu s člankom 24.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 10. – podstavak 1.

Članak 7. – stavak 10. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija najkasnije do [Ured za publikacije: unijeti datum od
  jedne
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] mora procijeniti izvedivost uspostave usklađene metode izračuna za utvrđivanje iznosa financijskih jamstava ili istovjetnih osiguranja i prema potrebi donijeti provedbeni akt za uspostavu takve usklađene metode izračuna. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 77. stavka 2. | Komisija najkasnije do [Ured za publikacije: unijeti datum od
  dvije
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] mora procijeniti izvedivost uspostave
  jednostavne i
  usklađene metode izračuna za utvrđivanje iznosa financijskih jamstava ili istovjetnih osiguranja
  , koja se temelji na procjeni rizika,
  i prema potrebi
  do ... [unijeti datum tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]
  donijeti provedbeni akt za uspostavu takve
  jednostavne i
  usklađene metode izračuna
  koja se temelji na procjeni rizika
  . Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 77. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija najkasnije do [Ured za publikacije: unijeti datum od
  jedne
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] mora procijeniti izvedivost uspostave usklađene metode izračuna za utvrđivanje iznosa financijskih jamstava ili istovjetnih osiguranja i prema potrebi donijeti provedbeni akt za uspostavu takve usklađene metode izračuna. Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 77. stavka 2.

jedne

Komisija najkasnije do [Ured za publikacije: unijeti datum od
  dvije
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] mora procijeniti izvedivost uspostave
  jednostavne i
  usklađene metode izračuna za utvrđivanje iznosa financijskih jamstava ili istovjetnih osiguranja
  , koja se temelji na procjeni rizika,
  i prema potrebi
  do ... [unijeti datum tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]
  donijeti provedbeni akt za uspostavu takve
  jednostavne i
  usklađene metode izračuna
  koja se temelji na procjeni rizika
  . Taj se provedbeni akt donosi u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 77. stavka 2.

dvije

jednostavne i

, koja se temelji na procjeni rizika,

do ... [unijeti datum tri godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe]

jednostavne i

koja se temelji na procjeni rizika

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – podstavak 2.

Članak 9. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako u roku od 30 dana od podnošenja obavijesti
  nadležno tijelo odredišta nije donijelo odluku u skladu sa stavkom 1
  .
  , podnositelju obavijesti na njegov zahtjev dostavlja obrazloženje
  . | Ako
  nadležno tijelo odredišta ne može donijeti odluku u skladu sa stavkom 1.
  u roku od 30 dana od podnošenja obavijesti
  , o tome obavještava podnositelja obavijesti u roku od tih 30 dana i dostavlja mu obrazloženje bez da potonji to zatraži
  . 
  Konačna odluka nadležnog tijela donosi se u roku od 60 dana od podnošenja obavijesti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako u roku od 30 dana od podnošenja obavijesti
  nadležno tijelo odredišta nije donijelo odluku u skladu sa stavkom 1
  .
  , podnositelju obavijesti na njegov zahtjev dostavlja obrazloženje
  .

nadležno tijelo odredišta nije donijelo odluku u skladu sa stavkom 1

, podnositelju obavijesti na njegov zahtjev dostavlja obrazloženje

Ako
  nadležno tijelo odredišta ne može donijeti odluku u skladu sa stavkom 1.
  u roku od 30 dana od podnošenja obavijesti
  , o tome obavještava podnositelja obavijesti u roku od tih 30 dana i dostavlja mu obrazloženje bez da potonji to zatraži
  . 
  Konačna odluka nadležnog tijela donosi se u roku od 60 dana od podnošenja obavijesti
  .

nadležno tijelo odredišta ne može donijeti odluku u skladu sa stavkom 1.

, o tome obavještava podnositelja obavijesti u roku od tih 30 dana i dostavlja mu obrazloženje bez da potonji to zatraži

Konačna odluka nadležnog tijela donosi se u roku od 60 dana od podnošenja obavijesti

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 3.

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Pisano odobrenje za planiranu otpremu istječe na kasniji datum koji je naveden na obrascu obavijesti.
  Ne
  obuhvaća razdoblje
  dulje
  od
  jedne
  kalendarske godine ili bilo koje kraće razdoblje navedeno u odluci relevantnih nadležnih tijela. | 3.   Pisano odobrenje za planiranu otpremu istječe na kasniji datum koji je naveden na obrascu obavijesti. Obuhvaća razdoblje od
  dvije
  kalendarske godine ili bilo koje kraće razdoblje navedeno u odluci relevantnih nadležnih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Pisano odobrenje za planiranu otpremu istječe na kasniji datum koji je naveden na obrascu obavijesti.
  Ne
  obuhvaća razdoblje
  dulje
  od
  jedne
  kalendarske godine ili bilo koje kraće razdoblje navedeno u odluci relevantnih nadležnih tijela.

3.   Pisano odobrenje za planiranu otpremu istječe na kasniji datum koji je naveden na obrascu obavijesti. Obuhvaća razdoblje od
  dvije
  kalendarske godine ili bilo koje kraće razdoblje navedeno u odluci relevantnih nadležnih tijela.

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 4.

Članak 9. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Planirana otprema može se izvršiti tek kad su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u članku 16. stavku 1.
  točkama (a) i (b)
  , i to za vrijeme valjanosti prešutnog ili pisanog odobrenja svih relevantnih nadležnih tijela. Pošiljka mora napustiti državu polazišta do kraja razdoblja valjanosti prešutnog ili pisanog odobrenja svih relevantnih nadležnih tijela. | 4.   Planirana otprema može se izvršiti tek kad su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u članku 16. stavku 1., i to za vrijeme valjanosti prešutnog ili pisanog odobrenja svih relevantnih nadležnih tijela. Pošiljka mora napustiti državu polazišta do kraja razdoblja valjanosti prešutnog ili pisanog odobrenja svih relevantnih nadležnih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Planirana otprema može se izvršiti tek kad su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u članku 16. stavku 1.
  točkama (a) i (b)
  , i to za vrijeme valjanosti prešutnog ili pisanog odobrenja svih relevantnih nadležnih tijela. Pošiljka mora napustiti državu polazišta do kraja razdoblja valjanosti prešutnog ili pisanog odobrenja svih relevantnih nadležnih tijela.

4.   Planirana otprema može se izvršiti tek kad su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u članku 16. stavku 1., i to za vrijeme valjanosti prešutnog ili pisanog odobrenja svih relevantnih nadležnih tijela. Pošiljka mora napustiti državu polazišta do kraja razdoblja valjanosti prešutnog ili pisanog odobrenja svih relevantnih nadležnih tijela.

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 7.

Članak 9. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   O eventualnom povlačenju odobrenja podnositelj obavijesti, relevantna nadležna tijela i primatelj obavješćuju se službenim priopćenjem. | 7.   O eventualnom povlačenju odobrenja
  , uključujući o razlogu povlačenja,
  podnositelj obavijesti, relevantna nadležna tijela i primatelj
  , kao i Komisija, u svrhu izvješćivanja,
  obavješćuju se službenim priopćenjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   O eventualnom povlačenju odobrenja podnositelj obavijesti, relevantna nadležna tijela i primatelj obavješćuju se službenim priopćenjem.

7.   O eventualnom povlačenju odobrenja
  , uključujući o razlogu povlačenja,
  podnositelj obavijesti, relevantna nadležna tijela i primatelj
  , kao i Komisija, u svrhu izvješćivanja,
  obavješćuju se službenim priopćenjem.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – točka a – podtočka i.

Članak 11. – stavak 1. – točka a – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | otpad se ne može oporabiti na tehnički izvediv i ekonomski isplativ način ili se mora zbrinuti zbog zakonskih obveza na temelju prava Unije ili međunarodnog prava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

otpad se ne može oporabiti na tehnički izvediv i ekonomski isplativ način ili se mora zbrinuti zbog zakonskih obveza na temelju prava Unije ili međunarodnog prava;

| i. | otpad se ne može oporabiti na tehnički izvediv i ekonomski isplativ način
  te na način prihvatljiv za okoliš
  ili se mora zbrinuti zbog zakonskih obveza na temelju prava Unije ili međunarodnog prava. |
| --- | --- |

i.

otpad se ne može oporabiti na tehnički izvediv i ekonomski isplativ način
  te na način prihvatljiv za okoliš
  ili se mora zbrinuti zbog zakonskih obveza na temelju prava Unije ili međunarodnog prava.

te na način prihvatljiv za okoliš

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – točka a – podtočka ii.

Članak 11. – stavak 1. – točka a – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | otpad se ne može zbrinuti na tehnički izvediv i ekonomski isplativ način u državi u kojoj je nastao; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

otpad se ne može zbrinuti na tehnički izvediv i ekonomski isplativ način u državi u kojoj je nastao;

| ii. | otpad se ne može zbrinuti na tehnički izvediv i ekonomski isplativ način
  te na način koji je prihvatljiv za okoliš
  u državi u kojoj je nastao; |
| --- | --- |

ii.

otpad se ne može zbrinuti na tehnički izvediv i ekonomski isplativ način
  te na način koji je prihvatljiv za okoliš
  u državi u kojoj je nastao;

te na način koji je prihvatljiv za okoliš

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – točka a – podtočka iii.

Članak 11. – stavak 1. – točka a – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | planirana pošiljka ili zbrinjavanje u skladu je s hijerarhijom otpada i načelima blizine i samodostatnosti
  na razini Unije i nacionalnoj razini
  kako je utvrđeno u Direktivi 2008/98/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

planirana pošiljka ili zbrinjavanje u skladu je s hijerarhijom otpada i načelima blizine i samodostatnosti
  na razini Unije i nacionalnoj razini
  kako je utvrđeno u Direktivi 2008/98/EZ;

na razini Unije i nacionalnoj razini

| iii. | planirana pošiljka ili zbrinjavanje u skladu je s hijerarhijom otpada i načelima blizine i samodostatnosti kako je utvrđeno u Direktivi 2008/98/EZ; |
| --- | --- |

iii.

planirana pošiljka ili zbrinjavanje u skladu je s hijerarhijom otpada i načelima blizine i samodostatnosti kako je utvrđeno u Direktivi 2008/98/EZ;

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 1. – točka b

Članak 11. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | podnositelj obavijesti ili primatelj nije prethodno osuđivan za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu sa zaštitom okoliša; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

podnositelj obavijesti ili primatelj nije prethodno osuđivan za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu sa zaštitom okoliša;

| (b) | podnositelj obavijesti ili primatelj nije prethodno osuđivan za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu sa zaštitom okoliša
  ili zdravlja ljudi
  ; |
| --- | --- |

(b)

podnositelj obavijesti ili primatelj nije prethodno osuđivan za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu sa zaštitom okoliša
  ili zdravlja ljudi
  ;

ili zdravlja ljudi

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako relevantna nadležna tijela nisu odobrila planiranu pošiljku otpada namijenjenog zbrinjavanju u roku od
  30
  dana
  iz članka 9. stavka 1.
  , obavijest o toj pošiljci prestaje važiti i pošiljka se zabranjuje u skladu s člankom 4. stavkom 1. Ako podnositelj obavijesti i dalje namjerava otpremiti pošiljku, podnosi se nova obavijest osim ako se relevantna nadležna tijela i podnositelj obavijesti dogovore drukčije. | 3.   Ako relevantna nadležna tijela nisu odobrila planiranu pošiljku otpada namijenjenog zbrinjavanju u roku od
  60
  dana, obavijest o toj pošiljci prestaje važiti i pošiljka se zabranjuje u skladu s člankom 4. stavkom 1. Ako podnositelj obavijesti i dalje namjerava otpremiti pošiljku, podnosi se nova obavijest osim ako se relevantna nadležna tijela i podnositelj obavijesti dogovore drukčije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako relevantna nadležna tijela nisu odobrila planiranu pošiljku otpada namijenjenog zbrinjavanju u roku od
  30
  dana
  iz članka 9. stavka 1.
  , obavijest o toj pošiljci prestaje važiti i pošiljka se zabranjuje u skladu s člankom 4. stavkom 1. Ako podnositelj obavijesti i dalje namjerava otpremiti pošiljku, podnosi se nova obavijest osim ako se relevantna nadležna tijela i podnositelj obavijesti dogovore drukčije.

3.   Ako relevantna nadležna tijela nisu odobrila planiranu pošiljku otpada namijenjenog zbrinjavanju u roku od
  60
  dana, obavijest o toj pošiljci prestaje važiti i pošiljka se zabranjuje u skladu s člankom 4. stavkom 1. Ako podnositelj obavijesti i dalje namjerava otpremiti pošiljku, podnosi se nova obavijest osim ako se relevantna nadležna tijela i podnositelj obavijesti dogovore drukčije.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka d – podtočka ii.

Članak 12. – stavak 1. – točka d – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | postupak oporabe u državi odredišta odvija se pod uvjetima koji
  su u širem smislu istovjetni
  uvjetima propisanima nacionalnim zakonodavstvom države polazišta; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

postupak oporabe u državi odredišta odvija se pod uvjetima koji
  su u širem smislu istovjetni
  uvjetima propisanima nacionalnim zakonodavstvom države polazišta;

su u širem smislu istovjetni

| ii. | postupak oporabe u državi odredišta odvija se pod uvjetima koji
  se smatraju istovjetnima
  uvjetima propisanima nacionalnim zakonodavstvom države polazišta; |
| --- | --- |

ii.

postupak oporabe u državi odredišta odvija se pod uvjetima koji
  se smatraju istovjetnima
  uvjetima propisanima nacionalnim zakonodavstvom države polazišta;

se smatraju istovjetnima

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka e

Članak 12. – stavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | država članica treba ograničiti ulazne pošiljke otpada namijenjenog postupcima oporabe
  osim recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu
  kako bi zaštitila svoju mrežu za gospodarenje otpadom ako
  se utvrdi
  da bi takve pošiljke dovele do zbrinjavanja ili obrade kućnog otpada na način koji nije u skladu s njihovim planovima za gospodarenje otpadom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

država članica treba ograničiti ulazne pošiljke otpada namijenjenog postupcima oporabe
  osim recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu
  kako bi zaštitila svoju mrežu za gospodarenje otpadom ako
  se utvrdi
  da bi takve pošiljke dovele do zbrinjavanja ili obrade kućnog otpada na način koji nije u skladu s njihovim planovima za gospodarenje otpadom;

osim recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu

se utvrdi

| (e) | država članica treba ograničiti ulazne pošiljke otpada namijenjenog postupcima oporabe kako bi zaštitila svoju mrežu za gospodarenje otpadom ako
  je moguće utvrditi
  da bi takve pošiljke dovele do zbrinjavanja ili obrade kućnog otpada na način koji nije u skladu s njihovim planovima za gospodarenje otpadom; |
| --- | --- |

(e)

država članica treba ograničiti ulazne pošiljke otpada namijenjenog postupcima oporabe kako bi zaštitila svoju mrežu za gospodarenje otpadom ako
  je moguće utvrditi
  da bi takve pošiljke dovele do zbrinjavanja ili obrade kućnog otpada na način koji nije u skladu s njihovim planovima za gospodarenje otpadom;

je moguće utvrditi

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1. – točka f

Članak 12. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | podnositelj obavijesti ili primatelj prethodno je osuđivan za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu sa zaštitom okoliša; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

podnositelj obavijesti ili primatelj prethodno je osuđivan za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu sa zaštitom okoliša;

| (f) | podnositelj obavijesti ili primatelj prethodno je osuđivan za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu sa zaštitom okoliša
  ili zdravlja
  ; |
| --- | --- |

(f)

podnositelj obavijesti ili primatelj prethodno je osuđivan za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu sa zaštitom okoliša
  ili zdravlja
  ;

ili zdravlja

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.

Članak 12. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   O prigovorima koje su nadležna tijela uložila na temelju razloga utvrđenih u stavku 1.
  točkama (d) i (e)
  ovog članka države članice izvješćuju Komisiju u skladu s člankom 68. | 5.   O prigovorima
  , uključujući konkretne razloge za prigovor,
  koje su nadležna tijela uložila na temelju razloga utvrđenih u stavku 1. ovog članka države članice izvješćuju Komisiju u skladu s člankom 68. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   O prigovorima koje su nadležna tijela uložila na temelju razloga utvrđenih u stavku 1.
  točkama (d) i (e)
  ovog članka države članice izvješćuju Komisiju u skladu s člankom 68.

5.   O prigovorima
  , uključujući konkretne razloge za prigovor,
  koje su nadležna tijela uložila na temelju razloga utvrđenih u stavku 1. ovog članka države članice izvješćuju Komisiju u skladu s člankom 68.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 5.a (novi)

Članak 12. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Nadležna tijela obavješćuju podnositelja obavijesti o konkretnim razlozima za prigovor na planiranu pošiljku otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Nadležna tijela obavješćuju podnositelja obavijesti o konkretnim razlozima za prigovor na planiranu pošiljku otpada.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 1. – točka a

Članak 13. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | otpad koji se nalazi u različitim pošiljkama ima bitno slična fizikalna i kemijska svojstva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

otpad koji se nalazi u različitim pošiljkama ima bitno slična fizikalna i kemijska svojstva;

| (a) | otpad koji se nalazi u različitim pošiljkama ima bitno slična fizikalna i kemijska svojstva
  , što treba tumačiti u skladu s člankom 28.
  ; |
| --- | --- |

(a)

otpad koji se nalazi u različitim pošiljkama ima bitno slična fizikalna i kemijska svojstva
  , što treba tumačiti u skladu s člankom 28.
  ;

, što treba tumačiti u skladu s člankom 28.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2. – točka c

Članak 14. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | opis tehnologija koje se primjenjuju, uključujući oznake R, za postupak oporabe za koji se traži prethodno odobrenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

opis tehnologija koje se primjenjuju, uključujući oznake R, za postupak oporabe za koji se traži prethodno odobrenje;

| (c) | opis tehnologija koje se primjenjuju, uključujući oznake R, za postupak oporabe za koji se traži prethodno odobrenje
  , kao i tehnologija koje se primjenjuju za uštede stakleničkih plinova, proizvodnju energije, oporabu materijala, učinkovito korištenje resursa i drugih relevantnih tehnologija
  ; |
| --- | --- |

(c)

opis tehnologija koje se primjenjuju, uključujući oznake R, za postupak oporabe za koji se traži prethodno odobrenje
  , kao i tehnologija koje se primjenjuju za uštede stakleničkih plinova, proizvodnju energije, oporabu materijala, učinkovito korištenje resursa i drugih relevantnih tehnologija
  ;

, kao i tehnologija koje se primjenjuju za uštede stakleničkih plinova, proizvodnju energije, oporabu materijala, učinkovito korištenje resursa i drugih relevantnih tehnologija

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2. – točka ea (nova)

Članak 14. – stavak 2. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | količinu preostalog otpada nastalog postupkom oporabe i naknadnim gospodarenjem otpadom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

količinu preostalog otpada nastalog postupkom oporabe i naknadnim gospodarenjem otpadom;

količinu preostalog otpada nastalog postupkom oporabe i naknadnim gospodarenjem otpadom;

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 2. – točka g

Članak 14. – stavak 2. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | dokaz ili potvrdu da pravna ili fizička osoba koja je vlasnik postrojenja ili upravlja njime nije osuđena za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu s gospodarenjem otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

dokaz ili potvrdu da pravna ili fizička osoba koja je vlasnik postrojenja ili upravlja njime nije osuđena za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu s gospodarenjem otpadom.

| (g) | dokaz ili potvrdu da pravna ili fizička osoba koja je vlasnik postrojenja ili upravlja njime nije osuđena za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu s gospodarenjem otpadom
  , posebno u pogledu zaštite okoliša ili zdravlja ljudi
  . |
| --- | --- |

(g)

dokaz ili potvrdu da pravna ili fizička osoba koja je vlasnik postrojenja ili upravlja njime nije osuđena za nezakonitu otpremu ili bilo koju drugu nezakonitu radnju povezanu s gospodarenjem otpadom
  , posebno u pogledu zaštite okoliša ili zdravlja ljudi
  .

, posebno u pogledu zaštite okoliša ili zdravlja ljudi

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. – stavak 9.

Članak 14. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Ako u odluci o odobrenju zahtjeva za prethodno odobrenje nije navedeno drukčije, prethodno odobrenje postrojenja za oporabu vrijedi sedam godina. | 9.   Ako u odluci o odobrenju zahtjeva za prethodno odobrenje nije navedeno drukčije, prethodno odobrenje postrojenja za oporabu vrijedi sedam godina
  , uz najmanje jednu inspekciju koju provode relevantna tijela tijekom razdoblja valjanosti kako bi se provjerila usklađenost s najnovijim mjerodavnim regulatornim zahtjevima
  . |
| | Prethodno odobrenje za postrojenje za oporabu koju je izdalo nadležno tijelo u jednoj državi članici valjano je u svim državama članicama. Međutim, nadležno tijelo može odlučiti da neće prihvatiti prethodno odobrenje nadležnog tijela odredišta. Ta odluka i razlozi za nju priopćuju se postrojenju i nadležnom tijelu koje je izdalo prethodno odobrenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   Ako u odluci o odobrenju zahtjeva za prethodno odobrenje nije navedeno drukčije, prethodno odobrenje postrojenja za oporabu vrijedi sedam godina.

9.   Ako u odluci o odobrenju zahtjeva za prethodno odobrenje nije navedeno drukčije, prethodno odobrenje postrojenja za oporabu vrijedi sedam godina
  , uz najmanje jednu inspekciju koju provode relevantna tijela tijekom razdoblja valjanosti kako bi se provjerila usklađenost s najnovijim mjerodavnim regulatornim zahtjevima
  .

Prethodno odobrenje za postrojenje za oporabu koju je izdalo nadležno tijelo u jednoj državi članici valjano je u svim državama članicama. Međutim, nadležno tijelo može odlučiti da neće prihvatiti prethodno odobrenje nadležnog tijela odredišta. Ta odluka i razlozi za nju priopćuju se postrojenju i nadležnom tijelu koje je izdalo prethodno odobrenje.

Prethodno odobrenje za postrojenje za oporabu koju je izdalo nadležno tijelo u jednoj državi članici valjano je u svim državama članicama. Međutim, nadležno tijelo može odlučiti da neće prihvatiti prethodno odobrenje nadležnog tijela odredišta. Ta odluka i razlozi za nju priopćuju se postrojenju i nadležnom tijelu koje je izdalo prethodno odobrenje.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 3.

Članak 15. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   U roku od
  jednog
  dana od primitka otpada u postrojenju u kojem se provodi postupak privremene oporabe ili postupak privremenog zbrinjavanja, ono podnositelju obavijesti dostavlja potvrdu o primitku otpada. Ta se potvrda daje u samom dokumentu o prometu ili mu se prilaže. | 3.   U roku od
  dva radna
  dana od primitka otpada u postrojenju u kojem se provodi postupak privremene oporabe ili postupak privremenog zbrinjavanja, ono podnositelju obavijesti dostavlja potvrdu o primitku otpada. Ta se potvrda daje u samom dokumentu o prometu ili mu se prilaže. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   U roku od
  jednog
  dana od primitka otpada u postrojenju u kojem se provodi postupak privremene oporabe ili postupak privremenog zbrinjavanja, ono podnositelju obavijesti dostavlja potvrdu o primitku otpada. Ta se potvrda daje u samom dokumentu o prometu ili mu se prilaže.

3.   U roku od
  dva radna
  dana od primitka otpada u postrojenju u kojem se provodi postupak privremene oporabe ili postupak privremenog zbrinjavanja, ono podnositelju obavijesti dostavlja potvrdu o primitku otpada. Ta se potvrda daje u samom dokumentu o prometu ili mu se prilaže.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 3.

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Postrojenje u roku od
  jednog
  dana od primitka otpada dostavlja potvrdu podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima da je otpad primljen. | 3.   Postrojenje u roku od
  dva radna
  dana od primitka otpada dostavlja potvrdu podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima da je otpad primljen. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Postrojenje u roku od
  jednog
  dana od primitka otpada dostavlja potvrdu podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima da je otpad primljen.

3.   Postrojenje u roku od
  dva radna
  dana od primitka otpada dostavlja potvrdu podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima da je otpad primljen.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 3.

Članak 17. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako bitne promjene iz stavka 1. uključuju i druga nadležna tijela osim onih na koja se odnosi prvobitna obavijest, podnosi se nova obavijest. | 3.   Ako bitne promjene iz stavka 1. uključuju i druga nadležna tijela osim onih na koja se odnosi prvobitna obavijest, podnosi se nova obavijest
  , osim ako se dotična nadležna tijela jednoglasno dogovore da se odriču potrebe za novom obavijesti
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako bitne promjene iz stavka 1. uključuju i druga nadležna tijela osim onih na koja se odnosi prvobitna obavijest, podnosi se nova obavijest.

3.   Ako bitne promjene iz stavka 1. uključuju i druga nadležna tijela osim onih na koja se odnosi prvobitna obavijest, podnosi se nova obavijest
  , osim ako se dotična nadležna tijela jednoglasno dogovore da se odriču potrebe za novom obavijesti
  .

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 4.

Članak 18. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Postrojenje za oporabu ili laboratorij i primatelj ili, ako oni nemaju pristup sustavu iz članka 26., osoba iz stavka 2. u roku od
  jednog
  dana od primitka otpada ispunjavanjem relevantnih informacija u Prilogu VII. podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima potvrđuje da je otpad primljen. | 4.   Postrojenje za oporabu ili laboratorij i primatelj ili, ako oni nemaju pristup sustavu iz članka 26., osoba iz stavka 2. u roku od
  dva radna
  dana od primitka otpada ispunjavanjem relevantnih informacija u Prilogu VII. podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima potvrđuje da je otpad primljen. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Postrojenje za oporabu ili laboratorij i primatelj ili, ako oni nemaju pristup sustavu iz članka 26., osoba iz stavka 2. u roku od
  jednog
  dana od primitka otpada ispunjavanjem relevantnih informacija u Prilogu VII. podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima potvrđuje da je otpad primljen.

4.   Postrojenje za oporabu ili laboratorij i primatelj ili, ako oni nemaju pristup sustavu iz članka 26., osoba iz stavka 2. u roku od
  dva radna
  dana od primitka otpada ispunjavanjem relevantnih informacija u Prilogu VII. podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima potvrđuje da je otpad primljen.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. – stavak 1.

Članak 21. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nadležna tijela polazišta ili
  odredišta na odgovarajući način
  objavljuju informacije o obavijestima o pošiljkama za koje su dala odobrenje ili uložila prigovor i o pošiljkama otpada koje podliježu općim zahtjevima za dostavu informacija ako takve informacije nisu povjerljive na temelju nacionalnog zakonodavstva ili zakonodavstva Unije. | Bez nepotrebne odgode i najkasnije 30 dana nakon davanja suglasnosti ili prigovora,
  nadležna tijela polazišta
  putem središnjeg elektroničkog sustava za podnošenje i razmjenu podataka iz članka 26. stavka 2.
  ili
  nacionalnog sustava iz članka 26. stavka 3., ako je primjenjivo, javno
  objavljuju informacije o obavijestima o pošiljkama za koje su dala odobrenje ili uložila prigovor i o pošiljkama otpada koje podliježu općim zahtjevima za dostavu informacija ako takve informacije nisu povjerljive na temelju nacionalnog zakonodavstva ili zakonodavstva Unije
  ili osobni podaci zaštićeni u skladu s Uredbom (EU) 2016/679

   (1a). |
| | Nadležna tijela se brinu za to da su, kao minimum, sljedeće informacije javno dostupne: |
| | (a) | vrsta otpada koja je u europskom katalogu otpada određena u skladu s europskom oznakom otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nadležna tijela polazišta ili
  odredišta na odgovarajući način
  objavljuju informacije o obavijestima o pošiljkama za koje su dala odobrenje ili uložila prigovor i o pošiljkama otpada koje podliježu općim zahtjevima za dostavu informacija ako takve informacije nisu povjerljive na temelju nacionalnog zakonodavstva ili zakonodavstva Unije.

odredišta na odgovarajući način

Bez nepotrebne odgode i najkasnije 30 dana nakon davanja suglasnosti ili prigovora,
  nadležna tijela polazišta
  putem središnjeg elektroničkog sustava za podnošenje i razmjenu podataka iz članka 26. stavka 2.
  ili
  nacionalnog sustava iz članka 26. stavka 3., ako je primjenjivo, javno
  objavljuju informacije o obavijestima o pošiljkama za koje su dala odobrenje ili uložila prigovor i o pošiljkama otpada koje podliježu općim zahtjevima za dostavu informacija ako takve informacije nisu povjerljive na temelju nacionalnog zakonodavstva ili zakonodavstva Unije
  ili osobni podaci zaštićeni u skladu s Uredbom (EU) 2016/679

   (1a).

Bez nepotrebne odgode i najkasnije 30 dana nakon davanja suglasnosti ili prigovora,

putem središnjeg elektroničkog sustava za podnošenje i razmjenu podataka iz članka 26. stavka 2.

nacionalnog sustava iz članka 26. stavka 3., ako je primjenjivo, javno

ili osobni podaci zaštićeni u skladu s Uredbom (EU) 2016/679

1a

Nadležna tijela se brinu za to da su, kao minimum, sljedeće informacije javno dostupne:

Nadležna tijela se brinu za to da su, kao minimum, sljedeće informacije javno dostupne:

(a)

(a)

vrsta otpada koja je u europskom katalogu otpada određena u skladu s europskom oznakom otpada;

vrsta otpada koja je u europskom katalogu otpada određena u skladu s europskom oznakom otpada;

| (b) | ukupna količina otpada namijenjena za otpremu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

ukupna količina otpada namijenjena za otpremu;

ukupna količina otpada namijenjena za otpremu;

| (c) | postupak obrade kojem će otpad biti podvrgnut; |
| --- | --- |

(c)

(c)

postupak obrade kojem će otpad biti podvrgnut;

postupak obrade kojem će otpad biti podvrgnut;

| (d) | naziv postrojenja na krajnjem odredištu; te |
| --- | --- |

(d)

(d)

naziv postrojenja na krajnjem odredištu; te

naziv postrojenja na krajnjem odredištu; te

| (e) | je li obavijest odobrena ili nije. |
| --- | --- |

(e)

(e)

je li obavijest odobrena ili nije.

je li obavijest odobrena ili nije.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 3. – podstavak 1.

Članak 22. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Obveza povrata utvrđena u stavku 2. ne primjenjuje se ako se uključena nadležna tijela polazišta, provoza i odredišta uvjere da podnositelj obavijesti ili, ako to nije moguće, nadležno tijelo polazišta odnosno fizička ili pravna osoba u njegovo ime može na drukčiji način oporabiti ili zbrinuti otpad u državi odredišta ili na drugoj lokaciji. | Obveza povrata utvrđena u stavku 2. ne primjenjuje se ako se uključena nadležna tijela polazišta, provoza i odredišta uvjere da podnositelj obavijesti ili, ako to nije moguće, nadležno tijelo polazišta odnosno fizička ili pravna osoba u njegovo ime može na drukčiji način
  , ali način koji je dobar za okoliš i kojime se ne ugrožava zdravlje ljudi,
  oporabiti ili zbrinuti otpad u državi odredišta ili na drugoj lokaciji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Obveza povrata utvrđena u stavku 2. ne primjenjuje se ako se uključena nadležna tijela polazišta, provoza i odredišta uvjere da podnositelj obavijesti ili, ako to nije moguće, nadležno tijelo polazišta odnosno fizička ili pravna osoba u njegovo ime može na drukčiji način oporabiti ili zbrinuti otpad u državi odredišta ili na drugoj lokaciji.

Obveza povrata utvrđena u stavku 2. ne primjenjuje se ako se uključena nadležna tijela polazišta, provoza i odredišta uvjere da podnositelj obavijesti ili, ako to nije moguće, nadležno tijelo polazišta odnosno fizička ili pravna osoba u njegovo ime može na drukčiji način
  , ali način koji je dobar za okoliš i kojime se ne ugrožava zdravlje ljudi,
  oporabiti ili zbrinuti otpad u državi odredišta ili na drugoj lokaciji.

, ali način koji je dobar za okoliš i kojime se ne ugrožava zdravlje ljudi,

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. – stavak 1.

Članak 24. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Ako nadležno tijelo otkrije pošiljku koju smatra nezakonitom, odmah o tome obavješćuje ostala relevantna nadležna tijela. | 1.   Ako nadležno tijelo otkrije pošiljku koju smatra nezakonitom, odmah o tome obavješćuje ostala relevantna nadležna tijela.
  Dotična nadležna tijela polazišta povećavaju inspekcijske preglede naknadnih pošiljaka koje su slične u pogledu podnositelja obavijesti, proizvođača otpada, skupljača, trgovca otpadom, posrednika ili posjednika otpada kako bi se spriječile daljnje nezakonite pošiljke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Ako nadležno tijelo otkrije pošiljku koju smatra nezakonitom, odmah o tome obavješćuje ostala relevantna nadležna tijela.

1.   Ako nadležno tijelo otkrije pošiljku koju smatra nezakonitom, odmah o tome obavješćuje ostala relevantna nadležna tijela.
  Dotična nadležna tijela polazišta povećavaju inspekcijske preglede naknadnih pošiljaka koje su slične u pogledu podnositelja obavijesti, proizvođača otpada, skupljača, trgovca otpadom, posrednika ili posjednika otpada kako bi se spriječile daljnje nezakonite pošiljke.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 26. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Sljedeće informacije i dokumenti dostavljaju se i razmjenjuju elektroničkim putem, središnjim sustavom iz stavka 2. ili nacionalnim sustavom u skladu sa stavkom 3.: | 1.   Sljedeće informacije
  , podaci
  i dokumenti dostavljaju se i razmjenjuju elektroničkim putem, središnjim sustavom iz stavka 2. ili nacionalnim
  sustavom povezanim sa središnjim
  sustavom u skladu sa stavkom 3.: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Sljedeće informacije i dokumenti dostavljaju se i razmjenjuju elektroničkim putem, središnjim sustavom iz stavka 2. ili nacionalnim sustavom u skladu sa stavkom 3.:

1.   Sljedeće informacije
  , podaci
  i dokumenti dostavljaju se i razmjenjuju elektroničkim putem, središnjim sustavom iz stavka 2. ili nacionalnim
  sustavom povezanim sa središnjim
  sustavom u skladu sa stavkom 3.:

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 26. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija upravlja središnjim sustavom koji omogućuje elektroničko podnošenje i razmjenu informacija i dokumenata iz stavka 1. Taj središnji sustav služi kao čvorište za razmjenu informacija i dokumenata iz stavka 1. u stvarnom vremenu među postojećim nacionalnim sustavima za elektroničku razmjenu podataka. | Komisija upravlja središnjim sustavom koji omogućuje elektroničko podnošenje i razmjenu informacija
  , podataka
  i dokumenata iz stavka 1. Taj središnji sustav služi kao čvorište za razmjenu informacija i dokumenata iz stavka 1. u stvarnom vremenu među postojećim nacionalnim sustavima za elektroničku razmjenu podataka.
  Središnji sustav pohranjuje podatke radi izvješćivanja i analize u pogledu, između ostaloga, učestalosti prigovora, vremena između slanja obavijesti i donošenja odluke te broja obavijesti za različite vrste dostupnih postupaka oporabe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija upravlja središnjim sustavom koji omogućuje elektroničko podnošenje i razmjenu informacija i dokumenata iz stavka 1. Taj središnji sustav služi kao čvorište za razmjenu informacija i dokumenata iz stavka 1. u stvarnom vremenu među postojećim nacionalnim sustavima za elektroničku razmjenu podataka.

Komisija upravlja središnjim sustavom koji omogućuje elektroničko podnošenje i razmjenu informacija
  , podataka
  i dokumenata iz stavka 1. Taj središnji sustav služi kao čvorište za razmjenu informacija i dokumenata iz stavka 1. u stvarnom vremenu među postojećim nacionalnim sustavima za elektroničku razmjenu podataka.
  Središnji sustav pohranjuje podatke radi izvješćivanja i analize u pogledu, između ostaloga, učestalosti prigovora, vremena između slanja obavijesti i donošenja odluke te broja obavijesti za različite vrste dostupnih postupaka oporabe.

, podataka

Središnji sustav pohranjuje podatke radi izvješćivanja i analize u pogledu, između ostaloga, učestalosti prigovora, vremena između slanja obavijesti i donošenja odluke te broja obavijesti za različite vrste dostupnih postupaka oporabe.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 3.a (novi)

Članak 26. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Informacije pohranjene u središnjem sustavu javno su i lako dostupne u obliku otvorenih podataka, osim ako su, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije, takve informacije povjerljive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Informacije pohranjene u središnjem sustavu javno su i lako dostupne u obliku otvorenih podataka, osim ako su, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili zakonodavstvom Unije, takve informacije povjerljive.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 4. – podstavak 1. – točka ba (nova)

Članak 26. – stavak 4. – podstavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | alternativnih postupaka u slučaju privremenog kvara središnjeg sustava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

alternativnih postupaka u slučaju privremenog kvara središnjeg sustava;

alternativnih postupaka u slučaju privremenog kvara središnjeg sustava;

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. – stavak 4.a (novi)

Članak 26. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija preispituje funkcionalnost središnjeg sustava svake dvije godine. Rezultati tih preispitivanja dostavljaju se Europskom parlamentu i državama članicama. |
| | Tijekom preispitivanja se, među ostalim, vodi računa o primjedbama korespondenta. Također se može povesti računa i o povratnim informacijama drugih korisnika, kao što su nadležna tijela i podnositelji obavijesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Komisija preispituje funkcionalnost središnjeg sustava svake dvije godine. Rezultati tih preispitivanja dostavljaju se Europskom parlamentu i državama članicama.

Tijekom preispitivanja se, među ostalim, vodi računa o primjedbama korespondenta. Također se može povesti računa i o povratnim informacijama drugih korisnika, kao što su nadležna tijela i podnositelji obavijesti.

Tijekom preispitivanja se, među ostalim, vodi računa o primjedbama korespondenta. Također se može povesti računa i o povratnim informacijama drugih korisnika, kao što su nadležna tijela i podnositelji obavijesti.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1.

Članak 27. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Sve obavijesti, informacije, dokumentacija ili druga priopćenja koja se dostavljaju u skladu s odredbama ove glave dostavljaju se na jeziku koji je prihvatljiv relevantnim nadležnim tijelima. | 1.   Sve obavijesti, informacije, dokumentacija ili druga priopćenja koja se dostavljaju u skladu s odredbama ove glave dostavljaju se na jeziku koji je prihvatljiv relevantnim nadležnim tijelima.
  Engleski jezik u svim se slučajevima smatra prihvatljivim jezikom, osim ako predmetno nadležno tijelo dostavi odgovarajuće obrazloženje za neprihvaćanje komunikacije na tom jeziku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Sve obavijesti, informacije, dokumentacija ili druga priopćenja koja se dostavljaju u skladu s odredbama ove glave dostavljaju se na jeziku koji je prihvatljiv relevantnim nadležnim tijelima.

1.   Sve obavijesti, informacije, dokumentacija ili druga priopćenja koja se dostavljaju u skladu s odredbama ove glave dostavljaju se na jeziku koji je prihvatljiv relevantnim nadležnim tijelima.
  Engleski jezik u svim se slučajevima smatra prihvatljivim jezikom, osim ako predmetno nadležno tijelo dostavi odgovarajuće obrazloženje za neprihvaćanje komunikacije na tom jeziku.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 2.

Članak 27. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Podnositelj obavijesti osigurava relevantnim nadležnim tijelima na njihov zahtjev ovlaštene prijevode dokumenata iz stavka 1. na jezik koji im je prihvatljiv. | 2.   Podnositelj obavijesti osigurava relevantnim nadležnim tijelima na njihov zahtjev ovlaštene prijevode dokumenata iz stavka 1. na jezik koji im je prihvatljiv.
  Engleski jezik u svim se slučajevima smatra prihvatljivim jezikom, osim ako predmetno nadležno tijelo dostavi odgovarajuće obrazloženje za neprihvaćanje komunikacije na tom jeziku. |
| | Centralizirani sustav baze podataka uspostavljen na temelju članka 26. olakšava strojno prevođenje svih dostavljenih informacija. Ako se upotrebljava strojno prevođenje, uz prevedene informacije mora stajati naznaka o tome. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Podnositelj obavijesti osigurava relevantnim nadležnim tijelima na njihov zahtjev ovlaštene prijevode dokumenata iz stavka 1. na jezik koji im je prihvatljiv.

2.   Podnositelj obavijesti osigurava relevantnim nadležnim tijelima na njihov zahtjev ovlaštene prijevode dokumenata iz stavka 1. na jezik koji im je prihvatljiv.
  Engleski jezik u svim se slučajevima smatra prihvatljivim jezikom, osim ako predmetno nadležno tijelo dostavi odgovarajuće obrazloženje za neprihvaćanje komunikacije na tom jeziku.

Centralizirani sustav baze podataka uspostavljen na temelju članka 26. olakšava strojno prevođenje svih dostavljenih informacija. Ako se upotrebljava strojno prevođenje, uz prevedene informacije mora stajati naznaka o tome.

Centralizirani sustav baze podataka uspostavljen na temelju članka 26. olakšava strojno prevođenje svih dostavljenih informacija. Ako se upotrebljava strojno prevođenje, uz prevedene informacije mora stajati naznaka o tome.

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 3.a (novi)

Članak 28. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  U slučaju neslaganja među nadležnim tijelima oko razvrstavanja, konkretno pitanje može se proslijediti korespondentima država članica koji se mogu sastati radi razmatranja postavljenih pitanja. Na takve sastanke ili na dijelove takvih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  U slučaju neslaganja među nadležnim tijelima oko razvrstavanja, konkretno pitanje može se proslijediti korespondentima država članica koji se mogu sastati radi razmatranja postavljenih pitanja. Na takve sastanke ili na dijelove takvih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici.

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 28. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se olakšalo usklađeno razvrstavanje otpada navedenog u Prilogu III., Prilogu III.A, Prilogu III.B ili Prilogu IV. u Uniji, Komisija
  je ovlaštena donijeti
  delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila ovu Uredbu utvrđivanjem kriterija, kao što su pragovi onečišćenja, na temelju kojih se određeni otpad razvrstava u Prilog III., Prilog III.A., Prilog III.B. ili Prilog IV. | Kako bi se olakšalo usklađeno razvrstavanje otpada navedenog u Prilogu III., Prilogu III.A, Prilogu III.B ili Prilogu IV. u Uniji, Komisija
  donosi
  delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila
  ili izmijenila
  ovu Uredbu utvrđivanjem
  ili prilagodbom
  kriterija, kao što su pragovi onečišćenja, na temelju kojih se određeni otpad razvrstava u Prilog III., Prilog III.A., Prilog III.B. ili Prilog IV.
  te pragovi u skladu s kojima se fizička i kemijska svojstva smatraju bitno sličnima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se olakšalo usklađeno razvrstavanje otpada navedenog u Prilogu III., Prilogu III.A, Prilogu III.B ili Prilogu IV. u Uniji, Komisija
  je ovlaštena donijeti
  delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila ovu Uredbu utvrđivanjem kriterija, kao što su pragovi onečišćenja, na temelju kojih se određeni otpad razvrstava u Prilog III., Prilog III.A., Prilog III.B. ili Prilog IV.

je ovlaštena donijeti

Kako bi se olakšalo usklađeno razvrstavanje otpada navedenog u Prilogu III., Prilogu III.A, Prilogu III.B ili Prilogu IV. u Uniji, Komisija
  donosi
  delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila
  ili izmijenila
  ovu Uredbu utvrđivanjem
  ili prilagodbom
  kriterija, kao što su pragovi onečišćenja, na temelju kojih se određeni otpad razvrstava u Prilog III., Prilog III.A., Prilog III.B. ili Prilog IV.
  te pragovi u skladu s kojima se fizička i kemijska svojstva smatraju bitno sličnima.

donosi

ili izmijenila

ili prilagodbom

te pragovi u skladu s kojima se fizička i kemijska svojstva smatraju bitno sličnima.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 28. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija
  je ovlaštena donijeti
  i delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila ovu Uredbu utvrđivanjem kriterija za razlikovanje rabljene robe i otpada za određene kategorije robe za koje je ta razlika posebno važna u kontekstu izvoza otpada iz Unije. | Komisija
  donosi
  i delegirane akte u skladu s člankom 76.
  , najkasnije dvije godine od stupanja na snagu ove Uredbe,
  da bi dopunila ovu Uredbu utvrđivanjem kriterija za razlikovanje rabljene robe i otpada za određene kategorije robe za koje je ta razlika posebno važna u kontekstu izvoza otpada iz Unije
  , među ostalim kako bi se izbjeglo zaobilaženje pravila utvrđenih u ovoj Uredbi. Kriteriji propisani u tim delegiranim aktima jednaki su kriterijima propisanima u Direktivi 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija
  je ovlaštena donijeti
  i delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila ovu Uredbu utvrđivanjem kriterija za razlikovanje rabljene robe i otpada za određene kategorije robe za koje je ta razlika posebno važna u kontekstu izvoza otpada iz Unije.

je ovlaštena donijeti

Komisija
  donosi
  i delegirane akte u skladu s člankom 76.
  , najkasnije dvije godine od stupanja na snagu ove Uredbe,
  da bi dopunila ovu Uredbu utvrđivanjem kriterija za razlikovanje rabljene robe i otpada za određene kategorije robe za koje je ta razlika posebno važna u kontekstu izvoza otpada iz Unije
  , među ostalim kako bi se izbjeglo zaobilaženje pravila utvrđenih u ovoj Uredbi. Kriteriji propisani u tim delegiranim aktima jednaki su kriterijima propisanima u Direktivi 2008/98/EZ.

donosi

, najkasnije dvije godine od stupanja na snagu ove Uredbe,

, među ostalim kako bi se izbjeglo zaobilaženje pravila utvrđenih u ovoj Uredbi. Kriteriji propisani u tim delegiranim aktima jednaki su kriterijima propisanima u Direktivi 2008/98/EZ.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – naslov

Članak 30. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Dogovori o graničnom području | Multilateralni sporazumi |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Dogovori o graničnom području

Dogovori o graničnom području

Multilateralni sporazumi

Multilateralni sporazumi

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 1.

Članak 30. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U iznimnim slučajevima i ako posebno geografsko ili demografsko stanje opravdava takvu mjeru, države članice mogu zaključiti bilateralne sporazume kojima će stroge postupke obavješćivanja u pogledu prekogranične otpreme pošiljaka ublažiti za konkretne tokove otpada do najbližeg prikladnog postrojenja smještenog u graničnom području između dviju predmetnih država članica. | 1.   U iznimnim slučajevima i ako posebno geografsko ili demografsko stanje opravdava takvu mjeru, države članice mogu zaključiti bilateralne
  ili multilateralne
  sporazume kojima će stroge postupke obavješćivanja u pogledu prekogranične otpreme pošiljaka ublažiti za konkretne tokove otpada do najbližeg prikladnog postrojenja smještenog u graničnom području između dviju
  ili više
  predmetnih država članica. |
| | Takvi multilateralni sporazumi također se mogu sklopiti za pošiljke otpada namijenjenog zbrinjavanju u skladu s člankom 11., ako zemljopisna i demografska situacija opravdava zaključivanje takvih sporazuma. U tom pogledu uvjeti predviđeni u članku 11. stavku 1. točkama od (a) do (f) mogu se ublažiti u pogledu prekograničnih pošiljaka do najbližeg prikladnog postrojenja za odlaganje, u skladu s Direktivom 2008/98/EZ i gospodarenjem otpadom na način prihvatljiv za okoliš. |
| | Multilateralnim sporazumima dokazuje se da se otpad obrađuje u skladu s hijerarhijom otpada te načelima blizine i samodostatnosti na razini Unije i nacionalnoj razini, kako je utvrđeno u Direktivi 2008/98/EZ; da se otpad obrađuje sukladno standardima zaštite okoliša, u skladu sa zakonodavstvom Unije; da se, ako je postrojenje obuhvaćeno Direktivom 2010/75/EU, najbolje raspoložive tehnike kako su definirane u članku 3. stavku 10. te direktive primjenjuju u skladu s dozvolom za postrojenje; te da sporazumi ne dovode do velike fragmentacije tržišta Unije za pošiljke otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U iznimnim slučajevima i ako posebno geografsko ili demografsko stanje opravdava takvu mjeru, države članice mogu zaključiti bilateralne sporazume kojima će stroge postupke obavješćivanja u pogledu prekogranične otpreme pošiljaka ublažiti za konkretne tokove otpada do najbližeg prikladnog postrojenja smještenog u graničnom području između dviju predmetnih država članica.

1.   U iznimnim slučajevima i ako posebno geografsko ili demografsko stanje opravdava takvu mjeru, države članice mogu zaključiti bilateralne
  ili multilateralne
  sporazume kojima će stroge postupke obavješćivanja u pogledu prekogranične otpreme pošiljaka ublažiti za konkretne tokove otpada do najbližeg prikladnog postrojenja smještenog u graničnom području između dviju
  ili više
  predmetnih država članica.

Takvi multilateralni sporazumi također se mogu sklopiti za pošiljke otpada namijenjenog zbrinjavanju u skladu s člankom 11., ako zemljopisna i demografska situacija opravdava zaključivanje takvih sporazuma. U tom pogledu uvjeti predviđeni u članku 11. stavku 1. točkama od (a) do (f) mogu se ublažiti u pogledu prekograničnih pošiljaka do najbližeg prikladnog postrojenja za odlaganje, u skladu s Direktivom 2008/98/EZ i gospodarenjem otpadom na način prihvatljiv za okoliš.

Takvi multilateralni sporazumi također se mogu sklopiti za pošiljke otpada namijenjenog zbrinjavanju u skladu s člankom 11., ako zemljopisna i demografska situacija opravdava zaključivanje takvih sporazuma. U tom pogledu uvjeti predviđeni u članku 11. stavku 1. točkama od (a) do (f) mogu se ublažiti u pogledu prekograničnih pošiljaka do najbližeg prikladnog postrojenja za odlaganje, u skladu s Direktivom 2008/98/EZ i gospodarenjem otpadom na način prihvatljiv za okoliš.

Multilateralnim sporazumima dokazuje se da se otpad obrađuje u skladu s hijerarhijom otpada te načelima blizine i samodostatnosti na razini Unije i nacionalnoj razini, kako je utvrđeno u Direktivi 2008/98/EZ; da se otpad obrađuje sukladno standardima zaštite okoliša, u skladu sa zakonodavstvom Unije; da se, ako je postrojenje obuhvaćeno Direktivom 2010/75/EU, najbolje raspoložive tehnike kako su definirane u članku 3. stavku 10. te direktive primjenjuju u skladu s dozvolom za postrojenje; te da sporazumi ne dovode do velike fragmentacije tržišta Unije za pošiljke otpada.

Multilateralnim sporazumima dokazuje se da se otpad obrađuje u skladu s hijerarhijom otpada te načelima blizine i samodostatnosti na razini Unije i nacionalnoj razini, kako je utvrđeno u Direktivi 2008/98/EZ; da se otpad obrađuje sukladno standardima zaštite okoliša, u skladu sa zakonodavstvom Unije; da se, ako je postrojenje obuhvaćeno Direktivom 2010/75/EU, najbolje raspoložive tehnike kako su definirane u članku 3. stavku 10. te direktive primjenjuju u skladu s dozvolom za postrojenje; te da sporazumi ne dovode do velike fragmentacije tržišta Unije za pošiljke otpada.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2.

Članak 30. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Bilateralne
  sporazume iz stavka 1. moguće je zaključiti i ako se otpad otprema iz države polazišta i obrađuje u njoj, ali prolazi kroz drugu državu članicu. | 2.   Sporazume iz stavka 1. moguće je zaključiti i ako se otpad otprema iz države polazišta i obrađuje u njoj, ali prolazi kroz drugu državu članicu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Bilateralne
  sporazume iz stavka 1. moguće je zaključiti i ako se otpad otprema iz države polazišta i obrađuje u njoj, ali prolazi kroz drugu državu članicu.

2.   Sporazume iz stavka 1. moguće je zaključiti i ako se otpad otprema iz države polazišta i obrađuje u njoj, ali prolazi kroz drugu državu članicu.

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 3.

Članak 30. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice mogu zaključiti
  bilateralne
  sporazume iz stavka 1. i s državama koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru. | 3.   Države članice mogu zaključiti sporazume iz stavka 1. i s državama koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice mogu zaključiti
  bilateralne
  sporazume iz stavka 1. i s državama koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru.

3.   Države članice mogu zaključiti sporazume iz stavka 1. i s državama koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 4.

Članak 30. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   O sporazumima iz ovog članka Komisija se
  obavješćuje
  prije nego što stupe na snagu. | 4.   O sporazumima iz ovog članka Komisija
  i korespondenti obavješćuju
  se prije nego što
  sporazumi
  stupe na snagu.
  O pitanjima ili nedoumicama upućenima korespondentima u vezi s bilateralnim ili multilateralnim sporazumima može se raspravljati na sastancima korespondenata. Na takve sastanke ili na dijelove takvih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   O sporazumima iz ovog članka Komisija se
  obavješćuje
  prije nego što stupe na snagu.

4.   O sporazumima iz ovog članka Komisija
  i korespondenti obavješćuju
  se prije nego što
  sporazumi
  stupe na snagu.
  O pitanjima ili nedoumicama upućenima korespondentima u vezi s bilateralnim ili multilateralnim sporazumima može se raspravljati na sastancima korespondenata. Na takve sastanke ili na dijelove takvih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30.a (novi)

Članak 30.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 30.a




  Pošiljke iz najudaljenije regije





  1.
     
  Odstupajući od članka 5. stavka 5., članka 8. stavaka 3., 4., 5. i 6. te članka 9. stavaka 1., 2., 6. i 7., za pošiljke otpada između najudaljenije regije iz članka 349. UFEU-a i njezine države članice koje zahtijevaju provoz kroz drugu državu članicu, smatra se da je tijelo provoza izdalo prešutnu odluku o odobrenju za provoz, osim ako to tijelo provoza u roku od tri dana od primitka pisanog odobrenja od nadležnog tijela polazišta i odredišta ne uloži prigovor na provoz.






  2.
     
  Takvo prešutno odobrenje vrijedi za razdoblje navedeno u pisanom odobrenju nadležnog tijela polazišta i odredišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 30.a

Pošiljke iz najudaljenije regije

1.
     
  Odstupajući od članka 5. stavka 5., članka 8. stavaka 3., 4., 5. i 6. te članka 9. stavaka 1., 2., 6. i 7., za pošiljke otpada između najudaljenije regije iz članka 349. UFEU-a i njezine države članice koje zahtijevaju provoz kroz drugu državu članicu, smatra se da je tijelo provoza izdalo prešutnu odluku o odobrenju za provoz, osim ako to tijelo provoza u roku od tri dana od primitka pisanog odobrenja od nadležnog tijela polazišta i odredišta ne uloži prigovor na provoz.

2.
     
  Takvo prešutno odobrenje vrijedi za razdoblje navedeno u pisanom odobrenju nadležnog tijela polazišta i odredišta.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 36. – stavak 1. – točka ba (nova)

Članak 36. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | otpad koji sadržava tvar koja premašuje razine koncentracije iz Priloga IV. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ili je njome onečišćen; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

otpad koji sadržava tvar koja premašuje razine koncentracije iz Priloga IV. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ili je njome onečišćen;

otpad koji sadržava tvar koja premašuje razine koncentracije iz Priloga IV. Uredbi (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima ili je njome onečišćen;

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 37. – stavak 2. – podstavak 1.

Članak 37. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Stavak 1. ne primjenjuje se na izvoz otpada namijenjenog oporabi u državu uvrštenu na popis država sastavljen u skladu s člankom 38. za otpad naveden na tom popisu. | Stavak 1. ne primjenjuje se na izvoz otpada namijenjenog oporabi u državu uvrštenu na popis država sastavljen u skladu s člankom 38. za otpad naveden na tom popisu.
  Članak 38. ne primjenjuje se na izvoz plastičnog otpada u zemlje na koje se ne primjenjuje Odluka OECD-a, osim država članica EFTA-e. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Stavak 1. ne primjenjuje se na izvoz otpada namijenjenog oporabi u državu uvrštenu na popis država sastavljen u skladu s člankom 38. za otpad naveden na tom popisu.

Stavak 1. ne primjenjuje se na izvoz otpada namijenjenog oporabi u državu uvrštenu na popis država sastavljen u skladu s člankom 38. za otpad naveden na tom popisu.
  Članak 38. ne primjenjuje se na izvoz plastičnog otpada u zemlje na koje se ne primjenjuje Odluka OECD-a, osim država članica EFTA-e.

Članak 38. ne primjenjuje se na izvoz plastičnog otpada u zemlje na koje se ne primjenjuje Odluka OECD-a, osim država članica EFTA-e.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 38. – stavak 4. – uvodni dio

Članak 38. – stavak 4. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija redovito, a barem
  svake dvije godine
  nakon sastavljanja popisa država u koje je odobren uvoz, ažurira navedeni popis kako bi: | 4.   Komisija redovito, a barem
  jednom godišnje
  nakon sastavljanja popisa država u koje je odobren uvoz, ažurira navedeni popis kako bi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija redovito, a barem
  svake dvije godine
  nakon sastavljanja popisa država u koje je odobren uvoz, ažurira navedeni popis kako bi:

4.   Komisija redovito, a barem
  jednom godišnje
  nakon sastavljanja popisa država u koje je odobren uvoz, ažurira navedeni popis kako bi:

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 40. – stavak 1.

Članak 40. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija bez nepotrebne odgode procjenjuje zahtjeve podnesene u skladu s člankom 39. i ako se uvjeri da su zahtjevi iz tog članka ispunjeni, uvrštava državu koja podnosi zahtjev na popis država u koje je odobren izvoz. Procjena se temelji na informacijama i popratnim dokazima koje je dostavila država koja podnosi zahtjev te na drugim relevantnim informacijama
  , a cilj je utvrditi
  je li država koja podnosi zahtjev uspostavila i provodi li sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da će se predmetnim otpadom gospodariti na način prihvatljiv za okoliš iz članka 56. Kako bi Komisija provela tu procjenu, kao referentne točke upotrebljava relevantne odredbe iz zakonodavstva i smjernice iz Priloga IX. | 1.   Komisija bez nepotrebne odgode procjenjuje zahtjeve podnesene u skladu s člankom 39. i ako se uvjeri da su zahtjevi iz tog članka ispunjeni, uvrštava državu koja podnosi zahtjev na popis država u koje je odobren izvoz. Procjena se temelji na informacijama i popratnim dokazima koje je dostavila država koja podnosi zahtjev te na drugim relevantnim informacijama
  i njome se utvrđuje
  je li država koja podnosi zahtjev uspostavila i provodi li sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da će se predmetnim otpadom gospodariti na način prihvatljiv za okoliš iz članka 56. Kako bi Komisija provela tu procjenu, kao referentne točke upotrebljava relevantne odredbe iz zakonodavstva i smjernice iz Priloga IX.
  Komisija se tijekom procjene također savjetuje s dionicima, uključujući nacionalne stručnjake, relevantne predstavnike industrije i nevladine organizacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija bez nepotrebne odgode procjenjuje zahtjeve podnesene u skladu s člankom 39. i ako se uvjeri da su zahtjevi iz tog članka ispunjeni, uvrštava državu koja podnosi zahtjev na popis država u koje je odobren izvoz. Procjena se temelji na informacijama i popratnim dokazima koje je dostavila država koja podnosi zahtjev te na drugim relevantnim informacijama
  , a cilj je utvrditi
  je li država koja podnosi zahtjev uspostavila i provodi li sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da će se predmetnim otpadom gospodariti na način prihvatljiv za okoliš iz članka 56. Kako bi Komisija provela tu procjenu, kao referentne točke upotrebljava relevantne odredbe iz zakonodavstva i smjernice iz Priloga IX.

1.   Komisija bez nepotrebne odgode procjenjuje zahtjeve podnesene u skladu s člankom 39. i ako se uvjeri da su zahtjevi iz tog članka ispunjeni, uvrštava državu koja podnosi zahtjev na popis država u koje je odobren izvoz. Procjena se temelji na informacijama i popratnim dokazima koje je dostavila država koja podnosi zahtjev te na drugim relevantnim informacijama
  i njome se utvrđuje
  je li država koja podnosi zahtjev uspostavila i provodi li sve potrebne mjere kako bi se osiguralo da će se predmetnim otpadom gospodariti na način prihvatljiv za okoliš iz članka 56. Kako bi Komisija provela tu procjenu, kao referentne točke upotrebljava relevantne odredbe iz zakonodavstva i smjernice iz Priloga IX.
  Komisija se tijekom procjene također savjetuje s dionicima, uključujući nacionalne stručnjake, relevantne predstavnike industrije i nevladine organizacije.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 41. – stavak 2. – točka ca (nova)

Članak 41. – stavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | izvoz plastičnog otpada navedenog u prilozima III., III.A, III.B ili IV. u zemlje na koje se primjenjuje odluka OECD-a, osim država EFTA-e, postupno se ukida do... [unijeti datum četiri godine nakon datuma stupanja na snagu]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

izvoz plastičnog otpada navedenog u prilozima III., III.A, III.B ili IV. u zemlje na koje se primjenjuje odluka OECD-a, osim država EFTA-e, postupno se ukida do... [unijeti datum četiri godine nakon datuma stupanja na snagu];

izvoz plastičnog otpada navedenog u prilozima III., III.A, III.B ili IV. u zemlje na koje se primjenjuje odluka OECD-a, osim država EFTA-e, postupno se ukida do... [unijeti datum četiri godine nakon datuma stupanja na snagu];

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 1.

Članak 42. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija prati
  razine izvoza
  otpada iz Unije u države na koje se primjenjuje Odluka OECD-a kako bi se osiguralo da
  zbog takvog izvoza ne nastanu ozbiljne štete
  za okoliš
  ili ljudsko zdravlje
  u državi odredišta. U okviru tog praćenja Komisija razmatra zahtjeve fizičkih i pravnih osoba popraćene relevantnim informacijama i podacima koji pokazuju da izvoz otpada iz Unije
  uzrokuje ozbiljne štete
  za
  ljudsko zdravlje ili
  okoliš u zemlji na koju se primjenjuje odluka OECD-a. | 1.   Komisija prati
  izvoz
  otpada iz Unije u države na koje se primjenjuje Odluka OECD-a kako bi se osiguralo da
  takav izvoz ispunjava zahtjeve za gospodarenje na način prihvatljiv
  za okoliš
  iz članka 56.
  u državi odredišta
  i da nema znatne štetne učinke na upravljanje otpadom nastalim u toj državi
  . U okviru tog praćenja Komisija razmatra zahtjeve fizičkih i pravnih osoba popraćene relevantnim informacijama i podacima koji pokazuju da izvoz otpada iz Unije
  ne ispunjava zahtjeve
  za
  gospodarenje na način prihvatljiv za
  okoliš
  iz članka 56.
  u zemlji na koju se primjenjuje odluka OECD-a
  ili da ima znatne štetne učinke na upravljanje otpadom nastalim u toj državi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija prati
  razine izvoza
  otpada iz Unije u države na koje se primjenjuje Odluka OECD-a kako bi se osiguralo da
  zbog takvog izvoza ne nastanu ozbiljne štete
  za okoliš
  ili ljudsko zdravlje
  u državi odredišta. U okviru tog praćenja Komisija razmatra zahtjeve fizičkih i pravnih osoba popraćene relevantnim informacijama i podacima koji pokazuju da izvoz otpada iz Unije
  uzrokuje ozbiljne štete
  za
  ljudsko zdravlje ili
  okoliš u zemlji na koju se primjenjuje odluka OECD-a.

1.   Komisija prati
  izvoz
  otpada iz Unije u države na koje se primjenjuje Odluka OECD-a kako bi se osiguralo da
  takav izvoz ispunjava zahtjeve za gospodarenje na način prihvatljiv
  za okoliš
  iz članka 56.
  u državi odredišta
  i da nema znatne štetne učinke na upravljanje otpadom nastalim u toj državi
  . U okviru tog praćenja Komisija razmatra zahtjeve fizičkih i pravnih osoba popraćene relevantnim informacijama i podacima koji pokazuju da izvoz otpada iz Unije
  ne ispunjava zahtjeve
  za
  gospodarenje na način prihvatljiv za
  okoliš
  iz članka 56.
  u zemlji na koju se primjenjuje odluka OECD-a
  ili da ima znatne štetne učinke na upravljanje otpadom nastalim u toj državi
  .

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 2.

Članak 42. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako
  se izvoz otpada iz Unije u državu na koju se primjenjuje Odluka OECD-a znatno povećao u kratkom vremenskom razdoblju, a nema dovoljno dostupnih dokaza za to da predmetna država ima mogućnost oporabe tog otpada na način prihvatljiv za okoliš iz članka 56.,
  Komisija od nadležnih tijela predmetne države traži da u roku od 60 dana dostavi informacije o uvjetima pod kojima se predmetni otpad oporabljuje i sposobnosti relevantne države da gospodari predmetnim otpadom. Komisija može odobriti produljenje tog roka ako predmetna država podnese obrazložen zahtjev za njegovo produljenje. | 2.   Ako
  nema dovoljno dostupnih dokaza za to da predmetna država ima mogućnost oporabe tog otpada na način prihvatljiv za okoliš iz članka 56.
  ,
  ili ako postoje dokazi da predmetna država ne ispunjava zahtjeve iz članka 56. za takav otpad, odnosno da zbog uvoza otpada iz Unije dolazi do znatnih štetnih učinaka na gospodarenje otpadom nastalim u toj državi
  , Komisija od nadležnih tijela predmetne države traži da u roku od 60 dana dostavi informacije o uvjetima pod kojima se predmetni otpad oporabljuje i sposobnosti relevantne države da gospodari predmetnim otpadom
  , uključujući otpad nastao u toj državi na koji bi uvoz mogao utjecati
  . Komisija može odobriti produljenje tog roka ako predmetna država podnese obrazložen zahtjev za njegovo produljenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako
  se izvoz otpada iz Unije u državu na koju se primjenjuje Odluka OECD-a znatno povećao u kratkom vremenskom razdoblju, a nema dovoljno dostupnih dokaza za to da predmetna država ima mogućnost oporabe tog otpada na način prihvatljiv za okoliš iz članka 56.,
  Komisija od nadležnih tijela predmetne države traži da u roku od 60 dana dostavi informacije o uvjetima pod kojima se predmetni otpad oporabljuje i sposobnosti relevantne države da gospodari predmetnim otpadom. Komisija može odobriti produljenje tog roka ako predmetna država podnese obrazložen zahtjev za njegovo produljenje.

2.   Ako
  nema dovoljno dostupnih dokaza za to da predmetna država ima mogućnost oporabe tog otpada na način prihvatljiv za okoliš iz članka 56.
  ,
  ili ako postoje dokazi da predmetna država ne ispunjava zahtjeve iz članka 56. za takav otpad, odnosno da zbog uvoza otpada iz Unije dolazi do znatnih štetnih učinaka na gospodarenje otpadom nastalim u toj državi
  , Komisija od nadležnih tijela predmetne države traži da u roku od 60 dana dostavi informacije o uvjetima pod kojima se predmetni otpad oporabljuje i sposobnosti relevantne države da gospodari predmetnim otpadom
  , uključujući otpad nastao u toj državi na koji bi uvoz mogao utjecati
  . Komisija može odobriti produljenje tog roka ako predmetna država podnese obrazložen zahtjev za njegovo produljenje.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 3. – točka a

Članak 42. – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | uspostavila je i provodi odgovarajući pravni okvir za
  uvoz i gospodarenje predmetnim
  otpadom, kao i odgovarajuće mjere za gospodarenje preostalim otpadom koji je nastao oporabom
  predmetnog
  otpada na način prihvatljiv za okoliš; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

uspostavila je i provodi odgovarajući pravni okvir za
  uvoz i gospodarenje predmetnim
  otpadom, kao i odgovarajuće mjere za gospodarenje preostalim otpadom koji je nastao oporabom
  predmetnog
  otpada na način prihvatljiv za okoliš;

uvoz i gospodarenje predmetnim

predmetnog

| (a) | uspostavila je i provodi odgovarajući pravni okvir za
  gospodarenje otpadom nastalim u toj zemlji i uvezenim
  otpadom, kao i odgovarajuće mjere za gospodarenje
  otpadom uvezenim na njezino državno područje te
  preostalim otpadom koji je nastao oporabom
  tog
  otpada na način prihvatljiv za okoliš; |
| --- | --- |

(a)

uspostavila je i provodi odgovarajući pravni okvir za
  gospodarenje otpadom nastalim u toj zemlji i uvezenim
  otpadom, kao i odgovarajuće mjere za gospodarenje
  otpadom uvezenim na njezino državno područje te
  preostalim otpadom koji je nastao oporabom
  tog
  otpada na način prihvatljiv za okoliš;

gospodarenje otpadom nastalim u toj zemlji i uvezenim

otpadom uvezenim na njezino državno područje te

tog

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 3. – točka b

Članak 42. – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ima dovoljne kapacitete na svojem državnom području za gospodarenje predmetnim otpadom na način prihvatljiv za okoliš, uzimajući u obzir povećanu količinu otpada koja se uvozi na njezino državno područje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ima dovoljne kapacitete na svojem državnom području za gospodarenje predmetnim otpadom na način prihvatljiv za okoliš, uzimajući u obzir povećanu količinu otpada koja se uvozi na njezino državno područje;

| (b) | ima dovoljne kapacitete na svojem državnom području za gospodarenje predmetnim otpadom na način prihvatljiv za okoliš, uzimajući u obzir povećanu količinu otpada koja
  može nastati zbog otpada koji
  se uvozi na njezino državno područje; |
| --- | --- |

(b)

ima dovoljne kapacitete na svojem državnom području za gospodarenje predmetnim otpadom na način prihvatljiv za okoliš, uzimajući u obzir povećanu količinu otpada koja
  može nastati zbog otpada koji
  se uvozi na njezino državno područje;

može nastati zbog otpada koji

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 3. – točka c

Članak 42. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | uspostavila je
  odgovarajuću strategiju za ublažavanje mogućeg negativnog učinka povećanja uvoza
  predmetnog otpada na skupljanje otpada i gospodarenje otpadom nastalim u državi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

uspostavila je
  odgovarajuću strategiju za ublažavanje mogućeg negativnog učinka povećanja uvoza
  predmetnog otpada na skupljanje otpada i gospodarenje otpadom nastalim u državi;

odgovarajuću strategiju za ublažavanje mogućeg negativnog učinka povećanja uvoza

| (c) | uspostavila je
  odgovarajuće mjere, uključujući zasebno izvješćivanje o otpadu nastalom u državi i uvezenom otpadu, kako bi se osiguralo da uvoz
  predmetnog otpada
  nema znatan štetni učinak
  na skupljanje otpada i gospodarenje otpadom nastalim u državi; |
| --- | --- |

(c)

uspostavila je
  odgovarajuće mjere, uključujući zasebno izvješćivanje o otpadu nastalom u državi i uvezenom otpadu, kako bi se osiguralo da uvoz
  predmetnog otpada
  nema znatan štetni učinak
  na skupljanje otpada i gospodarenje otpadom nastalim u državi;

odgovarajuće mjere, uključujući zasebno izvješćivanje o otpadu nastalom u državi i uvezenom otpadu, kako bi se osiguralo da uvoz

nema znatan štetni učinak

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 3. – točka d

Članak 42. – stavak 3. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | uspostavila je i provodi odgovarajuće mjere provedbe za rješavanje problema mogućih nezakonitih pošiljaka ili obrade predmetnog otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

uspostavila je i provodi odgovarajuće mjere provedbe za rješavanje problema mogućih nezakonitih pošiljaka ili obrade predmetnog otpada.

| (d) | uspostavila je i provodi odgovarajuće mjere provedbe za rješavanje problema mogućih nezakonitih pošiljaka ili obrade predmetnog otpada
  na način neprihvatljiv za okoliš
  . |
| --- | --- |

(d)

uspostavila je i provodi odgovarajuće mjere provedbe za rješavanje problema mogućih nezakonitih pošiljaka ili obrade predmetnog otpada
  na način neprihvatljiv za okoliš
  .

na način neprihvatljiv za okoliš

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 3.a (novi)

Članak 42. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Za potrebe provjera iz stavka 3. Komisija se u relevantnim slučajevima savjetuje s relevantnim dionicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Za potrebe provjera iz stavka 3. Komisija se u relevantnim slučajevima savjetuje s relevantnim dionicima.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 42. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 42. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako na zahtjev iz stavka 2. predmetna država ne dostavi dovoljno dokaza iz stavka 3. za to da se otpadom gospodari na način prihvatljiv za okoliš u skladu s člankom 56., Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila ovu Uredbu zabranom izvoza predmetnog otpada u tu državu. | Ako na zahtjev iz stavka 2. predmetna država ne dostavi dovoljno dokaza iz stavka 3. za to da se otpadom gospodari na način prihvatljiv za okoliš u skladu s člankom 56.
  ili da zbog uvoza otpada nema znatnog štetnog učinka na gospodarenje otpadom nastalim u toj državi
  , Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila ovu Uredbu zabranom izvoza predmetnog otpada u tu državu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako na zahtjev iz stavka 2. predmetna država ne dostavi dovoljno dokaza iz stavka 3. za to da se otpadom gospodari na način prihvatljiv za okoliš u skladu s člankom 56., Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila ovu Uredbu zabranom izvoza predmetnog otpada u tu državu.

Ako na zahtjev iz stavka 2. predmetna država ne dostavi dovoljno dokaza iz stavka 3. za to da se otpadom gospodari na način prihvatljiv za okoliš u skladu s člankom 56.
  ili da zbog uvoza otpada nema znatnog štetnog učinka na gospodarenje otpadom nastalim u toj državi
  , Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 76. da bi dopunila ovu Uredbu zabranom izvoza predmetnog otpada u tu državu.

ili da zbog uvoza otpada nema znatnog štetnog učinka na gospodarenje otpadom nastalim u toj državi

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 1.a (novi)

Članak 43. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Fizička ili pravna osoba koja izvozi otpad iz Unije također osigurava da je postrojenje koje će gospodariti otpadom u zemlji odredišta uspostavilo interne kanale za podnošenje prijava, uključujući odgovarajuću zaštitu zviždača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Fizička ili pravna osoba koja izvozi otpad iz Unije također osigurava da je postrojenje koje će gospodariti otpadom u zemlji odredišta uspostavilo interne kanale za podnošenje prijava, uključujući odgovarajuću zaštitu zviždača.

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 2.

Članak 43. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kako bi ispunila obvezu iz stavka 1., fizička ili pravna osoba koja namjerava izvoziti otpad iz Unije osigurava da su postrojenja koja će gospodariti otpadom u državi odredišta bili predmet revizije neovisne i akreditirane treće strane s odgovarajućim kvalifikacijama. | 2.   Kako bi ispunila obvezu iz stavka 1., fizička ili pravna osoba koja namjerava izvoziti otpad iz Unije osigurava da su postrojenja koja će gospodariti otpadom u državi odredišta bili predmet revizije neovisne i akreditirane treće strane s odgovarajućim kvalifikacijama. 
  Treća strana koja provodi reviziju mora biti certificirana u skladu s normama Unije ili međunarodno priznatim normama, kao što je ISO 19011:2018, a izvoznik je prije izvoza dužan pribaviti pismenu potvrdu o toj certifikaciji. Kako bi se zaštitila neovisnost i objektivnost revizije, fizička ili pravna osoba koja ju je naručila ne smije ni na koji način intervenirati u provedbu revizije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Kako bi ispunila obvezu iz stavka 1., fizička ili pravna osoba koja namjerava izvoziti otpad iz Unije osigurava da su postrojenja koja će gospodariti otpadom u državi odredišta bili predmet revizije neovisne i akreditirane treće strane s odgovarajućim kvalifikacijama.

2.   Kako bi ispunila obvezu iz stavka 1., fizička ili pravna osoba koja namjerava izvoziti otpad iz Unije osigurava da su postrojenja koja će gospodariti otpadom u državi odredišta bili predmet revizije neovisne i akreditirane treće strane s odgovarajućim kvalifikacijama. 
  Treća strana koja provodi reviziju mora biti certificirana u skladu s normama Unije ili međunarodno priznatim normama, kao što je ISO 19011:2018, a izvoznik je prije izvoza dužan pribaviti pismenu potvrdu o toj certifikaciji. Kako bi se zaštitila neovisnost i objektivnost revizije, fizička ili pravna osoba koja ju je naručila ne smije ni na koji način intervenirati u provedbu revizije.

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 4. – podstavak 1.

Članak 43. – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Fizička ili pravna osoba koja namjerava izvoziti otpad osigurava da je postrojenje koje će gospodariti otpadom u državi odredišta bilo predmet revizije iz stavka 2. prije izvoza otpada u predmetno postrojenje
  i da se revizija ponavlja u redovitim intervalima, u skladu s pristupom koji se temelji na procjeni rizika, najmanje svake tri godine nakon prve revizije
  . | Fizička ili pravna osoba koja namjerava izvoziti otpad osigurava da je postrojenje koje će gospodariti otpadom u državi odredišta bilo predmet revizije iz stavka 2.
  koja je provedena prije najviše dvije godine
  prije izvoza otpada u predmetno postrojenje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Fizička ili pravna osoba koja namjerava izvoziti otpad osigurava da je postrojenje koje će gospodariti otpadom u državi odredišta bilo predmet revizije iz stavka 2. prije izvoza otpada u predmetno postrojenje
  i da se revizija ponavlja u redovitim intervalima, u skladu s pristupom koji se temelji na procjeni rizika, najmanje svake tri godine nakon prve revizije
  .

i da se revizija ponavlja u redovitim intervalima, u skladu s pristupom koji se temelji na procjeni rizika, najmanje svake tri godine nakon prve revizije

Fizička ili pravna osoba koja namjerava izvoziti otpad osigurava da je postrojenje koje će gospodariti otpadom u državi odredišta bilo predmet revizije iz stavka 2.
  koja je provedena prije najviše dvije godine
  prije izvoza otpada u predmetno postrojenje.

koja je provedena prije najviše dvije godine

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 4. – podstavak 2.

Članak 43. – stavak 4. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Fizička ili pravna osoba koja izvozi otpad iz Unije isto tako bez odgode provodi ad hoc reviziju ako primi
  vjerodostojne informacije
  da postrojenje više ne ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu X. | Fizička ili pravna osoba koja izvozi otpad iz Unije isto tako bez odgode provodi ad hoc reviziju ako primi
  dokaze
  da postrojenje više ne ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu X. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Fizička ili pravna osoba koja izvozi otpad iz Unije isto tako bez odgode provodi ad hoc reviziju ako primi
  vjerodostojne informacije
  da postrojenje više ne ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu X.

ad hoc

vjerodostojne informacije

Fizička ili pravna osoba koja izvozi otpad iz Unije isto tako bez odgode provodi ad hoc reviziju ako primi
  dokaze
  da postrojenje više ne ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu X.

ad hoc

dokaze

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 7. – podstavak 1. (novi)

Članak 43. – stavak 7. – podstavak 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Fizičke ili pravne osobe koje izvoze otpad izvan Unije Komisiji prije izvoza otpada dostavljaju revizijsko izvješće sastavljeno na temelju revizije iz stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Fizičke ili pravne osobe koje izvoze otpad izvan Unije Komisiji prije izvoza otpada dostavljaju revizijsko izvješće sastavljeno na temelju revizije iz stavka 2.

Fizičke ili pravne osobe koje izvoze otpad izvan Unije Komisiji prije izvoza otpada dostavljaju revizijsko izvješće sastavljeno na temelju revizije iz stavka 2.

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 7.a (novi)

Članak 43. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Komisija uspostavlja i održava središnji, javno dostupan i ažuriran registar postrojenja obuhvaćenih revizijom. Registar sadržava nazive i lokaciju objekata nad kojima je provedena revizija te datum posljednje revizije. Među informacijama ne smije biti povjerljivih poslovnih informacija ili informacija o osobi koja je naručila reviziju. Nije dopušteno ni objavljivanje osobnih podataka zaštićenih u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 („Opća uredba o zaštiti podataka”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a
     
  Komisija uspostavlja i održava središnji, javno dostupan i ažuriran registar postrojenja obuhvaćenih revizijom. Registar sadržava nazive i lokaciju objekata nad kojima je provedena revizija te datum posljednje revizije. Među informacijama ne smije biti povjerljivih poslovnih informacija ili informacija o osobi koja je naručila reviziju. Nije dopušteno ni objavljivanje osobnih podataka zaštićenih u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 („Opća uredba o zaštiti podataka”).

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 8.

Članak 43. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Ako postoji međunarodni sporazum između Unije i treće zemlje na koju se primjenjuje Odluka OECD-a, u kojem se potvrđuje da će postrojenja u toj trećoj zemlji gospodariti otpadom na način prihvatljiv za okoliš u skladu s kriterijima utvrđenima u Prilogu X., fizičke i pravne osobe koje namjeravaju izvoziti otpad u tu treću zemlju izuzete su od obveze iz stavka 2. | 8.   Ako postoji međunarodni sporazum između Unije i treće zemlje na koju se primjenjuje Odluka OECD-a, u kojem se potvrđuje da će postrojenja u toj trećoj zemlji gospodariti otpadom na način prihvatljiv za okoliš
  iz članka 56. i
  u skladu s kriterijima utvrđenima u Prilogu X., fizičke i pravne osobe koje namjeravaju izvoziti otpad u tu treću zemlju izuzete su od obveze iz stavka 2. |
| | Fizička ili pravna osoba koja izvozi otpad iz Unije u određeno postrojenje u trećoj zemlji s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum bez odgode provodi ad hoc reviziju ako primi dokaze da postrojenje više ne ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu X. Predmetna fizička ili pravna osoba u tom slučaju obavješćuje nadležna tijela polazišta o tim dokazima i o svojim planovima za provedbu ad hoc revizije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Ako postoji međunarodni sporazum između Unije i treće zemlje na koju se primjenjuje Odluka OECD-a, u kojem se potvrđuje da će postrojenja u toj trećoj zemlji gospodariti otpadom na način prihvatljiv za okoliš u skladu s kriterijima utvrđenima u Prilogu X., fizičke i pravne osobe koje namjeravaju izvoziti otpad u tu treću zemlju izuzete su od obveze iz stavka 2.

8.   Ako postoji međunarodni sporazum između Unije i treće zemlje na koju se primjenjuje Odluka OECD-a, u kojem se potvrđuje da će postrojenja u toj trećoj zemlji gospodariti otpadom na način prihvatljiv za okoliš
  iz članka 56. i
  u skladu s kriterijima utvrđenima u Prilogu X., fizičke i pravne osobe koje namjeravaju izvoziti otpad u tu treću zemlju izuzete su od obveze iz stavka 2.

Fizička ili pravna osoba koja izvozi otpad iz Unije u određeno postrojenje u trećoj zemlji s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum bez odgode provodi ad hoc reviziju ako primi dokaze da postrojenje više ne ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu X. Predmetna fizička ili pravna osoba u tom slučaju obavješćuje nadležna tijela polazišta o tim dokazima i o svojim planovima za provedbu ad hoc revizije.

Fizička ili pravna osoba koja izvozi otpad iz Unije u određeno postrojenje u trećoj zemlji s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum bez odgode provodi

reviziju ako primi dokaze da postrojenje više ne ispunjava kriterije utvrđene u Prilogu X. Predmetna fizička ili pravna osoba u tom slučaju obavješćuje nadležna tijela polazišta o tim dokazima i o svojim planovima za provedbu

revizije.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 43. – stavak 9.a (novi)

Članak 43. – stavak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Komisija donosi smjernice za primjenu ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.a
     
  Komisija donosi smjernice za primjenu ovog članka.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 2.

Članak 56. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za potrebe izvoza otpada smatra se da se otpadom koji se otprema gospodari na način prihvatljiv za okoliš s obzirom na relevantne postupke oporabe ili zbrinjavanja ako se može dokazati da će se otpadom gospodariti u skladu sa zahtjevima za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša koji
  su u širem smislu istovjetni
  zahtjevima za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša utvrđenima zakonodavstvom Unije. Pri procjeni takve
  istovjetnosti u širem smislu
  nije potrebna potpuna usklađenost sa zahtjevima koji proizlaze iz zakonodavstva Unije, ali
  trebalo bi
  dokazati da se zahtjevima koji se primjenjuju u državi odredišta osigurava slična razina zaštite zdravlja ljudi i okoliša kao zahtjevima koji proizlaze iz zakonodavstva Unije. | 2.   Za potrebe izvoza otpada smatra se da se otpadom koji se otprema gospodari na način prihvatljiv za okoliš s obzirom na relevantne postupke oporabe ili zbrinjavanja ako se može dokazati da će se otpadom
  , kao i potencijalnim otpadom nastalim u okviru postupka oporabe,
  gospodariti u skladu sa zahtjevima za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša koji
  se smatraju istovjetnima
  zahtjevima za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša utvrđenima zakonodavstvom Unije
  , osobito zahtjevima iz dijela 1. Priloga IX., uzimajući usto kao referentne točke međunarodne smjernice navedene u dijelu 2. tog istog Priloga i poštujući međunarodne konvencije o radničkim pravima, kako je navedeno u dijelu 2.a istog Priloga
  . Pri procjeni
  takvih zahtjeva koji se smatraju istovjetnima
  nije potrebna potpuna usklađenost sa zahtjevima koji proizlaze iz zakonodavstva Unije, ali
  nužno je
  dokazati da se zahtjevima koji se primjenjuju
  i izvršavaju
  u državi odredišta osigurava slična razina zaštite zdravlja ljudi i okoliša kao zahtjevima koji proizlaze iz zakonodavstva Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za potrebe izvoza otpada smatra se da se otpadom koji se otprema gospodari na način prihvatljiv za okoliš s obzirom na relevantne postupke oporabe ili zbrinjavanja ako se može dokazati da će se otpadom gospodariti u skladu sa zahtjevima za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša koji
  su u širem smislu istovjetni
  zahtjevima za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša utvrđenima zakonodavstvom Unije. Pri procjeni takve
  istovjetnosti u širem smislu
  nije potrebna potpuna usklađenost sa zahtjevima koji proizlaze iz zakonodavstva Unije, ali
  trebalo bi
  dokazati da se zahtjevima koji se primjenjuju u državi odredišta osigurava slična razina zaštite zdravlja ljudi i okoliša kao zahtjevima koji proizlaze iz zakonodavstva Unije.

2.   Za potrebe izvoza otpada smatra se da se otpadom koji se otprema gospodari na način prihvatljiv za okoliš s obzirom na relevantne postupke oporabe ili zbrinjavanja ako se može dokazati da će se otpadom
  , kao i potencijalnim otpadom nastalim u okviru postupka oporabe,
  gospodariti u skladu sa zahtjevima za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša koji
  se smatraju istovjetnima
  zahtjevima za zaštitu zdravlja ljudi i okoliša utvrđenima zakonodavstvom Unije
  , osobito zahtjevima iz dijela 1. Priloga IX., uzimajući usto kao referentne točke međunarodne smjernice navedene u dijelu 2. tog istog Priloga i poštujući međunarodne konvencije o radničkim pravima, kako je navedeno u dijelu 2.a istog Priloga
  . Pri procjeni
  takvih zahtjeva koji se smatraju istovjetnima
  nije potrebna potpuna usklađenost sa zahtjevima koji proizlaze iz zakonodavstva Unije, ali
  nužno je
  dokazati da se zahtjevima koji se primjenjuju
  i izvršavaju
  u državi odredišta osigurava slična razina zaštite zdravlja ljudi i okoliša kao zahtjevima koji proizlaze iz zakonodavstva Unije.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 2.a (novi)

Članak 56. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija do [unijeti datum 18 mjeseci nakon datuma objave ove Uredbe] donosi smjernice kojima se pojašnjava primjena relevantnih najboljih raspoloživih tehnika u pogledu procjene istovjetnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Komisija do [unijeti datum 18 mjeseci nakon datuma objave ove Uredbe] donosi smjernice kojima se pojašnjava primjena relevantnih najboljih raspoloživih tehnika u pogledu procjene istovjetnosti.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 2.b (novi)

Članak 56. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Komisija do [unijeti datum dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] objavljuje izvješće o utvrđivanju obveznih ciljeva za udio recikliranog sadržaja za proizvode, osobito, među ostalim, proizvode izrađene od plastike, ako se takvi ciljevi već ne primjenjuju na temelju zakonodavstva Unije. Prema potrebi to izvješće popraćeno je zakonodavnim prijedlozima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.b
     
  Komisija do [unijeti datum dvije godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] objavljuje izvješće o utvrđivanju obveznih ciljeva za udio recikliranog sadržaja za proizvode, osobito, među ostalim, proizvode izrađene od plastike, ako se takvi ciljevi već ne primjenjuju na temelju zakonodavstva Unije. Prema potrebi to izvješće popraćeno je zakonodavnim prijedlozima.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 56. – stavak 2.c (novi)

Članak 56. – stavak 2.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.c
     
  Komisija do... [Ured za publikacije: unijeti datum jednu godinu nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] objavljuje izvješće o procjeni učinaka na gospodarenje plastičnim otpadom na način prihvatljiv za okoliš u Uniji u vezi s postupnim ukidanjem izvoza plastičnog otpada izvan Unije i zemalja EFTA-e. To je izvješće prema potrebi popraćeno mjerama za ublažavanje utvrđenih štetnih učinaka na kapacitete Unije za gospodarenje plastičnim otpadom na način prihvatljiv za okoliš te za promicanje inovacija i ulaganja u tom sektoru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.c
     
  Komisija do... [Ured za publikacije: unijeti datum jednu godinu nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] objavljuje izvješće o procjeni učinaka na gospodarenje plastičnim otpadom na način prihvatljiv za okoliš u Uniji u vezi s postupnim ukidanjem izvoza plastičnog otpada izvan Unije i zemalja EFTA-e. To je izvješće prema potrebi popraćeno mjerama za ublažavanje utvrđenih štetnih učinaka na kapacitete Unije za gospodarenje plastičnim otpadom na način prihvatljiv za okoliš te za promicanje inovacija i ulaganja u tom sektoru.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 57. – stavak 2. – točka aa (nova)

Članak 57. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | u postrojenjima za skupljanje, skladištenje i razvrstavanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

u postrojenjima za skupljanje, skladištenje i razvrstavanje;

u postrojenjima za skupljanje, skladištenje i razvrstavanje;

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 57. – stavak 2.a (novi)

Članak 57. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Države članice provode inspekcije kako bi spriječile i otkrile nezakonite pošiljke otpada na temelju mehanizma Unije za ciljanu provjeru na temelju procjene rizika. |
| | Kako bi osigurala usklađivanje inspekcija, Komisija donosi provedbene akte kako bi definirala detaljne elemente mehanizma Unije za ciljanu provjeru na temelju procjene rizika. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 77. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Države članice provode inspekcije kako bi spriječile i otkrile nezakonite pošiljke otpada na temelju mehanizma Unije za ciljanu provjeru na temelju procjene rizika.

Kako bi osigurala usklađivanje inspekcija, Komisija donosi provedbene akte kako bi definirala detaljne elemente mehanizma Unije za ciljanu provjeru na temelju procjene rizika. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 77. stavka 2.

Kako bi osigurala usklađivanje inspekcija, Komisija donosi provedbene akte kako bi definirala detaljne elemente mehanizma Unije za ciljanu provjeru na temelju procjene rizika. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 77. stavka 2.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 58. – stavak 1.

Članak 58. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Inspekcijski nadzori pošiljaka uključuju barem provjeru dokumenata, potvrdu identiteta subjekata koji su uključeni u otpremu i 
  prema potrebi
  fizički pregled otpada. | 1.   Inspekcijski nadzori pošiljaka uključuju barem provjeru dokumenata, potvrdu identiteta subjekata koji su uključeni u otpremu i fizički pregled otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Inspekcijski nadzori pošiljaka uključuju barem provjeru dokumenata, potvrdu identiteta subjekata koji su uključeni u otpremu i 
  prema potrebi
  fizički pregled otpada.

1.   Inspekcijski nadzori pošiljaka uključuju barem provjeru dokumenata, potvrdu identiteta subjekata koji su uključeni u otpremu i fizički pregled otpada.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 58. – stavak 2. – podstavak 1. – točka aa (nova)

Članak 58. – stavak 2. – podstavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | o revizijskom izvješću u skladu s člankom 42.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

o revizijskom izvješću u skladu s člankom 42.;

o revizijskom izvješću u skladu s člankom 42.;

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 58. – stavak 5.

Članak 58. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Kako bi se utvrdilo je li pošiljka otpada koja podliježe općim zahtjevima za dostavu informacija utvrđenima u članku 18. namijenjena postupcima oporabe koji su u skladu s člankom 56., tijela uključena u inspekcijske nadzore
  mogu zahtijevati
  od osobe koja organizira otpremu da podnese relevantne dokumentarne dokaze, koje dostavlja postrojenje za privremenu i trajnu oporabu i koje prema potrebi odobrava nadležno tijelo odredišta. | 5.   Kako bi se utvrdilo je li pošiljka otpada koja podliježe općim zahtjevima za dostavu informacija utvrđenima u članku 18. namijenjena postupcima oporabe koji su u skladu s člankom 56., tijela uključena u inspekcijske nadzore
  zahtijevaju
  od osobe koja organizira otpremu da podnese
  revizijsko izvješće u skladu s člankom 42. te, kada je to prikladno,
  relevantne dokumentarne dokaze, koje dostavlja postrojenje za privremenu i trajnu oporabu i koje prema potrebi odobrava nadležno tijelo odredišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Kako bi se utvrdilo je li pošiljka otpada koja podliježe općim zahtjevima za dostavu informacija utvrđenima u članku 18. namijenjena postupcima oporabe koji su u skladu s člankom 56., tijela uključena u inspekcijske nadzore
  mogu zahtijevati
  od osobe koja organizira otpremu da podnese relevantne dokumentarne dokaze, koje dostavlja postrojenje za privremenu i trajnu oporabu i koje prema potrebi odobrava nadležno tijelo odredišta.

5.   Kako bi se utvrdilo je li pošiljka otpada koja podliježe općim zahtjevima za dostavu informacija utvrđenima u članku 18. namijenjena postupcima oporabe koji su u skladu s člankom 56., tijela uključena u inspekcijske nadzore
  zahtijevaju
  od osobe koja organizira otpremu da podnese
  revizijsko izvješće u skladu s člankom 42. te, kada je to prikladno,
  relevantne dokumentarne dokaze, koje dostavlja postrojenje za privremenu i trajnu oporabu i koje prema potrebi odobrava nadležno tijelo odredišta.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 58. – stavak 6.

Članak 58. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Ako dokazi iz stavka 4. nisu podneseni tijelima uključenima u inspekcijske nadzore u roku koji su odredila ta tijela ili ona te dokaze i informacije koji su im dostupni smatraju nedostatnima za donošenje zaključka, predmetna pošiljka smatra se nezakonitom pošiljkom i s njom se postupa u skladu s člancima 24. i 25. Tijela uključena u inspekcijske nadzore o tome odmah obavješćuju nadležno tijelo države u kojoj je proveden predmetni inspekcijski nadzor. | 6.   Ako dokazi iz stavka 4.
  ili stavka 5.
  nisu podneseni tijelima uključenima u inspekcijske nadzore u roku koji su odredila ta tijela ili ona te dokaze i informacije koji su im dostupni smatraju nedostatnima za donošenje zaključka, predmetna pošiljka smatra se nezakonitom pošiljkom i s njom se postupa u skladu s člancima 24. i 25. Tijela uključena u inspekcijske nadzore o tome odmah obavješćuju nadležno tijelo države u kojoj je proveden predmetni inspekcijski nadzor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Ako dokazi iz stavka 4. nisu podneseni tijelima uključenima u inspekcijske nadzore u roku koji su odredila ta tijela ili ona te dokaze i informacije koji su im dostupni smatraju nedostatnima za donošenje zaključka, predmetna pošiljka smatra se nezakonitom pošiljkom i s njom se postupa u skladu s člancima 24. i 25. Tijela uključena u inspekcijske nadzore o tome odmah obavješćuju nadležno tijelo države u kojoj je proveden predmetni inspekcijski nadzor.

6.   Ako dokazi iz stavka 4.
  ili stavka 5.
  nisu podneseni tijelima uključenima u inspekcijske nadzore u roku koji su odredila ta tijela ili ona te dokaze i informacije koji su im dostupni smatraju nedostatnima za donošenje zaključka, predmetna pošiljka smatra se nezakonitom pošiljkom i s njom se postupa u skladu s člancima 24. i 25. Tijela uključena u inspekcijske nadzore o tome odmah obavješćuju nadležno tijelo države u kojoj je proveden predmetni inspekcijski nadzor.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 59. – stavak 2. – uvodni dio

Članak 59. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Planovi inspekcijskog nadzora uključuju barem sljedeće elemente: | 2.   
  Planovi inspekcijskog nadzora uključuju minimalni broj fizičkih provjera postrojenja i pošiljki otpada u skladu s procjenom rizika provedenom u skladu člankom 59. stavkom 1. Planovi ne sadrže nikakve detalje o operativnom programiranju.
  Planovi inspekcijskog nadzora uključuju barem sljedeće elemente: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Planovi inspekcijskog nadzora uključuju barem sljedeće elemente:

2.   
  Planovi inspekcijskog nadzora uključuju minimalni broj fizičkih provjera postrojenja i pošiljki otpada u skladu s procjenom rizika provedenom u skladu člankom 59. stavkom 1. Planovi ne sadrže nikakve detalje o operativnom programiranju.
  Planovi inspekcijskog nadzora uključuju barem sljedeće elemente:

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 59. – stavak 2. – točka c

Članak 59. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | informacije o 
  planiranim inspekcijskim nadzorima
  , među ostalim o fizičkim pregledima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

informacije o 
  planiranim inspekcijskim nadzorima
  , među ostalim o fizičkim pregledima;

planiranim inspekcijskim nadzorima

| (c) | informacije o 
  broju i vrstama planiranih inspekcijskih nadzora
  , među ostalim o fizičkim pregledima; |
| --- | --- |

(c)

informacije o 
  broju i vrstama planiranih inspekcijskih nadzora
  , među ostalim o fizičkim pregledima;

broju i vrstama planiranih inspekcijskih nadzora

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 59. – stavak 2. – točka ga (nova)

Članak 59. – stavak 2. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | informacije o tome kako se predviđenoj organizaciji mogu prijaviti problemi i nepravilnosti, kako je predviđeno relevantnim zakonodavstvom Unije o zviždačima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

informacije o tome kako se predviđenoj organizaciji mogu prijaviti problemi i nepravilnosti, kako je predviđeno relevantnim zakonodavstvom Unije o zviždačima.

informacije o tome kako se predviđenoj organizaciji mogu prijaviti problemi i nepravilnosti, kako je predviđeno relevantnim zakonodavstvom Unije o zviždačima.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 59. – stavak 2.a (novi)

Članak 59. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Države članice osiguravaju da su ishod inspekcija provedenih u skladu s planovima iz ovog članka, bilo kakve popravne radnje koje poduzimaju relevantna nadležna tijela u svrhu nadzora tih inspekcija, imena sudionika uključenih u nezakonite pošiljke i izrečene kazne dostupni javnosti, uključujući i u elektroničkom obliku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Države članice osiguravaju da su ishod inspekcija provedenih u skladu s planovima iz ovog članka, bilo kakve popravne radnje koje poduzimaju relevantna nadležna tijela u svrhu nadzora tih inspekcija, imena sudionika uključenih u nezakonite pošiljke i izrečene kazne dostupni javnosti, uključujući i u elektroničkom obliku.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 59. – stavak 5.

Članak 59. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija preispituje planove inspekcijskog nadzora o kojima su je obavijestile države članice u skladu sa stavkom 4. i 
  prema potrebi
  sastavlja izvješća o provedbi ovog članka na temelju preispitivanja tih planova. Takva izvješća mogu, među ostalim, uključivati preporuke o prioritetima inspekcijskih nadzora i o suradnji i koordinaciji u provedbi među relevantnim tijelima uključenima u inspekcijske nadzore. Ta se izvješća prema potrebi mogu i predstaviti na sastancima skupine za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada osnovane na temelju članka 63. | 5.   Komisija preispituje planove inspekcijskog nadzora o kojima su je obavijestile države članice u skladu sa stavkom 4. i sastavlja izvješća o provedbi ovog članka na temelju preispitivanja tih planova
  u roku od jedne godine nakon primitka planova inspekcijskog nadzora. Takva izvješća uzimaju u obzir tokove, tonažu i vrijednost otpada koji se otprema u treće zemlje kako bi se utvrdili relevantni prioriteti
  . Takva izvješća mogu, među ostalim, uključivati preporuke o prioritetima inspekcijskih nadzora i o suradnji i koordinaciji u provedbi među relevantnim tijelima uključenima u inspekcijske nadzore. Ta se izvješća prema potrebi mogu i predstaviti na sastancima skupine za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada osnovane na temelju članka 63.
  te se stavljaju na raspolaganje Europskom parlamentu i Europskom vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija preispituje planove inspekcijskog nadzora o kojima su je obavijestile države članice u skladu sa stavkom 4. i 
  prema potrebi
  sastavlja izvješća o provedbi ovog članka na temelju preispitivanja tih planova. Takva izvješća mogu, među ostalim, uključivati preporuke o prioritetima inspekcijskih nadzora i o suradnji i koordinaciji u provedbi među relevantnim tijelima uključenima u inspekcijske nadzore. Ta se izvješća prema potrebi mogu i predstaviti na sastancima skupine za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada osnovane na temelju članka 63.

5.   Komisija preispituje planove inspekcijskog nadzora o kojima su je obavijestile države članice u skladu sa stavkom 4. i sastavlja izvješća o provedbi ovog članka na temelju preispitivanja tih planova
  u roku od jedne godine nakon primitka planova inspekcijskog nadzora. Takva izvješća uzimaju u obzir tokove, tonažu i vrijednost otpada koji se otprema u treće zemlje kako bi se utvrdili relevantni prioriteti
  . Takva izvješća mogu, među ostalim, uključivati preporuke o prioritetima inspekcijskih nadzora i o suradnji i koordinaciji u provedbi među relevantnim tijelima uključenima u inspekcijske nadzore. Ta se izvješća prema potrebi mogu i predstaviti na sastancima skupine za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada osnovane na temelju članka 63.
  te se stavljaju na raspolaganje Europskom parlamentu i Europskom vijeću.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 3.a (novi)

Članak 63. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada objavljuje godišnje izvješće o trendovima u nezakonitim pošiljkama i najboljim praksama za suzbijanje takvih pošiljki, u skladu s preporukama nadležnih tijela država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada objavljuje godišnje izvješće o trendovima u nezakonitim pošiljkama i najboljim praksama za suzbijanje takvih pošiljki, u skladu s preporukama nadležnih tijela država članica.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 3.b (novi)

Članak 63. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  U roku od dvije godine od osnivanja, skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada Komisiji predlaže akcijski plan za suzbijanje nezakonitih pošiljaka otpada. Prijedlog akcijskog plana ažurira se najmanje svake četiri godine na temelju novih ili trajnih trendova u nezakonitim pošiljkama i provedbenim aktivnostima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  U roku od dvije godine od osnivanja, skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada Komisiji predlaže akcijski plan za suzbijanje nezakonitih pošiljaka otpada. Prijedlog akcijskog plana ažurira se najmanje svake četiri godine na temelju novih ili trajnih trendova u nezakonitim pošiljkama i provedbenim aktivnostima.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 63. – stavak 4.

Članak 63. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada sastaje se najmanje dvaput godišnje. Osim članova iz stavka 2., predsjedatelj prema potrebi može na sastanke pozvati predstavnike drugih relevantnih institucija, tijela, ureda, agencija ili
  mreža
  . | 4.   Skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada sastaje se najmanje dvaput godišnje. Osim članova iz stavka 2., predsjedatelj prema potrebi može na sastanke pozvati predstavnike drugih relevantnih institucija, tijela, ureda, agencija
  , mreža
  ili
  drugih dionika
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada sastaje se najmanje dvaput godišnje. Osim članova iz stavka 2., predsjedatelj prema potrebi može na sastanke pozvati predstavnike drugih relevantnih institucija, tijela, ureda, agencija ili
  mreža
  .

4.   Skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada sastaje se najmanje dvaput godišnje. Osim članova iz stavka 2., predsjedatelj prema potrebi može na sastanke pozvati predstavnike drugih relevantnih institucija, tijela, ureda, agencija
  , mreža
  ili
  drugih dionika
  .

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 64. – stavak 2. – točka b

Članak 64. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | ovlasti prenesene na Komisiju ili Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) drugim pravnim aktima, osobito Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (65), Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97 (66) ili Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (67). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

ovlasti prenesene na Komisiju ili Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) drugim pravnim aktima, osobito Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (65), Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97 (66) ili Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (67).

65

66

67

| (b) | ovlasti prenesene na Komisiju
  , Ured europskog javnog tužitelja
  ili Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) drugim pravnim aktima, osobito Uredbom
  Vijeća (EU) 2017/1939

   (1a)

  , Uredbom
  (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (65), Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97 (66) ili Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (67). |
| --- | --- |

(b)

ovlasti prenesene na Komisiju
  , Ured europskog javnog tužitelja
  ili Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) drugim pravnim aktima, osobito Uredbom
  Vijeća (EU) 2017/1939

   (1a)

  , Uredbom
  (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (65), Uredbom Vijeća (EZ) br. 515/97 (66) ili Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (67).

, Ured europskog javnog tužitelja

Vijeća (EU) 2017/1939

1a

, Uredbom

65

66

67

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 69. – stavak 4. – podstavak 3.

Članak 69. – stavak 4. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvješće iz prvog podstavka prvi put se sastavlja do [Ured za publikacije: unijeti datum kraja
  pete
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i svake
  četiri
  godine nakon toga. | Izvješće iz prvog podstavka prvi put se sastavlja do [Ured za publikacije: unijeti datum kraja
  treće
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i svake
  tri
  godine nakon toga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješće iz prvog podstavka prvi put se sastavlja do [Ured za publikacije: unijeti datum kraja
  pete
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i svake
  četiri
  godine nakon toga.

pete

četiri

Izvješće iz prvog podstavka prvi put se sastavlja do [Ured za publikacije: unijeti datum kraja
  treće
  godine nakon datuma stupanja na snagu ove Uredbe] i svake
  tri
  godine nakon toga.

treće

tri

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 69. – stavak 4.a (novi)

Članak 69. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Komisija obavlja procjenu i podnosi izvješće Vijeću i Europskom parlamentu o tome kako bi se financijske obveze u okviru proširene odgovornosti proizvođača trebale primjenjivati na rabljenu robu ili otpad koji se otprema iz Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Komisija obavlja procjenu i podnosi izvješće Vijeću i Europskom parlamentu o tome kako bi se financijske obveze u okviru proširene odgovornosti proizvođača trebale primjenjivati na rabljenu robu ili otpad koji se otprema iz Unije.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 69. – stavak 4.b (novi)

Članak 69. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b
     
  Na temelju podataka iz središnjeg sustava, kao i podataka iz izvješća relevantnih agencija EU-a, u ovom izvješću treba predstaviti analizu pošiljaka i obrade određenih tokova otpada, koji su u tom pogledu utvrđeni kao nezakonite prakse, provedbe ove Uredbe, uključujući usklađenost nadležnih tijela s rokovima utvrđenima u ovoj Uredbi, i doprinosa sektora prijelazu na kružno gospodarstvo i klimatsku neutralnost do 2050. u skladu s Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća („Europski zakon o klimi”). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.b
     
  Na temelju podataka iz središnjeg sustava, kao i podataka iz izvješća relevantnih agencija EU-a, u ovom izvješću treba predstaviti analizu pošiljaka i obrade određenih tokova otpada, koji su u tom pogledu utvrđeni kao nezakonite prakse, provedbe ove Uredbe, uključujući usklađenost nadležnih tijela s rokovima utvrđenima u ovoj Uredbi, i doprinosa sektora prijelazu na kružno gospodarstvo i klimatsku neutralnost do 2050. u skladu s Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća („Europski zakon o klimi”).

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 69. – stavak 4.c (novi)

Članak 69. – stavak 4.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.c
     
  Skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada, korespondenti te sudionici sektorskih dijaloga i partnerstava o klimi unutar sektora otpada pozivaju se da prije objave pregledaju izvješće i daju svoje komentare na njega. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.c
     
  Skupina za provedbu Uredbe o pošiljkama otpada, korespondenti te sudionici sektorskih dijaloga i partnerstava o klimi unutar sektora otpada pozivaju se da prije objave pregledaju izvješće i daju svoje komentare na njega.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 69. – stavak 4.d (novi)

Članak 69. – stavak 4.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.d
     
  U skladu s Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća Komisija olakšava sektorske dijaloge i partnerstva u području klime u gospodarskom sektoru otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.d
     
  U skladu s Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća Komisija olakšava sektorske dijaloge i partnerstva u području klime u gospodarskom sektoru otpada.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 72. – stavak 1.a (novi)

Članak 72. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako to zatraže države članice ili ako je to na drugi način relevantno, Komisija povremeno održava sastanak korespondenata. Na tim sastancima korespondenti razmatraju pitanja koja se postave u vezi s provedbom ove Uredbe te mogu raspravljati i o drugim relevantnim temama povezanima s provedbom ove Uredbe. Posebna pozornost može se posvetiti raspravama o praćenju stanja na tržištu Unije za pošiljke otpada, omogućivanju razmjene najboljih praksi, informacija i olakšavanju suradnje među nadležnim tijelima, s ciljem uklanjanja prepreka usklađivanju praksi pošiljaka otpada među državama članicama i provedbi tehnika gospodarenja otpadom koje su prihvatljive za okoliš. |
| | Na sastanke korespondenata ili na dijelove tih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako to zatraže države članice ili ako je to na drugi način relevantno, Komisija povremeno održava sastanak korespondenata. Na tim sastancima korespondenti razmatraju pitanja koja se postave u vezi s provedbom ove Uredbe te mogu raspravljati i o drugim relevantnim temama povezanima s provedbom ove Uredbe. Posebna pozornost može se posvetiti raspravama o praćenju stanja na tržištu Unije za pošiljke otpada, omogućivanju razmjene najboljih praksi, informacija i olakšavanju suradnje među nadležnim tijelima, s ciljem uklanjanja prepreka usklađivanju praksi pošiljaka otpada među državama članicama i provedbi tehnika gospodarenja otpadom koje su prihvatljive za okoliš.

Ako to zatraže države članice ili ako je to na drugi način relevantno, Komisija povremeno održava sastanak korespondenata. Na tim sastancima korespondenti razmatraju pitanja koja se postave u vezi s provedbom ove Uredbe te mogu raspravljati i o drugim relevantnim temama povezanima s provedbom ove Uredbe. Posebna pozornost može se posvetiti raspravama o praćenju stanja na tržištu Unije za pošiljke otpada, omogućivanju razmjene najboljih praksi, informacija i olakšavanju suradnje među nadležnim tijelima, s ciljem uklanjanja prepreka usklađivanju praksi pošiljaka otpada među državama članicama i provedbi tehnika gospodarenja otpadom koje su prihvatljive za okoliš.

Na sastanke korespondenata ili na dijelove tih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici.

Na sastanke korespondenata ili na dijelove tih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici.

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 72. – stavak 1.b (novi)

Članak 72. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Na sastanke korespondenata ili na dijelove tih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na sastanke korespondenata ili na dijelove tih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici.

Na sastanke korespondenata ili na dijelove tih sastanaka u odgovarajućim se slučajevima pozivaju i relevantni dionici.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 75. – stavak 1.a (novi)

Članak 75. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 76. kako bi se izmijenio Prilog III., posebice dio I. stavak 2. točka (fa) radi prilagodbe pragova onečišćenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 76. kako bi se izmijenio Prilog III., posebice dio I. stavak 2. točka (fa) radi prilagodbe pragova onečišćenja.

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 75. – stavak 3.a (novi)

Članak 75. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija do... [unijeti datum 12 mjeseci nakon datuma objave ove Uredbe] procjenjuje dodavanje u Prilog III.B stavki mješovitog otpada kao što su rabljena obuća, odjeća i drugi tekstilni proizvodi, uključujući njihove kombinacije, mineralna vuna i madraci. U relevantnim se slučajevima toj procjeni prilaže delegirani akt u skladu s člankom 76. radi izmjene Priloga III.B. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Komisija do... [unijeti datum 12 mjeseci nakon datuma objave ove Uredbe] procjenjuje dodavanje u Prilog III.B stavki mješovitog otpada kao što su rabljena obuća, odjeća i drugi tekstilni proizvodi, uključujući njihove kombinacije, mineralna vuna i madraci. U relevantnim se slučajevima toj procjeni prilaže delegirani akt u skladu s člankom 76. radi izmjene Priloga III.B.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 80. – stavak 1.

Članak 80. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do 31. prosinca 
  2035.
  , uzimajući u obzir, među ostalim, izvješća izrađena u skladu s člankom 69. i preispitivanje iz članka 59. stavka 5., provodi preispitivanje ove Uredbe i podnosi izvješće o rezultatima tog preispitivanja Europskom parlamentu i Vijeću te mu, ako Komisija to smatra potrebnim, prilaže zakonodavni prijedlog. | Komisija do 31. prosinca 
  2030.
  , uzimajući u obzir, među ostalim, izvješća izrađena u skladu s člankom 69. i preispitivanje iz članka 59. stavka 5., provodi preispitivanje ove Uredbe i podnosi izvješće o rezultatima tog preispitivanja Europskom parlamentu i Vijeću te mu, ako Komisija to smatra potrebnim, prilaže zakonodavni prijedlog. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do 31. prosinca 
  2035.
  , uzimajući u obzir, među ostalim, izvješća izrađena u skladu s člankom 69. i preispitivanje iz članka 59. stavka 5., provodi preispitivanje ove Uredbe i podnosi izvješće o rezultatima tog preispitivanja Europskom parlamentu i Vijeću te mu, ako Komisija to smatra potrebnim, prilaže zakonodavni prijedlog.

2035.

Komisija do 31. prosinca 
  2030.
  , uzimajući u obzir, među ostalim, izvješća izrađena u skladu s člankom 69. i preispitivanje iz članka 59. stavka 5., provodi preispitivanje ove Uredbe i podnosi izvješće o rezultatima tog preispitivanja Europskom parlamentu i Vijeću te mu, ako Komisija to smatra potrebnim, prilaže zakonodavni prijedlog.

2030.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 80. – stavak 1.a (novi)

Članak 80. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija do 31. prosinca [2038.] preispituje podatke i obrazloženja na kojima se temelji odluka o ograničavanju izvoza plastičnog otpada izvan Unije i zemalja EFTA-e s ciljem procjene proporcionalnosti te mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do 31. prosinca [2038.] preispituje podatke i obrazloženja na kojima se temelji odluka o ograničavanju izvoza plastičnog otpada izvan Unije i zemalja EFTA-e s ciljem procjene proporcionalnosti te mjere.

Komisija do 31. prosinca [2038.] preispituje podatke i obrazloženja na kojima se temelji odluka o ograničavanju izvoza plastičnog otpada izvan Unije i zemalja EFTA-e s ciljem procjene proporcionalnosti te mjere.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IA. – polje 7

Prilog IA. – polje 7

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| VRSTE PAKIRANJA (polje 7) | VRSTE PAKIRANJA (polje 7) |
| 1. | Bačva |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

VRSTE PAKIRANJA (polje 7)

VRSTE PAKIRANJA (polje 7)

1.

Bačva

| 1. | Bačva |
| --- | --- |

1.

Bačva

| 2. | Drvena bačva |
| --- | --- |

2.

Drvena bačva

| 2. | Drvena bačva |
| --- | --- |

2.

Drvena bačva

| 3. | Kanta za gorivo |
| --- | --- |

3.

Kanta za gorivo

| 3. | Kanta za gorivo |
| --- | --- |

3.

Kanta za gorivo

| 4. | Kutija |
| --- | --- |

4.

Kutija

| 4. | Kutija |
| --- | --- |

4.

Kutija

| 5. | Vreća |
| --- | --- |

5.

Vreća

| 5. | Vreća |
| --- | --- |

5.

Vreća

| 6. | Kompozitna ambalaža |
| --- | --- |

6.

Kompozitna ambalaža

| 6. | Kompozitna ambalaža |
| --- | --- |

6.

Kompozitna ambalaža

| 7. | Posuda pod tlakom |
| --- | --- |

7.

Posuda pod tlakom

| 7. | Posuda pod tlakom |
| --- | --- |

7.

Posuda pod tlakom

| 8. | Vreća |
| --- | --- |

8.

Vreća

| 8. | Vreća |
| --- | --- |

8.

Vreća

| 9. | Drugo (navesti) |
| --- | --- |

9.

9.

Drugo (navesti)

| 9. | Bala |
| --- | --- |

9.

9.

Bala

| 10. | Drugo (navesti) |
| --- | --- |

10.

10.

Drugo (navesti)

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IB. – polje 7

Prilog IB. – polje 7

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| VRSTE PAKIRANJA (polje 7) | VRSTE PAKIRANJA (polje 7) |
| 1. | Bačva |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

VRSTE PAKIRANJA (polje 7)

VRSTE PAKIRANJA (polje 7)

1.

Bačva

| 1. | Bačva |
| --- | --- |

1.

Bačva

| 2. | Drvena bačva |
| --- | --- |

2.

Drvena bačva

| 2. | Drvena bačva |
| --- | --- |

2.

Drvena bačva

| 3. | Kanta za gorivo |
| --- | --- |

3.

Kanta za gorivo

| 3. | Kanta za gorivo |
| --- | --- |

3.

Kanta za gorivo

| 4. | Kutija |
| --- | --- |

4.

Kutija

| 4. | Kutija |
| --- | --- |

4.

Kutija

| 5. | Vreća |
| --- | --- |

5.

Vreća

| 5. | Vreća |
| --- | --- |

5.

Vreća

| 6. | Kompozitna ambalaža |
| --- | --- |

6.

Kompozitna ambalaža

| 6. | Kompozitna ambalaža |
| --- | --- |

6.

Kompozitna ambalaža

| 7. | Posuda pod tlakom |
| --- | --- |

7.

Posuda pod tlakom

| 7. | Posuda pod tlakom |
| --- | --- |

7.

Posuda pod tlakom

| 8. | Vreća |
| --- | --- |

8.

Vreća

| 8. | Vreća |
| --- | --- |

8.

Vreća

| 9. | Drugo (navesti) |
| --- | --- |

9.

9.

Drugo (navesti)

| 9. | Bala |
| --- | --- |

9.

9.

Bala

| 10. | Drugo (navesti) |
| --- | --- |

10.

10.

Drugo (navesti)

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog I.C. – dio V. – točka 46. – podstavak 1.

Prilog I.C. – dio V. – točka 46. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Polje 18: ovo polje ispunjava ovlašteni predstavnik postrojenja za zbrinjavanje ili oporabu nakon primitka pošiljke otpada. Označite okvir s odgovarajućom vrstom postrojenja. S obzirom na primljenu količinu postupite u skladu s posebnim uputama u polju 5 (točka 36.). Potpisani primjerak dokumenta o prometu daje se posljednjem prijevozniku. Ako je pošiljka iz bilo kojeg razloga odbijena, predstavnik postrojenja za zbrinjavanje ili oporabu mora odmah kontaktirati svoje nadležno tijelo. U skladu s člankom 16. stavkom 3. ili, ako je prikladno, člankom 15. stavkom 3. ove Uredbe i Odlukom OECD-a, potvrda podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima da je otpad primljen dostavlja se u roku od
  jednog
  dana (osim onih država provoza koje su članice OECD-a i koje su obavijestile Tajništvo OECD-a da ne žele primati te primjerke dokumenta o prometu). Postrojenje za zbrinjavanje ili oporabu zadržava izvornik dokumenta o prometu. | Polje 18: ovo polje ispunjava ovlašteni predstavnik postrojenja za zbrinjavanje ili oporabu nakon primitka pošiljke otpada. Označite okvir s odgovarajućom vrstom postrojenja. S obzirom na primljenu količinu postupite u skladu s posebnim uputama u polju 5 (točka 36.). Potpisani primjerak dokumenta o prometu daje se posljednjem prijevozniku. Ako je pošiljka iz bilo kojeg razloga odbijena, predstavnik postrojenja za zbrinjavanje ili oporabu mora odmah kontaktirati svoje nadležno tijelo. U skladu s člankom 16. stavkom 3. ili, ako je prikladno, člankom 15. stavkom 3. ove Uredbe i Odlukom OECD-a, potvrda podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima da je otpad primljen dostavlja se u roku od
  dva radna
  dana (osim onih država provoza koje su članice OECD-a i koje su obavijestile Tajništvo OECD-a da ne žele primati te primjerke dokumenta o prometu). Postrojenje za zbrinjavanje ili oporabu zadržava izvornik dokumenta o prometu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Polje 18: ovo polje ispunjava ovlašteni predstavnik postrojenja za zbrinjavanje ili oporabu nakon primitka pošiljke otpada. Označite okvir s odgovarajućom vrstom postrojenja. S obzirom na primljenu količinu postupite u skladu s posebnim uputama u polju 5 (točka 36.). Potpisani primjerak dokumenta o prometu daje se posljednjem prijevozniku. Ako je pošiljka iz bilo kojeg razloga odbijena, predstavnik postrojenja za zbrinjavanje ili oporabu mora odmah kontaktirati svoje nadležno tijelo. U skladu s člankom 16. stavkom 3. ili, ako je prikladno, člankom 15. stavkom 3. ove Uredbe i Odlukom OECD-a, potvrda podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima da je otpad primljen dostavlja se u roku od
  jednog
  dana (osim onih država provoza koje su članice OECD-a i koje su obavijestile Tajništvo OECD-a da ne žele primati te primjerke dokumenta o prometu). Postrojenje za zbrinjavanje ili oporabu zadržava izvornik dokumenta o prometu.

jednog

Polje 18: ovo polje ispunjava ovlašteni predstavnik postrojenja za zbrinjavanje ili oporabu nakon primitka pošiljke otpada. Označite okvir s odgovarajućom vrstom postrojenja. S obzirom na primljenu količinu postupite u skladu s posebnim uputama u polju 5 (točka 36.). Potpisani primjerak dokumenta o prometu daje se posljednjem prijevozniku. Ako je pošiljka iz bilo kojeg razloga odbijena, predstavnik postrojenja za zbrinjavanje ili oporabu mora odmah kontaktirati svoje nadležno tijelo. U skladu s člankom 16. stavkom 3. ili, ako je prikladno, člankom 15. stavkom 3. ove Uredbe i Odlukom OECD-a, potvrda podnositelju obavijesti i nadležnim tijelima da je otpad primljen dostavlja se u roku od
  dva radna
  dana (osim onih država provoza koje su članice OECD-a i koje su obavijestile Tajništvo OECD-a da ne žele primati te primjerke dokumenta o prometu). Postrojenje za zbrinjavanje ili oporabu zadržava izvornik dokumenta o prometu.

dva radna

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio I. – stavak 2. – točka fa (nova)

Prilog III. – dio I. – stavak 2. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | za otpad koji se otprema unutar Unije, upućivanje na „gotovo bez onečišćenja i drugih vrsta otpada” [u stavci B3011 Baselske konvencije] znači da sadržaj kontaminacije ne smije premašiti ukupno najviše 6 % pošiljke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

za otpad koji se otprema unutar Unije, upućivanje na „gotovo bez onečišćenja i drugih vrsta otpada” [u stavci B3011 Baselske konvencije] znači da sadržaj kontaminacije ne smije premašiti ukupno najviše 6 % pošiljke.

za otpad koji se otprema unutar Unije, upućivanje na „gotovo bez onečišćenja i drugih vrsta otpada” [u stavci B3011 Baselske konvencije] znači da sadržaj kontaminacije ne smije premašiti ukupno najviše 6 % pošiljke.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III. – dio I. – stavak 2. – točka g

Prilog III. – dio I. – stavak 2. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | za otpad koji se otprema unutar Unije ne primjenjuje se stavka B3011 iz Baselske konvencije, već se umjesto nje primjenjuje sljedeća stavka: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

(g)

za otpad koji se otprema unutar Unije ne primjenjuje se stavka B3011 iz Baselske konvencije, već se umjesto nje primjenjuje sljedeća stavka:

za otpad koji se otprema unutar Unije ne primjenjuje se stavka B3011 iz Baselske konvencije, već se umjesto nje primjenjuje sljedeća stavka:

Briše se.

Briše se.

[...]

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu. Upućivanja na EU3011 zamjenjuju se upućivanjima na B3011 iz Baselske konvencije.)

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu. Upućivanja na EU3011 zamjenjuju se upućivanjima na B3011 iz Baselske konvencije.)

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III.A – točka 2. – podtočka ea (nova)

Prilog III.A – točka 2. – podtočka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | mješavine otpada razvrstane pod stavkama B1010 i B2020 iz Baselske konvencije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

mješavine otpada razvrstane pod stavkama B1010 i B2020 iz Baselske konvencije;

mješavine otpada razvrstane pod stavkama B1010 i B2020 iz Baselske konvencije;

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog III.A – točka 2. – podtočka eb (nova)

Prilog III.A – točka 2. – podtočka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | mješavine otpada razvrstane pod stavkama iz Baselske konvencije B3011, B3040 i B1010 ograničene su na otpad iz okvire prozora i vrata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

mješavine otpada razvrstane pod stavkama iz Baselske konvencije B3011, B3040 i B1010 ograničene su na otpad iz okvire prozora i vrata.

mješavine otpada razvrstane pod stavkama iz Baselske konvencije B3011, B3040 i B1010 ograničene su na otpad iz okvire prozora i vrata.

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio I. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

Prilog IV. – dio I. – stavak 1. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Otpad klasificiran kao opasan na popisu otpada sastavljenom u skladu s člankom 7. Direktive 2008/98/EZ |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Otpad klasificiran kao opasan na popisu otpada sastavljenom u skladu s člankom 7. Direktive 2008/98/EZ

Otpad klasificiran kao opasan na popisu otpada sastavljenom u skladu s člankom 7. Direktive 2008/98/EZ

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IV. – dio I. – stavak 2. – točka f

Prilog IV. – dio I. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | za otpad koji se otprema unutar Unije ne primjenjuje se stavka Y48 iz Baselske konvencije, nego se umjesto nje primjenjuje sljedeća stavka: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

(f)

za otpad koji se otprema unutar Unije ne primjenjuje se stavka Y48 iz Baselske konvencije, nego se umjesto nje primjenjuje sljedeća stavka:

za otpad koji se otprema unutar Unije ne primjenjuje se stavka Y48 iz Baselske konvencije, nego se umjesto nje primjenjuje sljedeća stavka:

Briše se.

Briše se.

[...]

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu. Upućivanja na EU48 zamjenjuju se upućivanjima na Y48 iz Baselske konvencije.)

(Ova izmjena primjenjuje se u cijelom tekstu. Upućivanja na EU48 zamjenjuju se upućivanjima na Y48 iz Baselske konvencije.)

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog V. – točka 2. – podstavak 1.

Prilog V. – točka 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ovaj se Prilog sastoji od dva dijela. U članku 36. dalje se upućuje na popis otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ. Za potrebe ove Uredbe i kako bi se utvrdilo je li određeni otpad naveden u članku 36. ove Uredbe, popis otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ primjenjuje se samo ako se ne primjenjuje dio 1. ovog Priloga. Trebalo bi provjeriti je li otpad naveden u dijelu 2. ovog Priloga samo ako nije naveden u dijelu 1. ovog Priloga
  ili
  na popisu otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ. | Ovaj se Prilog sastoji od dva dijela. U članku 36. dalje se upućuje na popis otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ. Za potrebe ove Uredbe i kako bi se utvrdilo je li određeni otpad naveden u članku 36. ove Uredbe, popis otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ primjenjuje se samo ako se ne primjenjuje dio 1. ovog Priloga. Trebalo bi provjeriti je li otpad naveden u dijelu 2. ovog Priloga samo ako nije naveden u dijelu 1. ovog Priloga
  i ako nije naveden kao opasan otpad
  na popisu otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ
  (konkretno, vrste otpada označene zvjezdicom)
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ovaj se Prilog sastoji od dva dijela. U članku 36. dalje se upućuje na popis otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ. Za potrebe ove Uredbe i kako bi se utvrdilo je li određeni otpad naveden u članku 36. ove Uredbe, popis otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ primjenjuje se samo ako se ne primjenjuje dio 1. ovog Priloga. Trebalo bi provjeriti je li otpad naveden u dijelu 2. ovog Priloga samo ako nije naveden u dijelu 1. ovog Priloga
  ili
  na popisu otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ.

ili

Ovaj se Prilog sastoji od dva dijela. U članku 36. dalje se upućuje na popis otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ. Za potrebe ove Uredbe i kako bi se utvrdilo je li određeni otpad naveden u članku 36. ove Uredbe, popis otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ primjenjuje se samo ako se ne primjenjuje dio 1. ovog Priloga. Trebalo bi provjeriti je li otpad naveden u dijelu 2. ovog Priloga samo ako nije naveden u dijelu 1. ovog Priloga
  i ako nije naveden kao opasan otpad
  na popisu otpada iz članka 7. Direktive 2008/98/EZ
  (konkretno, vrste otpada označene zvjezdicom)
  .

i ako nije naveden kao opasan otpad

(konkretno, vrste otpada označene zvjezdicom)

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VIII. – dio 2. – točka 7.a (nova)

Prilog VIII. – dio 2. – točka 7.a (nova)

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

| (7a) | Temeljne konvencije MOR-a |
| --- | --- |

(7a)

(7a)

Temeljne konvencije MOR-a

Potpisana:

Potpisana:

Ratificirana:

Ratificirana:

da □

da □

da □

da □

ne □

ne □

ne □

ne □

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog VIII. – dio 2.a (novi)

Prilog VIII. – dio 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Dio 2.a (novi) |
| | Obveza osiguravanja da se otpadom pristiglim iz Europske unije gospodari i postupa u skladu s člankom 56. |
| | [Ime i kontaktni podaci nadležnog tijela] u ime [zemlja] (dalje u tekstu „zemlja”) izjavljuje da ta zemlja osigurava da se svim otpadom koji se otprema na njezino državno područje gospodari bez ugrožavanja zdravlja ljudi i na okolišno prihvatljiv način u skladu s člankom 56. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Dio 2.a (novi)

Dio 2.a (novi)

Obveza osiguravanja da se otpadom pristiglim iz Europske unije gospodari i postupa u skladu s člankom 56.

Obveza osiguravanja da se otpadom pristiglim iz Europske unije gospodari i postupa u skladu s člankom 56.

[Ime i kontaktni podaci nadležnog tijela] u ime [zemlja] (dalje u tekstu „zemlja”) izjavljuje da ta zemlja osigurava da se svim otpadom koji se otprema na njezino državno područje gospodari bez ugrožavanja zdravlja ljudi i na okolišno prihvatljiv način u skladu s člankom 56. ove Uredbe.

[Ime i kontaktni podaci nadležnog tijela] u ime [zemlja] (dalje u tekstu „zemlja”) izjavljuje da ta zemlja osigurava da se svim otpadom koji se otprema na njezino državno područje gospodari bez ugrožavanja zdravlja ljudi i na okolišno prihvatljiv način u skladu s člankom 56. ove Uredbe.

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX. – dio 1. – točka 2. – podtočka b

Prilog IX. – dio 1. – točka 2. – podtočka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama.

| (b) | Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama
  , uključujući usvojene najbolje raspoložive tehnike
  . |
| --- | --- |

(b)

Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama
  , uključujući usvojene najbolje raspoložive tehnike
  .

, uključujući usvojene najbolje raspoložive tehnike

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog IX. – dio 2.a (novi)

Prilog IX. – dio 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a | Međunarodne konvencije o radničkim pravima |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a

2.a

Međunarodne konvencije o radničkim pravima

Osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada kako su definirane u Deklaraciji Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima na radu

   (1a)

Osam temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada kako su definirane u Deklaraciji Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima na radu

1a

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – točka 1.

Prilog X. – točka 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Revizijom iz članka 43. stavka 2. provjerava se
  ispunjava li postrojenje
  koje gospodari otpadom u državi odredišta
  sljedeće
  uvjete: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Revizijom iz članka 43. stavka 2. provjerava se
  ispunjava li postrojenje
  koje gospodari otpadom u državi odredišta
  sljedeće
  uvjete:

ispunjava li postrojenje

sljedeće

| 1. | Revizijom iz članka 43. stavka 2.
  u relevantnim se slučajevima
  provjerava
  poštuju li
  se
  pri stvarnoj provedbi svih aktivnosti postrojenja
  koje gospodari otpadom u državi odredišta
  sljedeći uvjeti
  : |
| --- | --- |

1.

Revizijom iz članka 43. stavka 2.
  u relevantnim se slučajevima
  provjerava
  poštuju li
  se
  pri stvarnoj provedbi svih aktivnosti postrojenja
  koje gospodari otpadom u državi odredišta
  sljedeći uvjeti
  :

u relevantnim se slučajevima

poštuju li

pri stvarnoj provedbi svih aktivnosti postrojenja

sljedeći uvjeti

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – točka 1. – točka b

Prilog X. – točka 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | da je projektirano, izgrađeno i da se njime upravlja na siguran i za okoliš prihvatljiv način, a posebno da ima uspostavljene procese, organizaciju i infrastrukturu potrebne za obradu predmetnog otpada te osiguranja koja pokrivaju moguće rizike i odgovornosti. U tu se svrhu moraju provjeriti barem informacije o metodama obrade otpada, uključujući način na koji se postupa s preostalim otpadom, posebno silaznom sljedivošću; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

da je projektirano, izgrađeno i da se njime upravlja na siguran i za okoliš prihvatljiv način, a posebno da ima uspostavljene procese, organizaciju i infrastrukturu potrebne za obradu predmetnog otpada te osiguranja koja pokrivaju moguće rizike i odgovornosti. U tu se svrhu moraju provjeriti barem informacije o metodama obrade otpada, uključujući način na koji se postupa s preostalim otpadom, posebno silaznom sljedivošću;

| (b) | da je projektirano, izgrađeno i da se njime upravlja na siguran i za okoliš prihvatljiv način, a posebno da ima uspostavljene procese,
  odgovarajuću tehnologiju za recikliranje,
  organizaciju i infrastrukturu potrebne za obradu predmetnog otpada te osiguranja koja pokrivaju moguće rizike i odgovornosti. U tu se svrhu moraju provjeriti barem informacije o metodama obrade otpada, uključujući način na koji se postupa s preostalim otpadom, posebno silaznom sljedivošću; |
| --- | --- |

(b)

da je projektirano, izgrađeno i da se njime upravlja na siguran i za okoliš prihvatljiv način, a posebno da ima uspostavljene procese,
  odgovarajuću tehnologiju za recikliranje,
  organizaciju i infrastrukturu potrebne za obradu predmetnog otpada te osiguranja koja pokrivaju moguće rizike i odgovornosti. U tu se svrhu moraju provjeriti barem informacije o metodama obrade otpada, uključujući način na koji se postupa s preostalim otpadom, posebno silaznom sljedivošću;

odgovarajuću tehnologiju za recikliranje,

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – točka 1. – podtočka c – uvodni dio

Prilog X. – točka 1. – podtočka c – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | da uspostavlja sustave upravljanja i praćenja, postupke i tehnike kojima je svrha spriječiti, smanjiti, svesti na najmanju moguću mjeru i koliko god je moguće ukloniti sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

da uspostavlja sustave upravljanja i praćenja, postupke i tehnike kojima je svrha spriječiti, smanjiti, svesti na najmanju moguću mjeru i koliko god je moguće ukloniti sljedeće:

| (c) | da uspostavlja
  i vodi
  sustave upravljanja i praćenja, postupke i tehnike kojima je svrha spriječiti, smanjiti, svesti na najmanju moguću mjeru i koliko god je moguće ukloniti sljedeće: |
| --- | --- |

(c)

da uspostavlja
  i vodi
  sustave upravljanja i praćenja, postupke i tehnike kojima je svrha spriječiti, smanjiti, svesti na najmanju moguću mjeru i koliko god je moguće ukloniti sljedeće:

i vodi

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – točka 1. – točka f

Prilog X. – točka 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | da vodi i može dostaviti evidenciju o svojim aktivnostima gospodarenja otpadom i otpreme otpada u posljednjih pet godina; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

da vodi i može dostaviti evidenciju o svojim aktivnostima gospodarenja otpadom i otpreme otpada u posljednjih pet godina;

| (f) | da vodi i može dostaviti evidenciju o svojim aktivnostima gospodarenja otpadom i otpreme otpada u posljednjih pet godina;
  ako određeno postrojenje posluje manje od pet godina, da vodi i može dostaviti evidenciju o svojim aktivnostima gospodarenja otpadom i otpreme otpada tijekom dotadašnjeg poslovanja; |
| --- | --- |

(f)

da vodi i može dostaviti evidenciju o svojim aktivnostima gospodarenja otpadom i otpreme otpada u posljednjih pet godina;
  ako određeno postrojenje posluje manje od pet godina, da vodi i može dostaviti evidenciju o svojim aktivnostima gospodarenja otpadom i otpreme otpada tijekom dotadašnjeg poslovanja;

ako određeno postrojenje posluje manje od pet godina, da vodi i može dostaviti evidenciju o svojim aktivnostima gospodarenja otpadom i otpreme otpada tijekom dotadašnjeg poslovanja;

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – točka 2. – uvodni dio

Prilog X. – točka 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2. | Nakon provjere usklađenosti postrojenja s navedenim kriterijima neovisna treća strana koja provodi reviziju mora posebno uzeti u obzir, kao mjerilo i prema potrebi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.

Nakon provjere usklađenosti postrojenja s navedenim kriterijima neovisna treća strana koja provodi reviziju mora posebno uzeti u obzir, kao mjerilo i prema potrebi:

| 2. | Nakon provjere usklađenosti
  svih relevantnih aktivnosti
  postrojenja s navedenim kriterijima neovisna treća strana koja provodi reviziju mora posebno uzeti u obzir, kao mjerilo i prema potrebi: |
| --- | --- |

2.

Nakon provjere usklađenosti
  svih relevantnih aktivnosti
  postrojenja s navedenim kriterijima neovisna treća strana koja provodi reviziju mora posebno uzeti u obzir, kao mjerilo i prema potrebi:

svih relevantnih aktivnosti

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog X. – točka 2. – podtočka ba (nova)

Prilog X. – točka 2. – podtočka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | ostalo zakonodavstvo Unije kako je navedeno u dijelu 1. Priloga IX. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

ostalo zakonodavstvo Unije kako je navedeno u dijelu 1. Priloga IX.

ostalo zakonodavstvo Unije kako je navedeno u dijelu 1. Priloga IX.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0290/2022).

1

(31)  
  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

31

Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(31)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

31

(34)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Europski zeleni plan (COM(2019)0640 final).

34

(35)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 11. ožujka 2020., Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu (COM(2020)0098 final).

35

(36)  Zaključci Vijeća o osiguravanju kružnog i zelenog oporavka (13852/20, SL CONS 34).

36

(37)  Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (2020/2077(INI)).

37

(34)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Europski zeleni plan (COM(2019)0640 final).

34

(35)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 11. ožujka 2020., Novi akcijski plan za kružno gospodarstvo – Za čišću i konkurentniju Europu (COM(2020)0098 final).

35

(36)  Zaključci Vijeća o osiguravanju kružnog i zelenog oporavka (13852/20, SL CONS 34).

36

(37)  Rezolucija Europskog parlamenta od 10. veljače 2021. o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo (2020/2077(INI)).

37

(52)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

52

(52)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

52

(53)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

53

(53)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

53

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(65)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

65

(66)  Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (SL L 82, 22.3.1997., str. 1.).

66

(67)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

67

(1a)  
  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.)

1a

Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.)

(65)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

65

(66)  Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima (SL L 82, 22.3.1997., str. 1.).

66

(67)  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

67

(1a)  
  https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

1a

https://www.ilo.org/declaration/lang--en/index.htm

---

| 16.6.2023 | HR | Službeni list Europske unije | C 214/223 |
| --- | --- | --- | --- |

16.6.2023

HR

Službeni list Europske unije

C 214/223

---

P9_TA(2023)0004

Pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 17. siječnja 2023. o Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju pravila za sprečavanje zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe i izmjeni Direktive 2011/16/EU (COM(2021)0565 – C9-0041/2022 – 2021/0434(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2023/C 214/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0565), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0565),

| — | uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0041/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0041/2022),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0293/2022), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0293/2022),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj Prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Osiguravanje pravednog i učinkovitog oporezivanja na unutarnjem tržištu i borba protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza i dalje su važni politički prioriteti u Uniji. Iako je posljednjih godina ostvaren znatan napredak u tom području, posebno donošenjem Direktive Vijeća (EU) 2016/1164 (10) o suzbijanju izbjegavanja poreza i proširenjem područja primjene Direktive Vijeća 2011/16/EU (11) o administrativnoj suradnji, potrebne su dodatne mjere za iskorjenjivanje posebno utvrđenih praksi izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza koje nisu u potpunosti obuhvaćene postojećim pravnim okvirom Unije. Konkretno, multinacionalne grupacije često osnivaju poduzeća bez minimalne prisutnosti kako bi smanjile svoju ukupnu poreznu obvezu, među ostalim premještanjem dobiti iz određenih država članica s visokim porezima u kojima obavljaju gospodarsku aktivnost i stvaraju vrijednost za svoje poslovanje. Ovim se prijedlogom dopunjuje napredak postignut u pogledu korporativne transparentnosti s pomoću zahtjeva za informacije o stvarnom vlasništvu koji su uvedeni okvirom za sprječavanje pranja novca, a koji se odnose na situacije u kojima se poduzeća osnivaju radi prikrivanja stvarnog vlasništva nad poduzećima ili imovine kojom upravljaju i u čijem je vlasništvu, kao što su nekretnine ili imovina visoke vrijednosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Osiguravanje pravednog i učinkovitog oporezivanja na unutarnjem tržištu i borba protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza i dalje su važni politički prioriteti u Uniji. Iako je posljednjih godina ostvaren znatan napredak u tom području, posebno donošenjem Direktive Vijeća (EU) 2016/1164 (10) o suzbijanju izbjegavanja poreza i proširenjem područja primjene Direktive Vijeća 2011/16/EU (11) o administrativnoj suradnji, potrebne su dodatne mjere za iskorjenjivanje posebno utvrđenih praksi izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza koje nisu u potpunosti obuhvaćene postojećim pravnim okvirom Unije. Konkretno, multinacionalne grupacije često osnivaju poduzeća bez minimalne prisutnosti kako bi smanjile svoju ukupnu poreznu obvezu, među ostalim premještanjem dobiti iz određenih država članica s visokim porezima u kojima obavljaju gospodarsku aktivnost i stvaraju vrijednost za svoje poslovanje. Ovim se prijedlogom dopunjuje napredak postignut u pogledu korporativne transparentnosti s pomoću zahtjeva za informacije o stvarnom vlasništvu koji su uvedeni okvirom za sprječavanje pranja novca, a koji se odnose na situacije u kojima se poduzeća osnivaju radi prikrivanja stvarnog vlasništva nad poduzećima ili imovine kojom upravljaju i u čijem je vlasništvu, kao što su nekretnine ili imovina visoke vrijednosti.

| (1) | Osiguravanje pravednog i učinkovitog oporezivanja na unutarnjem tržištu i borba protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza i dalje su važni politički prioriteti u Uniji. Iako je posljednjih godina ostvaren znatan napredak u tom području, posebno donošenjem Direktive Vijeća (EU) 2016/1164 (10) o suzbijanju izbjegavanja poreza i proširenjem područja primjene Direktive Vijeća 2011/16/EU (11) o administrativnoj suradnji
  u području oporezivanja
  , potrebne su dodatne mjere za iskorjenjivanje posebno utvrđenih praksi izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza
  , uključujući zlouporabu fiktivnih subjekata,
  koje nisu u potpunosti obuhvaćene postojećim pravnim okvirom Unije.
  U tom pogledu, Pandorini dokumenti razotkrili su osnivanje fiktivnih poduzeća s ciljem premještanja novca između bankovnih računa, izbjegavanja plaćanja poreza i počinjenja financijskih kaznenih djela, uključujući pranje novca, te zaobilaženja sankcija Unije protiv ruskih oligarha.
  Konkretno, multinacionalne grupacije često osnivaju poduzeća bez minimalne
  poslovne
  prisutnosti kako bi smanjile svoju ukupnu poreznu obvezu, među ostalim premještanjem dobiti iz određenih država članica s visokim porezima u kojima obavljaju gospodarsku aktivnost i stvaraju vrijednost za svoje poslovanje. Ovim se prijedlogom dopunjuje napredak postignut u pogledu korporativne transparentnosti s pomoću zahtjeva za informacije o stvarnom vlasništvu koji su uvedeni okvirom za sprječavanje pranja novca, a koji se odnose na situacije u kojima se poduzeća osnivaju radi prikrivanja stvarnog vlasništva nad poduzećima ili imovine kojom upravljaju i u čijem je vlasništvu, kao što su nekretnine ili imovina visoke vrijednosti. |
| --- | --- |

(1)

Osiguravanje pravednog i učinkovitog oporezivanja na unutarnjem tržištu i borba protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza i dalje su važni politički prioriteti u Uniji. Iako je posljednjih godina ostvaren znatan napredak u tom području, posebno donošenjem Direktive Vijeća (EU) 2016/1164 (10) o suzbijanju izbjegavanja poreza i proširenjem područja primjene Direktive Vijeća 2011/16/EU (11) o administrativnoj suradnji
  u području oporezivanja
  , potrebne su dodatne mjere za iskorjenjivanje posebno utvrđenih praksi izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza
  , uključujući zlouporabu fiktivnih subjekata,
  koje nisu u potpunosti obuhvaćene postojećim pravnim okvirom Unije.
  U tom pogledu, Pandorini dokumenti razotkrili su osnivanje fiktivnih poduzeća s ciljem premještanja novca između bankovnih računa, izbjegavanja plaćanja poreza i počinjenja financijskih kaznenih djela, uključujući pranje novca, te zaobilaženja sankcija Unije protiv ruskih oligarha.
  Konkretno, multinacionalne grupacije često osnivaju poduzeća bez minimalne
  poslovne
  prisutnosti kako bi smanjile svoju ukupnu poreznu obvezu, među ostalim premještanjem dobiti iz određenih država članica s visokim porezima u kojima obavljaju gospodarsku aktivnost i stvaraju vrijednost za svoje poslovanje. Ovim se prijedlogom dopunjuje napredak postignut u pogledu korporativne transparentnosti s pomoću zahtjeva za informacije o stvarnom vlasništvu koji su uvedeni okvirom za sprječavanje pranja novca, a koji se odnose na situacije u kojima se poduzeća osnivaju radi prikrivanja stvarnog vlasništva nad poduzećima ili imovine kojom upravljaju i u čijem je vlasništvu, kao što su nekretnine ili imovina visoke vrijednosti.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Mogu postojati valjani razlozi za upotrebu poduzeća s minimalnim poslovnom prisutnošću. Stoga je važno zajamčiti razmjeran pravni okvir kojim se štiti položaj malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) koja se služe pravnim strukturama za promicanje ulaganja, usklađivanje s nacionalnim zakonima ili poslovanje na različitim nacionalnim tržištima, a istodobno donositi konkretne propise o zlouporabi fiktivnih subjekata za izbjegavanje oporezivanja.


  Stoga su kvaliteta i potpunost podataka ključne kako bi se ostvarile najveće koristi od ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Mogu postojati valjani razlozi za upotrebu poduzeća s minimalnim poslovnom prisutnošću. Stoga je važno zajamčiti razmjeran pravni okvir kojim se štiti položaj malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) koja se služe pravnim strukturama za promicanje ulaganja, usklađivanje s nacionalnim zakonima ili poslovanje na različitim nacionalnim tržištima, a istodobno donositi konkretne propise o zlouporabi fiktivnih subjekata za izbjegavanje oporezivanja.


  Stoga su kvaliteta i potpunost podataka ključne kako bi se ostvarile najveće koristi od ove Direktive.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Činjenica da ne postoji međunarodni instrument u području zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe predstavlja veliku prazninu u globalnim naporima za borbu protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja.


  Osim toga, time se stvaraju nejednaki uvjeti među poduzećima. Nepostojanje takvog instrumenta potvrđuje važnost pravnih standarda utvrđenih u ovoj Direktivi. Od ključne je važnosti jamčiti da su obveze predviđene ovom Direktivom razmjerne i učinkovite sa stajališta oporezivanja te da čuvaju konkurentnost poduzeća iz Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Činjenica da ne postoji međunarodni instrument u području zlouporabe fiktivnih subjekata u porezne svrhe predstavlja veliku prazninu u globalnim naporima za borbu protiv porezne prijevare, utaje poreza i agresivnog poreznog planiranja.


  Osim toga, time se stvaraju nejednaki uvjeti među poduzećima. Nepostojanje takvog instrumenta potvrđuje važnost pravnih standarda utvrđenih u ovoj Direktivi. Od ključne je važnosti jamčiti da su obveze predviđene ovom Direktivom razmjerne i učinkovite sa stajališta oporezivanja te da čuvaju konkurentnost poduzeća iz Unije.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1c) | Zlouporaba fiktivnih subjekata u porezne svrhe u Uniji uzrokuje smanjenje porezne obveze i porezni gubitak. Stoga je ključno da se ovom Direktivom postave ambiciozni i razmjerni standardi za definiranje zajedničkih zahtjeva u pogledu minimalne poslovne prisutnosti, za poboljšanje razmjene informacija između nacionalnih poreznih uprava i za odvraćanje od upotrebe fiktivnih subjekata koje promiču određeni posrednici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1c)

Zlouporaba fiktivnih subjekata u porezne svrhe u Uniji uzrokuje smanjenje porezne obveze i porezni gubitak. Stoga je ključno da se ovom Direktivom postave ambiciozni i razmjerni standardi za definiranje zajedničkih zahtjeva u pogledu minimalne poslovne prisutnosti, za poboljšanje razmjene informacija između nacionalnih poreznih uprava i za odvraćanje od upotrebe fiktivnih subjekata koje promiču određeni posrednici.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Potvrđuje se da poduzeća bez minimalne poslovne prisutnosti mogu biti osnovana u državi članici ponajviše radi stjecanja porezne prednosti, posebno smanjenjem porezne osnovice druge države članice. Iako su neke države članice razvile zakonodavni ili administrativni okvir za zaštitu svoje porezne osnovice od takvih sustava, relevantna pravila često imaju ograničen učinak jer se primjenjuju samo na državnom području jedne države članice i ne obuhvaćaju učinkovito situacije koje uključuju više država članica. Nadalje, nacionalna pravila koja se primjenjuju u tom području znatno se razlikuju unutar Unije, a neke države članice uopće ni nemaju pravila za borbu protiv zlouporabe poduzeća koja nemaju poslovnu prisutnost ili imaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Potvrđuje se da poduzeća bez minimalne poslovne prisutnosti mogu biti osnovana u državi članici ponajviše radi stjecanja porezne prednosti, posebno smanjenjem porezne osnovice druge države članice. Iako su neke države članice razvile zakonodavni ili administrativni okvir za zaštitu svoje porezne osnovice od takvih sustava, relevantna pravila često imaju ograničen učinak jer se primjenjuju samo na državnom području jedne države članice i ne obuhvaćaju učinkovito situacije koje uključuju više država članica. Nadalje, nacionalna pravila koja se primjenjuju u tom području znatno se razlikuju unutar Unije, a neke države članice uopće ni nemaju pravila za borbu protiv zlouporabe poduzeća koja nemaju poslovnu prisutnost ili imaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe.

| (2) | Potvrđuje se da poduzeća bez minimalne poslovne prisutnosti mogu biti osnovana u državi članici ponajviše radi stjecanja porezne prednosti, posebno smanjenjem porezne osnovice druge države članice
  , čime se stvara prilika za agresivno porezno planiranje
  . Iako su neke države članice razvile zakonodavni ili administrativni okvir za zaštitu svoje porezne osnovice od takvih sustava, relevantna pravila često imaju ograničen učinak jer se primjenjuju samo na državnom području jedne države članice i ne obuhvaćaju učinkovito situacije koje uključuju više država članica. Nadalje, nacionalna pravila koja se primjenjuju u tom području znatno se razlikuju unutar Unije, a neke države članice uopće ni nemaju pravila za borbu protiv zlouporabe poduzeća koja nemaju poslovnu prisutnost ili imaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe.
  Stoga je važno stvoriti pravni pristup na razini Unije kako bi se osigurao okvir za zaštitu cjelovitosti unutarnjeg tržišta, uz potpuno poštovanje najviših standarda pristupačnosti, jednostavnosti i transparentnosti. |
| --- | --- |

(2)

Potvrđuje se da poduzeća bez minimalne poslovne prisutnosti mogu biti osnovana u državi članici ponajviše radi stjecanja porezne prednosti, posebno smanjenjem porezne osnovice druge države članice
  , čime se stvara prilika za agresivno porezno planiranje
  . Iako su neke države članice razvile zakonodavni ili administrativni okvir za zaštitu svoje porezne osnovice od takvih sustava, relevantna pravila često imaju ograničen učinak jer se primjenjuju samo na državnom području jedne države članice i ne obuhvaćaju učinkovito situacije koje uključuju više država članica. Nadalje, nacionalna pravila koja se primjenjuju u tom području znatno se razlikuju unutar Unije, a neke države članice uopće ni nemaju pravila za borbu protiv zlouporabe poduzeća koja nemaju poslovnu prisutnost ili imaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe.
  Stoga je važno stvoriti pravni pristup na razini Unije kako bi se osigurao okvir za zaštitu cjelovitosti unutarnjeg tržišta, uz potpuno poštovanje najviših standarda pristupačnosti, jednostavnosti i transparentnosti.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Potrebno je utvrditi zajednički okvir kako bi se pojačala otpornost država članica na prakse izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza povezane s korištenjem poduzeća koja ne obavljaju gospodarsku aktivnost čak i ako se pretpostavlja da se bave gospodarskom aktivnošću i stoga nemaju nikakvu ili imaju samo minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe. To se čini kako bi se osiguralo da se poduzeća koja nemaju minimalnu poslovnu prisutnost ne koriste kao instrumenti za utaju poreza ili izbjegavanje plaćanja poreza. Budući da ta poduzeća mogu imati poslovni nastan u jednoj državi članici, ali se mogu upotrebljavati za smanjenje porezne osnovice druge države članice, ključno je postići dogovor o zajedničkom skupu pravila za utvrđivanje nedostatne poslovne prisutnosti u porezne svrhe na unutarnjem tržištu te za određivanje posebnih poreznih posljedica povezanih s takvom nedostatnom poslovnom prisutnošću. Ako se utvrdi da poduzeće ima dostatnu poslovnu prisutnost na temelju ove Direktive, to ne bi trebalo spriječiti države članice da nastave primjenjivati pravila o suzbijanju izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, pod uvjetom da su ona u skladu s pravom Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Potrebno je utvrditi zajednički okvir kako bi se pojačala otpornost država članica na prakse izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza povezane s korištenjem poduzeća koja ne obavljaju gospodarsku aktivnost čak i ako se pretpostavlja da se bave gospodarskom aktivnošću i stoga nemaju nikakvu ili imaju samo minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe. To se čini kako bi se osiguralo da se poduzeća koja nemaju minimalnu poslovnu prisutnost ne koriste kao instrumenti za utaju poreza ili izbjegavanje plaćanja poreza. Budući da ta poduzeća mogu imati poslovni nastan u jednoj državi članici, ali se mogu upotrebljavati za smanjenje porezne osnovice druge države članice, ključno je postići dogovor o zajedničkom skupu pravila za utvrđivanje nedostatne poslovne prisutnosti u porezne svrhe na unutarnjem tržištu te za određivanje posebnih poreznih posljedica povezanih s takvom nedostatnom poslovnom prisutnošću. Ako se utvrdi da poduzeće ima dostatnu poslovnu prisutnost na temelju ove Direktive, to ne bi trebalo spriječiti države članice da nastave primjenjivati pravila o suzbijanju izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, pod uvjetom da su ona u skladu s pravom Unije.

| (3) | Potrebno je utvrditi zajednički okvir kako bi se pojačala otpornost država članica na prakse izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza povezane s korištenjem poduzeća koja ne obavljaju gospodarsku aktivnost čak i ako se pretpostavlja da se bave gospodarskom aktivnošću i stoga nemaju nikakvu ili imaju samo minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe. To se čini kako bi se osiguralo da se poduzeća koja nemaju minimalnu poslovnu prisutnost ne koriste kao instrumenti za utaju poreza ili izbjegavanje plaćanja poreza. Budući da ta poduzeća mogu imati poslovni nastan u jednoj državi članici, ali se mogu upotrebljavati za smanjenje porezne osnovice druge države članice, ključno je postići dogovor o zajedničkom skupu pravila za utvrđivanje nedostatne poslovne prisutnosti u porezne svrhe na unutarnjem tržištu te za određivanje posebnih poreznih posljedica povezanih s takvom nedostatnom poslovnom prisutnošću. Ako se utvrdi da poduzeće ima dostatnu poslovnu prisutnost na temelju ove Direktive, to ne bi trebalo spriječiti države članice da nastave primjenjivati
  stroža pravila o minimalnoj poslovnoj prisutnosti i druga
  pravila o suzbijanju izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, pod uvjetom da su ona u skladu s pravom Unije. |
| --- | --- |

(3)

Potrebno je utvrditi zajednički okvir kako bi se pojačala otpornost država članica na prakse izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza povezane s korištenjem poduzeća koja ne obavljaju gospodarsku aktivnost čak i ako se pretpostavlja da se bave gospodarskom aktivnošću i stoga nemaju nikakvu ili imaju samo minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe. To se čini kako bi se osiguralo da se poduzeća koja nemaju minimalnu poslovnu prisutnost ne koriste kao instrumenti za utaju poreza ili izbjegavanje plaćanja poreza. Budući da ta poduzeća mogu imati poslovni nastan u jednoj državi članici, ali se mogu upotrebljavati za smanjenje porezne osnovice druge države članice, ključno je postići dogovor o zajedničkom skupu pravila za utvrđivanje nedostatne poslovne prisutnosti u porezne svrhe na unutarnjem tržištu te za određivanje posebnih poreznih posljedica povezanih s takvom nedostatnom poslovnom prisutnošću. Ako se utvrdi da poduzeće ima dostatnu poslovnu prisutnost na temelju ove Direktive, to ne bi trebalo spriječiti države članice da nastave primjenjivati
  stroža pravila o minimalnoj poslovnoj prisutnosti i druga
  pravila o suzbijanju izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, pod uvjetom da su ona u skladu s pravom Unije.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Za postizanje ciljeva ove Direktive iznimno je važno povećati kapacitete poreznih uprava i poboljšati razmjenu informacija diljem Unije. Države članice trebaju razmjenjivati relevantne informacije kojima imaju pristup, uvesti sustave kojima se podupire razmjena tih informacija i, na kraju, primjenjivati predložene sankcije protiv subjekata koji se ne pridržavaju pravila. Radi potpore ovoj Direktivi Komisija bi trebala predložiti posebne aktivnosti u okviru programa Fiscalis. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Za postizanje ciljeva ove Direktive iznimno je važno povećati kapacitete poreznih uprava i poboljšati razmjenu informacija diljem Unije. Države članice trebaju razmjenjivati relevantne informacije kojima imaju pristup, uvesti sustave kojima se podupire razmjena tih informacija i, na kraju, primjenjivati predložene sankcije protiv subjekata koji se ne pridržavaju pravila. Radi potpore ovoj Direktivi Komisija bi trebala predložiti posebne aktivnosti u okviru programa Fiscalis.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Kako bi se osigurao sveobuhvatan pristup, pravila bi se trebala primjenjivati na
  sva
  poduzeća u Uniji koja su oporeziva u državi članici, bez obzira na njihov pravni oblik i status, sve dok su porezni rezidenti u državi članici i ispunjavaju uvjete za dobivanje potvrde o poreznoj rezidentnosti u toj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Kako bi se osigurao sveobuhvatan pristup, pravila bi se trebala primjenjivati na
  sva
  poduzeća u Uniji koja su oporeziva u državi članici, bez obzira na njihov pravni oblik i status, sve dok su porezni rezidenti u državi članici i ispunjavaju uvjete za dobivanje potvrde o poreznoj rezidentnosti u toj državi članici.

| (4) | Kako bi se osigurao sveobuhvatan
  i razmjeran
  pristup, pravila bi se trebala primjenjivati na poduzeća u Uniji koja su oporeziva u državi članici, bez obzira na njihov pravni oblik i status, sve dok su porezni rezidenti u državi članici i ispunjavaju uvjete za dobivanje potvrde o poreznoj rezidentnosti u toj državi članici.
  To široko područje primjene ublažava se skupom standarda koji se odnose na gospodarsku aktivnost poduzeća, uključenih u područje primjene ove Direktive. |
| --- | --- |

(4)

Kako bi se osigurao sveobuhvatan
  i razmjeran
  pristup, pravila bi se trebala primjenjivati na poduzeća u Uniji koja su oporeziva u državi članici, bez obzira na njihov pravni oblik i status, sve dok su porezni rezidenti u državi članici i ispunjavaju uvjete za dobivanje potvrde o poreznoj rezidentnosti u toj državi članici.
  To široko područje primjene ublažava se skupom standarda koji se odnose na gospodarsku aktivnost poduzeća, uključenih u područje primjene ove Direktive.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, proporcionalnost i učinkovitost potencijalnih pravila, bilo bi poželjno ograničiti njihovo područje primjene na poduzeća za koja postoji rizik da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost i da se koriste ponajviše radi stjecanja porezne pogodnosti. Stoga bi bilo važno utvrditi kriterij za ulazak u provjeru, u obliku skupa od tri kumulativna, indikativna uvjeta, kako bi se utvrdili poduzetnici koji su u dostatnoj mjeri izloženi riziku i opravdalo njihovo podlijeganje zahtjevima za izvješćivanje. Prvi uvjet trebao bi omogućiti identifikaciju poduzeća koja se vjerojatno bave uglavnom geografski mobilnim gospodarskim aktivnostima, s obzirom na to da je mjesto gdje se takve aktivnosti stvarno obavljaju obično teže utvrditi. Takve aktivnosti obično dovode do važnih priljeva pasivnih prihoda. Stoga bi poduzeća, koja uglavnom imaju priljeve pasivnih prihoda, ispunila taj uvjet. Ujedno bi trebalo uzeti u obzir da subjekti koji posjeduju imovinu za privatnu uporabu, kao što su nekretnine, jahte, zrakoplovi, umjetnička djela ili vlasnički kapital, možda nemaju prihode dulje vrijeme, ali i dalje stječu znatne porezne pogodnosti posjedovanjem te imovine. Budući da isključivo nacionalne situacije ne bi predstavljale rizik za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta te bi se najbolje riješile na nacionalnoj razini, drugi uvjet trebao bi biti usmjeren na poduzeća koja se bave prekograničnim aktivnostima. Sudjelovanje u prekograničnim aktivnostima trebalo bi se uspostaviti uzimajući u obzir, s jedne strane, prirodu transakcija poduzeća, domaćeg ili stranog, i s druge strane, njegovu imovinu, s obzirom na to da subjekti koji drže imovinu samo u privatne
  , neposlovne
  svrhe mogu dulje vrijeme ne obavljati transakcije. Osim toga, u trećem uvjetu trebalo bi istaknuti ona poduzeća koja nemaju vlastite resurse ili nemaju odgovarajuće vlastite resurse za obavljanje osnovnih aktivnosti upravljanja. U tom smislu poduzeća koja nemaju odgovarajuće vlastite resurse obično angažiraju treće strane koje pružaju usluge administracije, upravljanja, korespondencije i pravnog usklađivanja ili sklapaju relevantne sporazume s povezanim poduzećima o pružanju takvih usluga kako bi uspostavili i održali pravnu i poreznu prisutnost. Eksternalizacija samo određenih pomoćnih usluga, kao što su knjigovodstvene usluge, dok osnovne aktivnosti obavlja poduzeće, ne bi sama po sebi bila dostatna da poduzeće ispuni taj uvjet. Iako bi takvi pružatelji usluga mogli biti regulirani u druge, neporezne svrhe, njihove obveze u te druge svrhe ne mogu uvijek ublažiti rizik od toga da omogućuju osnivanje i održavanje poduzeća koja se zloupotrebljavaju za izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, proporcionalnost i učinkovitost potencijalnih pravila, bilo bi poželjno ograničiti njihovo područje primjene na poduzeća za koja postoji rizik da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost i da se koriste ponajviše radi stjecanja porezne pogodnosti. Stoga bi bilo važno utvrditi kriterij za ulazak u provjeru, u obliku skupa od tri kumulativna, indikativna uvjeta, kako bi se utvrdili poduzetnici koji su u dostatnoj mjeri izloženi riziku i opravdalo njihovo podlijeganje zahtjevima za izvješćivanje. Prvi uvjet trebao bi omogućiti identifikaciju poduzeća koja se vjerojatno bave uglavnom geografski mobilnim gospodarskim aktivnostima, s obzirom na to da je mjesto gdje se takve aktivnosti stvarno obavljaju obično teže utvrditi. Takve aktivnosti obično dovode do važnih priljeva pasivnih prihoda. Stoga bi poduzeća, koja uglavnom imaju priljeve pasivnih prihoda, ispunila taj uvjet. Ujedno bi trebalo uzeti u obzir da subjekti koji posjeduju imovinu za privatnu uporabu, kao što su nekretnine, jahte, zrakoplovi, umjetnička djela ili vlasnički kapital, možda nemaju prihode dulje vrijeme, ali i dalje stječu znatne porezne pogodnosti posjedovanjem te imovine. Budući da isključivo nacionalne situacije ne bi predstavljale rizik za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta te bi se najbolje riješile na nacionalnoj razini, drugi uvjet trebao bi biti usmjeren na poduzeća koja se bave prekograničnim aktivnostima. Sudjelovanje u prekograničnim aktivnostima trebalo bi se uspostaviti uzimajući u obzir, s jedne strane, prirodu transakcija poduzeća, domaćeg ili stranog, i s druge strane, njegovu imovinu, s obzirom na to da subjekti koji drže imovinu samo u privatne
  , neposlovne
  svrhe mogu dulje vrijeme ne obavljati transakcije. Osim toga, u trećem uvjetu trebalo bi istaknuti ona poduzeća koja nemaju vlastite resurse ili nemaju odgovarajuće vlastite resurse za obavljanje osnovnih aktivnosti upravljanja. U tom smislu poduzeća koja nemaju odgovarajuće vlastite resurse obično angažiraju treće strane koje pružaju usluge administracije, upravljanja, korespondencije i pravnog usklađivanja ili sklapaju relevantne sporazume s povezanim poduzećima o pružanju takvih usluga kako bi uspostavili i održali pravnu i poreznu prisutnost. Eksternalizacija samo određenih pomoćnih usluga, kao što su knjigovodstvene usluge, dok osnovne aktivnosti obavlja poduzeće, ne bi sama po sebi bila dostatna da poduzeće ispuni taj uvjet. Iako bi takvi pružatelji usluga mogli biti regulirani u druge, neporezne svrhe, njihove obveze u te druge svrhe ne mogu uvijek ublažiti rizik od toga da omogućuju osnivanje i održavanje poduzeća koja se zloupotrebljavaju za izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza.

| (5) | Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, proporcionalnost i učinkovitost potencijalnih pravila, bilo bi poželjno ograničiti njihovo područje primjene na poduzeća za koja postoji rizik da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost i da se koriste ponajviše radi stjecanja porezne pogodnosti. Stoga bi bilo važno utvrditi kriterij za ulazak u provjeru, u obliku skupa od tri kumulativna, indikativna uvjeta, kako bi se utvrdili poduzetnici koji su u dostatnoj mjeri izloženi riziku i opravdalo njihovo podlijeganje zahtjevima za izvješćivanje.
  Poduzeća bi trebala sama provesti test provjere u obliku samoprocjene.
  Prvi uvjet trebao bi omogućiti identifikaciju poduzeća koja se vjerojatno bave uglavnom geografski mobilnim gospodarskim aktivnostima, s obzirom na to da je mjesto gdje se takve aktivnosti stvarno obavljaju obično teže utvrditi. Takve aktivnosti obično dovode do važnih priljeva pasivnih prihoda. Stoga bi poduzeća, koja uglavnom imaju priljeve pasivnih prihoda, ispunila taj uvjet. Ujedno bi trebalo uzeti u obzir da subjekti koji posjeduju imovinu za privatnu uporabu, kao što su nekretnine, jahte, zrakoplovi, umjetnička djela ili vlasnički kapital, možda nemaju prihode dulje vrijeme, ali i dalje stječu znatne porezne pogodnosti posjedovanjem te imovine. Budući da isključivo nacionalne situacije ne bi predstavljale rizik za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta te bi se najbolje riješile na nacionalnoj razini, drugi uvjet trebao bi biti usmjeren na poduzeća koja se bave prekograničnim aktivnostima. Sudjelovanje u prekograničnim aktivnostima trebalo bi se uspostaviti uzimajući u obzir, s jedne strane, prirodu transakcija poduzeća, domaćeg ili stranog, i s druge strane, njegovu imovinu, s obzirom na to da subjekti koji drže imovinu samo u privatne svrhe mogu dulje vrijeme ne obavljati transakcije. Osim toga, u trećem uvjetu trebalo bi istaknuti ona poduzeća koja nemaju vlastite resurse ili nemaju odgovarajuće vlastite resurse za obavljanje osnovnih aktivnosti upravljanja. U tom smislu poduzeća koja nemaju odgovarajuće vlastite resurse obično angažiraju treće strane koje pružaju usluge administracije, upravljanja, korespondencije i pravnog usklađivanja ili sklapaju relevantne sporazume s povezanim poduzećima o pružanju takvih usluga kako bi uspostavili i održali pravnu i poreznu prisutnost. Eksternalizacija samo određenih pomoćnih usluga, kao što su knjigovodstvene usluge, dok osnovne aktivnosti obavlja poduzeće, ne bi sama po sebi bila dostatna da poduzeće ispuni taj uvjet. Iako bi takvi pružatelji usluga mogli biti regulirani u druge, neporezne svrhe, njihove obveze u te druge svrhe ne mogu uvijek ublažiti rizik od toga da omogućuju osnivanje i održavanje poduzeća koja se zloupotrebljavaju za izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza. |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, proporcionalnost i učinkovitost potencijalnih pravila, bilo bi poželjno ograničiti njihovo područje primjene na poduzeća za koja postoji rizik da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost i da se koriste ponajviše radi stjecanja porezne pogodnosti. Stoga bi bilo važno utvrditi kriterij za ulazak u provjeru, u obliku skupa od tri kumulativna, indikativna uvjeta, kako bi se utvrdili poduzetnici koji su u dostatnoj mjeri izloženi riziku i opravdalo njihovo podlijeganje zahtjevima za izvješćivanje.
  Poduzeća bi trebala sama provesti test provjere u obliku samoprocjene.
  Prvi uvjet trebao bi omogućiti identifikaciju poduzeća koja se vjerojatno bave uglavnom geografski mobilnim gospodarskim aktivnostima, s obzirom na to da je mjesto gdje se takve aktivnosti stvarno obavljaju obično teže utvrditi. Takve aktivnosti obično dovode do važnih priljeva pasivnih prihoda. Stoga bi poduzeća, koja uglavnom imaju priljeve pasivnih prihoda, ispunila taj uvjet. Ujedno bi trebalo uzeti u obzir da subjekti koji posjeduju imovinu za privatnu uporabu, kao što su nekretnine, jahte, zrakoplovi, umjetnička djela ili vlasnički kapital, možda nemaju prihode dulje vrijeme, ali i dalje stječu znatne porezne pogodnosti posjedovanjem te imovine. Budući da isključivo nacionalne situacije ne bi predstavljale rizik za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta te bi se najbolje riješile na nacionalnoj razini, drugi uvjet trebao bi biti usmjeren na poduzeća koja se bave prekograničnim aktivnostima. Sudjelovanje u prekograničnim aktivnostima trebalo bi se uspostaviti uzimajući u obzir, s jedne strane, prirodu transakcija poduzeća, domaćeg ili stranog, i s druge strane, njegovu imovinu, s obzirom na to da subjekti koji drže imovinu samo u privatne svrhe mogu dulje vrijeme ne obavljati transakcije. Osim toga, u trećem uvjetu trebalo bi istaknuti ona poduzeća koja nemaju vlastite resurse ili nemaju odgovarajuće vlastite resurse za obavljanje osnovnih aktivnosti upravljanja. U tom smislu poduzeća koja nemaju odgovarajuće vlastite resurse obično angažiraju treće strane koje pružaju usluge administracije, upravljanja, korespondencije i pravnog usklađivanja ili sklapaju relevantne sporazume s povezanim poduzećima o pružanju takvih usluga kako bi uspostavili i održali pravnu i poreznu prisutnost. Eksternalizacija samo određenih pomoćnih usluga, kao što su knjigovodstvene usluge, dok osnovne aktivnosti obavlja poduzeće, ne bi sama po sebi bila dostatna da poduzeće ispuni taj uvjet. Iako bi takvi pružatelji usluga mogli biti regulirani u druge, neporezne svrhe, njihove obveze u te druge svrhe ne mogu uvijek ublažiti rizik od toga da omogućuju osnivanje i održavanje poduzeća koja se zloupotrebljavaju za izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Bilo bi pravedno
  iz predviđenih pravila isključiti poduzeća čije aktivnosti podliježu odgovarajućoj razini transparentnosti i stoga ne predstavljaju rizik da nemaju poslovnu prisutnost u porezne svrhe. Trgovačka društva koja imaju prenosivi vrijednosni papir uvršten za trgovanje ili uvršten na uređenom tržištu ili multilateralnoj trgovinskoj platformi, kao i određena financijska društva koja su izravno ili neizravno u velikoj mjeri regulirana u Uniji i koja podliježu povećanim zahtjevima transparentnosti i nadzoru, isto bi trebala biti isključena iz područja primjene ove Direktive. Nije vjerojatno da će se isključivo holding poduzeća koja su smještena u istoj jurisdikciji kao i operativno društvo kći i njihovi stvarni vlasnici koristiti za stjecanje porezne prednosti. Slično je s društvima kćerima holding poduzeća koja se nalaze u istoj jurisdikciji kao i njihovi dioničari ili krajnji matični subjekti. Na temelju toga i njih bi trebalo isključiti.
  Za poduzeća koja zapošljavaju odgovarajući broj osoba u punom radnom vremenu i isključivo za obavljanje svojih aktivnosti ne bi se trebalo smatrati poduzećima koja nemaju minimalnu poslovnu prisutnost. Iako se razumno ne očekuje da će zadovoljiti kriterij za ulazak u provjeru, trebalo bi ih izričito isključiti radi pravne sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Bilo bi pravedno
  iz predviđenih pravila isključiti poduzeća čije aktivnosti podliježu odgovarajućoj razini transparentnosti i stoga ne predstavljaju rizik da nemaju poslovnu prisutnost u porezne svrhe. Trgovačka društva koja imaju prenosivi vrijednosni papir uvršten za trgovanje ili uvršten na uređenom tržištu ili multilateralnoj trgovinskoj platformi, kao i određena financijska društva koja su izravno ili neizravno u velikoj mjeri regulirana u Uniji i koja podliježu povećanim zahtjevima transparentnosti i nadzoru, isto bi trebala biti isključena iz područja primjene ove Direktive. Nije vjerojatno da će se isključivo holding poduzeća koja su smještena u istoj jurisdikciji kao i operativno društvo kći i njihovi stvarni vlasnici koristiti za stjecanje porezne prednosti. Slično je s društvima kćerima holding poduzeća koja se nalaze u istoj jurisdikciji kao i njihovi dioničari ili krajnji matični subjekti. Na temelju toga i njih bi trebalo isključiti.
  Za poduzeća koja zapošljavaju odgovarajući broj osoba u punom radnom vremenu i isključivo za obavljanje svojih aktivnosti ne bi se trebalo smatrati poduzećima koja nemaju minimalnu poslovnu prisutnost. Iako se razumno ne očekuje da će zadovoljiti kriterij za ulazak u provjeru, trebalo bi ih izričito isključiti radi pravne sigurnosti.

| (6) | Pravedno je i razmjerno
  iz predviđenih pravila isključiti poduzeća čije aktivnosti podliježu odgovarajućoj razini transparentnosti
  i poreznog nadzora
  i stoga ne predstavljaju rizik da nemaju poslovnu prisutnost u porezne svrhe. Trgovačka društva koja imaju prenosivi vrijednosni papir uvršten za trgovanje ili uvršten na uređenom tržištu ili multilateralnoj trgovinskoj platformi, kao i određena financijska društva koja su izravno ili neizravno u velikoj mjeri regulirana u Uniji i koja podliježu povećanim zahtjevima transparentnosti i nadzoru, isto bi trebala biti isključena iz područja primjene ove Direktive. Nije vjerojatno da će se isključivo holding poduzeća koja su smještena u istoj jurisdikciji kao i operativno društvo kći i njihovi stvarni vlasnici koristiti za stjecanje porezne prednosti. Slično je s društvima kćerima holding poduzeća koja se nalaze u istoj jurisdikciji kao i njihovi dioničari ili krajnji matični subjekti. Na temelju toga i njih bi trebalo isključiti.
  To se isključenje izričito primjenjuje na poduzeća koja su regulirana ili za koja postoji mali rizik od izostanka poslovne prisutnosti. Isključenje bi se trebalo razmatrati za svaki subjekt pojedinačno, a ne ga proširiti tako da obuhvaća pojedinu skupinu. |
| --- | --- |

(6)

Pravedno je i razmjerno
  iz predviđenih pravila isključiti poduzeća čije aktivnosti podliježu odgovarajućoj razini transparentnosti
  i poreznog nadzora
  i stoga ne predstavljaju rizik da nemaju poslovnu prisutnost u porezne svrhe. Trgovačka društva koja imaju prenosivi vrijednosni papir uvršten za trgovanje ili uvršten na uređenom tržištu ili multilateralnoj trgovinskoj platformi, kao i određena financijska društva koja su izravno ili neizravno u velikoj mjeri regulirana u Uniji i koja podliježu povećanim zahtjevima transparentnosti i nadzoru, isto bi trebala biti isključena iz područja primjene ove Direktive. Nije vjerojatno da će se isključivo holding poduzeća koja su smještena u istoj jurisdikciji kao i operativno društvo kći i njihovi stvarni vlasnici koristiti za stjecanje porezne prednosti. Slično je s društvima kćerima holding poduzeća koja se nalaze u istoj jurisdikciji kao i njihovi dioničari ili krajnji matični subjekti. Na temelju toga i njih bi trebalo isključiti.
  To se isključenje izričito primjenjuje na poduzeća koja su regulirana ili za koja postoji mali rizik od izostanka poslovne prisutnosti. Isključenje bi se trebalo razmatrati za svaki subjekt pojedinačno, a ne ga proširiti tako da obuhvaća pojedinu skupinu.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kako bi se olakšala provedba ove Direktive, poduzeća za koja postoji rizik da nemaju poslovnu prisutnost i da se koriste uglavnom radi stjecanja porezne prednosti trebala bi u svojoj godišnjoj poreznoj prijavi prijaviti da posjeduju minimalnu razinu resursa
  kao što su
  osobe i poslovni prostor u državi članici porezne rezidentnosti te ako je to slučaj, dostaviti dokaznu dokumentaciju o tome. Iako je potvrđeno da različite aktivnosti mogu zahtijevati različitu razinu ili vrstu resursa, u svim bi se okolnostima očekivala zajednička minimalna razina resursa. Jedini cilj te ocjene trebao bi biti utvrđivanje prisutnosti poduzeća u porezne svrhe i njome se ne dovodi u pitanje uloga koju „pružatelji usluga trusta ili trgovačkih društava”, kako su definirani u Direktivi (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (12), imaju u otkrivanju pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranju terorizma. S druge strane, može se smatrati da nepostojanje minimalne razine sredstava upućuje na nepostojanje poslovne prisutnosti ako za poduzeće već postoji rizik da nema poslovnu prisutnost u porezne svrhe. Kako bi se osigurala usklađenost s relevantnim međunarodnim standardima, zajednička minimalna razina trebala bi se temeljiti na postojećim standardima Unije i međunarodnim standardima o znatnoj gospodarskoj aktivnosti u kontekstu povlaštenih poreznih režima ili neoporezivanja trgovačkih društava (13), kako je uspostavljeno u kontekstu Foruma o štetnim poreznim praksama. Potrebno je predvidjeti podnošenje dokazne dokumentacije s poreznom prijavom kojom se potkrepljuje izjava poduzeća da raspolaže minimalnim resursima. To je potrebno i kako bi se upravi omogućilo da se očituje na temelju činjenica i okolnosti poduzeća te odluči hoće li pokrenuti postupak revizije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kako bi se olakšala provedba ove Direktive, poduzeća za koja postoji rizik da nemaju poslovnu prisutnost i da se koriste uglavnom radi stjecanja porezne prednosti trebala bi u svojoj godišnjoj poreznoj prijavi prijaviti da posjeduju minimalnu razinu resursa
  kao što su
  osobe i poslovni prostor u državi članici porezne rezidentnosti te ako je to slučaj, dostaviti dokaznu dokumentaciju o tome. Iako je potvrđeno da različite aktivnosti mogu zahtijevati različitu razinu ili vrstu resursa, u svim bi se okolnostima očekivala zajednička minimalna razina resursa. Jedini cilj te ocjene trebao bi biti utvrđivanje prisutnosti poduzeća u porezne svrhe i njome se ne dovodi u pitanje uloga koju „pružatelji usluga trusta ili trgovačkih društava”, kako su definirani u Direktivi (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (12), imaju u otkrivanju pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranju terorizma. S druge strane, može se smatrati da nepostojanje minimalne razine sredstava upućuje na nepostojanje poslovne prisutnosti ako za poduzeće već postoji rizik da nema poslovnu prisutnost u porezne svrhe. Kako bi se osigurala usklađenost s relevantnim međunarodnim standardima, zajednička minimalna razina trebala bi se temeljiti na postojećim standardima Unije i međunarodnim standardima o znatnoj gospodarskoj aktivnosti u kontekstu povlaštenih poreznih režima ili neoporezivanja trgovačkih društava (13), kako je uspostavljeno u kontekstu Foruma o štetnim poreznim praksama. Potrebno je predvidjeti podnošenje dokazne dokumentacije s poreznom prijavom kojom se potkrepljuje izjava poduzeća da raspolaže minimalnim resursima. To je potrebno i kako bi se upravi omogućilo da se očituje na temelju činjenica i okolnosti poduzeća te odluči hoće li pokrenuti postupak revizije.

| (8) | Kako bi se olakšala provedba ove Direktive, poduzeća
  obuhvaćena područjem primjene ove Direktive i
  za koja postoji rizik da nemaju poslovnu prisutnost i da se koriste uglavnom radi stjecanja porezne prednosti trebala bi u svojoj godišnjoj poreznoj prijavi prijaviti da posjeduju minimalnu razinu resursa
  , primjerice
  osobe i poslovni prostor u državi članici porezne rezidentnosti te ako je to slučaj, dostaviti dokaznu dokumentaciju o tome
  . U pogledu zahtjeva koji se odnosi na poslovni prostor u državi članici trebalo bi uzeti u obzir sve veću učestalost rada na daljinu, zbog čega legitimna poduzeća smanjuju svoje poslovne prostore ili odustaju od poslovnih prostora za svoju isključivu uporabu
  . Iako je potvrđeno da različite aktivnosti mogu zahtijevati različitu razinu ili vrstu resursa, u svim bi se okolnostima očekivala zajednička minimalna razina resursa. Jedini cilj te ocjene trebao bi biti utvrđivanje prisutnosti poduzeća u porezne svrhe i njome se ne dovodi u pitanje uloga koju „pružatelji usluga trusta ili trgovačkih društava”, kako su definirani u Direktivi (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (12), imaju u otkrivanju pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranju terorizma. S druge strane, može se smatrati da nepostojanje minimalne razine sredstava upućuje na nepostojanje poslovne prisutnosti ako za poduzeće već postoji rizik da nema poslovnu prisutnost u porezne svrhe. Kako bi se osigurala usklađenost s relevantnim međunarodnim standardima, zajednička minimalna razina trebala bi se temeljiti na postojećim standardima Unije i međunarodnim standardima o znatnoj gospodarskoj aktivnosti u kontekstu povlaštenih poreznih režima ili neoporezivanja trgovačkih društava (13), kako je uspostavljeno u kontekstu Foruma o štetnim poreznim praksama. Potrebno je predvidjeti podnošenje dokazne dokumentacije s poreznom prijavom kojom se potkrepljuje izjava poduzeća da raspolaže minimalnim resursima. To je potrebno i kako bi se upravi omogućilo da se očituje na temelju činjenica i okolnosti poduzeća te odluči hoće li pokrenuti postupak revizije. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se olakšala provedba ove Direktive, poduzeća
  obuhvaćena područjem primjene ove Direktive i
  za koja postoji rizik da nemaju poslovnu prisutnost i da se koriste uglavnom radi stjecanja porezne prednosti trebala bi u svojoj godišnjoj poreznoj prijavi prijaviti da posjeduju minimalnu razinu resursa
  , primjerice
  osobe i poslovni prostor u državi članici porezne rezidentnosti te ako je to slučaj, dostaviti dokaznu dokumentaciju o tome
  . U pogledu zahtjeva koji se odnosi na poslovni prostor u državi članici trebalo bi uzeti u obzir sve veću učestalost rada na daljinu, zbog čega legitimna poduzeća smanjuju svoje poslovne prostore ili odustaju od poslovnih prostora za svoju isključivu uporabu
  . Iako je potvrđeno da različite aktivnosti mogu zahtijevati različitu razinu ili vrstu resursa, u svim bi se okolnostima očekivala zajednička minimalna razina resursa. Jedini cilj te ocjene trebao bi biti utvrđivanje prisutnosti poduzeća u porezne svrhe i njome se ne dovodi u pitanje uloga koju „pružatelji usluga trusta ili trgovačkih društava”, kako su definirani u Direktivi (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća (12), imaju u otkrivanju pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranju terorizma. S druge strane, može se smatrati da nepostojanje minimalne razine sredstava upućuje na nepostojanje poslovne prisutnosti ako za poduzeće već postoji rizik da nema poslovnu prisutnost u porezne svrhe. Kako bi se osigurala usklađenost s relevantnim međunarodnim standardima, zajednička minimalna razina trebala bi se temeljiti na postojećim standardima Unije i međunarodnim standardima o znatnoj gospodarskoj aktivnosti u kontekstu povlaštenih poreznih režima ili neoporezivanja trgovačkih društava (13), kako je uspostavljeno u kontekstu Foruma o štetnim poreznim praksama. Potrebno je predvidjeti podnošenje dokazne dokumentacije s poreznom prijavom kojom se potkrepljuje izjava poduzeća da raspolaže minimalnim resursima. To je potrebno i kako bi se upravi omogućilo da se očituje na temelju činjenica i okolnosti poduzeća te odluči hoće li pokrenuti postupak revizije.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Kako bi se osigurala porezna sigurnost, nužno je utvrditi zajednička pravila o sadržaju izjava poduzeća. Za poduzeća koja ispunjavaju kriterij za ulazak u provjeru i stoga podliježu zahtjevima za izvješćivanje trebalo bi pretpostaviti da nemaju dostatnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe ako izjave da ne posjeduju jedan ili više elemenata koji kumulativno čine minimalnu razinu poslovne prisutnosti ili ako ne dostave potrebne popratne dokaze. Za poduzeća koja izjave da posjeduju sve elemente minimalne razine poslovne prisutnosti i koja dostave potrebnu popratnu dokumentaciju trebalo bi umjesto toga pretpostaviti kako imaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe i takva poduzeća ne bi trebala snositi daljnje obveze i posljedice na temelju ove Direktive. Time se, međutim, ne bi trebalo dovoditi u pitanje primjenjivo pravo i pravo uprave da provede reviziju, među ostalim na temelju popratne dokumentacije,
  te
  da
  eventualno dođe do drukčijeg zaključka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Kako bi se osigurala porezna sigurnost, nužno je utvrditi zajednička pravila o sadržaju izjava poduzeća. Za poduzeća koja ispunjavaju kriterij za ulazak u provjeru i stoga podliježu zahtjevima za izvješćivanje trebalo bi pretpostaviti da nemaju dostatnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe ako izjave da ne posjeduju jedan ili više elemenata koji kumulativno čine minimalnu razinu poslovne prisutnosti ili ako ne dostave potrebne popratne dokaze. Za poduzeća koja izjave da posjeduju sve elemente minimalne razine poslovne prisutnosti i koja dostave potrebnu popratnu dokumentaciju trebalo bi umjesto toga pretpostaviti kako imaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe i takva poduzeća ne bi trebala snositi daljnje obveze i posljedice na temelju ove Direktive. Time se, međutim, ne bi trebalo dovoditi u pitanje primjenjivo pravo i pravo uprave da provede reviziju, među ostalim na temelju popratne dokumentacije,
  te
  da
  eventualno dođe do drukčijeg zaključka
  .

| (9) | Kako bi se osigurala porezna sigurnost
  i stabilnost
  , nužno je utvrditi zajednička pravila o sadržaju izjava poduzeća. Za poduzeća koja ispunjavaju kriterij za ulazak u provjeru i stoga podliježu zahtjevima za izvješćivanje trebalo bi pretpostaviti da nemaju dostatnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe ako izjave da ne posjeduju jedan ili više elemenata koji kumulativno čine minimalnu razinu poslovne prisutnosti ili ako ne dostave potrebne popratne dokaze. Za poduzeća koja izjave da posjeduju sve elemente minimalne razine poslovne prisutnosti i koja dostave potrebnu popratnu dokumentaciju trebalo bi umjesto toga pretpostaviti kako imaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe i takva poduzeća ne bi trebala snositi daljnje obveze i posljedice na temelju ove Direktive. Time se, međutim, ne bi trebalo dovoditi u pitanje primjenjivo pravo i pravo uprave da provede reviziju, među ostalim na temelju popratne dokumentacije
  . Kako bi se državama članicama omogućila učinkovita raspodjela sredstava njihovih poreznih uprava, države članice trebale bi moći odrediti razdoblje tijekom kojeg se pretpostavlja da poduzeće ima minimalnu poslovnu prisutnost, pod uvjetom da činjenične i pravne okolnosti poduzeća ostaju nepromijenjene tijekom tog razdoblja. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se osigurala porezna sigurnost
  i stabilnost
  , nužno je utvrditi zajednička pravila o sadržaju izjava poduzeća. Za poduzeća koja ispunjavaju kriterij za ulazak u provjeru i stoga podliježu zahtjevima za izvješćivanje trebalo bi pretpostaviti da nemaju dostatnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe ako izjave da ne posjeduju jedan ili više elemenata koji kumulativno čine minimalnu razinu poslovne prisutnosti ili ako ne dostave potrebne popratne dokaze. Za poduzeća koja izjave da posjeduju sve elemente minimalne razine poslovne prisutnosti i koja dostave potrebnu popratnu dokumentaciju trebalo bi umjesto toga pretpostaviti kako imaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe i takva poduzeća ne bi trebala snositi daljnje obveze i posljedice na temelju ove Direktive. Time se, međutim, ne bi trebalo dovoditi u pitanje primjenjivo pravo i pravo uprave da provede reviziju, među ostalim na temelju popratne dokumentacije
  . Kako bi se državama članicama omogućila učinkovita raspodjela sredstava njihovih poreznih uprava, države članice trebale bi moći odrediti razdoblje tijekom kojeg se pretpostavlja da poduzeće ima minimalnu poslovnu prisutnost, pod uvjetom da činjenične i pravne okolnosti poduzeća ostaju nepromijenjene tijekom tog razdoblja.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Potvrđuje se da
  se
  na temelju konkretnih činjenica i okolnosti u konačnici
  utvrđuje obavlja li poduzeće stvarno gospodarske aktivnosti u porezne svrhe ili se koristi uglavnom za izbjegavanje plaćanja poreza ili utaju poreza. To bi trebalo procijeniti za svako poduzeće zasebno. Stoga bi poduzeća za koje se pretpostavlja da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe trebala imati pravo dokazati suprotno, među ostalim dokazati da ne služe prvenstveno poreznim ciljevima, i osporiti takvu pretpostavku. Nakon što ispune svoje obveze izvješćivanja na temelju ove Direktive, trebali bi pružiti
  dodatne
  informacije upravi države članice u kojoj su porezni rezidenti. Iako mogu dostaviti sve dodatne informacije koje smatraju primjerenima, ključno je utvrditi zajedničke zahtjeve u pogledu onoga što bi moglo predstavljati odgovarajuće dodatne dokaze te koje bi stoga trebalo zahtijevati u svim slučajevima. Ako država članica, na temelju takvih dodatnih dokaza, smatra da je poduzeće na zadovoljavajući način osporilo pretpostavku nepostojanja poslovne prisutnosti, trebala bi moći donijeti odluku kojom se potvrđuje da poduzeće ima minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe u skladu s ovom Direktivom. Takva odluka može ostati valjana u razdoblju u kojem su činjenične i pravne okolnosti poduzeća nepromijenjene i do
  šest
  godina od donošenja odluke. Time će se omogućiti ograničavanje resursa koji se dodjeljuju slučajevima za koje je dokazano da nisu fiktivni u smislu Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Potvrđuje se da
  se
  na temelju konkretnih činjenica i okolnosti u konačnici
  utvrđuje obavlja li poduzeće stvarno gospodarske aktivnosti u porezne svrhe ili se koristi uglavnom za izbjegavanje plaćanja poreza ili utaju poreza. To bi trebalo procijeniti za svako poduzeće zasebno. Stoga bi poduzeća za koje se pretpostavlja da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe trebala imati pravo dokazati suprotno, među ostalim dokazati da ne služe prvenstveno poreznim ciljevima, i osporiti takvu pretpostavku. Nakon što ispune svoje obveze izvješćivanja na temelju ove Direktive, trebali bi pružiti
  dodatne
  informacije upravi države članice u kojoj su porezni rezidenti. Iako mogu dostaviti sve dodatne informacije koje smatraju primjerenima, ključno je utvrditi zajedničke zahtjeve u pogledu onoga što bi moglo predstavljati odgovarajuće dodatne dokaze te koje bi stoga trebalo zahtijevati u svim slučajevima. Ako država članica, na temelju takvih dodatnih dokaza, smatra da je poduzeće na zadovoljavajući način osporilo pretpostavku nepostojanja poslovne prisutnosti, trebala bi moći donijeti odluku kojom se potvrđuje da poduzeće ima minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe u skladu s ovom Direktivom. Takva odluka može ostati valjana u razdoblju u kojem su činjenične i pravne okolnosti poduzeća nepromijenjene i do
  šest
  godina od donošenja odluke. Time će se omogućiti ograničavanje resursa koji se dodjeljuju slučajevima za koje je dokazano da nisu fiktivni u smislu Direktive.

| (10) | Evaluacija kojom
  se utvrđuje obavlja li poduzeće stvarno gospodarske aktivnosti u porezne svrhe ili se koristi uglavnom za izbjegavanje plaćanja poreza ili utaju poreza
  u konačnici je pitanje konkretnih činjenica i okolnosti
  . To bi trebalo procijeniti za svako poduzeće zasebno. Stoga bi poduzeća za koje se pretpostavlja da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe trebala imati pravo dokazati suprotno, među ostalim dokazati da ne služe prvenstveno poreznim ciljevima, i osporiti takvu pretpostavku. Nakon što ispune svoje obveze izvješćivanja na temelju ove Direktive, trebali bi pružiti
  potrebne
  informacije upravi države članice u kojoj su porezni rezidenti. Iako mogu dostaviti sve dodatne informacije koje smatraju primjerenima, ključno je utvrditi zajedničke zahtjeve u pogledu onoga što bi moglo predstavljati odgovarajuće dodatne dokaze te koje bi stoga trebalo zahtijevati u svim slučajevima. Ako država članica, na temelju takvih dodatnih dokaza, smatra da je poduzeće na zadovoljavajući način osporilo pretpostavku nepostojanja poslovne prisutnosti, trebala bi moći donijeti odluku kojom se potvrđuje da poduzeće ima minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe u skladu s ovom Direktivom. Takva odluka može ostati valjana u razdoblju u kojem su činjenične i pravne okolnosti poduzeća nepromijenjene i do
  pet
  godina od donošenja odluke. Time će se omogućiti ograničavanje resursa koji se dodjeljuju slučajevima za koje je dokazano da nisu fiktivni u smislu Direktive. |
| --- | --- |

(10)

Evaluacija kojom
  se utvrđuje obavlja li poduzeće stvarno gospodarske aktivnosti u porezne svrhe ili se koristi uglavnom za izbjegavanje plaćanja poreza ili utaju poreza
  u konačnici je pitanje konkretnih činjenica i okolnosti
  . To bi trebalo procijeniti za svako poduzeće zasebno. Stoga bi poduzeća za koje se pretpostavlja da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe trebala imati pravo dokazati suprotno, među ostalim dokazati da ne služe prvenstveno poreznim ciljevima, i osporiti takvu pretpostavku. Nakon što ispune svoje obveze izvješćivanja na temelju ove Direktive, trebali bi pružiti
  potrebne
  informacije upravi države članice u kojoj su porezni rezidenti. Iako mogu dostaviti sve dodatne informacije koje smatraju primjerenima, ključno je utvrditi zajedničke zahtjeve u pogledu onoga što bi moglo predstavljati odgovarajuće dodatne dokaze te koje bi stoga trebalo zahtijevati u svim slučajevima. Ako država članica, na temelju takvih dodatnih dokaza, smatra da je poduzeće na zadovoljavajući način osporilo pretpostavku nepostojanja poslovne prisutnosti, trebala bi moći donijeti odluku kojom se potvrđuje da poduzeće ima minimalnu poslovnu prisutnost u porezne svrhe u skladu s ovom Direktivom. Takva odluka može ostati valjana u razdoblju u kojem su činjenične i pravne okolnosti poduzeća nepromijenjene i do
  pet
  godina od donošenja odluke. Time će se omogućiti ograničavanje resursa koji se dodjeljuju slučajevima za koje je dokazano da nisu fiktivni u smislu Direktive.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | S obzirom na to da je cilj ove Direktive spriječiti izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza
  koji će vjerojatno napredovati
  djelovanjem poduzeća bez minimalne poslovne prisutnosti te kako bi se osigurala porezna sigurnost i poboljšalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, iznimno je važno predvidjeti mogućnost izuzeća za poduzeća koja ispunjavaju kriterij za ulazak u provjeru, ali čijim posredovanjem ne dolazi do stvarnog povoljnog učinaka na ukupni porezni položaj grupacije poduzeća ili stvarnih vlasnika. Zbog toga bi takva poduzeća trebala imati pravo zatražiti od uprave države članice, u kojoj su porezni rezidenti, da donese odluku kojom ih se izuzima od potpunog i prethodnog poštovanja predloženih pravila. Takvo izuzeće bi ujedno trebalo vremenski ograničiti kako bi se upravi omogućilo da redovito provjerava jesu li činjenične i pravne okolnosti koje opravdavaju odluku o izuzeću i dalje valjane. Istodobno će se mogućim produljenim trajanjem takve odluke omogućiti ograničavanje resursa koji se dodjeljuju slučajevima koji bi trebali biti izuzeti iz područja primjene Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

S obzirom na to da je cilj ove Direktive spriječiti izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza
  koji će vjerojatno napredovati
  djelovanjem poduzeća bez minimalne poslovne prisutnosti te kako bi se osigurala porezna sigurnost i poboljšalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, iznimno je važno predvidjeti mogućnost izuzeća za poduzeća koja ispunjavaju kriterij za ulazak u provjeru, ali čijim posredovanjem ne dolazi do stvarnog povoljnog učinaka na ukupni porezni položaj grupacije poduzeća ili stvarnih vlasnika. Zbog toga bi takva poduzeća trebala imati pravo zatražiti od uprave države članice, u kojoj su porezni rezidenti, da donese odluku kojom ih se izuzima od potpunog i prethodnog poštovanja predloženih pravila. Takvo izuzeće bi ujedno trebalo vremenski ograničiti kako bi se upravi omogućilo da redovito provjerava jesu li činjenične i pravne okolnosti koje opravdavaju odluku o izuzeću i dalje valjane. Istodobno će se mogućim produljenim trajanjem takve odluke omogućiti ograničavanje resursa koji se dodjeljuju slučajevima koji bi trebali biti izuzeti iz područja primjene Direktive.

| (11) | S obzirom na to da je cilj ove Direktive spriječiti izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza djelovanjem poduzeća bez minimalne poslovne prisutnosti te kako bi se osigurala porezna sigurnost i poboljšalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, iznimno je važno predvidjeti mogućnost izuzeća za poduzeća koja ispunjavaju kriterij za ulazak u provjeru, ali čijim posredovanjem ne dolazi do stvarnog povoljnog učinaka na ukupni porezni položaj grupacije poduzeća ili stvarnih vlasnika. Zbog toga bi takva poduzeća trebala imati pravo zatražiti od uprave države članice, u kojoj su porezni rezidenti, da donese odluku kojom ih se izuzima od potpunog i prethodnog poštovanja predloženih pravila
  , a da se pritom od poduzeća ne zahtijeva da provede testiranje poslovne prisutnosti, ako može dokazati da za taj subjekt nema poreznih olakšica
  . Takvo izuzeće bi ujedno trebalo vremenski ograničiti kako bi se upravi omogućilo da redovito provjerava jesu li činjenične i pravne okolnosti koje opravdavaju odluku o izuzeću i dalje valjane. Istodobno će se mogućim produljenim trajanjem takve odluke omogućiti ograničavanje resursa koji se dodjeljuju slučajevima koji bi trebali biti izuzeti iz područja primjene Direktive. |
| --- | --- |

(11)

S obzirom na to da je cilj ove Direktive spriječiti izbjegavanje plaćanja poreza i utaju poreza djelovanjem poduzeća bez minimalne poslovne prisutnosti te kako bi se osigurala porezna sigurnost i poboljšalo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, iznimno je važno predvidjeti mogućnost izuzeća za poduzeća koja ispunjavaju kriterij za ulazak u provjeru, ali čijim posredovanjem ne dolazi do stvarnog povoljnog učinaka na ukupni porezni položaj grupacije poduzeća ili stvarnih vlasnika. Zbog toga bi takva poduzeća trebala imati pravo zatražiti od uprave države članice, u kojoj su porezni rezidenti, da donese odluku kojom ih se izuzima od potpunog i prethodnog poštovanja predloženih pravila
  , a da se pritom od poduzeća ne zahtijeva da provede testiranje poslovne prisutnosti, ako može dokazati da za taj subjekt nema poreznih olakšica
  . Takvo izuzeće bi ujedno trebalo vremenski ograničiti kako bi se upravi omogućilo da redovito provjerava jesu li činjenične i pravne okolnosti koje opravdavaju odluku o izuzeću i dalje valjane. Istodobno će se mogućim produljenim trajanjem takve odluke omogućiti ograničavanje resursa koji se dodjeljuju slučajevima koji bi trebali biti izuzeti iz područja primjene Direktive.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Kako bi se osigurala učinkovitost predloženog okvira, potrebno je utvrditi odgovarajuće porezne posljedice za poduzeća koja nemaju minimalnu prisutnost u porezne svrhe. Poduzećima koja su zadovoljila kriterij za ulazak u provjeru i za koje se pretpostavlja da nemaju poslovnu prisutnost u porezne svrhe, a osim toga nisu dostavila dokaze o suprotnom ili dokaze da se ne koriste za stjecanje porezne prednosti, ne bi trebalo dopustiti da se koriste odredbama sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala, čija je stranka država članica njihove porezne rezidentnosti i bilo kojih drugih sporazuma, uključujući odredbe međunarodnih sporazuma o promicanju i zaštiti ulaganja, s istovrijednom svrhom ili učinkom. Takvim se poduzećima ne bi smjelo dopustiti da imaju koristi od Direktive Vijeća 2011/96/EU (14) i Direktive Vijeća 2003/49/EZ (15). U tu svrhu ta poduzeća ne bi trebala imati pravo na potvrdu o poreznoj rezidentnosti u mjeri u kojoj to služi za stjecanje tih prednosti. Država članica u kojoj je poduzeće porezni rezident stoga bi trebala odbiti izdavanje potvrde o poreznoj rezidentnosti
  . Alternativno, ta bi država članica trebala moći
  izdati
  takvu potvrdu uz upozorenje da je poduzeće ne bi smjelo koristiti za stjecanje poreznih pogodnosti kako je prethodno navedeno
  . To uskraćivanje
  potvrde o poreznoj rezidentnosti ili izdavanje posebne
  potvrde o poreznoj rezidentnosti ne bi smjelo utjecati na primjenu nacionalnih pravila države članice poduzeća o poreznoj rezidentnosti i s time povezanih relevantnih obveza. Umjesto toga, trebalo bi služiti da druge države članice i treće zemlje obavijesti da se ne bi trebala odobriti nikakva olakšica ili povrat u odnosu na transakcije koje uključuju to poduzeće na temelju bilo kojeg ugovora s državom članicom poduzeća ili direktiva Unije, ako je to primjenjivo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Kako bi se osigurala učinkovitost predloženog okvira, potrebno je utvrditi odgovarajuće porezne posljedice za poduzeća koja nemaju minimalnu prisutnost u porezne svrhe. Poduzećima koja su zadovoljila kriterij za ulazak u provjeru i za koje se pretpostavlja da nemaju poslovnu prisutnost u porezne svrhe, a osim toga nisu dostavila dokaze o suprotnom ili dokaze da se ne koriste za stjecanje porezne prednosti, ne bi trebalo dopustiti da se koriste odredbama sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala, čija je stranka država članica njihove porezne rezidentnosti i bilo kojih drugih sporazuma, uključujući odredbe međunarodnih sporazuma o promicanju i zaštiti ulaganja, s istovrijednom svrhom ili učinkom. Takvim se poduzećima ne bi smjelo dopustiti da imaju koristi od Direktive Vijeća 2011/96/EU (14) i Direktive Vijeća 2003/49/EZ (15). U tu svrhu ta poduzeća ne bi trebala imati pravo na potvrdu o poreznoj rezidentnosti u mjeri u kojoj to služi za stjecanje tih prednosti. Država članica u kojoj je poduzeće porezni rezident stoga bi trebala odbiti izdavanje potvrde o poreznoj rezidentnosti
  . Alternativno, ta bi država članica trebala moći
  izdati
  takvu potvrdu uz upozorenje da je poduzeće ne bi smjelo koristiti za stjecanje poreznih pogodnosti kako je prethodno navedeno
  . To uskraćivanje
  potvrde o poreznoj rezidentnosti ili izdavanje posebne
  potvrde o poreznoj rezidentnosti ne bi smjelo utjecati na primjenu nacionalnih pravila države članice poduzeća o poreznoj rezidentnosti i s time povezanih relevantnih obveza. Umjesto toga, trebalo bi služiti da druge države članice i treće zemlje obavijesti da se ne bi trebala odobriti nikakva olakšica ili povrat u odnosu na transakcije koje uključuju to poduzeće na temelju bilo kojeg ugovora s državom članicom poduzeća ili direktiva Unije, ako je to primjenjivo.

| (13) | Kako bi se osigurala učinkovitost predloženog okvira, potrebno je utvrditi odgovarajuće porezne posljedice za poduzeća koja nemaju minimalnu prisutnost u porezne svrhe. Poduzećima koja su zadovoljila kriterij za ulazak u provjeru i za koje se pretpostavlja da nemaju poslovnu prisutnost u porezne svrhe, a osim toga nisu dostavila dokaze o suprotnom ili dokaze da se ne koriste za stjecanje porezne prednosti, ne bi trebalo dopustiti da se koriste odredbama sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala, čija je stranka država članica njihove porezne rezidentnosti i bilo kojih drugih sporazuma, uključujući odredbe međunarodnih sporazuma o promicanju i zaštiti ulaganja, s istovrijednom svrhom ili učinkom. Takvim se poduzećima ne bi smjelo dopustiti da imaju koristi od Direktive Vijeća 2011/96/EU (14) i Direktive Vijeća 2003/49/EZ (15). U tu svrhu ta poduzeća ne bi trebala imati pravo na potvrdu o poreznoj rezidentnosti u mjeri u kojoj to služi za stjecanje tih prednosti. Država članica u kojoj je poduzeće porezni rezident stoga bi trebala odbiti izdavanje potvrde o poreznoj rezidentnosti
  i
  izdati
  izjavu u kojoj se navode razlozi na kojima se temelji ta odluka
  . To uskraćivanje potvrde o poreznoj rezidentnosti ne bi smjelo utjecati na primjenu nacionalnih pravila države članice poduzeća o poreznoj rezidentnosti i s time povezanih relevantnih obveza. Umjesto toga, trebalo bi služiti da druge države članice i treće zemlje obavijesti da se ne bi trebala odobriti nikakva olakšica ili povrat u odnosu na transakcije koje uključuju to poduzeće na temelju bilo kojeg ugovora s državom članicom poduzeća ili direktiva Unije, ako je to primjenjivo. |
| --- | --- |

(13)

Kako bi se osigurala učinkovitost predloženog okvira, potrebno je utvrditi odgovarajuće porezne posljedice za poduzeća koja nemaju minimalnu prisutnost u porezne svrhe. Poduzećima koja su zadovoljila kriterij za ulazak u provjeru i za koje se pretpostavlja da nemaju poslovnu prisutnost u porezne svrhe, a osim toga nisu dostavila dokaze o suprotnom ili dokaze da se ne koriste za stjecanje porezne prednosti, ne bi trebalo dopustiti da se koriste odredbama sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala, čija je stranka država članica njihove porezne rezidentnosti i bilo kojih drugih sporazuma, uključujući odredbe međunarodnih sporazuma o promicanju i zaštiti ulaganja, s istovrijednom svrhom ili učinkom. Takvim se poduzećima ne bi smjelo dopustiti da imaju koristi od Direktive Vijeća 2011/96/EU (14) i Direktive Vijeća 2003/49/EZ (15). U tu svrhu ta poduzeća ne bi trebala imati pravo na potvrdu o poreznoj rezidentnosti u mjeri u kojoj to služi za stjecanje tih prednosti. Država članica u kojoj je poduzeće porezni rezident stoga bi trebala odbiti izdavanje potvrde o poreznoj rezidentnosti
  i
  izdati
  izjavu u kojoj se navode razlozi na kojima se temelji ta odluka
  . To uskraćivanje potvrde o poreznoj rezidentnosti ne bi smjelo utjecati na primjenu nacionalnih pravila države članice poduzeća o poreznoj rezidentnosti i s time povezanih relevantnih obveza. Umjesto toga, trebalo bi služiti da druge države članice i treće zemlje obavijesti da se ne bi trebala odobriti nikakva olakšica ili povrat u odnosu na transakcije koje uključuju to poduzeće na temelju bilo kojeg ugovora s državom članicom poduzeća ili direktiva Unije, ako je to primjenjivo.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13a) | Komisija i države članice trebale bi osigurati da te porezne posljedice budu usklađene s postojećim bilateralnim poreznim sporazumima sklopljenima između država članica i trećih zemalja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13a)

Komisija i države članice trebale bi osigurati da te porezne posljedice budu usklađene s postojećim bilateralnim poreznim sporazumima sklopljenima između država članica i trećih zemalja.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Direktivu
  2011/16/EU
  trebalo
  bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Direktivu
  2011/16/EU
  trebalo
  bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (15) | S obzirom na činjenicu da se Direktivom
  2011/16/EU
  o administrativnoj suradnji utvrđuju pravila i postupci za suradnju među državama članicama u pogledu razmjene informacija među poreznim upravama država članica, posebno automatske razmjene informacija u porezne svrhe, ovu
  bi
  Direktivu
  stoga
  trebalo
  na odgovarajući način izmijeniti
  kako bi se državama članicama omogućila automatska razmjena informacija primljenih u okviru ove Direktive
  . |
| --- | --- |

(15)

S obzirom na činjenicu da se Direktivom
  2011/16/EU
  o administrativnoj suradnji utvrđuju pravila i postupci za suradnju među državama članicama u pogledu razmjene informacija među poreznim upravama država članica, posebno automatske razmjene informacija u porezne svrhe, ovu
  bi
  Direktivu
  stoga
  trebalo
  na odgovarajući način izmijeniti
  kako bi se državama članicama omogućila automatska razmjena informacija primljenih u okviru ove Direktive
  .

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Kako bi se poboljšala učinkovitost, države članice trebale bi utvrditi kazne za povrede nacionalnih pravila kojima se prenosi ova Direktiva. Takve bi kazne trebale biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Kako bi se osigurala porezna sigurnost i minimalna razina koordinacije u svim državama članicama, potrebno je utvrditi minimalnu novčanu kaznu, uzimajući u obzir i situaciju pojedinačnog poduzeća. Predviđena pravila oslanjaju se na samoprocjenu poduzeća
  u pogledu toga
  ispunjavaju li kriterije za ulazak u provjeru. Kako bi se postigla učinkovitost odredbi tako da se potakne odgovarajuća usklađenost u cijeloj Uniji i uzme u obzir da se fiktivno poduzeće u jednoj državi članici može koristiti za smanjenje porezne osnovice druge države članice, važno je da svaka država članica ima pravo zatražiti od druge države članice da provede porezne revizije poduzeća za koje postoji rizik od neispunjavanja zahtjeva minimalne poslovne prisutnosti kako je definiran u ovoj Direktivi.
  U skladu s tim, kako bi se povećala učinkovitost, nužno je da država članica kojoj je upućen zahtjev ima obvezu provesti takvu reviziju i podijeliti informacije o ishodu čak i ako ne utvrdi da se radi o „fiktivnom” subjektu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Kako bi se poboljšala učinkovitost, države članice trebale bi utvrditi kazne za povrede nacionalnih pravila kojima se prenosi ova Direktiva. Takve bi kazne trebale biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Kako bi se osigurala porezna sigurnost i minimalna razina koordinacije u svim državama članicama, potrebno je utvrditi minimalnu novčanu kaznu, uzimajući u obzir i situaciju pojedinačnog poduzeća. Predviđena pravila oslanjaju se na samoprocjenu poduzeća
  u pogledu toga
  ispunjavaju li kriterije za ulazak u provjeru. Kako bi se postigla učinkovitost odredbi tako da se potakne odgovarajuća usklađenost u cijeloj Uniji i uzme u obzir da se fiktivno poduzeće u jednoj državi članici može koristiti za smanjenje porezne osnovice druge države članice, važno je da svaka država članica ima pravo zatražiti od druge države članice da provede porezne revizije poduzeća za koje postoji rizik od neispunjavanja zahtjeva minimalne poslovne prisutnosti kako je definiran u ovoj Direktivi.
  U skladu s tim, kako bi se povećala učinkovitost, nužno je da država članica kojoj je upućen zahtjev ima obvezu provesti takvu reviziju i podijeliti informacije o ishodu čak i ako ne utvrdi da se radi o „fiktivnom” subjektu.

| (16) | Kako bi se poboljšala učinkovitost, države članice trebale bi utvrditi kazne za povrede nacionalnih pravila kojima se prenosi ova Direktiva. Takve bi kazne trebale biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Kako bi se osigurala porezna sigurnost i minimalna razina koordinacije u svim državama članicama, potrebno je utvrditi minimalnu novčanu kaznu, uzimajući u obzir i situaciju pojedinačnog poduzeća. Predviđena pravila oslanjaju se na samoprocjenu
  koju provode
  poduzeća
  kako bi utvrdila
  ispunjavaju li kriterije za ulazak u provjeru. Kako bi se postigla učinkovitost odredbi tako da se potakne odgovarajuća usklađenost u cijeloj Uniji i uzme u obzir da se fiktivno poduzeće u jednoj državi članici može koristiti za smanjenje porezne osnovice druge države članice, važno je da svaka država članica ima pravo zatražiti od druge države članice da provede
  zajedničke
  porezne revizije poduzeća za koje postoji rizik od neispunjavanja zahtjeva minimalne poslovne prisutnosti kako je definiran u ovoj Direktivi.
  Zajedničkim revizijama omogućuje se udruživanje stručnog znanja, čime se osigurava potpuno utvrđivanje činjenica i promiče prihvaćanje rezultata revizije. Direktivom Vijeća (EU) 2021/514

   (16)

  uspostavljen je jedinstveni okvir za zajedničke nadzore (zajedničke revizije) te bi ih stoga, u odgovarajućim slučajevima, trebalo primjenjivati. |
| --- | --- |

(16)

Kako bi se poboljšala učinkovitost, države članice trebale bi utvrditi kazne za povrede nacionalnih pravila kojima se prenosi ova Direktiva. Takve bi kazne trebale biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Kako bi se osigurala porezna sigurnost i minimalna razina koordinacije u svim državama članicama, potrebno je utvrditi minimalnu novčanu kaznu, uzimajući u obzir i situaciju pojedinačnog poduzeća. Predviđena pravila oslanjaju se na samoprocjenu
  koju provode
  poduzeća
  kako bi utvrdila
  ispunjavaju li kriterije za ulazak u provjeru. Kako bi se postigla učinkovitost odredbi tako da se potakne odgovarajuća usklađenost u cijeloj Uniji i uzme u obzir da se fiktivno poduzeće u jednoj državi članici može koristiti za smanjenje porezne osnovice druge države članice, važno je da svaka država članica ima pravo zatražiti od druge države članice da provede
  zajedničke
  porezne revizije poduzeća za koje postoji rizik od neispunjavanja zahtjeva minimalne poslovne prisutnosti kako je definiran u ovoj Direktivi.
  Zajedničkim revizijama omogućuje se udruživanje stručnog znanja, čime se osigurava potpuno utvrđivanje činjenica i promiče prihvaćanje rezultata revizije. Direktivom Vijeća (EU) 2021/514

   (16)

  uspostavljen je jedinstveni okvir za zajedničke nadzore (zajedničke revizije) te bi ih stoga, u odgovarajućim slučajevima, trebalo primjenjivati.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se ocijenila učinkovitost predloženih novih pravila, Komisija bi trebala izraditi izvješće o evaluaciji na temelju informacija koje su dostavile države članice i drugih dostupnih podataka. Izvješće Komisije trebalo bi objaviti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se ocijenila učinkovitost predloženih novih pravila, Komisija bi trebala izraditi izvješće o evaluaciji na temelju informacija koje su dostavile države članice i drugih dostupnih podataka. Izvješće Komisije trebalo bi objaviti.

| (18) | Kako bi se ocijenila učinkovitost predloženih novih pravila
  te njihov utjecaj na porezne prihode u državama članicama i na kapacitete poreznih uprava
  , Komisija bi trebala izraditi izvješće o evaluaciji na temelju informacija koje su dostavile države članice i drugih dostupnih podataka. Izvješće Komisije trebalo bi objaviti
  i, prema potrebi, popratiti preispitivanjem s ciljem povećanja učinkovitosti ove Direktive te zakonodavnim prijedlogom o izmjeni ove Direktive
  . |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se ocijenila učinkovitost predloženih novih pravila
  te njihov utjecaj na porezne prihode u državama članicama i na kapacitete poreznih uprava
  , Komisija bi trebala izraditi izvješće o evaluaciji na temelju informacija koje su dostavile države članice i drugih dostupnih podataka. Izvješće Komisije trebalo bi objaviti
  i, prema potrebi, popratiti preispitivanjem s ciljem povećanja učinkovitosti ove Direktive te zakonodavnim prijedlogom o izmjeni ove Direktive
  .

Amandman 20

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | „stvarni vlasnik” znači stvarni vlasnik kako je definiran u članku 
  3
  . točki 
  6
  .
  Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

„stvarni vlasnik” znači stvarni vlasnik kako je definiran u članku 
  3
  . točki 
  6
  .
  Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća
  ;

| (5) | „stvarni vlasnik” znači stvarni vlasnik kako je definiran u članku
  2
  . točki
  22
  .
  [umetnuti upućivanje – Prijedlog uredbe o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, COM(2021)0420 final]
  ; |
| --- | --- |

(5)

„stvarni vlasnik” znači stvarni vlasnik kako je definiran u članku
  2
  . točki
  22
  .
  [umetnuti upućivanje – Prijedlog uredbe o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, COM(2021)0420 final]
  ;

Amandman 21

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | „porezna olakšica” znači smanjenje obveza poduzeća prema državi porezne rezidentnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Amandman 22

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice zahtijevat će da poduzeća koja ispunjavaju sljedeće kriterije izvješćuju nadležna tijela država članica u skladu s člankom 7.: | 1.   Države članice zahtijevat će da poduzeća koja ispunjavaju sljedeće
  kumulativne
  kriterije izvješćuju nadležna tijela država članica u skladu s člankom 7.: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.   Države članice zahtijevat će da poduzeća koja ispunjavaju sljedeće kriterije izvješćuju nadležna tijela država članica u skladu s člankom 7.:

1.   Države članice zahtijevat će da poduzeća koja ispunjavaju sljedeće
  kumulativne
  kriterije izvješćuju nadležna tijela država članica u skladu s člankom 7.:

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

Članak 6. – stavak 1. – podstavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | više od
  75
   % prihoda poduzeća u prethodne dvije porezne godine je relevantan prihod; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

više od
  75
   % prihoda poduzeća u prethodne dvije porezne godine je relevantan prihod;

75

| (a) | više od
  65
   % prihoda poduzeća u prethodne dvije porezne godine je relevantan prihod; |
| --- | --- |

(a)

više od
  65
   % prihoda poduzeća u prethodne dvije porezne godine je relevantan prihod;

65

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b – podtočka i.

Članak 6. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | više od
  60
   % knjigovodstvene vrijednosti imovine poduzeća koja je obuhvaćena područjem primjene članka 4. točaka (e) i (f) u prethodne dvije porezne godine nalazilo se izvan države članice poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

više od
  60
   % knjigovodstvene vrijednosti imovine poduzeća koja je obuhvaćena područjem primjene članka 4. točaka (e) i (f) u prethodne dvije porezne godine nalazilo se izvan države članice poduzeća;

60

| i. | više od
  55
   % knjigovodstvene vrijednosti imovine poduzeća koja je obuhvaćena područjem primjene članka 4. točaka (e) i (f) u prethodne dvije porezne godine nalazilo se izvan države članice poduzeća; |
| --- | --- |

i.

više od
  55
   % knjigovodstvene vrijednosti imovine poduzeća koja je obuhvaćena područjem primjene članka 4. točaka (e) i (f) u prethodne dvije porezne godine nalazilo se izvan države članice poduzeća;

55

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b – podtočka ii.

Članak 6. – stavak 1. – podstavak 1. – točka b – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | najmanje 60
   % relevantnog prihoda poduzeća zarađeno je ili isplaćeno putem prekograničnih transakcija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

najmanje 60
   % relevantnog prihoda poduzeća zarađeno je ili isplaćeno putem prekograničnih transakcija;

najmanje 60

| ii. | više od 55
   % relevantnog prihoda poduzeća zarađeno je ili isplaćeno putem prekograničnih transakcija; |
| --- | --- |

ii.

više od 55
   % relevantnog prihoda poduzeća zarađeno je ili isplaćeno putem prekograničnih transakcija;

više od 55

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c

Članak 6. – stavak 1. – podstavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | u prethodne dvije porezne godine poduzeće je eksternaliziralo upravljanje svakodnevnim poslovanjem i odlučivanje o značajnim funkcijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

u prethodne dvije porezne godine poduzeće je eksternaliziralo upravljanje svakodnevnim poslovanjem i odlučivanje o značajnim funkcijama.

| (c) | u prethodne dvije porezne godine poduzeće je
  trećoj strani
  eksternaliziralo upravljanje svakodnevnim poslovanjem i odlučivanje o značajnim funkcijama. |
| --- | --- |

(c)

u prethodne dvije porezne godine poduzeće je
  trećoj strani
  eksternaliziralo upravljanje svakodnevnim poslovanjem i odlučivanje o značajnim funkcijama.

trećoj strani

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Odstupajući od stavka 1., države članice osiguravaju da
  poduzeća koja pripadaju bilo kojoj od sljedećih kategorija
  ne podliježu zahtjevima iz članka 7.: | 2.   Odstupajući od stavka 1., države članice osiguravaju da
  sljedeća poduzeća
  ne podliježu zahtjevima iz članka 7.: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Odstupajući od stavka 1., države članice osiguravaju da
  poduzeća koja pripadaju bilo kojoj od sljedećih kategorija
  ne podliježu zahtjevima iz članka 7.:

2.   Odstupajući od stavka 1., države članice osiguravaju da
  sljedeća poduzeća
  ne podliježu zahtjevima iz članka 7.:

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka e

Članak 6. – stavak 2. – podstavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | poduzeća s najmanje pet zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena ili članova osoblja koji isključivo obavljaju aktivnosti koje generiraju relevantni prihod. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

poduzeća s najmanje pet zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena ili članova osoblja koji isključivo obavljaju aktivnosti koje generiraju relevantni prihod.

Briše se.

Briše se.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1. – točka a

Članak 7. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | poduzeće ima vlastiti poslovni prostor u državi članici
  ili prostorije
  za
  njegovu
  isključivu uporabu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

poduzeće ima vlastiti poslovni prostor u državi članici
  ili prostorije
  za
  njegovu
  isključivu uporabu;

ili prostorije

njegovu

| (a) | poduzeće ima vlastiti poslovni prostor u državi članici
  , prostor
  za
  svoju
  isključivu uporabu
  ili prostor koji dijeli sa subjektima iste grupacije
  ; |
| --- | --- |

(a)

poduzeće ima vlastiti poslovni prostor u državi članici
  , prostor
  za
  svoju
  isključivu uporabu
  ili prostor koji dijeli sa subjektima iste grupacije
  ;

, prostor

svoju

ili prostor koji dijeli sa subjektima iste grupacije

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1. – točka b

Članak 7. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | poduzeće ima najmanje jedan vlastiti i aktivan bankovni račun u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

poduzeće ima najmanje jedan vlastiti i aktivan bankovni račun u Uniji;

| (b) | poduzeće ima najmanje jedan vlastiti i aktivan bankovni račun
  ili račun elektroničkog novca
  u Uniji
  preko kojega se prima relevantni prihod
  ; |
| --- | --- |

(b)

poduzeće ima najmanje jedan vlastiti i aktivan bankovni račun
  ili račun elektroničkog novca
  u Uniji
  preko kojega se prima relevantni prihod
  ;

ili račun elektroničkog novca

preko kojega se prima relevantni prihod

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1. – točka c – podtočka i. – podtočka 2.

Članak 7. – stavak 1. – točka c – podtočka i. – podtočka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | kvalificirani su i
  ovlašteni donositi odluke o aktivnostima kojima se ostvaruje relevantni prihod poduzeća ili imovini poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)

kvalificirani su i
  ovlašteni donositi odluke o aktivnostima kojima se ostvaruje relevantni prihod poduzeća ili imovini poduzeća;

kvalificirani su i

| (2) | ovlašteni
  su
  donositi odluke o aktivnostima kojima se ostvaruje relevantni prihod poduzeća ili imovini poduzeća; |
| --- | --- |

(2)

ovlašteni
  su
  donositi odluke o aktivnostima kojima se ostvaruje relevantni prihod poduzeća ili imovini poduzeća;

su

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1. – točka c – podtočka i. – podtočka 3.

Članak 7. – stavak 1. – točka c – podtočka i. – podtočka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | aktivno i neovisno redovito se koriste odobrenjem iz točke 2.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

(3)

aktivno i neovisno redovito se koriste odobrenjem iz točke 2.;

Briše se.

Briše se.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1. – točka c – podtočka i. – podtočka 4.

Članak 7. – stavak 1. – točka c – podtočka i. – podtočka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | nisu zaposlenici društva koje nije povezano društvo i ne obavljaju funkciju direktora ili ekvivalentne funkcije u drugim društvima koja nisu povezana društva; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

(4)

nisu zaposlenici društva koje nije povezano društvo i ne obavljaju funkciju direktora ili ekvivalentne funkcije u drugim društvima koja nisu povezana društva;

Briše se.

Briše se.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 1. – točka c – podtočka ii.

Članak 7. – stavak 1. – točka c – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | većina zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena u poduzeću
  su porezni rezidenti
  u državi članici poduzeća ili imaju boravište na udaljenosti od te države članice koja nije veća od one koja im omogućuje propisno obavljanje njihovih dužnosti, a ti su zaposlenici kvalificirani za obavljanje aktivnosti kojima se ostvaruju relevantni prihodi poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

većina zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena u poduzeću
  su porezni rezidenti
  u državi članici poduzeća ili imaju boravište na udaljenosti od te države članice koja nije veća od one koja im omogućuje propisno obavljanje njihovih dužnosti, a ti su zaposlenici kvalificirani za obavljanje aktivnosti kojima se ostvaruju relevantni prihodi poduzeća.

su porezni rezidenti

| ii. | većina zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena u poduzeću
  imaju uobičajeno boravište kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 593/2008
  u državi članici poduzeća ili imaju boravište na udaljenosti od te države članice koja nije veća od one koja im omogućuje propisno obavljanje njihovih dužnosti, a ti su zaposlenici kvalificirani za obavljanje aktivnosti kojima se ostvaruju relevantni prihodi poduzeća. |
| --- | --- |

ii.

većina zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena u poduzeću
  imaju uobičajeno boravište kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 593/2008
  u državi članici poduzeća ili imaju boravište na udaljenosti od te države članice koja nije veća od one koja im omogućuje propisno obavljanje njihovih dužnosti, a ti su zaposlenici kvalificirani za obavljanje aktivnosti kojima se ostvaruju relevantni prihodi poduzeća.

imaju uobičajeno boravište kako je definirano u Uredbi (EZ) br. 593/2008

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 2. – točka ga (nova)

Članak 7. – stavak 2. – točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | pregled strukture poduzeća i povezanih društava i svih značajnih ugovora o eksternalizaciji, uključujući obrazloženje te strukture, opisano u okviru standardiziranog formata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

pregled strukture poduzeća i povezanih društava i svih značajnih ugovora o eksternalizaciji, uključujući obrazloženje te strukture, opisano u okviru standardiziranog formata;

pregled strukture poduzeća i povezanih društava i svih značajnih ugovora o eksternalizaciji, uključujući obrazloženje te strukture, opisano u okviru standardiziranog formata;

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 7. – stavak 2. – točka gb (nova)

Članak 7. – stavak 2. – točka gb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (gb) | sažeto izvješće o dokaznoj dokumentaciji dostavljenoj u skladu s ovim stavkom, koje posebno sadržava:








  — | kratak opis prirode aktivnosti poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(gb)

(gb)

sažeto izvješće o dokaznoj dokumentaciji dostavljenoj u skladu s ovim stavkom, koje posebno sadržava:

sažeto izvješće o dokaznoj dokumentaciji dostavljenoj u skladu s ovim stavkom, koje posebno sadržava:

—

kratak opis prirode aktivnosti poduzeća;

kratak opis prirode aktivnosti poduzeća;

| — | broj zaposlenih u ekvivalentu punog radnog vremena; |
| --- | --- |

—

broj zaposlenih u ekvivalentu punog radnog vremena;

broj zaposlenih u ekvivalentu punog radnog vremena;

| — | iznos dobiti ili gubitka prije i nakon oporezivanja. |
| --- | --- |

—

iznos dobiti ili gubitka prije i nakon oporezivanja.

iznos dobiti ili gubitka prije i nakon oporezivanja.

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za poduzeće koje izjavljuje da zadovoljava sve pokazatelje minimalne poslovne prisutnosti utvrđene u članku 7. stavku 1. i koje dostavi
  zadovoljavajuću
  dokaznu dokumentaciju u skladu s člankom 7. stavkom 2. pretpostavlja se da ima minimalnu poslovnu prisutnost za poreznu godinu. | 1.   Za poduzeće koje izjavljuje da zadovoljava sve pokazatelje minimalne poslovne prisutnosti utvrđene u članku 7. stavku 1. i koje dostavi
  traženu
  dokaznu dokumentaciju u skladu s člankom 7. stavkom 2. pretpostavlja se da ima minimalnu poslovnu prisutnost za poreznu godinu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za poduzeće koje izjavljuje da zadovoljava sve pokazatelje minimalne poslovne prisutnosti utvrđene u članku 7. stavku 1. i koje dostavi
  zadovoljavajuću
  dokaznu dokumentaciju u skladu s člankom 7. stavkom 2. pretpostavlja se da ima minimalnu poslovnu prisutnost za poreznu godinu.

1.   Za poduzeće koje izjavljuje da zadovoljava sve pokazatelje minimalne poslovne prisutnosti utvrđene u članku 7. stavku 1. i koje dostavi
  traženu
  dokaznu dokumentaciju u skladu s člankom 7. stavkom 2. pretpostavlja se da ima minimalnu poslovnu prisutnost za poreznu godinu.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 8. – stavak 2.

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Za poduzeće koje izjavi da ne zadovoljava jedan ili više pokazatelja utvrđenih u članku 7. stavku 1. ili koje ne dostavi
  zadovoljavajuću
  dokaznu dokumentaciju u skladu s člankom 7. stavkom 2. pretpostavlja se da nema minimalnu poslovnu prisutnost za poreznu godinu. | 2.   Za poduzeće koje izjavi da ne zadovoljava jedan ili više pokazatelja utvrđenih u članku 7. stavku 1. ili koje ne dostavi
  traženu
  dokaznu dokumentaciju u skladu s člankom 7. stavkom 2. pretpostavlja se da nema minimalnu poslovnu prisutnost za poreznu godinu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Za poduzeće koje izjavi da ne zadovoljava jedan ili više pokazatelja utvrđenih u članku 7. stavku 1. ili koje ne dostavi
  zadovoljavajuću
  dokaznu dokumentaciju u skladu s člankom 7. stavkom 2. pretpostavlja se da nema minimalnu poslovnu prisutnost za poreznu godinu.

2.   Za poduzeće koje izjavi da ne zadovoljava jedan ili više pokazatelja utvrđenih u članku 7. stavku 1. ili koje ne dostavi
  traženu
  dokaznu dokumentaciju u skladu s člankom 7. stavkom 2. pretpostavlja se da nema minimalnu poslovnu prisutnost za poreznu godinu.

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 1.

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice poduzimaju
  odgovarajuće
  mjere kako bi omogućile poduzećima za koja se pretpostavlja da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost u skladu s člankom 8. stavkom 2. da ospore tu pretpostavku pružanjem dodatnih popratnih dokaza o poslovnim aktivnostima koje obavljaju radi ostvarivanja relevantnog prihoda. | 1.   Države članice poduzimaju
  potrebne
  mjere kako bi omogućile poduzećima za koja se pretpostavlja da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost u skladu s člankom 8. stavkom 2. da ospore tu pretpostavku
  , bez nepotrebne odgode i pretjeranih administrativnih troškova,
  pružanjem dodatnih popratnih dokaza o poslovnim aktivnostima koje obavljaju radi ostvarivanja relevantnog prihoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice poduzimaju
  odgovarajuće
  mjere kako bi omogućile poduzećima za koja se pretpostavlja da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost u skladu s člankom 8. stavkom 2. da ospore tu pretpostavku pružanjem dodatnih popratnih dokaza o poslovnim aktivnostima koje obavljaju radi ostvarivanja relevantnog prihoda.

1.   Države članice poduzimaju
  potrebne
  mjere kako bi omogućile poduzećima za koja se pretpostavlja da nemaju minimalnu poslovnu prisutnost u skladu s člankom 8. stavkom 2. da ospore tu pretpostavku
  , bez nepotrebne odgode i pretjeranih administrativnih troškova,
  pružanjem dodatnih popratnih dokaza o poslovnim aktivnostima koje obavljaju radi ostvarivanja relevantnog prihoda.

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 2. – točka a

Članak 9. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | dokument kojim se omogućuje utvrđivanje
  komercijalnih
  razloga za osnivanje poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

dokument kojim se omogućuje utvrđivanje
  komercijalnih
  razloga za osnivanje poduzeća;

komercijalnih

| (a) | dokument kojim se omogućuje utvrđivanje
  poslovnih
  razloga za osnivanje poduzeća
  u državi članici u kojoj se obavljaju aktivnosti
  ; |
| --- | --- |

(a)

dokument kojim se omogućuje utvrđivanje
  poslovnih
  razloga za osnivanje poduzeća
  u državi članici u kojoj se obavljaju aktivnosti
  ;

poslovnih

u državi članici u kojoj se obavljaju aktivnosti

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 2. – točka b

Članak 9. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | informacije o profilima zaposlenika,
  uključujući razinu
  njihova iskustva, njihove ovlasti za donošenje odluka u cjelokupnoj organizaciji,
  ulogu
  i položaj u organizacijskom planu,
  vrstu
  njihova ugovora o radu, njihove kvalifikacije i trajanje zaposlenja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

informacije o profilima zaposlenika,
  uključujući razinu
  njihova iskustva, njihove ovlasti za donošenje odluka u cjelokupnoj organizaciji,
  ulogu
  i položaj u organizacijskom planu,
  vrstu
  njihova ugovora o radu, njihove kvalifikacije i trajanje zaposlenja;

uključujući razinu

ulogu

vrstu

| (b) | informacije o profilima zaposlenika
  na puno i nepuno radno vrijeme te vanjskih suradnika
  ,
  poglavito razina
  njihova iskustva, njihove ovlasti za donošenje odluka u cjelokupnoj organizaciji,
  uloga
  i položaj u organizacijskom planu,
  vrsta
  njihova ugovora o radu, njihove kvalifikacije i trajanje zaposlenja
  , uz jamčenje visoke razine zaštite podataka i privatnosti
  ; |
| --- | --- |

(b)

informacije o profilima zaposlenika
  na puno i nepuno radno vrijeme te vanjskih suradnika
  ,
  poglavito razina
  njihova iskustva, njihove ovlasti za donošenje odluka u cjelokupnoj organizaciji,
  uloga
  i položaj u organizacijskom planu,
  vrsta
  njihova ugovora o radu, njihove kvalifikacije i trajanje zaposlenja
  , uz jamčenje visoke razine zaštite podataka i privatnosti
  ;

na puno i nepuno radno vrijeme te vanjskih suradnika

poglavito razina

uloga

vrsta

, uz jamčenje visoke razine zaštite podataka i privatnosti

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Država članica razmatra zahtjev za osporavanje pretpostavke u roku od devet mjeseci od podnošenja zahtjeva i on se smatra prihvaćenim ako država članica na njega ne odgovori nakon isteka tog devetomjesečnog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Država članica razmatra zahtjev za osporavanje pretpostavke u roku od devet mjeseci od podnošenja zahtjeva i on se smatra prihvaćenim ako država članica na njega ne odgovori nakon isteka tog devetomjesečnog razdoblja.

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 1.

Članak 10. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Država članica poduzima
  odgovarajuće
  mjere kako bi se poduzeću koje ispunjava kriterije iz članka 6. stavka 1. omogućilo da zatraži izuzeće od obveza na temelju ove Direktive ako postojanje poduzeća ne umanjuje poreznu obvezu njegovih stvarnih vlasnika ili grupacije, u cjelini, čiji je poduzeće član. | 1.   Država članica poduzima
  potrebne
  mjere kako bi se poduzeću koje ispunjava kriterije iz članka 6. stavka 1. omogućilo da
  bez nepotrebne odgode i pretjeranih administrativnih troškova
  zatraži izuzeće od obveza na temelju ove Direktive ako postojanje poduzeća ne umanjuje poreznu obvezu njegovih stvarnih vlasnika ili grupacije, u cjelini, čiji je poduzeće član. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Država članica poduzima
  odgovarajuće
  mjere kako bi se poduzeću koje ispunjava kriterije iz članka 6. stavka 1. omogućilo da zatraži izuzeće od obveza na temelju ove Direktive ako postojanje poduzeća ne umanjuje poreznu obvezu njegovih stvarnih vlasnika ili grupacije, u cjelini, čiji je poduzeće član.

1.   Država članica poduzima
  potrebne
  mjere kako bi se poduzeću koje ispunjava kriterije iz članka 6. stavka 1. omogućilo da
  bez nepotrebne odgode i pretjeranih administrativnih troškova
  zatraži izuzeće od obveza na temelju ove Direktive ako postojanje poduzeća ne umanjuje poreznu obvezu njegovih stvarnih vlasnika ili grupacije, u cjelini, čiji je poduzeće član.

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 2.

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Država članica može odobriti to izuzeće za jednu poreznu godinu ako poduzeće pruži dostatne i objektivne dokaze da njegovim posredstvom ne dolazi do porezne pogodnosti za njegova ovlaštenog korisnika ili grupaciju u cjelini, ovisno o slučaju. Ti dokazi moraju uključivati informacije o strukturi grupacije i njezinim aktivnostima. Na temelju tih dokaza mora se moći usporediti iznos ukupnog poreza koji treba platiti ovlašteni korisnik ili grupacija u cjelini, ovisno o slučaju, uzimajući u obzir posredovanje poduzeća s iznosom koji bi trebalo platiti u istim okolnostima da to poduzeće nije dio grupacije. | 2.   Država članica može odobriti to izuzeće za jednu poreznu godinu ako poduzeće pruži dostatne i objektivne dokaze da njegovim posredstvom ne dolazi do porezne pogodnosti za njegova ovlaštenog korisnika ili grupaciju u cjelini, ovisno o slučaju. Ti dokazi moraju uključivati informacije o strukturi grupacije i njezinim aktivnostima
  , uključujući popis njezinih zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena
  . Na temelju tih dokaza mora se moći usporediti iznos ukupnog poreza koji treba platiti ovlašteni korisnik ili grupacija u cjelini, ovisno o slučaju, uzimajući u obzir posredovanje poduzeća s iznosom koji bi trebalo platiti u istim okolnostima da to poduzeće nije dio grupacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Država članica može odobriti to izuzeće za jednu poreznu godinu ako poduzeće pruži dostatne i objektivne dokaze da njegovim posredstvom ne dolazi do porezne pogodnosti za njegova ovlaštenog korisnika ili grupaciju u cjelini, ovisno o slučaju. Ti dokazi moraju uključivati informacije o strukturi grupacije i njezinim aktivnostima. Na temelju tih dokaza mora se moći usporediti iznos ukupnog poreza koji treba platiti ovlašteni korisnik ili grupacija u cjelini, ovisno o slučaju, uzimajući u obzir posredovanje poduzeća s iznosom koji bi trebalo platiti u istim okolnostima da to poduzeće nije dio grupacije.

2.   Država članica može odobriti to izuzeće za jednu poreznu godinu ako poduzeće pruži dostatne i objektivne dokaze da njegovim posredstvom ne dolazi do porezne pogodnosti za njegova ovlaštenog korisnika ili grupaciju u cjelini, ovisno o slučaju. Ti dokazi moraju uključivati informacije o strukturi grupacije i njezinim aktivnostima
  , uključujući popis njezinih zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena
  . Na temelju tih dokaza mora se moći usporediti iznos ukupnog poreza koji treba platiti ovlašteni korisnik ili grupacija u cjelini, ovisno o slučaju, uzimajući u obzir posredovanje poduzeća s iznosom koji bi trebalo platiti u istim okolnostima da to poduzeće nije dio grupacije.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 10. – stavak 3.a (novi)

Članak 10. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Država članica razmatra zahtjev za izuzeće u roku od devet mjeseci od podnošenja zahtjeva i on se smatra prihvaćenim ako država članica na njega ne odgovori nakon isteka tog devetomjesečnog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Država članica razmatra zahtjev za izuzeće u roku od devet mjeseci od podnošenja zahtjeva i on se smatra prihvaćenim ako država članica na njega ne odgovori nakon isteka tog devetomjesečnog razdoblja.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 12. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako poduzeće nema minimalnu prisutnost u porezne svrhe u državi članici u kojoj je porezni rezident, ta država članica
  donosi neku od sljedećih odluka: | Ako poduzeće nema minimalnu prisutnost u porezne svrhe u državi članici u kojoj je porezni rezident, ta država članica
  odbija poduzeću svaki zahtjev za potvrdu o poreznoj rezidentnosti za korištenje izvan jurisdikcije te države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako poduzeće nema minimalnu prisutnost u porezne svrhe u državi članici u kojoj je porezni rezident, ta država članica
  donosi neku od sljedećih odluka:

donosi neku od sljedećih odluka:

Ako poduzeće nema minimalnu prisutnost u porezne svrhe u državi članici u kojoj je porezni rezident, ta država članica
  odbija poduzeću svaki zahtjev za potvrdu o poreznoj rezidentnosti za korištenje izvan jurisdikcije te države članice.

odbija poduzeću svaki zahtjev za potvrdu o poreznoj rezidentnosti za korištenje izvan jurisdikcije te države članice.

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 1. – točka a

Članak 12. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | odbija zahtjev za potvrdu o poreznoj rezidentnosti poduzeću za korištenje izvan jurisdikcije te države članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

(a)

odbija zahtjev za potvrdu o poreznoj rezidentnosti poduzeću za korištenje izvan jurisdikcije te države članice;

odbija zahtjev za potvrdu o poreznoj rezidentnosti poduzeću za korištenje izvan jurisdikcije te države članice;

Briše se.

Briše se.

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 1. – točka b

Članak 12. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | izdaje potvrdu o poreznoj rezidentnosti kojom se propisuje da poduzeće nema pravo na prednosti iz sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala te međunarodnih sporazuma sa sličnom svrhom ili učinkom te članaka 4., 5. i 6. Direktive 2011/96/EU i članka 1. Direktive 2003/49/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

izdaje potvrdu o poreznoj rezidentnosti kojom se propisuje da poduzeće nema pravo na prednosti iz sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala te međunarodnih sporazuma sa sličnom svrhom ili učinkom te članaka 4., 5. i 6. Direktive 2011/96/EU i članka 1. Direktive 2003/49/EZ.

izdaje potvrdu o poreznoj rezidentnosti kojom se propisuje da poduzeće nema pravo na prednosti iz sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala te međunarodnih sporazuma sa sličnom svrhom ili učinkom te članaka 4., 5. i 6. Direktive 2011/96/EU i članka 1. Direktive 2003/49/EZ.

Briše se.

Briše se.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 1.a (novi)

Članak 12. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako odbija zahtjev za takvu potvrdu, država članica izdaje službenu izjavu te obrazlaže svoju odluku i propisuje da poduzeće nema pravo na prednosti iz sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala ili međunarodnih sporazuma sa sličnom svrhom ili učinkom te članaka 4., 5. i 6. Direktive 2011/96/EU i članka 1. Direktive 2003/49/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako odbija zahtjev za takvu potvrdu, država članica izdaje službenu izjavu te obrazlaže svoju odluku i propisuje da poduzeće nema pravo na prednosti iz sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala ili međunarodnih sporazuma sa sličnom svrhom ili učinkom te članaka 4., 5. i 6. Direktive 2011/96/EU i članka 1. Direktive 2003/49/EZ.

Ako odbija zahtjev za takvu potvrdu, država članica izdaje službenu izjavu te obrazlaže svoju odluku i propisuje da poduzeće nema pravo na prednosti iz sporazuma i konvencija kojima se predviđa ukidanje dvostrukog oporezivanja prihoda i, prema potrebi, kapitala ili međunarodnih sporazuma sa sličnom svrhom ili učinkom te članaka 4., 5. i 6. Direktive 2011/96/EU i članka 1. Direktive 2003/49/EZ.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 12. – stavak 1.b (novi)

Članak 12. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija u suradnji s državama članicama osigurava da su te porezne posljedice dobro osmišljene u odnosu na postojeće bilateralne porezne sporazume s trećim zemljama kako bi one dobile informacije o pretpostavljenim fiktivnim trgovačkim društvima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija u suradnji s državama članicama osigurava da su te porezne posljedice dobro osmišljene u odnosu na postojeće bilateralne porezne sporazume s trećim zemljama kako bi one dobile informacije o pretpostavljenim fiktivnim trgovačkim društvima.

Komisija u suradnji s državama članicama osigurava da su te porezne posljedice dobro osmišljene u odnosu na postojeće bilateralne porezne sporazume s trećim zemljama kako bi one dobile informacije o pretpostavljenim fiktivnim trgovačkim društvima.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 1. – točka 2.

Članak 13. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.ad – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | PDV broj, ako je dostupan, poduzeća koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6. Direktive [OP]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

PDV broj, ako je dostupan, poduzeća koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6. Direktive [OP];

| (b) | ako nema PIB-a,
  PDV broj, ako je dostupan, poduzeća koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6. Direktive [OP]; |
| --- | --- |

(b)

ako nema PIB-a,
  PDV broj, ako je dostupan, poduzeća koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6. Direktive [OP];

ako nema PIB-a,

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 1. – točka 2.

Članak 13. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.ad – stavak 4. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | sažetak dokaza koje je poduzeće dostavilo u skladu s člankom 7. stavkom 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

sažetak dokaza koje je poduzeće dostavilo u skladu s člankom 7. stavkom 2.

| (g) | sažetak
  izjave i, prema potrebi,
  dokaza koje je poduzeće dostavilo u skladu s člankom 7. stavkom 2. |
| --- | --- |

(g)

sažetak
  izjave i, prema potrebi,
  dokaza koje je poduzeće dostavilo u skladu s člankom 7. stavkom 2.

izjave i, prema potrebi,

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 13. – stavak 1. – točka 2.

Članak 13. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2011/16/EU

Članak 8.ad – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Ako nadležno tijelo države članice u skladu sa stavcima 1., 2. ili 3. utvrdi druge države članice na koje će se izvješćivanje poduzeća vjerojatno odnositi, obavijest iz tih stavaka uključuje posebno upozorenje tim državama članicama za koje se smatra da će se to na njih odnositi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Ako nadležno tijelo države članice u skladu sa stavcima 1., 2. ili 3. utvrdi druge države članice na koje će se izvješćivanje poduzeća vjerojatno odnositi, obavijest iz tih stavaka uključuje posebno upozorenje tim državama članicama za koje se smatra da će se to na njih odnositi.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2.

Članak 14. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice osiguravaju da te kazne uključuju administrativnu novčanu kaznu od najmanje
  5
   %
  prometa
  poduzeća u relevantnoj poreznoj godini, ako poduzeće koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6. ne ispuni takav zahtjev za poreznu godinu u propisanom roku
  ili
  podnese neistinitu poreznu prijavu na temelju članka 7. | Države članice osiguravaju da te kazne uključuju administrativnu novčanu kaznu od najmanje
  2
   %
  prihoda
  poduzeća u relevantnoj poreznoj godini, ako poduzeće koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6. ne ispuni takav zahtjev za poreznu godinu u propisanom roku
  i administrativnu novčanu kaznu od najmanje 4 % prihoda ako poduzeće koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6.
  podnese neistinitu poreznu prijavu na temelju članka 7.
  U slučaju poduzeća s nultim ili niskim prihodima, koje je po definiciji ispod praga koji je odredilo nacionalno porezno tijelo i koje nije ispod minimalnog praga koji je Komisija utvrdila u provedbenom aktu, kazna bi se trebala temeljiti na ukupnoj imovini poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice osiguravaju da te kazne uključuju administrativnu novčanu kaznu od najmanje
  5
   %
  prometa
  poduzeća u relevantnoj poreznoj godini, ako poduzeće koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6. ne ispuni takav zahtjev za poreznu godinu u propisanom roku
  ili
  podnese neistinitu poreznu prijavu na temelju članka 7.

5

prometa

ili

Države članice osiguravaju da te kazne uključuju administrativnu novčanu kaznu od najmanje
  2
   %
  prihoda
  poduzeća u relevantnoj poreznoj godini, ako poduzeće koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6. ne ispuni takav zahtjev za poreznu godinu u propisanom roku
  i administrativnu novčanu kaznu od najmanje 4 % prihoda ako poduzeće koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6.
  podnese neistinitu poreznu prijavu na temelju članka 7.
  U slučaju poduzeća s nultim ili niskim prihodima, koje je po definiciji ispod praga koji je odredilo nacionalno porezno tijelo i koje nije ispod minimalnog praga koji je Komisija utvrdila u provedbenom aktu, kazna bi se trebala temeljiti na ukupnoj imovini poduzeća.

2

prihoda

i administrativnu novčanu kaznu od najmanje 4 % prihoda ako poduzeće koje je obvezno izvješćivati u skladu s člankom 6.

U slučaju poduzeća s nultim ili niskim prihodima, koje je po definiciji ispod praga koji je odredilo nacionalno porezno tijelo i koje nije ispod minimalnog praga koji je Komisija utvrdila u provedbenom aktu, kazna bi se trebala temeljiti na ukupnoj imovini poduzeća.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 14. – stavak 2.a (novi)

Članak 14. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Provedbeni akt iz prvog podstavka donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Provedbeni akt iz prvog podstavka donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18.a.

Provedbeni akt iz prvog podstavka donosi se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 18.a.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – naslov

Članak 15. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zahtjevi za porezne revizije | Zahtjevi za
  zajedničke
  porezne revizije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zahtjevi za porezne revizije

Zahtjevi za
  zajedničke
  porezne revizije

zajedničke

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 1.

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako nadležno tijelo jedne države članice smatra da poduzeće koje je porezni rezident u drugoj državi članici nije ispunilo svoje obveze prema ovoj Direktivi, prva država članica može zatražiti od nadležnog tijela druge države članice da provede poreznu reviziju poduzeća. | Ako nadležno tijelo jedne države članice smatra da poduzeće koje je porezni rezident u drugoj državi članici nije ispunilo svoje obveze prema ovoj Direktivi, prva država članica može
  , uz navođenje tih razloga,
  zatražiti od nadležnog tijela druge države članice da provede
  zajedničku
  poreznu reviziju poduzeća
  prateći postupke iz članka 12.a Direktive Vijeća (EU) 2021/514

   (17). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako nadležno tijelo jedne države članice smatra da poduzeće koje je porezni rezident u drugoj državi članici nije ispunilo svoje obveze prema ovoj Direktivi, prva država članica može zatražiti od nadležnog tijela druge države članice da provede poreznu reviziju poduzeća.

Ako nadležno tijelo jedne države članice smatra da poduzeće koje je porezni rezident u drugoj državi članici nije ispunilo svoje obveze prema ovoj Direktivi, prva država članica može
  , uz navođenje tih razloga,
  zatražiti od nadležnog tijela druge države članice da provede
  zajedničku
  poreznu reviziju poduzeća
  prateći postupke iz članka 12.a Direktive Vijeća (EU) 2021/514

   (17).

, uz navođenje tih razloga,

zajedničku

prateći postupke iz članka 12.a Direktive Vijeća (EU) 2021/514

17

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 15. – stavak 2.

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nadležno tijelo države članice kojoj je podnesen zahtjev pokrenut će
  takvu
  reviziju u roku od mjesec dana od dana primitka zahtjeva i provesti je u skladu s pravilima kojima se uređuju porezne revizije u državi članici kojoj je podnesen zahtjev. | Ako nadležno tijelo koje podnosi zahtjev ne može provesti zajedničku poreznu reviziju iz pravnih razloga,
  nadležno tijelo države članice kojoj je podnesen zahtjev pokrenut će
  nacionalnu
  reviziju u roku od mjesec dana od dana primitka zahtjeva i provesti je u skladu s pravilima kojima se uređuju porezne revizije u državi članici kojoj je podnesen zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nadležno tijelo države članice kojoj je podnesen zahtjev pokrenut će
  takvu
  reviziju u roku od mjesec dana od dana primitka zahtjeva i provesti je u skladu s pravilima kojima se uređuju porezne revizije u državi članici kojoj je podnesen zahtjev.

takvu

Ako nadležno tijelo koje podnosi zahtjev ne može provesti zajedničku poreznu reviziju iz pravnih razloga,
  nadležno tijelo države članice kojoj je podnesen zahtjev pokrenut će
  nacionalnu
  reviziju u roku od mjesec dana od dana primitka zahtjeva i provesti je u skladu s pravilima kojima se uređuju porezne revizije u državi članici kojoj je podnesen zahtjev.

Ako nadležno tijelo koje podnosi zahtjev ne može provesti zajedničku poreznu reviziju iz pravnih razloga,

nacionalnu

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 16. – stavak 1. – točka f

Članak 16. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | broj revizija poduzeća koja ispunjavaju uvjete propisane člankom 6. stavkom 1.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

broj revizija poduzeća koja ispunjavaju uvjete propisane člankom 6. stavkom 1.;

| (f) | broj revizija poduzeća koja ispunjavaju uvjete propisane člankom 6. stavkom 1.
  , raščlanjeno na zajedničke revizije i obične revizije
  ; |
| --- | --- |

(f)

broj revizija poduzeća koja ispunjavaju uvjete propisane člankom 6. stavkom 1.
  , raščlanjeno na zajedničke revizije i obične revizije
  ;

, raščlanjeno na zajedničke revizije i obične revizije

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – naslov

Članak 17. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvješća | Preispitivanje |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješća

Izvješća

Preispitivanje

Preispitivanje

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 1.

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija podnosi izvješće o provedbi ove Direktive Europskom parlamentu i Vijeću do
  31
  . 
  prosinca 2028
  . | 1.   Komisija podnosi izvješće o provedbi
  i primjeni
  ove Direktive Europskom parlamentu i Vijeću do
  ... [pet godina nakon datuma prenošenja ove Direktive]
  .
  Izvješću se prema potrebi prilaže preispitivanje s ciljem povećanja učinkovitosti ove Direktive te zakonodavni prijedlog o izmjeni ove Direktive
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija podnosi izvješće o provedbi ove Direktive Europskom parlamentu i Vijeću do
  31
  . 
  prosinca 2028
  .

1.   Komisija podnosi izvješće o provedbi
  i primjeni
  ove Direktive Europskom parlamentu i Vijeću do
  ... [pet godina nakon datuma prenošenja ove Direktive]
  .
  Izvješću se prema potrebi prilaže preispitivanje s ciljem povećanja učinkovitosti ove Direktive te zakonodavni prijedlog o izmjeni ove Direktive
  .

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  U izvješću se preispituje i procjenjuje učinak ove Direktive na porezne prihode u državama članicama, na kapacitete porezne uprave te posebno treba li ovu Direktivu izmijeniti. U izvješću se također procjenjuje bi li bilo primjereno u članak 7. dodati pokazatelj poslovne prisutnosti koji se temelji na dobiti prije oporezivanja po zaposleniku i proširiti obvezu izvješćivanja o pokazateljima minimalne poslovne prisutnosti u porezne svrhe iz tog članka na regulirana financijska društva te, prema potrebi, preispitati izuzeće koje im je odobreno u članku 6. stavku 2.b. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  U izvješću se preispituje i procjenjuje učinak ove Direktive na porezne prihode u državama članicama, na kapacitete porezne uprave te posebno treba li ovu Direktivu izmijeniti. U izvješću se također procjenjuje bi li bilo primjereno u članak 7. dodati pokazatelj poslovne prisutnosti koji se temelji na dobiti prije oporezivanja po zaposleniku i proširiti obvezu izvješćivanja o pokazateljima minimalne poslovne prisutnosti u porezne svrhe iz tog članka na regulirana financijska društva te, prema potrebi, preispitati izuzeće koje im je odobreno u članku 6. stavku 2.b.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 17. – stavak 2.

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Pri sastavljanju izvješća Komisija uzima u obzir informacije koje su dostavile države članice u skladu s člankom 
  15
  . | 2.   Pri sastavljanju izvješća Komisija uzima u obzir informacije koje su dostavile države članice u skladu s člankom 
  16
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Pri sastavljanju izvješća Komisija uzima u obzir informacije koje su dostavile države članice u skladu s člankom 
  15
  .

2.   Pri sastavljanju izvješća Komisija uzima u obzir informacije koje su dostavile države članice u skladu s člankom 
  16
  .

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 18.a (novi)

Članak 18.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 18.a




  Postupak odbora





  1.
     
  Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.






  2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 18.a

Postupak odbora

1.
     
  Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2.
     
  Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

---

(10)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/1164 od 12. srpnja 2016. o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (SL L 193, 19.7.2016., str. 1.).

10

(11)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

11

(10)  Direktiva Vijeća (EU) 2016/1164 od 12. srpnja 2016. o utvrđivanju pravila protiv praksi izbjegavanja poreza kojima se izravno utječe na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (SL L 193, 19.7.2016., str. 1.).

10

(11)  Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64, 11.3.2011., str. 1.).

11

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

12

(13)  Glavno tajništvo Vijeća, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Kodeks ponašanja (oporezivanje poslovanja), Smjernice za tumačenje trećeg kriterija; Projekt OECD-a i skupine G20 protiv smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti, za djelotvornije suzbijanje štetnih poreznih praksi, uzimanje u obzir transparentnosti i prisutnosti, mjera 5.: Završno izvješće.

13

(12)  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

12

(13)  Glavno tajništvo Vijeća, 9637/18 FISC 241 ECOFIN 555, Kodeks ponašanja (oporezivanje poslovanja), Smjernice za tumačenje trećeg kriterija; Projekt OECD-a i skupine G20 protiv smanjenja porezne osnovice i prijenosa dobiti, za djelotvornije suzbijanje štetnih poreznih praksi, uzimanje u obzir transparentnosti i prisutnosti, mjera 5.: Završno izvješće.

13

(14)  Direktiva Vijeća 2011/96/EU od 30. studenoga 2011. o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica (SL L 345, 29.12.2011., str. 8.).

14

(15)  Direktiva Vijeća 2003/49/EZ od 3. lipnja 2003. o zajedničkom sustavu oporezivanja isplate kamata i licencije između povezanih trgovačkih društava različitih država članica (SL L 157, 26.6.2003., str. 49.).

15

(14)  Direktiva Vijeća 2011/96/EU od 30. studenoga 2011. o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica (SL L 345, 29.12.2011., str. 8.).

14

(15)  Direktiva Vijeća 2003/49/EZ od 3. lipnja 2003. o zajedničkom sustavu oporezivanja isplate kamata i licencije između povezanih trgovačkih društava različitih država članica (SL L 157, 26.6.2003., str. 49.).

15

(16)  
  Direktiva Vijeća (EU) 2021/514 od 22. ožujka 2021. o izmjeni Direktive 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (SL L 104, 25.3.2021., str. 1.).

16

Direktiva Vijeća (EU) 2021/514 od 22. ožujka 2021. o izmjeni Direktive 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (SL L 104, 25.3.2021., str. 1.).

(17)  
  Direktiva Vijeća (EU) 2021/514 od 22. ožujka 2021. o izmjeni Direktive 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (SL L 104, 25.3.2021., str. 1.).

17

Direktiva Vijeća (EU) 2021/514 od 22. ožujka 2021. o izmjeni Direktive 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (SL L 104, 25.3.2021., str. 1.).

---