# Den Europæiske Unions C 222/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 222 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang26. juni 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 222

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang26. juni 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 222/01 | Meddelelse fra Kommissionen om retningslinjer for fortolkningen af forordning (EF) nr. 1370/2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej | 1 |
| 2023/C 222/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10865 — ASTORG / IPCOM) (
  1
  ) | 28 |
| 2023/C 222/03 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10886 — INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  ) | 29 |
| 2023/C 222/04 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10958 — CARLYLE / GARNICA) (
  1
  ) | 30 |
| 2023/C 222/05 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11101 — CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  ) | 31 |
| 2023/C 222/06 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10823 — CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  ) | 32 |
| 2023/C 222/07 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10674 — INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  ) | 33 |
| 2023/C 222/08 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11110 — EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  ) | 34 |
| 2023/C 222/09 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11030 — AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  ) | 35 |
| 2023/C 222/10 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10879 — EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  ) | 36 |
| 2023/C 222/11 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11131 — PIERER / LEONI) (
  1
  ) | 37 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 222/01

Meddelelse fra Kommissionen om retningslinjer for fortolkningen af forordning (EF) nr. 1370/2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej

1

2023/C 222/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10865 — ASTORG / IPCOM) (
  1
  )

1

28

2023/C 222/03

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10886 — INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL) (
  1
  )

1

29

2023/C 222/04

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10958 — CARLYLE / GARNICA) (
  1
  )

1

30

2023/C 222/05

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11101 — CEPSA / BOH / BWT) (
  1
  )

1

31

2023/C 222/06

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10823 — CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT) (
  1
  )

1

32

2023/C 222/07

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10674 — INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV) (
  1
  )

1

33

2023/C 222/08

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11110 — EFMS / PSPIB / RADIUS) (
  1
  )

1

34

2023/C 222/09

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11030 — AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV) (
  1
  )

1

35

2023/C 222/10

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10879 — EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD) (
  1
  )

1

36

2023/C 222/11

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11131 — PIERER / LEONI) (
  1
  )

1

37

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Rådet |
| 2023/C 222/12 | Bekendtgørelse til RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook og Katehon om deres opførelse i Rådets afgørelse 2014/512/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine | 38 |
| 2023/C 222/13 | Bekendtgørelse til de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1218 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 39 |
| 2023/C 222/14 | Bekendtgørelse til de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1218 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 40 |
| 2023/C 222/15 | Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed | 41 |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 222/16 | Euroens vekselkurs — 22. juni 2023 | 43 |
| 2023/C 222/17 | Euroens vekselkurs — 23. juni 2023 | 44 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2023/C 222/18 | Liste over havne i EU-medlemsstater, hvor landing eller omladning af fiskevarer og adgang til havnetjenester er tilladt for tredjelandsfiskerfartøjer, jf. artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008. Liste over havne i Nordirland, hvor landing eller omladning af fiskevarer og adgang til havnetjenester er tilladt for tredjelandsfiskerfartøjer, jf. protokollen om Irland/Nordirland til aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab | 45 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

2023/C 222/12

Bekendtgørelse til RT Balkan, Oriental Review, Tsargrad, New Eastern Outlook og Katehon om deres opførelse i Rådets afgørelse 2014/512/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

38

2023/C 222/13

Bekendtgørelse til de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1218 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

39

2023/C 222/14

Bekendtgørelse til de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1218 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

40

2023/C 222/15

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

41

Europa-Kommissionen

2023/C 222/16

Euroens vekselkurs — 22. juni 2023

43

2023/C 222/17

Euroens vekselkurs — 23. juni 2023

44

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2023/C 222/18

Liste over havne i EU-medlemsstater, hvor landing eller omladning af fiskevarer og adgang til havnetjenester er tilladt for tredjelandsfiskerfartøjer, jf. artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008. Liste over havne i Nordirland, hvor landing eller omladning af fiskevarer og adgang til havnetjenester er tilladt for tredjelandsfiskerfartøjer, jf. protokollen om Irland/Nordirland til aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab

45

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 222/19 | Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren | 50 |
| 2023/C 222/20 | Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 | 57 |
| 2023/C 222/21 | Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33 | 65 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 222/19

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

50

2023/C 222/20

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

57

2023/C 222/21

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33

65

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

om retningslinjer for fortolkningen af forordning (EF) nr. 1370/2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej

(2023/C 222/01)

1.   INDLEDNING

Som det fremgår af Kommissionens meddelelse om en strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet (1), er der behov for en beslutsom indsats for at flytte mere aktivitet til mere bæredygtige transportformer. Offentlige transporttjenester er afgørende for at nå målene i den europæiske grønne pagt om bæredygtig, intelligent og inklusiv mobilitet. Med henblik herpå er det afgørende, at der er adgang til ressourceeffektive og miljøvenlige offentlige transporttjenester. I landsektoren er disse tjenester reguleret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1370/2007 af 23. oktober 2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1191/69 og (EØF) nr. 1107/70 (2) (herefter »forordning (EF) nr. 1370/2007« eller »forordningen«).

I overensstemmelse med protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse spiller de nationale, regionale og lokale myndigheder en væsentlig rolle og har vide skønsbeføjelser med hensyn til at levere, udlægge og tilrettelægge tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. Offentlig personbefordring af almen økonomisk interesse kan ikke altid drives på et kommercielt grundlag, men kan kræve offentlig finansiel støtte. Det er op til medlemsstaterne at identificere deres borgeres mobilitetsbehov, og hvilken støtte der eventuelt er behov for, hvis det er nødvendigt.

Samtidig bør finansiel støtte være underlagt betingelser, der sikrer, at det indre marked fungerer ufordrejet. Disse betingelser er fastsat i forordning (EF) nr. 1370/2007.

Forordning (EF) nr. 1370/2007 trådte i kraft den 3. december 2009. Den blev ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2338 af 14. december 2016 (3) inden for rammerne af den fjerde jernbanepakke (4).

Forordning (EF) nr. 1370/2007 fastsætter betingelserne for tilrettelæggelse og finansiering af offentlig personbefordring med jernbane og andre skinnekøretøjer og ad vej, idet den navnlig finder anvendelse på busser, sporvogne, metro og tog. Den kan også finde anvendelse på indre vandveje og nationale farvande, hvis medlemsstaterne beslutter det.

Betingelserne vedrører bl.a. definitionen af offentlige serviceforpligtelser, anvendelsesområdet for kontrakter om offentlig trafikbetjening, de nærmere bestemmelser for indgåelse af sådanne kontrakter og fastsættelsen af den kompensation, der udbetales til operatører af offentlig trafikbetjening. Hvis bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007 overholdes, anses kompensationen for at være forenelig med det indre marked og fritaget for kravet om forudgående underretning af Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF« eller »traktaten«).

I 2014 vedtog Kommissionen en meddelelse om retningslinjer for fortolkning af forordning (EF) nr. 1370/2007 (5) (»fortolkningsretningslinjerne fra 2014«), der har til formål at formidle forståelsen af en række bestemmelser i forordningen til de berørte parter, også inspireret af bedste praksis i medlemsstaterne.

I mellemtiden er der sket en udvikling i den lovgivningsmæssige ramme: I 2016 blev forordning (EF) nr. 1370/2007 ændret væsentligt, navnlig for at udvide princippet om konkurrencebaserede udbud af offentlige tjenester til også at omfatte jernbanesektoren. Ændringen omfattede indførelsen af en overgangsperiode, hvor ubetinget indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud om offentlig trafikbetjening inden for personbefordring med jernbane fortsat er mulig indtil den 24. december 2023 for at gøre det muligt for sektoren at forberede sig på markedsåbningen.

Den Europæiske Unions Domstol (»EU-domstolene«) fortolkede også visse bestemmelser i forordning (EF) nr. 1370/2007 og regler, der finder anvendelse på tjenesteydelser af almen økonomisk interesse. Anvendelsen af disse regler påvirkes navnlig af, at jernbanevirksomheder siden den 1. januar 2019 i henhold til den fjerde jernbanepakke har fået ret til adgang til jernbaneinfrastruktur, hvilket giver dem mulighed for at udvikle kommercielle tjenester i henhold til EU-retten.

Det er nødvendigt at revidere fortolkningsretningslinjerne fra 2014 i lyset af denne udvikling og navnlig at bistå de kompetente myndigheder med at forberede sig på udløbet af ovennævnte overgangsperiode den 24. december 2023. Disse reviderede retningslinjer bør også tage højde for en velordnet lancering af nye initiativer såsom muligheden for at tilrettelægge og støtte internationale offentlige tjenester såsom grænseoverskridende personbefordring med jernbane som en attraktiv rejsemulighed på lange afstande.

Inden vedtagelsen af denne meddelelse fra Kommissionen har Kommissionen hørt medlemsstaterne og interessenter, der repræsenterer interesserede parter, såsom europæiske sammenslutninger inden for sektoren for offentlig transport, herunder transportpersonale og passagerorganisationer.

Denne meddelelse fra Kommissionen, som kun omfatter udvalgte bestemmelser i forordning (EF) nr. 1370/2007, skaber ingen nye regler. Den indeholder præciseringer og vejledning til medlemsstaterne om, hvordan Kommissionen fortolker forordningens bestemmelser, navnlig under hensyntagen til EU-domstolenes relevante retspraksis. Fortolkningen af EU-retten henhører i sidste ende under Unionens retsinstansers kompetence.

2.   KOMMISSIONENS OPFATTELSE AF FORORDNING (EF) nr. 1370/2007

2.1.   Anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1370/2007

Dette afsnit indeholder fortolkningsvejledning om forholdet mellem forordning (EF) nr. 1370/2007 og følgende direktiver: Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud og om ophævelse af direktiv 2004/18/EF (6) (»direktiv 2014/24/EU«), Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (7) (»direktiv 2014/25/EU«) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/23/EU af 26. februar 2014 om tildeling af koncessionskontrakter (8) (»direktiv 2014/23/EU«). I dette afsnit forklares det også, hvordan forordning (EF) nr. 1370/2007 finder anvendelse på indre vandveje og nationale farvande. Desuden giver den vejledning med hensyn til internationale offentlige transporttjenester, offentlige serviceforpligtelser for godstransport og multimodale transporttjenester samt særlige offentlige transportformer.

2.1.1.   
  Artikel 5, stk. 1, og artikel 1, stk. 3. Forholdet mellem forordning (EF) nr. 1370/2007 og direktiverne om offentlige indkøb og koncessioner

Ved forordning (EF) nr. 1370/2007 reguleres kontrakter om offentlig trafikbetjening som defineret i forordningens artikel 2, litra i), inden for offentlig personbefordring med jernbane og andre skinnekøretøjer og ad vej. Afhængigt af deres karakteristika kan kontrakter om offentlig trafikbetjening imidlertid også falde ind under anvendelsesområdet for direktiverne om offentlige indkøb (direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU) (9). Koncessioner på offentlig personbefordring som defineret i forordning (EF) nr. 1370/2007 er ikke omfattet af anvendelsesområdet for direktiv 2014/23/EU (10).

Sondringen mellem tjenesteydelseskontrakter og tjenesteydelseskoncessioner er vigtig for at afgøre, hvilket retligt instrument der finder anvendelse på tildelingen.

I artikel 2, stk. 1, nr. 1), 2) og 5), i direktiv 2014/25/EU defineres »tjenesteydelseskontrakter« som gensidigt bebyrdende aftaler, der indgås skriftligt mellem en eller flere ordregivere, der udøver de aktiviteter, der er omhandlet i direktivets artikel 8-14, og en eller flere økonomiske aktører, og som har til formål at levere tjenesteydelser. Når disse kontrakter involverer »ordregivende myndigheder« som omhandlet i artikel 2, stk. 1, nr. 1), i direktiv 2014/24/EU, der ikke udøver de aktiviteter, som er omhandlet i artikel 8-14 i direktiv 2014/25/EU, betragtes de som »kontrakter om offentlig trafikbetjening« i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, nr. 6) og 9), i direktiv 2014/24/EU.

I artikel 5, stk. 1, litra b), i direktiv 2014/23/EU om tildeling af koncessionskontrakter defineres »koncession på tjenesteydelser« som »en gensidigt bebyrdende kontrakt, der indgås skriftligt, hvorved en eller flere ordregivende myndigheder eller kontraherende enheder overdrager ansvaret for levering og forvaltning af tjenesteydelser, som ikke omfatter de i litra a) omhandlede bygge- og anlægsarbejder, til en eller flere økonomiske aktører, hvor vederlaget for denne overdragelse enten udelukkende består i retten til at udnytte de tjenesteydelser, der er omfattet af kontrakten, eller i denne ret sammen med betaling af en pris«.

Det specificeres yderligere i artikel 5, stk. 1, at »tildeling af en koncession på bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydelser indebærer, at der overføres en driftsrisiko til koncessionshaver ved udnyttelsen af disse bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydelser, som omfatter en efterspørgsels- eller en udbudsrisiko eller begge dele. Koncessionshaveren anses for at påtage sig driftsrisikoen, hvis han under normale driftsbetingelser ikke er garanteret at tjene de foretagne investeringer og de afholdte omkostninger i forbindelse med driften af de bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydelser, der er genstand for koncessionen, ind igen. Den del af risikoen, der overføres til koncessionshaveren, indebærer en reel eksponering for markedets omskiftelighed, således at ethvert potentielt anslået tab, som koncessionshaveren måtte lide, ikke blot er rent nominelt eller ubetydeligt«.

Denne sondring mellem kontrakter om offentlig trafikbetjening og koncessionskontrakter om tjenesteydelser er vigtig, fordi direktiv 2014/23/EU i henhold til dets artikel 10, stk. 3, ikke finder anvendelse på koncessioner, som vedrører offentlig personbefordring efter forordning (EF) nr. 1370/2007. Tildelingen af tjenesteydelseskoncessioner for disse offentlige personbefordringstjenester er derfor udelukkende reguleret af forordning (EF) nr. 1370/2007, uanset transportform.

I forbindelse med tjenesteydelseskontrakter er transportformen imidlertid vigtig. I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1370/2007 er indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening med bus eller sporvogn omfattet af direktiv 2004/17/EF (ophævet og erstattet af direktiv 2014/25/EU) og 2004/18/EF (ophævet og erstattet af direktiv 2014/24/EU), medmindre sådanne kontrakter ikke er udformet som koncessionskontrakter om tjenesteydelser. Indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening med bus eller sporvogn er således udelukkende reguleret af udbudsdirektiverne (direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU).

Omvendt er indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening vedrørende offentlig personbefordring med jernbane og metro (herunder kontrakter i form af koncessioner) udelukkende reguleret af forordning (EF) nr. 1370/2007 (og er udelukket fra anvendelsesområdet for direktiv 2014/24/EU i henhold til betragtning 27 og artikel 10, litra i), heri, fra anvendelsesområdet for direktiv 2014/25/EU i henhold til betragtning 35 og artikel 21, litra g), heri og fra anvendelsesområdet for direktiv 2014/23/EU i henhold til artikel 10, stk. 3), heri). Reglerne for tildeling af multimodale kontrakter behandles i afsnit 2.1.5.

For så vidt angår bygge- og anlægskoncessioner bestemmer artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1370/2007, at »denne forordning finder ikke anvendelse på koncessionskontrakter om offentlige bygge- og anlægsarbejder som defineret i artikel 1, stk. 3, litra a), i direktiv 2004/17/EF eller i artikel 1, stk. 3, i direktiv 2004/18/EF«. Efter ikrafttrædelsen af direktiv 2014/23/EU om tildeling af koncessionskontrakter er bygge- og anlægskoncessioner vedrørende offentlig personbefordring med jernbane og andre skinnekøretøjer og ad vej udelukkende omfattet af dette direktiv. Begrebet »koncessionskontrakt om bygge- og anlægsarbejder« er nu defineret i artikel 5, stk. 1, litra a), i direktiv 2014/23/EU.

Tabel

Oversigt over lovgivning, der gælder for kontraktindgåelse, afhængigt af kontrakttype og transportform

| Transportform | Kontrakter om offentlig trafikbetjening som defineret i direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU | Koncessionskontrakter om tjenesteydelser som defineret i direktiv 2014/23/EU |
| --- | --- | --- |
| Bus og sporvogn | Direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU | Forordning (EF) nr. 1370/2007 |
| Jernbane og metro | Forordning (EF) nr. 1370/2007 | Forordning (EF) nr. 1370/2007 |

Transportform

Kontrakter om offentlig trafikbetjening som defineret i direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU

Koncessionskontrakter om tjenesteydelser som defineret i direktiv 2014/23/EU

Bus og sporvogn

Direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU

Forordning (EF) nr. 1370/2007

Jernbane og metro

Forordning (EF) nr. 1370/2007

Forordning (EF) nr. 1370/2007

Det bør præciseres, at alle bestemmelserne (og ikke kun dem, der vedrører tildelingsprocedurerne) i direktiverne om offentlige indkøb fortsat finder anvendelse på kontrakter om offentlig trafikbetjening med bus og sporvogn. Dette gælder f.eks. bestemmelserne om ændring af kontrakter i deres løbetid (se afsnit 2.5.5).

2.1.2.   
  Artikel 1, stk. 2. Nationale afgørelser om anvendelse af forordning (EF) nr. 1370/2007 på indre vandveje og nationale farvande

I henhold til artikel 1, stk. 2, kan medlemsstaterne anvende forordning (EF) nr. 1370/2007 på offentlig personbefordring ad indre vandveje og, med forbehold af Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 af 7. december 1992 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads) (11), nationale farvande.

For at sikre retssikkerheden bør en medlemsstats beslutning om at anvende forordning (EF) nr. 1370/2007 på offentlig personbefordring ad indre vandveje eller nationale farvande vedtages på en gennemsigtig måde via en bindende retsakt. Det kan være særlig nyttigt at anvende forordning (EF) nr. 1370/2007 på passagertransport ad indre vandveje eller på nationale søtransporttjenester, hvis disse tjenester er integreret i et bredere offentligt passagertransportnet.

Da der ikke er truffet afgørelse om at anvende forordning (EF) nr. 1370/2007 på personbefordring ad indre vandveje, reguleres den offentlige finansiering af disse tjenester direkte af artikel 93 i TEUF. I sin meddelelse om fortolkningen af Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 (12) giver Kommissionen vejledning om anvendelsen af forordning (EF) nr. 1370/2007 på cabotagesejlads.

2.1.3.   
  Artikel 1, stk. 2. Anvendelse af forordning (EF) nr. 1370/2007 på internationale offentlige transporttjenester

I artikel 1, stk. 2, præciseres det, at forordning (EF) nr. 1370/2007 også finder anvendelse på international drift af offentlig personbefordring, og at offentlige serviceforpligtelser med forbehold af samtykke fra de kompetente myndigheder i de medlemsstater, på hvis område tjenesterne leveres, kan vedrøre tjenester på tværs af grænserne, herunder tjenester, der dækker lokale og regionale transportbehov.

Mens artikel 1, stk. 2, specifikt henviser til lokale og regionale transportbehov, omfatter begrebet international offentlig tjeneste også offentlig personbefordring over lange afstande. Forudsætningen for etablering af en international offentlig tjeneste er samtykke fra de kompetente myndigheder i de medlemsstater, på hvis område tjenesterne udføres. Sådanne kompetente myndigheder kan frit beslutte, om de vil anerkende den foreslåede tjenestes status som offentlig tjeneste på det område, der hører under deres jurisdiktion. Aftalen i henhold til artikel 1, stk. 2, kan antage forskellige former. Den aftale, der er nødvendig for at etablere den internationale offentlige tjeneste, kan ikke begrænses til en generel bestemmelse, der sikrer adgang til transportinfrastrukturen, da sidstnævnte allerede er sikret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/34/EU af 21. november 2012 om oprettelse af et fælles europæisk jernbaneområde (13). Hvis en international tjeneste udelukkende krydser en medlemsstat i transit (dvs. uden at tage passagerer med eller sætte passagerer af), er transitmedlemsstatens samtykke ikke påkrævet, da det kan antages, at der ikke leveres tjenesteydelser på dens område.

De kompetente myndigheder har imidlertid vide skønsbeføjelser med hensyn til aftalens indhold. Grænseoverskridende samarbejde kan gennemføres på forskellige måder, f.eks. ved at oprette et konsortium af involverede myndigheder baseret på kontraktlige aftaler mellem dem (f.eks. den europæiske gruppe for territorialt samarbejde eller en europæisk økonomisk interessegruppe).

Forudsat at alle de kompetente myndigheder, på hvis område den internationale offentlige transporttjeneste udføres, er enige herom, er der intet til hinder for, at de offentlige serviceforpligtelser, der gælder for hele ruten, eller den dertil knyttede kompensation kun ydes af en eller nogle af de berørte kompetente myndigheder.

Hvis en kompetent myndighed ikke giver sit samtykke til den påtænkte internationale offentlige tjeneste, kan denne ikke udføres som en offentlig tjeneste på det område, der hører under den pågældende medlemsstats jurisdiktion. I sådanne tilfælde forbyder forordning (EF) nr. 1370/2007 ikke etablering af hybride tjenester, hvor en del af en grænseoverskridende tjeneste leveres på et kommercielt grundlag og en del som en offentlig tjeneste. Det er imidlertid op til medlemsstaterne at sikre, at sådanne tjenester ikke fordrejer konkurrencen, og navnlig at der ikke sker krydssubsidiering mellem de kompenserede og kommercielle dele af rejsen. Med forbehold af beskyttelsen af følsomme kommercielle data kan de f.eks. anmode om fuldstændige og gennemsigtige oplysninger fra operatørerne om omkostninger og indtægter for hver delstrækning, der viser, at der ikke er krydssubsidiering mellem den kommercielle del og den kompenserede del af rejsen. De kan også kræve, at den operatør, der modtager kompensation, vælger sin forretningspartner på grundlag af en retfærdig og gennemsigtig udvælgelsesprocedure snarere end på grundlag af historiske forbindelser.

2.1.4.   
  Offentlige serviceforpligtelser inden for godstransport

Forordning (EF) nr. 1370/2007 finder ikke anvendelse på godstransporttjenester. Godstransporttjenester kan kun betragtes som tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, hvis den pågældende medlemsstat fastslår, at der er et reelt behov for sådanne tjenester, som ikke eller ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af markedet (se afsnit 2.2.3). Hvis medlemsstaterne ønsker at indføre støtteforanstaltninger for jernbanegodstransporttjenester, som ikke opfylder betingelserne i Altmark-dommen (14), og som udgør statsstøtte, skal de anmelde disse foranstaltninger til Kommissionen i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF.

2.1.5.   
  Artikel 1, stk. 2. Multimodale offentlige serviceforpligtelser

I henhold til forordningens artikel 1, stk. 2, finder den anvendelse på offentlig personbefordring med jernbane og andre skinnekøretøjer samt ad vej. Hvis medlemsstaterne beslutter det, kan den også finde anvendelse på offentlig personbefordring ad indre vandveje og nationale farvande (se afsnit 2.1.2). De kompetente myndigheder kan derfor beslutte at indgå kontrakter om offentlig trafikbetjening med offentlige serviceforpligtelser, der dækker en eller flere transportformer i henhold til forordningen. Med hensyn til varigheden af multimodale kontrakter fastsættes det i artikel 4, stk. 3, at den begrænses til 15 år, hvis transport med jernbane eller andre skinnebaserede kontrakter udgør mere end 50 % af værdien af de pågældende tjenester. Tildelingen af tjenesteydelseskontrakter, der omfatter både offentlig personbefordring med bus eller sporvogn samt med metro eller jernbane, er underlagt både kravene i direktiverne om offentlige indkøb (direktiv 2014/24/EU eller 2014/25/EU) og forordning (EF) nr. 1370/2007.

Ifølge betragtning 17 kan de kompetente myndigheder frit fastsætte sociale og kvalitative kriterier for offentlige serviceforpligtelser, herunder for miljøbeskyttelse. De kompetente myndigheder kan fastsætte offentlige serviceforpligtelser for flere transportformer med henblik på at fremme den multimodale offentlige transports miljømæssige bæredygtighed.

2.1.6.   
  Artikel 1, stk. 2. Særlige offentlige transportformer

For at forbedre udbuddet af offentlig personbefordring, navnlig på det første/sidste trin i passagerernes rejseaktiviteter, kan de kompetente myndigheder supplere udbuddet af regelmæssige, faste rutebaserede offentlige transporttjenester med offentlige on-demand-transporttjenester. Sådanne on-demand-tjenester, typisk med vejkøretøjer, giver passagererne mulighed for at bestille ture ved hjælp af elektronisk eller anden kommunikation med henblik på afhentning og aflevering af passagerer mellem stoppesteder, der er udpeget af on-demand-operatøren, eller stoppesteder for offentlig rutetransport. Hvis offentlige transporttjenester på tilkaldebasis er omfattet af en eneret og/eller kompensation som modydelse for opfyldelsen af offentlige serviceforpligtelser, navnlig for så vidt angår den obligatoriske tilgængelighed af tjenesten, og opfylder kravene i forordningens artikel 2, litra a), dvs. at de er af almen økonomisk interesse og leveres til offentligheden på et ikke-diskriminerende og kontinuerligt grundlag, er det Kommissionens opfattelse, at de også falder ind under forordningens artikel 1, stk. 2.

Nogle kompetente myndigheder medtager i deres offentlige transporttilbud tjenester, der leveres ved hjælp af kabeldrevne køretøjer (f.eks. svævebaner, tovbaner). Kommissionen mener, at sådanne tjenester er omfattet af forordningens artikel 1, stk. 2, så længe de leveres af køretøjer, der har konstant kontakt med enten vejen eller sporene.

2.2.   Definition af offentlig serviceforpligtelse og generelle regler/indhold af kontrakter om offentlig trafikbetjening

Dette kapitel indeholder fortolkningsvejledning om de vigtigste karakteristika ved generelle regler og om, hvordan de kompetente myndigheder definerer arten og omfanget af offentlige serviceforpligtelser og af enerettigheder inden for rammerne af forordning (EF) nr. 1370/2007. Det omhandler endvidere betingelser for forlængelse af løbetiden for kontrakter om offentlig trafikbetjening samt betingelserne for underentrepriser, herunder hvis interne operatører anvendes.

2.2.1.   
  Artikel 2, litra i). Bestanddele af en kontrakt om offentlig trafikbetjening

For at tage hensyn til de forskellige lovgivningsmæssige ordninger og traditioner i medlemsstaterne er definitionen af en kontrakt om offentlig trafikbetjening i forordning (EF) nr. 1370/2007 meget bred og omfatter forskellige typer juridisk bindende retsakter, som ikke altid har form af en kontrakt i henhold til national ret.

I henhold til artikel 2, litra i), består en kontrakt om offentlig trafikbetjening af »et eller flere juridisk bindende dokumenter, hvorved der indgås en aftale mellem en kompetent myndighed og en operatør af offentlig trafikbetjening om overdragelse af forvaltning og drift af offentlig personbefordring, der er omfattet af de offentlige serviceforpligtelser, til operatøren af offentlig trafikbetjening«. Kontrakten kan også bestå i en afgørelse truffet af en kompetent myndighed i form af individuelle love eller administrative bestemmelser eller indeholdende betingelser, hvorunder den kompetente myndighed selv leverer tjenesteydelserne eller overdrager dem til en intern operatør. En kombination af en retsakt, der overdrager driften af tjenester til en operatør, og en administrativ retsakt, der fastsætter detaljerede krav til tjenesten og en metode til beregning af kompensationen, kan også udgøre en kontrakt om offentlig trafikbetjening. Begrebet »kontrakt om offentlig trafikbetjening« som defineret i forordning (EF) nr. 1370/2007 omfatter også offentlige tjenesteydelseskoncessioner.

2.2.2.   
  Artikel 2, litra l), og artikel 3, stk. 2 og 3. Generelle regler

Generelle regler defineres i artikel 2, litra l), som foranstaltninger, som gælder »uden forskelsbehandling for al offentlig personbefordring af samme art inden for et bestemt geografisk område, som en kompetent myndighed har ansvaret for«. Generelle regler er derfor foranstaltninger, der gælder for alle operatører af en eller flere typer offentlige transporttjenester på en ikke-diskriminerende måde. Foranstaltningen kan være begrænset til det geografiske område, som en kompetent myndighed har ansvaret for, men dækker ikke nødvendigvis hele det pågældende geografiske område.

En kompetent myndighed kan beslutte at anvende generelle regler for at fastlægge sociale eller kvalitative standarder i overensstemmelse med betragtning 17 i forordning (EF) nr. 1370/2007.

Medlemsstaterne og/eller de kompetente myndigheder kan tilrettelægge offentlig transport gennem generelle regler, såsom love, dekreter og reguleringsmæssige foranstaltninger. Artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1370/2007 omfatter kun generelle regler i form af kompenserede maksimumstakster for alle passagerer eller for visse kategorier af passagerer. For disse generelle regler er der ingen forpligtelse til at indgå en kontrakt om offentlig trafikbetjening.

I henhold til artikel 3, stk. 3, kan medlemsstaterne fra anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1370/2007 udelukke generelle regler om økonomisk kompensation for offentlige serviceforpligtelser, der fastsætter maksimumstakster for befordring af elever, studerende, lærlinge og bevægelseshæmmede. Hvis en medlemsstat beslutter at gøre dette, skal de nationale myndigheder vurdere, om kompensation ydet i henhold til disse generelle regler udgør statsstøtte. I bekræftende fald skal reglerne anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 108 i TEUF.

Medlemsstaterne er ikke afskåret fra at fastsætte andre generelle regler, der omfatter forpligtelser til offentlig trafikbetjening. Hvis der er tale om kompensation, er der pligt til at indgå en kontrakt om offentlig trafikbetjening i henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1370/2007. Sådanne kontrakter bør være tilgængelige for alle operatører, herunder nytilkomne.

2.2.3.   
  Artikel 2, litra e), og artikel 2a. Definition af arten og omfanget af offentlige serviceforpligtelser og anvendelsesområdet for kontrakter om offentlig trafikbetjening

–   Generelle principper for og definition af offentlige serviceforpligtelser

Ved artikel 14 i TEUF og protokol nr. 26 om tjenesteydelser af almen interesse fastsættes generelle principper for, hvordan medlemsstaterne definerer og leverer tjenester af almen økonomisk interesse. Som allerede nævnt spiller nationale, regionale og lokale myndigheder i henhold til protokol nr. 26 en vigtig rolle og har vide skønsbeføjelser med hensyn til at levere, udlægge og tilrettelægge tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, der er tilpasset brugernes behov så nøje som muligt. Kommissionen kan kun anfægte specificeringen af en offentlig serviceforpligtelse i tilfælde af en åbenbar fejl (15). Medlemsstatens beføjelse til at definere en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse er imidlertid ikke ubegrænset og kan ikke udøves vilkårligt alene med det formål at tillade en bestemt sektor at omgå anvendelsen af konkurrencereglerne (16).

Forordning (EF) nr. 1370/2007 fastlægger de retlige rammer, inden for hvilke medlemsstaterne kan levere, bestille og tilrettelægge tjenesteydelser af almen økonomisk interesse inden for offentlig personbefordring med jernbane og ad vej. I artikel 1 i forordning (EF) nr. 1370/2007 hedder det, at den har til formål »at fastlægge, hvordan de kompetente myndigheder inden for rammerne af fællesskabsretten kan tilrettelægge den offentlige personbefordring for at sikre levering af tjenesteydelser af almen interesse, som bl.a. er hyppigere, sikrere, bedre eller billigere end, hvad der kan opnås ved alene at lade markedskræfterne virke«.

I henhold til artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1370/2007 er en offentlig serviceforpligtelse det krav, som en kompetent myndighed definerer eller fastsætter for at sikre ydelser i forbindelse med offentlig personbefordring, som en operatør på rent forretningsmæssigt grundlag ikke ville påtage sig eller ikke ville påtage sig i samme omfang eller under samme vilkår uden at modtage nogen modydelse (17).

Offentlige serviceforpligtelser fastsætter typisk krav til operatøren med hensyn til f.eks. betjeningshyppighed, tjenestekvalitet, takstforpligtelser og levering af tjenester, navnlig på mindre mellemstationer eller på destinationer, der måske ikke er kommercielt attraktive, samt levering af tjenester tidligt om morgenen og sent om aftenen. Andre krav er mulige.

Som anført i artikel 2a i forordning (EF) nr. 1370/2007 er det op til de kompetente myndigheder at fastsætte specifikationer for offentlige serviceforpligtelser i overensstemmelse med artikel 2, litra e).

–   Overensstemmelse med målsætningerne for medlemsstaternes politik for offentlig transport

Ved anvendelsen af artikel 2a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1370/2007 skal den kompetente myndighed sikre, at specifikationerne for offentlig tjeneste er i overensstemmelse med de politiske mål, der er fastsat i dokumenter om offentlig transport i medlemsstaterne. Medlemsstaterne har et stort råderum med hensyn til at fastlægge indholdet og formatet af sådanne dokumenter og procedurerne for høring af relevante interessenter. Sådanne dokumenter bør fastlægge målene for den offentlige transportpolitik, f.eks. territorial konnektivitet, herunder grænseoverskridende forbindelser, og udviklingen af bæredygtig transport, og identificere midlerne til at nå dem på tværs af de forskellige transportformer. Som anført i betragtning 10 i forordning (EU) 2016/2338 kan de berørte parter, der skal høres, omfatte transportvirksomheder, der faktisk eller potentielt befinder sig i det pågældende geografiske område, infrastrukturforvaltere og repræsentative passagerorganisationer, arbejdstagerorganisationer og miljøorganisationer.

–   Eksistensen af et reelt behov for offentlige serviceforpligtelser

Artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1370/2007, der er citeret ovenfor, bør læses i overensstemmelse med EU-domstolenes retspraksis (18).

Det følger af denne retspraksis, at den kompetente myndighed, inden den fastlægger specifikationer for offentlige serviceforpligtelser, bør vurdere, om der er et reelt behov for de planlagte offentlige transporttjenester.

I overensstemmelse med denne retspraksis bør de kompetente myndigheder med henblik på at vurdere, om der er tale om et reelt behov:

| 1. | vurdere, om der er efterspørgsel fra brugerne |
| --- | --- |

1.

vurdere, om der er efterspørgsel fra brugerne

| 2. | vurdere, om denne efterspørgsel ikke kan imødekommes, heller ikke delvist, af markedsaktørerne, hvis der ikke foreligger offentlige serviceforpligtelser, og |
| --- | --- |

2.

vurdere, om denne efterspørgsel ikke kan imødekommes, heller ikke delvist, af markedsaktørerne, hvis der ikke foreligger offentlige serviceforpligtelser, og

| 3. | prioritere den tilgang, der er mindst restriktiv for de grundlæggende friheder og mindst skadelig for et velfungerende indre marked, med henblik på at opfylde det således identificerede behov. |
| --- | --- |

3.

prioritere den tilgang, der er mindst restriktiv for de grundlæggende friheder og mindst skadelig for et velfungerende indre marked, med henblik på at opfylde det således identificerede behov.

Ifølge Unionens retsinstanser kan »den omstændighed, at medlemsstaten ikke har fremlagt bevis for, at [omfanget af den offentlige serviceforpligtelse er nødvendigt og står i rimeligt forhold til et reelt behov for offentlig tjeneste], udgøre et åbenbart urigtigt skøn, som Kommissionen skal tage i betragtning« (19).

-   Forudgående vurdering af efterspørgslen efter offentlige transporttjenester

I overensstemmelse med artikel 1 i protokol nr. 26 har medlemsstaterne vide skønsbeføjelser med hensyn til at levere, bestille og tilrettelægge offentlige tjenesteydelser så tæt som muligt på brugernes behov. Offentlige transporttjenester bør tilrettelægges i brugernes interesse.

Ved vurderingen af efterspørgslen efter transport kan de kompetente myndigheder tage hensyn til ikke blot den eksisterende og fremtidige efterspørgsel fra brugerne, men også den forventede efterspørgsel, der med rimelighed kan opstå som følge af forfølgelsen af politiske mål såsom fremme af bæredygtig transport, regional konnektivitet, folkesundhed eller social samhørighed. I lyset af målene i den europæiske grønne pagt er kravet om forudgående vurdering af efterspørgslen f.eks. ikke uforeneligt med de kompetente myndigheders mulighed for at udvide udbuddet af offentlig personbefordring med jernbane eller ad vej og udløse et modalskift, navnlig fra individuelle biler, til grønnere tjenester, herunder på internationalt plan i samarbejde med andre medlemsstater. Dette mål kan f.eks. afspejles i de dokumenter om offentlig transport, der er omhandlet i forordningens artikel 2a, stk. 1.

Den forudgående vurdering af efterspørgslen efter en offentlig transporttjeneste kan foretages ved hjælp af forskellige metoder, f.eks. anvendelse af historiske data, repræsentative meningsmålinger eller offentlig høring af brugerne for at identificere deres forventninger til de offentlige tjenester.

-   Analyse af markedstilbuddet

I overensstemmelse med artikel 1, stk. 1, og artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1370/2007 kan der ikke være tale om et reelt behov for offentlig tjeneste, hvis brugernes efterspørgsel allerede kan opfyldes af operatørerne, uden at de offentlige myndigheder har fastsat en forpligtelse i den henseende (20).

Analysen af markedstilbuddet er kun påkrævet, hvis der er indført ret til fri adgang til den type tjenester, der er omfattet af kontrakten om offentlig trafikbetjening, i henhold til EU-retten eller national ret.

Vurderingen af markedstilbuddet bør principielt omfatte høring af operatører om deres interesse i at tilbyde de relevante tjenester gennem tjenester med åben adgang og vurdere resultaterne heraf. Markedsoperatørerne kan f.eks. høres om arten, omfanget og hyppigheden af de tjenester, de allerede leverer eller planlægger at udbyde i det pågældende geografiske område, eller om det takstniveau, de anvender eller agter at anvende.

Når kommercielle tjenester leveres eller forventes eller annonceres af en markedsoperatør inden for en rimelig kort frist (f.eks. på jernbaneområdet, hvor operatøren har underrettet tilsynsorganet og infrastrukturforvalteren om sin hensigt om at lancere tjenesten i henhold til artikel 38, stk. 4, i direktiv 2012/34/EU), bør de kompetente myndigheder tage hensyn til dem, når de præciserer omfanget af forpligtelserne til offentlig tjeneste, medmindre der er objektive begrundelser for ikke at gøre dette.

Ved vurderingen af markedstilbuddet kan der, men skal der ikke nødvendigvis, tages hensyn til, om der findes sammenlignelige transporttjenester, der leveres af andre transportformer. I denne vurdering af transportformernes sammenlignelighed kan de kompetente myndigheder tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for hver transportform. I forbindelse med jernbanetransport omfatter disse særlige forhold spørgsmål om investeringsbyrde og infrastrukturomkostninger (21). De kan også omfatte miljøfordele i forhold til andre transportformer.

-   Valg af den mindst skadelige tilgang for det indre markeds funktion

Når den kompetente myndighed vurderer, om de offentlige serviceforpligtelser, der er fastsat i en kontrakt om offentlig trafikbetjening, er de mindst restriktive for de grundlæggende friheder og mindst skadelige for det indre markeds funktion, kan den overveje alternative foranstaltninger i overensstemmelse med EU-retten. Hvis formålet f.eks. er at sikre transporttjenester til overkommelige priser, kan den kompetente myndighed overveje at indføre generelle regler om maksimumstakster i stedet for at tildele en kontrakt om offentlig trafikbetjening til en enkelt operatør. Denne analyse er kun påkrævet, hvis retten til fri adgang til den type tjenester, der er omfattet af kontrakten om offentlig trafikbetjening, er blevet indført ved EU-retten eller national ret.

–   Mulighed for at samle omkostningsdækkende og ikke-omkostningsdækkende tjenester i kontrakten om offentlig trafikbetjening

I henhold til artikel 2a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1370/2007 kan de kompetente myndigheder samle omkostningsdækkende og ikke-omkostningsdækkende tjenester. Denne tekst skal sammenholdes med den generelle definition af offentlig serviceforpligtelse i artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 1370/2007, ifølge hvilken tjenester, der er omfattet af en offentlig serviceforpligtelse, er tjenester, som en operatør ikke ville påtage sig eller ikke ville påtage sig i samme omfang, hvis operatøren tog hensyn til sine egne kommercielle interesser. De kompetente myndigheder kan derfor kun gruppere omkostningsdækkende og ikke-omkostningsdækkende tjenester i behørigt begrundede tilfælde.

I betragtning 8 i forordning (EU) 2016/2338, som begrunder denne bestemmelse, hedder det: »Specifikationer for offentlige serviceforpligtelser inden for offentlig personbefordring bør om muligt skabe positive netværkseffekter«. Kommissionen mener derfor, at beslutningen om at medtage omkostningsdækkende tjenester i anvendelsesområdet for offentlige serviceforpligtelser også bør afspejle målet om at sikre et sammenhængende transportsystem, navnlig på geografisk plan, og om at høste fordelene ved positive netværkseffekter, snarere end blot at begrænse kompensationsbeløbet.

Når de kompetente myndigheder specificerer offentlige serviceforpligtelser og definerer deres geografiske anvendelsesområde, er de bundet af proportionalitetsprincippet i overensstemmelse med EU-retten, jf. artikel 2a, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1370/2007. Grupperingen af omkostningsdækkende og ikke-omkostningsdækkende tjenester skal være nødvendig og forholdsmæssig.

Som konklusion på afsnit 2.2.3 bør de kompetente myndigheder være særligt opmærksomme på at overholde betingelserne i dette afsnit for ikke at udsætte sig for risikoen for en åbenbar fejl i definitionen af anvendelsesområdet for den offentlige serviceforpligtelse og en eventuel inddrivelse af kompensationen i henhold til statsstøttereglerne.

2.2.4.   
  -Artikel 2, litra f), artikel 3, stk. 1, og artikel 4, stk. 1. Definition af arten og omfanget af enerettigheder med henblik på at sikre overensstemmelse med EU-lovgivningen

I henhold til artikel 3, stk. 1, og med forbehold af de begrænsede undtagelser i artikel 3, stk. 2, skal der indgås en kontrakt om offentlig trafikbetjening, hvis en kompetent myndighed beslutter at tildele en operatør eneret og/eller kompensation for at opfylde den offentlige serviceforpligtelse. Eneret defineres i artikel 2, litra f), som »en ret for en operatør af offentlig trafikbetjening til som den eneste at drive nærmere afgrænset offentlig personbefordring på en bestemt strækning eller rute, i et bestemt rutenet eller i et bestemt geografisk område«. I henhold til artikel 4, stk. 1, skal kontrakten om offentlig trafikbetjening indeholde betingelserne for udøvelse af eneretten, navnlig hvilken type transportydelse der er tale om, det geografiske anvendelsesområde og varigheden af eneretten. Ordlyden af definitionen i artikel 2, litra f), begrænser omfanget af enerettighederne til bestemte offentlige transporttjenester og til bestemte ruter, net eller bestemte områder.

Udviklingen af det indre marked og navnlig jernbanevirksomhedernes ret til at få adgang til infrastruktur til at levere tjenester med åben adgang på medlemsstaternes hjemmemarkeder, der blev indført ved artikel 10 i direktiv 2012/34/EU, har konsekvenser for begrebet eneret, der indrømmes som kompensation for opfyldelsen af offentlige serviceforpligtelser.

Samspillet mellem enerettigheder og adgangsrettigheder er forklaret i artikel 6 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1795 (22) om prøvning af økonomisk ligevægt: Selv om medlemsstaterne kan tildele eneret, må de ikke begrænse andre operatørers ret til adgang til den pågældende jernbaneinfrastruktur med henblik på levering af personbefordring med jernbane, medmindre sådanne tjenester vil bringe den økonomiske ligevægt i kontrakten om offentlig trafikbetjening i fare, jf. artikel 11 og 11a i direktiv 2012/34/EU.

Med undtagelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening, der er omfattet af anvendelsesområdet for artikel 11, stk. 5, i direktiv 2012/34/EU, for hvilke adgangen kan begrænses betingelsesløst, sikres den nødvendige beskyttelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening, der giver eneret mod udtagning af indtægter fra tjenester med åben adgang, i alle andre tilfælde udelukkende ved hjælp af testen af økonomisk ligevægt i henhold til artikel 11 og 11a i direktiv 2012/34/EU. Som fastsat i artikel 6 i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1795 om prøvning af økonomisk ligevægt skal tilsynsorganet ved udførelsen af prøvningen tage behørigt hensyn til den monetære værdi af sådanne enerettigheder.

Medlemsstaterne må tildele visse rettigheder, som umiddelbart ikke er en eneret, men alligevel forhindrer andre virksomheder i at deltage i markedet, via retslige regler eller administrativ praksis. Administrative ordninger, der giver tilladelse til at udføre offentlig personbefordring på visse betingelser, f.eks. om den ønskede mængde og kvalitet af tjenester, kan f.eks. i praksis begrænse antallet af operatører på markedet. Sådanne faktiske enerettigheder skal også være i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1370/2007.

2.2.5.   
  Artikel 4 og artikel 8. Varighed af kontrakter om offentlig trafikbetjening og betingelser for forlængelse på op til 50 % af varigheden af kontrakten om offentlig trafikbetjening

Artikel 4 og artikel 8 indeholder bestemmelser om den maksimale varighed af kontrakter om offentlig trafikbetjening og frister for deres indgåelse og udløb.

»Kontraktens varighed« skal fastlægges i forhold til påbegyndelsen af transportaktiviteterne. Denne fortolkning underbygges også af, at centrale bestemmelser i forordning (EF) nr. 1370/2007 finder anvendelse fra denne dato, f.eks. bestemmelserne om de kompetente myndigheders forpligtelse til at kompensere for offentlige serviceforpligtelser. Kommissionen er af den opfattelse, at »kontraktens varighed« i flere medlemsstater fastsættes kontraktligt med henvisning til påbegyndelsen af transportaktiviteterne.

Forud for gennemførelsen af en kontrakt om offentlig trafikbetjening kan der gennemføres en »mobiliseringsfase«, hvor operatøren af offentlig trafikbetjening forbereder sig på idriftsættelsen. Den tid, det tager at mobilisere ressourcer, kan variere meget afhængigt af forskellene i forpligtelserne til offentlig tjeneste under den gamle og den nye kontrakt, fra nogle få uger for indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud, der ikke kræver væsentlig forberedelse, til tre eller endda fire år for offentlige transportvirksomheder, der skal investere kraftigt, f.eks. ved at indkøbe nyt rullende materiel, for at levere de krævede tjenester.

Mobiliseringsperioden mellem det tidspunkt, hvor de kontraktlige forpligtelser opstår (som typisk falder sammen med underskrivelsen af kontrakten), og påbegyndelsen af transportaktiviteterne er imidlertid ikke omfattet af kontraktens løbetid og bør altid stå i et rimeligt forhold til operatørens påviselige behov for at forberede sig på driften og være i overensstemmelse med tidligere praksis i den pågældende medlemsstat. Tidspunktet for tildelingen i forbindelse med idriftsættelsen bør ikke føre til omgåelse af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1370/2007 om udfasning af ubetinget indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud, der er fastsat i artikel 8, stk. 2, nr. iii). Dette kan være tilfældet, når en kontrakt om offentlig trafikbetjening tildeles uden forudgående udbud til en etableret operatør i umiddelbar nærhed af skæringsdatoen den 25. december 2023 vedrørende indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud og krav om offentliggørelse, mens driften i henhold til den nye kontrakt efter planen skal påbegyndes betydeligt efter denne dato, hvis der ikke foreligger en objektiv begrundelse for mobiliseringsperiodens varighed.

Forudbetalinger af kompensationen er mulige i løbet af en mobiliseringsperiode, forudsat at statsstøttereglerne også overholdes.

Artikel 4, stk. 4, giver mulighed for en forlængelse af løbetiden for en kontrakt om offentlig trafikbetjening med maksimalt 50 %, og hvis afskrivningen af aktiver kræver det. En sådan forlængelse kan godkendes, hvis operatøren af offentlig trafikbetjening stiller aktiver såsom rullende materiel, vedligeholdelsesfaciliteter eller infrastruktur, for hvilke afskrivningsperioden er usædvanlig lang, til rådighed, som er væsentlige i forhold til værdien af de samlede aktiver, der er nødvendige for at udføre den personbefordring, der er omfattet af kontrakten om offentlig trafikbetjening, og som overvejende er knyttet til den personbefordring, der er omfattet af kontrakten.

I betragtning 15 forklares det, at det er »påkrævet at åbne mulighed for at forlænge kontrakter om offentlig trafikbetjening med højst halvdelen af den oprindelige løbetid, når operatøren af offentlig trafikbetjening skal investere i aktiver med usædvanlig lang nedskrivningstid, og — på grund af disses særlige karakteristika og begrænsninger — når der er tale om regionerne i den yderste periferi« som omhandlet i artikel 349 i TEUF.

Da der er tale om en undtagelse fra den generelle regel om varigheden af public service-kontakter, bør muligheden for at forlænge deres varighed med op til 50 % anvendes restriktivt. Fra sag til sag skal den kompetente myndighed vurdere, om en forlængelse er nødvendig for at gøre det muligt for operatøren at afskrive sine aktiver til en typisk eller lovbestemt afskrivningssats, og om den yderligere varighed står i et rimeligt forhold til dette mål. I forbindelse med denne vurdering tager den kompetente myndighed kun hensyn til andelen af aktiver, der finansieres af operatøren selv, og ikke den andel, der finansieres med offentlige midler.

I princippet beslutter den kompetente myndighed at forlænge kontraktens varighed inden tildelingen af en ny kontrakt, således at kontraktens varighed er klar fra datoen for dens tildeling. En forlængelse af kontraktens løbetid er kun mulig på visse betingelser. De planlagte investeringer i nyt rullende materiel skal være objektivt begrundede, f.eks. af tekniske årsager, der opstod på et senere tidspunkt. Det bør påvises, at uden forlængelsen ville kontraktens restløbetid ikke give mulighed for en meningsfuld afskrivning af investeringen. Muligheden for og betingelserne for en sådan forlængelse bør klart fremgå af udbudsdokumenterne og kontrakten. Desuden kan en sådan forlængelse påvirke kompensationsniveauet, som bør justeres som følge heraf.

I henhold til artikel 8, stk. 2, må varigheden af kontrakter, der indgås i overensstemmelse med artikel 5, stk. 6, mellem den 3. december 2019 og den 24. december 2023, ikke overstige ti år. Dette er en specifik og absolut grænse, der har til formål at bevare virkningerne af skæringsdatoen den 24. december 2023 og forhindre, at kontrakter, der tildeles i overensstemmelse med artikel 5, stk. 6, og artikel 7, stk. 3, fortsat finder anvendelse i lang tid. Varigheden af sådanne kontrakter kan derfor ikke forlænges i henhold til artikel 4, stk. 4.

2.2.6.   
  Artikel 4, stk. 7, og artikel 5, stk. 2, litra e) Betingelser for underentreprise

I henhold til artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1370/2007 skal det i en kontrakt om offentlig trafikbetjening fastsættes, om og i hvilket omfang underentreprise er mulig. Hvis der finder underentreprise sted, skal den offentlige transportoperatør altid selv udføre »en væsentlig del« af den offentlige personbefordring.

Kontrakter om offentlig trafikbetjening, der er indgået uden forudgående udbud med en intern operatør, kan også gives i underentreprise, om end på strengere betingelser. I henhold til artikel 5, stk. 2, litra e), skal den interne operatør selv varetage »den overvejende del« af den offentlige personbefordring. Med denne bestemmelse ønskede lovgiver at udelukke den interne operatør fra at udlicitere mere end en beskeden andel af transportydelserne til en anden enhed, da begrebet »intern operatør« under den kompetente myndigheds kontrol i en sådan situation ville være uden mening.

Med forbehold af en konkret analyse synes det rimeligt at antage, at det kræver en stærk begrundelse, hvis mere end en tredjedel af de offentlige transporttjenester gives i underentreprise, navnlig på baggrund af de beskrevne mål i artikel 5, stk. 2, litra e), såsom forsøg på at undgå, at der etableres falske interne operatører. Den andel af transporttjenester, der skal gives i underentreprise, måles typisk i værdi eller i køreplankilometer (23).

For så vidt angår kontrakter om offentlig trafikbetjening, der indgås i henhold til artikel 5, stk. 1, andet punktum, i forordning (EF) nr. 1370/2007, dvs. i overensstemmelse med procedurerne i direktiverne om offentlige indkøb, har bestemmelserne om underentreprise i artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 1370/2007 forrang frem for bestemmelserne i disse direktiver (24).

Under alle omstændigheder skal underentrepriser udføres under overholdelse af den relevante lovgivning om offentlige indkøb.

Endelig forhindrer forordning (EF) nr. 1370/2007 ikke, at kontrakten om offentlig trafikbetjening fastsætter en minimumsprocentdel af værdien af personbefordringen, som en operatør af offentlig trafikbetjening kan give i underentreprise. Kontrakten kan fastsætte dette, såfremt forordningens bestemmelser opfyldes, navnlig bestemmelserne om den maksimale andel af en kontrakt om offentlig trafikbetjening, der kan gives i underentreprise.

2.3.   Artikel 4, stk. 4a, 4b, 5 og 6. Personalebeskyttelse i tilfælde af udskiftning af operatør

I betragtning 12 i forordning (EU) 2016/2338 hedder det, at medlemsstaterne ved oprettelsen af det fælles europæiske jernbaneområde bør sikre et tilstrækkeligt niveau af social beskyttelse for operatører af offentlig trafikbetjenings personale. Artikel 4, stk. 4a og 4b, henviser til de relevante regler og forpligtelser, der gælder for offentlig transport.

I overensstemmelse med artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1370/2007 og som forklaret i betragtning 16 og 17 er der følgende scenarier med hensyn til personalebeskyttelse i tilfælde af udskiftning af operatør:

| (i) | Når betingelserne for anvendelse af Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (25) er opfyldt, f.eks. i tilfælde af overførsel af væsentlige materielle aktiver såsom rullende materiel fra den afgående til den nye operatør (26), følger beskyttelsen af arbejdstagernes rettigheder, herunder navnlig kontinuiteten i ansættelseskontrakterne, direkte af dette direktiv. |
| --- | --- |

(i)

Når betingelserne for anvendelse af Rådets direktiv 2001/23/EF af 12. marts 2001 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overførsel af virksomheder eller bedrifter eller af dele af virksomheder eller bedrifter (25) er opfyldt, f.eks. i tilfælde af overførsel af væsentlige materielle aktiver såsom rullende materiel fra den afgående til den nye operatør (26), følger beskyttelsen af arbejdstagernes rettigheder, herunder navnlig kontinuiteten i ansættelseskontrakterne, direkte af dette direktiv.

| (ii) | Hvis der ikke er tale om en overførsel som omhandlet i direktiv 2001/23/EF, kan de kompetente myndigheder dog beslutte at kræve en overførsel af personale, der tidligere var ansat for at levere tjenesteydelser, med de rettigheder, som personalet ville have haft, hvis direktiv 2001/23/EF havde fundet anvendelse. |
| --- | --- |

(ii)

Hvis der ikke er tale om en overførsel som omhandlet i direktiv 2001/23/EF, kan de kompetente myndigheder dog beslutte at kræve en overførsel af personale, der tidligere var ansat for at levere tjenesteydelser, med de rettigheder, som personalet ville have haft, hvis direktiv 2001/23/EF havde fundet anvendelse.

| (iii) | Kompetente myndigheder kan beslutte at forlange, at operatører af offentlig trafikbetjening overholder visse sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder for alle ansatte, der er beskæftiget med offentlig personbefordring, »for at sikre gennemsigtige og sammenlignelige konkurrencevilkår mellem operatører og undgå risiko for social dumping«, jf. betragtning 17 i forordning (EF) nr. 1370/2007. Disse standarder kan vedrøre kollektive overenskomster på virksomhedsniveau eller kollektive overenskomster for det relevante markedssegment. |
| --- | --- |

(iii)

Kompetente myndigheder kan beslutte at forlange, at operatører af offentlig trafikbetjening overholder visse sociale og arbejdsmarkedsmæssige standarder for alle ansatte, der er beskæftiget med offentlig personbefordring, »for at sikre gennemsigtige og sammenlignelige konkurrencevilkår mellem operatører og undgå risiko for social dumping«, jf. betragtning 17 i forordning (EF) nr. 1370/2007. Disse standarder kan vedrøre kollektive overenskomster på virksomhedsniveau eller kollektive overenskomster for det relevante markedssegment.

| (iv) | De kompetente myndigheder kan anvende en kombination af mulighed ii) og iii). |
| --- | --- |

(iv)

De kompetente myndigheder kan anvende en kombination af mulighed ii) og iii).

I henhold til artikel 4, stk. 6, skal oplysninger om gældende regler og bestemmelser vedrørende personalebeskyttelse, såsom kvalitet og sociale standarder, kvalitet og sociale kriterier samt rettigheder og forpligtelser i forbindelse med overførsel af personale i tilfælde af udskiftning af operatør, indgå i udbudsdokumenterne og kontrakterne om offentlig trafikbetjening. Sådanne standarder og kriterier kan f.eks. vedrøre tilgængeligheden af sociale og sanitære faciliteter, regelmæssig og løbende uddannelse af personale, forfremmelsesplaner for kvinder, ældre arbejdstagere og personer med handicap samt overholdelse af forpligtelser på arbejdspladsen og vedrørende sikkerhed og af reglerne for medarbejderdeltagelse.

2.4.   Adgang til væsentlige produktionsfaktorer og oplysninger

Dette afsnit indeholder fortolkningsvejledning om adgang til rullende materiel samt oplysninger, der er væsentlige for indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening.

2.4.1.   
  Artikel 5a. Adgang til rullende materiel

Adgang til rullende materiel er afgørende for, at operatørerne kan afgive tilbud i forbindelse med udbudsprocedurer for tildeling af kontrakter om offentlig trafikbetjening, navnlig når de er nytilkomne uden at have en stor flåde af rullende materiel til rådighed.

I henhold til artikel 5a skal de kompetente myndigheder vurdere, om der er behov for foranstaltninger for at sikre effektiv og ikkediskriminerende adgang til egnet rullende materiel. Ved vurderingen af, i hvilket omfang operatører har effektiv adgang til rullende materiel, bør den kompetente myndighed vurdere alle relevante hindringer, f.eks. de finansielle, tekniske eller reguleringsmæssige hindringer for en sådan adgang. Leverancer fra leasingvirksomheder, fra andre markedsaktører, der leverer rullende materiel, eller fra puljer af rullende materiel, der drives af kompetente myndigheder, bør tages i betragtning. Denne vurdering bør også tage hensyn til mobiliseringsperioden, dvs. den tid, der er nødvendig for, at operatørerne kan anvende det rullende materiel til transportaktiviteter. Når de kompetente myndigheder vurderer, om adgangen til rullende materiel er ikke-diskriminerende, skal de vurdere, om nogle operatører har adgang til rullende materiel på mindre gunstige vilkår end konkurrenterne. Endelig bør de analysere, om det tilgængelige rullende materiel er egnet, dvs. om det opfylder de krav med hensyn til pris, kvalitet og tekniske standarder, der er fastsat i udbudsmaterialet.

Denne vurderingsrapport skal gøres offentligt tilgængelig i tilstrækkelig god tid til, at alle interessenter kan reagere. Nøjagtigheden af denne rapport kan også anfægtes i forbindelse med en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 5, stk. 7.

Når det i vurderingsrapporten konkluderes, at det er nødvendigt at træffe foranstaltninger for at sikre effektiv og ikke-diskriminerende adgang til egnet rullende materiel, er de kompetente myndigheder i henhold til artikel 5a, stk. 2, ikke retligt forpligtet til at træffe sådanne foranstaltninger. En kompetent myndighed, der ikke vedtager passende foranstaltninger, risikerer imidlertid at få tildelingen af kontrakten om offentlig trafikbetjening prøvet i henhold til artikel 5, stk. 7, med den begrundelse, at tildelingsproceduren ikke var retfærdig og ikke overholdt principperne om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3.

Artikel 5a, stk. 2, indeholder en liste over foranstaltninger, som de kompetente myndigheder kan træffe for at sikre effektiv og ikke-diskriminerende adgang til rullende materiel. Denne liste er ikke udtømmende. Blandt andre mulige foranstaltninger kan den kompetente myndighed også indføre en forpligtelse i kontrakten om offentlig trafikbetjening til at overføre det rullende materiel ved kontraktens udløb til den nye operatør. Hvis sådant rullende materiel oprindeligt blev købt ved hjælp af offentlige midler, bør den pris, hvortil det overføres, på passende vis afspejle den offentlige finansiering, som den afgående operatør har modtaget.

2.4.2.   
  Artikel 4, stk. 8. Adgang til oplysninger, der er væsentlige for indgåelsen af en kontrakt om offentlig trafikbetjening

De kompetente myndigheder skal stille de oplysninger, der er nødvendige for at udarbejde tilbud til udbudsprocedurer, til rådighed for alle interesserede parter. Med henblik herpå skal kontrakten om offentlig trafikbetjening indeholde en forpligtelse for operatøren til at give den kompetente myndighed alle de oplysninger, der er nødvendige for tildelingen af den næste potentielle kontrakt. Når eksisterende kontrakter ikke indeholder en sådan bestemmelse, bør de ændres i overensstemmelse hermed. Den kompetente myndighed skal sikre den legitime beskyttelse af fortrolige forretningsoplysninger.

Artikel 4, stk. 8, indeholder en liste over oplysninger, der typisk stilles til rådighed af de kompetente myndigheder. Denne liste er ikke udtømmende. Det er op til den kompetente myndighed fra sag til sag at vurdere, hvilke oplysninger der er nødvendige, under hensyntagen til relevante elementer såsom f.eks. kendetegnene ved den kontrakt, der skal tildeles (f.eks. kontrakter med nettoudgifter eller bruttoudgifter), og den legitime beskyttelse af fortrolige forretningsoplysninger. Oplysninger, der ikke er nævnt i denne bestemmelse, men som kan anses for væsentlige for tilbudsgiverne, omfatter f.eks. vedligeholdelsesoptegnelser for det rullende materiel, der kan overføres til den nye operatør af offentlig trafikbetjening.

2.5.   Indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening

Dette afsnit indeholder fortolkningsretningslinjer vedrørende en række bestemmelser om indgåelsen af kontrakter om offentlig trafikbetjening. Retningslinjerne omfatter betingelserne for indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening uden forudgående udbud og de proceduremæssige krav, der gælder for udbud af kontrakter om offentlig trafikbetjening.

2.5.1.   
  Artikel 5, stk. 2, litra b). Betingelser for indgåelse af en kontrakt om offentlig trafikbetjening med en intern operatør uden forudgående udbud

I henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007 må kompetente lokale myndigheder selv udføre offentlig personbefordring eller indgå en kontrakt om offentlig trafikbetjening med en intern operatør uden forudgående udbud. Hvis de vælger sidstnævnte mulighed, skal de imidlertid opfylde en række strenge regler og betingelser i henhold til artikel 5, stk. 2. Kommissionen bemærker følgende:

| (i) | I henhold til artikel 5, stk. 2, kan lokale kompetente myndigheder eller en gruppe af myndigheder, der varetager integreret offentlig personbefordring, indgå kontrakt om offentlig trafikbetjening uden forudgående udbud. Det betyder, at den offentlige personbefordring, som genstand for en kontrakt, der indgås uden forudgående udbud af en gruppe af kompetente lokale myndigheder, skal integreres med hensyn til geografisk område, transport eller takster på tværs af det territorium, som den pågældende gruppe af myndigheder er ansvarlig for. Det geografiske anvendelsesområde for sådanne tjenester, der leveres under en kompetent lokal myndigheds eller en gruppe af sådanne myndigheders ansvar, må kun dække behovene i et bymæssige bebyggelser (27) eller landdistrikter eller begge dele. |
| --- | --- |

(i)

I henhold til artikel 5, stk. 2, kan lokale kompetente myndigheder eller en gruppe af myndigheder, der varetager integreret offentlig personbefordring, indgå kontrakt om offentlig trafikbetjening uden forudgående udbud. Det betyder, at den offentlige personbefordring, som genstand for en kontrakt, der indgås uden forudgående udbud af en gruppe af kompetente lokale myndigheder, skal integreres med hensyn til geografisk område, transport eller takster på tværs af det territorium, som den pågældende gruppe af myndigheder er ansvarlig for. Det geografiske anvendelsesområde for sådanne tjenester, der leveres under en kompetent lokal myndigheds eller en gruppe af sådanne myndigheders ansvar, må kun dække behovene i et bymæssige bebyggelser (27) eller landdistrikter eller begge dele.

| (ii) | De regler om den kompetent myndigheds kontrol med den interne operatør, der er defineret i artikel 2, litra j), og præciseret i artikel 5, stk. 2, skal under alle omstændigheder overholdes. En »intern operatør« skal være »en juridisk selvstændig enhed, over hvilken en kompetent lokal myndighed eller i tilfælde af en gruppe myndigheder mindst én kompetent lokal myndighed udøver en tilsvarende kontrol som over sine egne tjenestegrene«. Artikel 5, stk. 2, litra a), fastsætter en række kriterier, der skal tages i betragtning ved vurderingen af, om en kompetent myndighed effektivt udøver kontrol over sin interne operatør. Disse kriterier er »omfanget af repræsentationen i bestyrelse, direktion eller tilsynsorganer, bestemmelser herom i vedtægterne, ejerforhold samt effektiv indflydelse på og kontrol over strategiske og driftsmæssige beslutninger«. Vurderingen af kontrollen skal baseres på alle relevante kriterier.
  Med hensyn til kriteriet om ejerforhold stilles der i forordning (EF) nr. 1370/2007 ikke krav om, at den kompetente myndighed skal besidde 100 % af den interne operatørs kapital. Dette kunne f.eks. være relevant i tilfælde af offentlig-private partnerskaber. I denne henseende er begrebet intern operatør i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007 bredere end det tilsvarende begreb i henhold til Domstolens retspraksis (28). Den kompetente myndigheds effektive kontrol skal dog dokumenteres ved hjælp af andre kriterier som nævnt i artikel 5, stk. 2, litra a). |
| --- | --- |

(ii)

De regler om den kompetent myndigheds kontrol med den interne operatør, der er defineret i artikel 2, litra j), og præciseret i artikel 5, stk. 2, skal under alle omstændigheder overholdes. En »intern operatør« skal være »en juridisk selvstændig enhed, over hvilken en kompetent lokal myndighed eller i tilfælde af en gruppe myndigheder mindst én kompetent lokal myndighed udøver en tilsvarende kontrol som over sine egne tjenestegrene«. Artikel 5, stk. 2, litra a), fastsætter en række kriterier, der skal tages i betragtning ved vurderingen af, om en kompetent myndighed effektivt udøver kontrol over sin interne operatør. Disse kriterier er »omfanget af repræsentationen i bestyrelse, direktion eller tilsynsorganer, bestemmelser herom i vedtægterne, ejerforhold samt effektiv indflydelse på og kontrol over strategiske og driftsmæssige beslutninger«. Vurderingen af kontrollen skal baseres på alle relevante kriterier.

Med hensyn til kriteriet om ejerforhold stilles der i forordning (EF) nr. 1370/2007 ikke krav om, at den kompetente myndighed skal besidde 100 % af den interne operatørs kapital. Dette kunne f.eks. være relevant i tilfælde af offentlig-private partnerskaber. I denne henseende er begrebet intern operatør i henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007 bredere end det tilsvarende begreb i henhold til Domstolens retspraksis (28). Den kompetente myndigheds effektive kontrol skal dog dokumenteres ved hjælp af andre kriterier som nævnt i artikel 5, stk. 2, litra a).

| (iii) | For at mindske konkurrencefordrejninger kræves det i artikel 5, stk. 2, litra b), at transportaktiviteter, der udføres af interne operatører og enhver enhed, som denne operatør selv udøver en minimal indflydelse på, geografisk begrænses inden for den kompetente myndigheds eller gruppen af lokale kompetente myndigheders område.
  Den interne operatør eller den enhed, som den interne operatør har indflydelse på, må ikke udføre offentlig personbefordring, herunder i underentreprise, eller deltage i udbudsprocedurer uden for den kompetente myndigheds område inden for EU eller, som følge af en eventuel indirekte indvirkning på det indre marked, andre steder i verden.
  Hensigten med artikel 5, stk. 2, litra b), er generelt at forhindre, at der etableres virksomhedsstrukturer, der har til formål at omgå denne geografiske begrænsning. Med forbehold af bestemmelserne om udgående linjer eller andre supplerende elementer, der strækker sig ind på tilstødende kompetente lokale myndigheders område, som nævnt i nr. v), skal denne bestemmelse om geografisk afgrænsning anvendes strengt. |
| --- | --- |

(iii)

For at mindske konkurrencefordrejninger kræves det i artikel 5, stk. 2, litra b), at transportaktiviteter, der udføres af interne operatører og enhver enhed, som denne operatør selv udøver en minimal indflydelse på, geografisk begrænses inden for den kompetente myndigheds eller gruppen af lokale kompetente myndigheders område.

Den interne operatør eller den enhed, som den interne operatør har indflydelse på, må ikke udføre offentlig personbefordring, herunder i underentreprise, eller deltage i udbudsprocedurer uden for den kompetente myndigheds område inden for EU eller, som følge af en eventuel indirekte indvirkning på det indre marked, andre steder i verden.

Hensigten med artikel 5, stk. 2, litra b), er generelt at forhindre, at der etableres virksomhedsstrukturer, der har til formål at omgå denne geografiske begrænsning. Med forbehold af bestemmelserne om udgående linjer eller andre supplerende elementer, der strækker sig ind på tilstødende kompetente lokale myndigheders område, som nævnt i nr. v), skal denne bestemmelse om geografisk afgrænsning anvendes strengt.

| (iv) | Kommissionen mener, at en intern operatørs deltagelse i en udbudsprocedure med henblik på tildeling af en kontrakt om offentlig trafikbetjening kan rejse tvivl om gyldigheden af indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud af en kontrakt om offentlig trafikbetjening til den pågældende operatør (29), medmindre betingelserne i artikel 5, stk. 2, litra c), er opfyldt. |
| --- | --- |

(iv)

Kommissionen mener, at en intern operatørs deltagelse i en udbudsprocedure med henblik på tildeling af en kontrakt om offentlig trafikbetjening kan rejse tvivl om gyldigheden af indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud af en kontrakt om offentlig trafikbetjening til den pågældende operatør (29), medmindre betingelserne i artikel 5, stk. 2, litra c), er opfyldt.

| (v) | I henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), må interne operatører drive »udgående linjer eller andre underordnede elementer af denne virksomhed, der strækker sig ind på tilstødende kompetente lokale myndigheders område«. Denne bestemmelse giver en vis fleksibilitet for befordring mellem naboregioner. Interne operatører må således i et vist omfang drive personbefordring uden for deres kompetente lokale myndigheds område. Følgende kriterier bruges til at vurdere, om de tjenester, der leveres i henhold til en kontrakt om offentlig trafikbetjening, er i overensstemmelse med denne bestemmelse: om disse tjenester forbinder den kompetente myndigheds område med et naboområde, og om de er accessoriske til kontrakten om offentlig trafikbetjening og ikke kontraktens hovedformål. Kommissionen vil vurdere, om den offentlige trafikbetjening er sekundær, ved at sammenligne de kørte kilometer med køretøjer eller jernbane med det samlede omfang af den offentlige transporttjeneste, som er omfattet af den interne operatørs kontrakt(er). |
| --- | --- |

(v)

I henhold til artikel 5, stk. 2, litra b), må interne operatører drive »udgående linjer eller andre underordnede elementer af denne virksomhed, der strækker sig ind på tilstødende kompetente lokale myndigheders område«. Denne bestemmelse giver en vis fleksibilitet for befordring mellem naboregioner. Interne operatører må således i et vist omfang drive personbefordring uden for deres kompetente lokale myndigheds område. Følgende kriterier bruges til at vurdere, om de tjenester, der leveres i henhold til en kontrakt om offentlig trafikbetjening, er i overensstemmelse med denne bestemmelse: om disse tjenester forbinder den kompetente myndigheds område med et naboområde, og om de er accessoriske til kontrakten om offentlig trafikbetjening og ikke kontraktens hovedformål. Kommissionen vil vurdere, om den offentlige trafikbetjening er sekundær, ved at sammenligne de kørte kilometer med køretøjer eller jernbane med det samlede omfang af den offentlige transporttjeneste, som er omfattet af den interne operatørs kontrakt(er).

| (vi) | Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1370/2007 finder ikke anvendelse på indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud om offentlig personbefordring med bus eller sporvogn, som ikke har form af tjenesteydelseskoncessioner, jf. artikel 5, stk. 1, i direktiv 2014/23/EU. Indgåelse af sådanne kontrakter til en intern operatør uden forudgående udbud skal ske i overensstemmelse med artikel 12 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 28 i direktiv 2014/25/EU (30). |
| --- | --- |

(vi)

Artikel 5, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1370/2007 finder ikke anvendelse på indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud om offentlig personbefordring med bus eller sporvogn, som ikke har form af tjenesteydelseskoncessioner, jf. artikel 5, stk. 1, i direktiv 2014/23/EU. Indgåelse af sådanne kontrakter til en intern operatør uden forudgående udbud skal ske i overensstemmelse med artikel 12 i direktiv 2014/24/EU eller artikel 28 i direktiv 2014/25/EU (30).

2.5.2.   
  Artikel 5, stk. 3. Princippet om udbud af kontrakter om offentlig trafikbetjening og de proceduremæssige krav hertil

I henhold til artikel 5, stk. 3, skal en kompetent myndighed, der entrerer med andre tredjeparter end interne operatører, indgå kontrakter om offentlig trafikbetjening på grundlag af en udbudsprocedure, der skal være åben for alle operatører, retfærdig og i overensstemmelse med principperne om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling.

I henhold til artikel 5, stk. 3, skal de kompetente myndigheder indgå kontrakter om offentlig trafikbetjening på grundlag af en udbudsprocedure, undtagen i de tilfælde, der er nævnt i stk. 3a, 4, 4a, 4b, 5 og 6. Denne bestemmelse fastslår således klart, at udbudsproceduren i henhold til artikel 5, stk. 3, er hovedreglen, mens stk. 3a, 4, 4a, 4b, 5 og 6 indeholder undtagelser fra denne regel. Ifølge retspraksis skal enhver fravigelse af eller undtagelse fra en generel regel fortolkes snævert (31).

Artikel 5, stk. 3, indeholder også enkelte andre detaljer om betingelserne for tilrettelæggelse af en udbudsprocedure. Som anført i punkt 2.5.1 skal udbudsprocedurer være tilrettelagt på en sådan måde, at der opnås effektiv konkurrence. Anvendelsen af traktatens generelle principper, som f.eks. gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling, betyder bl.a., at vurderingskriterierne for udvælgelse af tilbud skal offentliggøres sammen med udbudsmaterialet. Medlemsstaterne kan, hvis de ønsker det, anvende de mere detaljerede proceduremæssige regler i EU's lovgivning om offentlige indkøb, som f.eks. dem, der er fastsat i direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU eller i direktiv 2014/23/EU om koncessioner, selv om dette ikke er et krav.

For at være i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1370/2007 skal procedurerne for indgåelse af offentlige kontrakter udformes på en sådan måde, at der skabes de bedst mulige betingelser for effektiv konkurrence. En tildelingsprocedure, der omfatter forhandling mellem den kompetente myndighed og tilbudsgiverne, kan overholde princippet om ikke-forskelsbehandling, forudsat at forhandlingerne er upartiske, retfærdige og gennemsigtige. F.eks. ville et rent udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse være i strid med principperne om gennemsigtighed og ikke-forskelsbehandling i artikel 5, stk. 3. Tilsvarende vil en udbudsprocedure, der uretmæssigt begrænser antallet af potentielle tilbudsgivere, heller ikke opfylde kravene i artikel 5, stk. 3.

I henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1370/2007 kan den kompetente myndighed også vælge at forhandle med de parter, der er udvalgt efter en første udvælgelse, i tilfælde af specifikke eller komplekse krav. Et eksempel på dette er, når de bydende operatører skal præsentere teknologisk innovative løsninger for at opfylde kravene i udbudsmaterialet. Selv ved en første udvælgelse og forhandlinger skal udvælgelses- og tildelingsproceduren ikke desto mindre opfylde alle betingelserne i artikel 5, stk. 3.

For at sikre potentielle tilbudsgivere retfærdige og lige muligheder skal perioden mellem lanceringen af udbudsproceduren og indgivelsen af buddene, hhv. perioden mellem lanceringen af udbudsproceduren og det tidspunkt, hvor driften af de pågældende transporttjenester skal påbegyndes, være af hensigtsmæssig og rimelig varighed.

2.5.3.   
  Undtagelser fra princippet om udbud af kontrakter om offentlig trafikbetjening

2.5.3.1.   Artikel 5, stk. 3a. Betingelser for, at de kompetente myndigheder under særlige omstændigheder kan indgå en kontrakt om offentlig trafikbetjening inden for jernbanetransport uden forudgående udbud

For så vidt angår kontrakter om offentlig trafikbetjening inden for jernbanetransport kan de kompetente myndigheder beslutte midlertidigt at indgå nye kontrakter uden forudgående udbud, hvis myndigheden finder, at dette er berettiget på grund af særlige omstændigheder, navnlig når:

| — | den kompetente myndighed eller andre kompetente myndigheder allerede gennemfører en række udbudsprocedurer, som kunne indvirke på antallet og kvaliteten af de bud, der kan forventes at blive modtaget, hvis kontrakten indgås på grundlag af en udbudsprocedure, eller |
| --- | --- |

—

den kompetente myndighed eller andre kompetente myndigheder allerede gennemfører en række udbudsprocedurer, som kunne indvirke på antallet og kvaliteten af de bud, der kan forventes at blive modtaget, hvis kontrakten indgås på grundlag af en udbudsprocedure, eller

| — | ændringer af anvendelsesområdet for en eller flere kontrakter om offentlig trafikbetjening er nødvendige for at optimere leveringen af offentlige tjenesteydelser. |
| --- | --- |

—

ændringer af anvendelsesområdet for en eller flere kontrakter om offentlig trafikbetjening er nødvendige for at optimere leveringen af offentlige tjenesteydelser.

Sådanne ekstraordinære omstændigheder omfatter situationer, hvor en kompetent myndighed ønsker at ændre den geografiske dækning eller størrelsen af delkontrakter. I tilfælde, hvor en kompetent myndighed planlægger at levere offentlige transporttjenester i henhold til en enkelt kontrakt, mens de i øjeblikket leveres i henhold til to eksisterende kontrakter med forskellige udløbsdatoer, kan det f.eks. være nødvendigt midlertidigt at tildele kontrakten uden forudgående udbud med den tidligste udløbsdato, således at begge kontrakter kan udløbe på samme dato.

Selv om listen over situationer i forordning (EF) nr. 1370/2007, der udgør ekstraordinære omstændigheder, er åben, skal begrebet »ekstraordinære omstændigheder« fortolkes strengt. Som nævnt i betragtning 21 i forordning (EU) 2016/2338 er det derfor hensigten, at denne bestemmelse skal anvendes, hvis den giver de kompetente myndigheder mulighed for at sikre, at tjenesterne leveres på den mest omkostningseffektive måde. Varigheden af kontrakter, der tildeles i henhold til denne bestemmelse, skal begrænses til, hvad der synes at stå i rimeligt forhold til de pågældende ekstraordinære omstændigheder, og må under ingen omstændigheder overstige 5 år. Den kompetente myndighed skal overholde visse gennemsigtighedskrav. Den skal hurtigt underrette Kommissionen om beslutningen om at tildele en kontrakt på dette grundlag, hvilket skal begrundes behørigt. De detaljerede offentliggørelsesreferencer (f.eks. link til det relevante websted) sendes til Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Mobilitet og Transport (32) med henblik på analyse og eventuel opfølgning. Dette oplysningskrav gør ikke tildelingen betinget af Kommissionens samtykke. Den kompetente myndighed skal også offentliggøre kontrakten om offentlig trafikbetjening. En kompetent myndighed kan ikke benytte denne juridiske mulighed til at indgå to på hinanden følgende kontrakter om offentlig trafikbetjening, der dækker de samme offentlige serviceforpligtelser.

2.5.3.2.   Artikel 5, stk. 4. Betingelser for en kompetent myndigheds indgåelse af en kontrakt om offentlig trafikbetjening uden forudgående udbud, hvis der er tale om en kontrakt af mindre værdi eller små og mellemstore operatører

Hvis der er tale om indgåelse af en kontrakt uden forudgående udbud om offentlig trafikbetjening af mindre værdi (artikel 5, stk. 4), kan den kompetente myndighed indgå kontrakten uden udbudsprocedure. En kontrakt om offentlig trafikbetjening anses for at være af mindre værdi, hvis den årlige gennemsnitsværdi er anslået til mindre end 1 mio. EUR, eller hvis det årlige transportarbejde i forbindelse med offentlig personbefordring er højst 300 000 vognkilometer. For kontrakter, der omfatter offentlig personbefordring med jernbane, er disse to tærskler henholdsvis 7,5 mio. EUR om året og 500 000 vognkilometer offentlig personbefordring. Hvis der er tale om en kontrakt indgået med en lille eller mellemstor virksomhed (»SMV«), som driver højst 23 vejkøretøjer, kan tærsklerne forhøjes til en anslået gennemsnitlig årlig værdi på under 2 mio. EUR eller til det årlige transportarbejde i forbindelse med offentlig personbefordring på mindre end 600 000 vognkilometer.

Det forhold, at der findes en tærskel, der specifikt vedrører SMV'er defineret som »vejkøretøjer«, tyder på, at denne bestemmelse kun gælder for bustransport og ikke for transport med sporvogn, metro eller tog. Tærsklen på 23 vejkøretøjer skal fortolkes restriktivt i lyset af den ekstraordinære karakter af artikel 5, stk. 4. Termen »køretøjer, der betjenes« skal derfor fortolkes som en henvisning til det samlede antal køretøjer, den pågældende operatør af offentlig trafikbetjening driver, og ikke det antal køretøjer, der drives til de tjenester, der er omfattet af en bestemt kontrakt om offentlig trafikbetjening. Kriterierne i henstillingen om SMV'er (33) finder anvendelse på definitionen af små og mellemstore virksomheder.

I henhold til artikel 5, stk. 4, kan medlemsstaterne beslutte at kræve konkurrencebaserede udbud for alle kontrakter, herunder kontrakter af ringe værdi og kontrakter, der tildeles små og mellemstore operatører. På samme måde kan de også vælge at sænke de tærskler, under hvilke indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud er tilladt.

2.5.3.3.   Artikel 5, stk. 4a. Betingelser for, at de kompetente myndigheder uden forudgående udbud kan indgå en kontrakt om offentlig trafikbetjening på jernbaneområdet i tilfælde af visse strukturelle og geografiske karakteristika ved markedet og nettet og ved forbedring af resultaterne

I henhold til artikel 5, stk. 4a, kan kompetente myndigheder indgå kontrakter uden forudgående udbud om offentlig trafikbetjening med jernbane, hvis to betingelser er opfyldt. Da denne bestemmelse er en undtagelse fra princippet om udbudsprocedure for tildeling af kontrakter om offentlig trafikbetjening, bør den fortolkes restriktivt.

Den første betingelse er, at indgåelse af kontrakten uden forudgående udbud er begrundet ud fra de relevante strukturelle og geografiske forhold på det pågældende marked og netværk, navnlig størrelse, efterspørgslens art, nettets kompleksitet, tekniske og geografiske isolation og de tjenester, der er omfattet af kontrakten.

Listen over de særlige kendetegn er ikke udtømmende. Den kompetente myndighed kan derfor også overveje behovet for indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud med henvisning til andre forhold end dem, der er anført i teksten. En kompetent myndigheds konklusion om, at markeds- og netværksforhold berettiger indgåelse uden forudgående udbud, bør baseres på objektive grunde. Det følger af fast retspraksis, at bevisbyrden for, at der faktisk foreligger omstændigheder, der kan begrunde en fravigelse, påhviler den person, der ønsker at påberåbe sig disse omstændigheder. Derfor skal den kompetente myndighed i sin begrundede beslutning om at tildele en kontrakt i henhold til artikel 5, stk. 4a, fremlægge tilstrækkelig dokumentation for, at betingelserne i nævnte bestemmelse i forordning (EF) nr. 1370/2007 er opfyldt.

Under hensyntagen til begrundelsen for artikel 5, stk. 4a, dvs. at forordningens mål — levering af omkostningseffektive tjenester af høj kvalitet — på grund af visse markeds- og netværksforhold i visse tilfælde ikke kan opfyldes ved udbud, er det væsentlige ikke så meget antallet og arten af de forhold, som medlemsstaten påberåber sig, men påvisning af, at disse forhold i det konkrete tilfælde objektivt begrunder anvendelsen af en direkte indgåelse af kontrakten i stedet for udbud.

Uden at det berører vurderingen af hvert enkelt tilfælde, er Kommissionens forståelse af betydningen og udmålingen af de relevante forhold følgende: Markedets størrelse bør måles i togkilometer, mens nettets størrelse bør måles i sporkilometer. Nettets kompleksitet kan f.eks. karakteriseres ved tilstedeværelsen af mange intermodale knudepunkter, typisk i lokale net eller forstæder. Teknisk isolation kan f.eks. henvise til en situation, hvor større netkomponenter afviger fra EU-standarder såsom tekniske specifikationer for interoperabilitet. Geografisk isolation kan betyde net, der ikke har nogen fysisk forbindelse til tilstødende net, f.eks. når de er beliggende på en ø. Udtrykket »tjenesteydelser, der er omfattet af kontrakten« kan f.eks. henvise til tjenesteydelsernes »strategiske værdi«.

Den anden betingelse, der skal være opfyldt for at kunne indgå en kontrakt uden forudgående udbud i henhold til artikel 5, stk. 4a, er, at kontrakten skal føre til en forbedring af tjenesteydelsernes kvalitet eller omkostningseffektivitet i forhold til den tidligere indgåede kontrakt om offentlig trafikbetjening. I forordning (EF) nr. 1370/2007 præciseres forbedringsmargenen ikke, så det er op til den kompetente myndighed at træffe afgørelse herom. For at forhindre omgåelse af forpligtelsen i forordning (EF) nr. 1370/2007 og sikre dens effektive virkning bør forbedringen af tjenesterne være meningsfuld.

I henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007 skal den kompetente myndighed også offentliggøre sin begrundede beslutning om at anvende indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud og underrette Kommissionen herom senest en måned efter offentliggørelsen. Formålet hermed er at gøre det muligt for markedsaktørerne og Kommissionen at notere sig anvendelsen af proceduren for indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud og begrundelsen herfor. De detaljerede offentliggørelsesreferencer (f.eks. link til det relevante websted) sendes til Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Mobilitet og Transport (34) med henblik på analyse og eventuel opfølgning. Dette oplysningskrav gør ikke tildelingen betinget af Kommissionens samtykke.

Medlemsstater med en årlig markedsvolumen for personbefordring med jernbane på under 23 mio. togkilometer pr. 24. december 2017, kun én kompetent myndighed på nationalt plan og én kontrakt om offentlig trafikbetjening, der dækker hele jernbanenettet, anses for at opfylde den første betingelse. Også i disse medlemsstater skal den anden betingelse for indgåelse af en kontrakt uden forudgående udbud imidlertid stadig være opfyldt. De skal derfor også offentliggøre en begrundet afgørelse og underrette Kommissionen herom. Bilaget til disse retningslinjer indeholder en liste over medlemsstater, hvis marked for personbefordring med jernbane var på under 23 mio. togkilometer om året pr. 24. december 2017.

Kontrakten skal indeholde specifikke resultatkrav, der omfatter aspekter vedrørende servicekvalitet og omkostningseffektivitet. Resultatkravene skal være målbare, gennemsigtige og kontrollerbare. De skal udtrykkeligt være baseret på indikatorer, der gør det muligt for den kompetente myndighed at foretage endelige periodiske vurderinger. Disse indikatorer skal utvetydigt kunne afspejle forbedringen af servicekvaliteten og/eller omkostningseffektiviteten af den kontrakt, der er indgået uden forudgående udbud, i forhold til den foregående. Ellers kan kravet om, at kontrakten skal medføre forbedringer i forhold til den foregående, ikke opfyldes og overvåges effektivt. Resultatkravene bør navnlig omfatte trafikkens punktlighed, trafikkens hyppighed, det rullende materiels kvalitet og transportkapaciteten for passagerer. Denne liste er åben, hvilket betyder, at de anførte kvalitetskrav som minimum skal indgå i kontrakten om offentlig trafikbetjening. De kompetente myndigheder kan anvende yderligere krav.

Den kompetente myndighed er forpligtet til regelmæssigt og mindst hvert femte år at vurdere opfyldelsen af de kontraktlige forbedringskrav. For at sikre en konstant og meningsfuld overvågning af overholdelsen og for at kunne detektere manglende overholdelse på et tidligt tidspunkt og, hvis det er relevant, træffe foranstaltninger til at genetablere overholdelsen, kan hyppigere vurderinger være berettigede. Den kompetente myndighed bør sikre, at den er i stand til effektivt at overvåge resultaterne. Myndigheden skal derfor — f.eks. gennem kontraktlige krav — sikre sig, at den rent faktisk indhenter de data fra relevante aktører, der sætter den i stand til at vurdere overholdelsen. Den kompetente myndighed skal offentliggøre resultaterne af sine periodiske vurderinger.

Kontrakten skal også indeholde effektive og afskrækkende foranstaltninger, som skal indføres, hvis jernbaneselskabet ikke opfylder resultatkravene. Det betyder, at alle krav skal være opfyldt ved de periodiske vurderinger for at undgå at anvende sådanne effektive og afskrækkende foranstaltninger. Den kompetente myndighed har derfor ikke ret til at undlade at anvende disse foranstaltninger. Sådanne foranstaltninger kan have forskellige former og kan omfatte bøder.

Endelig kan den kompetente myndighed, hvis operatøren ikke opfylder resultatkravene, til enhver tid helt eller delvis suspendere eller opsige den kontrakt, der er tildelt uden forudgående udbud på grundlag af artikel 5, stk. 4a.

Kontrakter, der tildeles på grundlag af artikel 5, stk. 4a, må ikke være længere end 10 år eller mere end 15 år, hvis de omfatter betydelige investeringer, i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4. Disse kontrakter skal også offentliggøres.

2.5.3.4.   Artikel 5, stk. 5. Indgåelse af nødkontrakter

I tilfælde af en faktisk eller nært forestående afbrydelse af driften, uanset om den drives i henhold til offentlige serviceforpligtelser eller ej, bemyndiges de kompetente myndigheder i henhold til artikel 5, stk. 5, til at indgå, forlænge eller pålægge en kontrakt om offentlig trafikbetjening uden forudgående udbud for en periode på højst to år.

Anvendelsesområdet for indgåelse af nødkontrakter omfatter også væsentlige ændringer af kontrakter, f.eks. som reaktion på krisesituationer som f.eks. pandemier. Sådanne ændringer skal være af midlertidig karakter og være begrænset til varigheden af en krise, hvis konsekvenser i forbindelse med indgåelsen af nødkontrakt under alle omstændigheder ikke må overstige to år. Hvis den oprindelige kontrakt er blevet suspenderet i stedet for at være opsagt og endnu ikke er udløbet ved nødforanstaltningernes ophør, finder de oprindelige betingelser i kontrakten anvendelse igen. De ændrede kontrakter skal indeholde nærmere bestemmelser om en eventuel tilbagevenden til den tidligere kontrakt.

Nødkontrakter om offentlig trafikbetjening kan ikke anvendes med tilbagevirkende kraft, da indholdet af disse kontrakter skal defineres i overensstemmelse med artikel 4, inden de finder anvendelse. Hvis årsagen til den faktiske eller overhængende afbrydelse af trafikken varer ved, når disse nødforanstaltninger udløber ved udløbet af toårsperioden, kan den kompetente myndighed vedtage nye nødforanstaltninger i henhold til artikel 5, stk. 5, forudsat at de kan påvise, at det på grund af de ekstraordinære omstændigheder ikke har været materielt muligt at indgå en kontrakt om offentlig trafikbetjening på grundlag af de øvrige bestemmelser i forordning (EF) nr. 1370/2007.

I henhold til artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1370/2007 indgås kontrakter om offentlig trafikbetjening som defineret i direktiverne om offentlige indkøb (direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU) om offentlig personbefordring med bus eller sporvogn i overensstemmelse med disse direktiver, når sådanne kontrakter ikke har form af koncessionskontrakter om tjenesteydelser som defineret i disse direktiver. Artikel 5, stk. 5, i forordning nr. 1370/2007 finder således ikke anvendelse på indgåelse af sådanne kontrakter. Direktiverne om offentlige indkøb indeholder imidlertid bestemmelser om særlige hasteprocedurer for indgåelse, herunder muligheden for udbud med forhandling uden offentliggørelse under særlige omstændigheder (35).

I henhold til forordning (EF) nr. 1370/2007 finder forpligtelsen til at offentliggøre visse oplysninger mindst et år før indgåelsen af en kontrakt uden forudgående udbud i henhold til artikel 7, stk. 2, ikke anvendelse i tilfælde af indgåelse af en nødkontrakt om offentlig trafikbetjening i henhold til artikel 5, stk. 5. Kommissionen mener ikke, at denne forpligtelse finder analog anvendelse i forbindelse med indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening med bus eller sporvogn på grundlag af de hasteprocedurer for tildeling af kontrakter, der er fastsat i udbudsdirektiverne, da den ville udelukke en sådan hastetildeling.

2.5.3.5.   Artikel 5, stk. 6. Trafikbetjening med jernbane, der er kvalificeret til indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud

I henhold til artikel 5, stk. 6, kan kompetente myndigheder indgå kontrakter uden forudgående udbud om offentlig trafikbetjening med jernbane »med undtagelse af andre skinnekøretøjer som f.eks. metro eller sporvogne«.

En myndigheds indgåelse af kontrakter om levering af tjenesteydelser af almen økonomisk interesse med tredjemand skal overholde traktatens generelle principper såsom gennemsigtighed og ligebehandling (36). Kontrakter, der indgås uden udbud i henhold til artikel 5, stk. 6, er ikke fritaget for overholdelsen af disse principper i traktaten. Forordning (EF) nr. 1370/2007 indeholder derfor et udtrykkeligt krav i artikel 7, stk. 2 og 3, om, at kompetente myndigheder offentliggør visse oplysninger om kontrakter om offentlig trafikbetjening med jernbane, der er indgået uden forudgående udbud, senest et år før og et år efter indgåelsen af kontrakten.

Undtagelsen til den generelle regel om udbudsprocedurer skal også anvendes restriktivt. Befordring til erstatning for befordring med tog, f.eks. trafikbetjening med bus, som operatøren af offentlig trafikbetjening skal levere i henhold til kontrakt i tilfælde af afbrydelser på jernbanenettet, kan ikke betragtes som befordring med jernbane og er derfor ikke omfattet af artikel 5, stk. 6. Jernbanevirksomheden bør give en sådan befordring med bus til erstatning for befordring med tog i underentreprise i henhold til den relevante lovgivning om offentlige indkøb.

Hvorvidt bestemte typer befordringssystemer med jernbane i byer og forstæder, som f.eks. S-Bahn (i Østrig, Tyskland, Schweiz og Danmark) og RER (i Frankrig), eller transportmidler, der svarer til »andre skinnekøretøjer« (f.eks. metro eller sporvogne), som f.eks. sporvognstog og visse automatiske jernbanetjenester under optiske kontrolsystemer, er omfattet af undtagelsen for jernbaner i artikel 5, stk. 6, skal vurderes i de konkrete situationer under anvendelse af passende kriterier. Dette vil især afhænge af faktorer, såsom om de pågældende systemer normalt er interoperable og/eller deler infrastrukturen med det traditionelle tunge jernbanenet. Selv om f.eks. metro- eller sporvognstjenester anvender tung jernbaneinfrastruktur, indebærer deres særlige kendetegn, at de alligevel bør betragtes som »andre skinnekøretøjer«.

2.5.4.   
  Artikel 5, stk. 7. Revurdering af beslutningen om tildeling

I henhold til denne bestemmelse skal medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de kompetente myndigheders afgørelser, der træffes i henhold til artikel 5, stk. 2-6, effektivt og hurtigt kan tages op til fornyet behandling efter anmodning fra en person, der har eller har haft interesse i at opnå en bestemt kontrakt, og som har lidt eller vil kunne lide skade som følge af en påstået overtrædelse (»interesserede parter«), med den begrundelse, at sådanne afgørelser er i strid med EU-retten eller de nationale regler til gennemførelse heraf. Sådanne klageinstanser kan være af retslig karakter.

I artikel 5, stk. 7, andet afsnit, præciseres det endvidere, at i tilfælde af indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud, der er omfattet af stk. 4a og 4b, skal sådanne foranstaltninger omfatte muligheden for, at interesserede parter kan anmode om en vurdering af den begrundede afgørelse truffet af den kompetente myndighed af et uafhængigt organ, der er udpeget af den pågældende medlemsstat.

Som forklaret i betragtning 27 i forordning (EU) 2016/2338 kan medlemsstaterne beslutte, at vurderingen skal foretages som led i en domstolsprøvelse. Denne vurdering kan således specifikt foretages af det udpegede uafhængige organ, der skal anvendes i forbindelse med den klageprocedure, der er omhandlet i artikel 5, stk. 7, første afsnit. Kommissionen mener, at dette uafhængige organ bør have tilstrækkeligt kendskab til markedet og adgang til de nødvendige oplysninger for at kunne foretage en ekspertvurdering. Af disse grunde er jernbanetilsynsorganer som omhandlet i artikel 55 i direktiv 2012/34/EU egnede til at varetage denne funktion. I tilfælde, hvor en medlemsstat udpeger et andet uafhængigt organ end sit tilsynsorgan på jernbaneområdet, bør dets uafhængighed være tilstrækkelig til at sikre retlig og operationel uafhængighed af de kompetente myndigheders og jernbanevirksomhedernes interesser og mindst svare til tilsynsorganets uafhængighed.

Resultatet af en sådan vurdering skal stilles til rådighed for offentligheden i overensstemmelse med national ret. Kommissionen forstår, at i det mindste de væsentlige punkter i vurderingen og det endelige resultat, der angiver, om begrundelsen for beslutningen om tildeling er i overensstemmelse med reglerne i forordning (EF) nr. 1370/2007, skal offentliggøres.

Når de instanser, der er ansvarlige for klageprocedurerne, ikke er retsinstanser, skal deres afgørelser altid begrundes skriftligt. I et sådant tilfælde skal deres afgørelser desuden kunne prøves ved en anden instans, som er en ret som omhandlet i artikel 267 i TEUF.

2.5.5.   
  Ændringer af kontrakter om offentlig trafikbetjening

Når der er behov for at ændre en kontrakt om offentlig trafikbetjening, f.eks. hvis omfanget af transporttjenesten og den tilsvarende kompensation må tilpasses som følge af en udvidelse af en metrolinje, opstår spørgsmålet, om den kompetente myndighed bør indlede en ny tildelingsprocedure, eller om aftalen kan ændres uden en fornyet tildeling.

EU-domstolene har fastslået, at i tilfælde af mindre, ikke-væsentlige ændringer er der muligvis ikke behov for en ny kontrakt for at sikre overholdelsen af de almindelige principper i traktaten, f.eks. gennemsigtighed og ikke-diskrimination, og en simpel ændring af kontrakten kan være tilstrækkelig. Ifølge EU-domstolene gælder det dog på den anden side, at for at sikre gennemsigtighed i procedurerne og ligebehandling af tilbudsgivere vil væsentlige ændringer i de vigtigste bestemmelser i en koncessionskontrakt om tjenesteydelser eller i kontrakter, der er underlagt direktiverne om offentlige indkøb, i visse tilfælde nødvendiggøre, at der tildeles en ny koncessionskontrakt. Dette er navnlig tilfældet, hvis de nye bestemmelser er afgørende forskellige fra bestemmelserne i den oprindelige kontrakt og derfor viser, at det var parternes vilje at genforhandle aftalens grundlæggende elementer (37).

Ifølge EU-domstolene kan en ændring af en kontrakt i dens løbetid betragtes som væsentlig, såfremt den indfører betingelser, der, hvis de var fremgået af den oprindelige tildelingsprocedure, ville have gjort det muligt for andre tilbudsgivere end de oprindeligt antagne at deltage eller ville have gjort det muligt at acceptere et andet bud end det, der oprindeligt blev antaget (38).

I fravær af specifikke bestemmelser i forordning (EF) nr. 1370/2007 gælder principperne i ovennævnte retspraksis til fulde for ændringer af kontrakter om offentlig trafikbetjening, der er omfattet af nævnte forordning. For at fastslå, hvad der udgør mindre ændringer, kræves en individuel vurdering ud fra objektive kriterier (39).

Disse principper gælder for kontrakter, der tildeles på grundlag af en konkurrencepræget udbudsprocedure. Hvis væsentlige ændringer af væsentlige bestemmelser i kontrakter, der er indgået i henhold til artikel 5, stk. 6, foretages efter den 24. december 2023, bør dette kræve, at der indgås en ny kontrakt.

Desuden finder de specifikke regler om ændring af kontrakter i deres løbetid, der er fastsat i direktiv 2014/24/EU og direktiv 2014/25/EU (40), anvendelse på kontrakter, der tildeles i overensstemmelse med disse direktiver, jf. artikel 5, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1370/2007.

2.6.   Kompensation for offentlige tjenester

EU-reglerne om betingelserne for, hvornår kompensation for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse udgør støtte i henhold til artikel 107 i TEUF, finder anvendelse på landtransport. Artikel 106, stk. 2, i TEUF finder ikke anvendelse i tilfælde, hvor kompensation udgør statsstøtte og udbetales for offentlige serviceforpligtelser inden for landtransport. En sådan kompensation er omfattet af artikel 93 i TEUF. Unionens forenelighedsregler vedrørende kompensation for tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (41), der er baseret på artikel 106, stk. 2, i TEUF, finder derfor ikke anvendelse på landtransport (42).

Reglerne om kompensation i forordning (EF) nr. 1370/2007 har til formål at sikre, at operatørerne ikke overkompenseres under hensyntagen til en rimelig fortjeneste, at kompensationen sikrer den finansielle bæredygtighed af udbuddet af offentlig personbefordring på lang sigt (43), og at systemet fremmer den overordnede effektivitet. Forordning (EF) nr. 1370/2007 indeholder også nærmere oplysninger om Kommissionens forudgående og efterfølgende kontrol af størrelsen af den ydede kompensation.

Forudsat at kompensation for offentlig personbefordring med jernbane og ad vej udbetales i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1370/2007, anses en sådan kompensation for at være forenelig med det indre marked og er fritaget for pligten til forudgående underretning fastsat i artikel 108, stk. 3, i TEUF, jf. forordningens artikel 9, stk. 1.

Denne formodning om forenelighed og fritagelsen for pligten til underretning er kun relevant, hvis kompensationen udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF. Kompensation for offentlig tjeneste, der opfylder de betingelser, der er fastsat af Unionens retsinstanser i Altmark-dommen (44), udgør ikke statsstøtte og er derfor under alle omstændigheder ikke underlagt en forpligtelse til forudgående anmeldelse. For at være i overensstemmelse med EU-retten skal en sådan kompensation for offentlig tjeneste dog stadig opfylde de øvrige krav i forordning (EF) nr. 1370/2007 vedrørende tilrettelæggelsen af landtransporttjenester i henhold til reglerne for det indre marked, f.eks. bestemmelserne om varigheden af en kontrakt om offentlig trafikbetjening, om personalebeskyttelse, adgang til rullende materiel, tildelingsprocedurer eller underentreprise.

2.6.1.   
  Kontrakter tildelt på grundlag af et konkurrencebaseret udbud

I henhold til artikel 4, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1370/2007 skal kontrakter om offentlig trafikbetjening og generelle regler på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde fastlægge de parametre, på grundlag af hvilke den eventuelle kompensation skal beregnes, samt i hvilken form og i hvilket omfang eventuelle enerettigheder ydes, og på en sådan måde, at overkompensation udelukkes.

Forordning (EF) nr. 1370/2007 fastsætter imidlertid ikke særlige betingelser for, hvordan kompensation for offentlig tjeneste skal udformes, når den tilknyttede kontrakt om offentlig trafikbetjening tildeles på grundlag af en udbudsprocedure i henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1370/2007. Bilaget til forordning (EF) nr. 1370/2007 (»bilaget«) finder ikke anvendelse på disse kontrakter.

En åben, gennemsigtig og ikke-diskriminerende udbudsprocedure bør i princippet sikre, at den pris, som den kompetente myndighed betaler for at opnå den offentlige tjeneste, der er beskrevet i udbudsbetingelserne, medfører de lavest mulige omkostninger for samfundet. De kompetente myndigheder bør dog være særligt opmærksomme på tegn, der tyder på manglende effektiv konkurrence om udbuddet.

Det skal bemærkes, at selv et konkurrencebaseret udbud ikke i sig selv sikrer, at der ikke sker overkompensation, dvs. at den kompensation, der faktisk udbetales i kontraktens løbetid, ikke overstiger, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af de offentlige serviceforpligtelser, idet der skal tages hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste som omhandlet i artikel 4, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 1370/2007.

2.6.2.   
  Kompensation for kontrakter, der er indgået uden forudgående udbud

Når en kontrakt om offentlig trafikbetjening er indgået uden forudgående udbud i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, artikel 5, stk. 3a, artikel 5, stk. 4, artikel 5, stk. 4a, artikel 5, stk. 4b, artikel 5, stk. 5 eller artikel 5, stk. 6, eller når en kompetent myndighed pålægger generelle regler som omhandlet i artikel 3, stk. 2, er kompensationsniveauet ikke et resultat af konkurrerende markedskræfter, men af direkte forhandling eller direkte pålagt af den kompetente myndighed. Under disse omstændigheder, og i overensstemmelse med artikel 4 og artikel 6, stk. 1, skal den metode til beregning af det maksimale kompensationsbeløb, der er fastsat i bilaget, anvendes for at undgå overkompensation.

Hvis bilaget overholdes (ud over alle andre relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 1370/2007), anses en sådan kompensation for at være forenelig med det indre marked og dermed omfattet af gruppefritagelsen efter artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1370/2007.

2.6.3.   
  Overkompensation

Kontrakten mellem operatøren af offentlig trafikbetjening og den kompetente myndighed kan antage forskellige former, navnlig med hensyn til risikodelingsordninger og den maksimale rimelige fortjeneste, som operatøren har ret til at beholde.

De kompetente myndigheder vil typisk skulle foretage regelmæssig efterfølgende kontrol for at afdække eventuel overkompensation og indføre tilbagebetalingsmekanismer i kontrakter om offentlig trafikbetjening, der giver mulighed for inddrivelse af eventuelle overkompenserede beløb.

Dette princip gælder for kontrakter, der sendes i udbud eller indgås uden forudgående udbud, da forbuddet mod overkompensation i artikel 4, stk. 1, gælder for alle kontrakter.

Kommissionen anbefaler, at sådanne overkompensationskontroller udføres på grundlag af de omkostninger og indtægter og den maksimale fortjeneste, der normalt vil blive fastsat i kontrakten. Den metode, der anvendes til kontrol af overkompensation, bør også tage hensyn til netværkseffekter, når disse er kvantificerbare.

I tilfælde af konkurrencebaserede koncessionskontrakter er der en formodning om, at den valgte tilbudsgiver allerede i tilbuddet har indregnet eventuelle effektivitetsgevinster, som den forventer at opnå i løbet af kontraktens løbetid. Kommissionen mener derfor, at kravet om efterfølgende kontrol af overkompensation kan tilpasses for sådanne kontrakter for at tage hensyn til disse kontrakters særlige karakteristika.

Under alle omstændigheder kan de kompetente myndigheder frit definere hyppigheden og omfanget af kontrollen af overkompensation afhængigt af kontraktens varighed og kompleksitet.

2.6.4.   
  Begrebet »rimelig fortjeneste«

I henhold til artikel 4, stk. 1, litra c), kan de omkostninger, der skal tages hensyn til i en kontrakt om offentlig trafikbetjening, omfatte »en passende forrentning af kapitalen«, dvs. en rimelig fortjeneste. Denne bestemmelse finder anvendelse, uanset om kontrakterne indgås uden forudgående udbud eller sendes i udbud.

Der findes ingen præcis vejledning i, hvordan man definerer en rimelig fortjeneste i forordningen for hverken kontrakter, der udbydes i konkurrence, eller kontrakter, der indgås uden forudgående udbud.

I overensstemmelse med de generelle principper for statsstøtte defineres »rimelig fortjeneste« i bilaget som »en forrentning af kapitalen, der er sædvanlig for sektoren i en given medlemsstat, og som tager hensyn til den risiko eller den manglende risiko, som operatøren af offentlig trafikbetjening har som følge af myndighedernes intervention«. Bilaget indeholder ingen yderligere vejledning i, hvordan dette fortjenstniveau fastsættes, og finder under alle omstændigheder kun anvendelse på kontrakter, der er indgået uden forudgående udbud.

Der kan imidlertid i meddelelsen om tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse udledes nyttige oplysninger om, hvordan man kan fastsætte et passende niveau for en rimelig fortjeneste.

I meddelelsen om tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse forklares det, at »[når] der findes en generelt accepteret godtgørelse på markedet for en given tjeneste, er denne markedsgodtgørelse den bedste referenceværdi med henblik på at fastsætte kompensationen i mangel af udbud« (45). Et eksempel er markedskontrakter inden for samme aktivitetssektor, med ensartede karakteristika og i samme medlemsstat.

I så fald kan en rimelig fortjeneste fastslås ved at sammenligne den overskudsmargen, som kræves i en typisk veldrevet virksomhed, som er aktiv i samme sektor, for at udføre den pågældende tjeneste (46). Der findes imidlertid ikke altid markedsbenchmarks (47), og når de findes, kan det være nødvendigt at justere dem, hvis deres karakteristika ikke er sammenlignelige med den pågældende transaktion (48).

Forrentningen af kapitalen i forbindelse med en kontrakt om offentlig trafikbetjening måles som standard ud fra virksomhedens forrentning af den investerede kapital i projektets levetid, dvs. forrentningen af de pengestrømme, kontrakten genererer. Regnskabstal, som f.eks. egenkapitalforrentning, afkast på den anvendte kapital eller andre almindeligt anerkendte økonomiske indikatorer for forrentning af kapital, kan dog også anvendes.

Det skal erindres, at indikatorerne kan påvirkes af de regnskabsmetoder, som den erhvervsdrivende anvender, og kun kan afspejle dennes situation i et givet år. Hvis dette er tilfældet, bør der anvendes indikatorer, der afspejler de langsigtede økonomiske realiteter i forbindelse med gennemførelsen af kontrakten om offentlig trafikbetjening. Hvor det er muligt, bør niveauet for en rimelig fortjeneste vurderes over hele kontraktens løbetid. Der bør tages hensyn til forskellene i de økonomiske modeller for jernbaner, sporvogne, metro og bustransport. F.eks. er jernbanetransport meget kapitalintensiv, mens personale generelt er den vigtigste omkostningsfaktor for bustransport.

En passende rimelig fortjeneste skal fastsættes af den kompetente myndighed på grundlag af en vurdering fra sag til sag, som i det væsentlige bør bestå i at sammenligne fortjenesten for kontrakten med sammenlignelige kontrakter på markedet. Denne godtgørelse skal tage hensyn til den normale godtgørelse på markedet for lignende tjenesteydelser og det risikoniveau, der er forbundet med kontrakten. F.eks. vil en kontrakt om offentlig trafikbetjening, i henhold til hvilken kompensationen kan justeres for at tage højde for uforudsete omkostninger, være mindre risikabel end en kontrakt, hvor kompensationen er fastsat. Alt andet lige bør den rimelige fortjeneste være lavere for den mindre risikable kontrakt. Det bør udtrykkeligt fremgå af kontrakten, om og under hvilke omstændigheder kompensationen kan justeres for at afspejle den relevante eksterne udvikling, da en stigning i kompensationen, der afviger fra de forudgående kontraktvilkår, normalt vil blive anset for ikke at være i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1370/2007.

Kompensationsordningen bør generelt tilskynde til effektiv ledelse (49). Kompensationsordninger, der mekanisk dækker de faktisk afholdte omkostninger, tilskynder ikke transportoperatøren til at blive mere omkostningseffektiv over tid. Sådanne mekanismer kan kun accepteres, hvis omkostningerne er meget usikre, og transportoperatøren har behov for en høj grad af beskyttelse mod usikkerhed.

2.6.5.   
  Artikel 4, stk. 1 og 2, og bilaget. Forhindring af krydssubsidiering af kommercielle aktiviteter

Når en public service-udbyder også udøver kommercielle aktiviteter, bør det sikres, at udbyderen ikke kan anvende den offentlige kompensation til at styrke sin konkurrencemæssige stilling på andre markeder, hvor denne opererer kommercielt. Med henblik herpå foreskriver bilaget regnskabsmæssig adskillelse mellem public service-aktiviteter og kommercielle aktiviteter samt en forsvarlig omkostningsfordelingsmetode, der afspejler de faktiske omkostninger ved public service-opgaven.

I henhold til artikel 4, stk. 1 og 2, sammenholdt med bilaget, skal operatørens omkostninger og indtægter fordeles korrekt mellem de offentlige tjenester (pr. kontrakt) og de kommercielle tjenester (se afsnit 2.5.2).

Hvis f.eks. omkostningerne til tjenester, der leveres på stationer til public service-aktiviteter og kommercielle aktiviteter, kun blev henført til public service, ville dette udgøre krydssubsidiering, der er uforenelig med forordning (EF) nr. 1370/2007. Der er også fastsat specifikke forpligtelser vedrørende adskillelse af jernbanevirksomhedernes regnskaber i direktiv 2012/34/EF (50).

Hver kontrakt om offentlig trafikbetjening bør indeholde særlige regler om kompensation og bør give anledning til særlige regnskabsposter. Hvis en virksomhed har indgået flere kontrakter om offentlig trafikbetjening, bør dens regnskaber gøre det muligt at identificere den kompensation, der er modtaget for opfyldelsen af offentlige serviceforpligtelser i de forskellige kontrakter om offentlig trafikbetjening, adskilt fra indtægterne fra kommercielle markedsoperationer. Efter skriftlig anmodning fra Kommissionen skal disse regnskaber stilles til rådighed i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1370/2007.

2.6.6.   
  Artikel 4, stk. 1. Effektivitetsincitamenter

I betragtning 27 i forordning (EF) nr. 1370/2007 anføres det, at parametrene for kompensation med hensyn til indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud eller generelle regler bør fastsættes således, at kompensationsbeløbet er af en passende størrelse og »tilstræber effektivitet og kvalitet i trafikbetjeningen«. I punkt 7 i bilaget præciseres det, at kompensationsmetoden skal »tilstræbe, at operatøren af offentlig trafikbetjening når frem til eller fortsætter med en effektiv drift, der kan vurderes objektivt«.

Det betyder, at incitamenter til en økonomisk effektiv levering af tjenesten bør integreres i kompensationsmekanismen. Effektiviteten bør forbedres over tid, og forbedringer bør være objektivt målbare.

Effektivitet bør forstås som forholdet mellem kvaliteten (eller niveauet) af de offentlige tjenester og de anvendte ressourcer. Incitamenter kan således udformes med henblik på at reducere omkostningerne og/eller øge kvaliteten/serviceniveauet. Omkostningsreduktioner, der opnås på bekostning af tjenesternes kvalitet/niveau, tæller imidlertid ikke som effektivitetsforbedringer.

Effektivitetsincitamenter bør være realistiske, forholdsmæssige og præcist defineret i kontrakten. Effektivitetsgevinster bør deles på passende vis mellem operatøren, de offentlige myndigheder og, hvor det er relevant, brugerne. Operatøren bør ikke have lov til at beholde en uforholdsmæssig del af sådanne gevinster. Effektivitetsincitamenter skal bygge på objektive og målbare kriterier, som er angivet i overdragelsesakten, og som efterfølgende kan gøres til genstand for en gennemskuelig vurdering udført af den kompetente myndighed.

2.6.7.   
  Artikel 6, stk. 1. Kontrol af overholdelse af forordning (EF) nr. 1370/2007

De kompetente myndigheder er forpligtet til at foretage regelmæssig kontrol i løbetiden for kontrakten om offentlig trafikbetjening, navnlig hvis kontrakten er indgået uden forudgående udbud, ikke blot for at kontrollere, at dens vilkår overholdes, men også for på et tidligt tidspunkt at opdage (og inddrive) eventuel overkompensation. Dette er især vigtigt i forbindelse med langvarige kontrakter.

2.6.8.   
  Artikel 1, stk. 1, og artikel 6, stk. 1. Forpligtelse til at betale operatørerne »passende« kompensation for offentlige serviceforpligtelser

Ifølge punkt 7 i bilaget til forordningen skal »[k]ompensationsmetoden [...] tilstræbe, at operatøren af offentlig trafikbetjening når frem til eller fortsætter med [...] levering af personbefordring af tilfredsstillende kvalitet«. Dette princip er også nedfældet i artikel 2a, stk. 2, litra b), hvori det hedder, at kompensationen for den finansielle nettoindsats for offentlige serviceforpligtelser skal sikre økonomisk bæredygtighed for udbuddet af offentlig personbefordring på lang sigt.

Det betyder, at den kompensation, der stilles til rådighed af de kompetente myndigheder, bør gøre det muligt for operatørerne at levere tjenester af høj kvalitet på et økonomisk bæredygtigt grundlag. Underfinansiering vil føre til en forringelse af servicekvaliteten. For kontrakter, der tildeles i konkurrence, vil en alt for lav kompensation desuden afholde potentielle tilbudsgivere fra at deltage i udbudsprocedurer.

2.7.   Artikel 7, stk. 2, 3 og 4. Offentliggørelse og gennemsigtighed

Fortolkningsvejledningen i dette afsnit omfatter de kompetente myndigheders forpligtelse til at sikre gennemsigtighed i forbindelse med indgåelse af kontrakter om offentlig trafikbetjening før og efter tildelingsproceduren.

I artikel 7, stk. 2, anføres det, at de kompetente myndigheder senest ét år inden offentliggørelsen af udbuddet eller ét år inden indgåelsen af kontrakten uden forudgående udbud skal offentliggøre visse oplysninger om kontrakten i Den Europæiske Unions Tidende. Forpligtelsen til at offentliggøre disse oplysninger gælder også, når kontrakterne om offentlig trafikbetjening indgås i henhold til artikel 5, stk. 1, andet punktum, i forordning (EF) nr. 1370/2007 i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i direktiverne om offentlige indkøb, selv om disse direktiver ikke foreskriver en sådan offentliggørelse (51).

Formålet med artikel 7, stk. 2, er for det første at gøre det muligt for de økonomiske aktører at reagere på den kompetente myndigheds hensigter, navnlig den type tildeling, den agter at anvende (udbud eller indgåelse af kontrakter uden forudgående udbud), og for det andet at give de økonomiske aktører tid til bedre at forberede sig på et udbud. Som følge heraf kan manglende offentliggørelse af oplysninger i henhold til artikel 7, stk. 2, føre til annullering af udbuddet, hvis manglen på forudgående oplysninger medførte en betydelig ulempe for operatørerne i forhold til den operatør, der på nuværende tidspunkt udfører kontrakten, og derfor har nøjagtigt kendskab til alle dens karakteristika (52). En sådan undladelse vil også fratage medlemsstaterne fritagelsen for anmeldelsespligten i henhold til artikel 108, stk. 3, i TEUF (53).

I artikel 7, stk. 3, anføres det, at den kompetente myndighed skal offentliggøre visse oplysninger om den indgåede kontrakt, hvis der indgås en kontrakt uden forudgående udbud om offentlig trafikbetjening med jernbane.

Kommissionens tjenestegrene har udviklet modelformularer og -procedurer, der giver kompetente myndigheder mulighed for at opfylde disse forpligtelser vedrørende offentliggørelse. Med henblik på offentliggørelse af oplysningerne i Den Europæiske Unions Tidende bør de kompetente myndigheder anvende det særlige værktøj »eNotices« (54) til at udfylde og indsende bekendtgørelser til offentliggørelse på »Tenders Electronic Daily« (TED).

I henhold til artikel 7, stk. 4, skal en kompetent myndighed efter anmodning fra enhver interesseret part fremsende begrundelserne for sin beslutning om at indgå en kontrakt om offentlig trafikbetjening uden forudgående udbud. En kompetent myndighed skal træffe beslutning om at indgå en kontrakt uden forudgående udbud mindst et år i forvejen, da beslutningen skal offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende (artikel 7, stk. 2, særlig afsnit b)). Interesserede parter kan på den måde udarbejde spørgsmål lang tid inden indgåelsen af kontrakten, hvilket tidligst må ske et år senere. Af hensyn til retssikkerheden skal de oplysninger, der anmodes om i henhold til artikel 7, stk. 4, fremlægges uden unødig forsinkelse.

Artikel 7, stk. 2 og 4, i forordning (EF) nr. 1370/2007 kræver ikke, at en kompetent myndighed offentliggør eller meddeler interesserede økonomiske aktører alle de oplysninger, der er nødvendige for at sætte dem i stand til at afgive et tilstrækkeligt detaljeret tilbud, der kan gøres til genstand for en sammenlignende vurdering, eller til at foretage en sådan sammenlignende vurdering af alle tilbud, der måtte være modtaget efter offentliggørelsen af disse oplysninger (55).

2.8.   Overgangsordninger

Dette afsnit indeholder fortolkningsretningslinjer vedrørende visse aspekter af bestemmelserne om overgangsordninger for kontrakter, der er indgået inden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1370/2007, og kontrakter, der indgås i overgangsperioderne som defineret i artikel 8.

2.8.1.   
  Artikel 8, stk. 3, litra b) og c). Maksimal varighed på 30 år

Artikel 8, stk. 3, litra b) og c), bestemmer, at kontrakter om offentlig trafikbetjening, der er indgået »før den 26. juli 2000 på grundlag af en anden procedure end en retfærdig udbudsprocedure på konkurrencevilkår« eller indgået »fra den 26. juli 2000 og inden den 3. december 2009 på grundlag af en retfærdig udbudsprocedure på konkurrencevilkår [...], kan fortsætte, indtil de udløber, men højst i 30 år«.

Selv om denne bestemmelse ikke udtrykkeligt angiver udgangspunktet for beregningen af den maksimale periode på 30 år, fastslog Unionens retsinstanser, at denne frist løber fra datoen for ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1370/2007 (56). Da forordningen trådte i kraft den 3. december 2009, kan alle kontrakter om offentlig trafikbetjening, der er omfattet af bestemmelserne i artikel 8, stk. 3, litra b) og c), derfor fortsætte indtil senest den 3. december 2039.

2.8.2.   
  Artikel 8, stk. 3, litra d). Betydningen af »hvis deres løbetid er begrænset og sammenlignelig med det, der er fastsat i artikel 4«

I henhold til artikel 8, stk. 3, litra d), kan kontrakter om offentlig trafikbetjening, der »fra den 26. juli 2000 og inden den 24. december 2017 er indgået på grundlag af en anden procedure end en retfærdig udbudsprocedure på konkurrencevilkår [...] fortsætte, indtil de udløber, hvis deres løbetid er begrænset og sammenlignelig med det, der er fastsat i artikel 4«.

Kommissionen finder, at udtrykket »sammenlignelig med det, der er fastsat i artikel 4« skal fortolkes restriktivt for at sikre, at medlemsstaterne bestræber sig på at nå målene i forordning (EF) nr. 1370/2007 fra dens ikrafttræden den 3. december 2009. Kommissionen mener derfor, at det bør sikres, at løbetiden for kontrakter om offentlig trafikbetjening ligger meget tæt på dem, der er anført i artikel 4.

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden (COM(2020) 789 final af 9.12.2020).

(2)  EUT L 315 af 3.12.2007, s. 1.

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2338 af 14. december 2016 om ændring af forordning (EF) nr. 1370/2007 for så vidt angår åbning af markedet for indenlandsk personbefordring med jernbane (EUT L 354 af 23.12.2016, s. 22=.

(4)  Den fjerde jernbanepakke består af seks retsakter, der har til formål at fuldføre det indre marked for jernbanetjenester. Se https://transport.ec.europa.eu/transport-modes/rail/railway-packages/fourth-railway-package-2016_en.

(5)  Meddelelse fra Kommissionen om retningslinjer for fortolkningen af forordning (EF) nr. 1370/2007 om offentlig personbefordring med jernbane og ad vej af 29. marts 2014 (EUT C 92 af 29.3.2014, s. 1).

(6)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

(7)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243.

(8)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 1.

(9)  Det skal bemærkes, at forordning (EF) nr. 1370/2007 stadig henviser til direktiv 2004/17/EF og 2004/18/EF, som i mellemtiden er blevet ophævet og erstattet af direktiv 2014/24/EU og 2014/25/EU. Alle disse henvisninger skal forstås som henvisninger til de nye direktiver.

(10)  Artikel 10, stk. 3, i direktiv 2014/23/EU.

(11)  EFT L 364 af 12.12.1992, s. 7.

(12)  Meddelelse fra Kommissionen om fortolkningen af Rådets forordning (EØF) nr. 3577/92 om anvendelse af princippet om fri udveksling af tjenesteydelser inden for søtransport i medlemsstaterne (cabotagesejlads) (COM(2014) 232 final af 22.4.2014).

(13)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 32.

(14)  Dom af 24. juli 2003, Altmark Trans, C-280/00, EU:C:2003:415 (»Altmark-dommen«).

(15)  Dom af 29. november 2018, ARFEA mod Europa-Kommissionen, T-720/16, EU:T:2018:853, præmis 88, dom af 24. november 2020, Viasat Broadcasting UK Ltd, C-445/19, EU:C:2020:952, præmis 33.

(16)  Dom af 12. februar 2008, BUPA m.fl. mod Europa-Kommissionen, T-289/03, EU:T:2008:29, præmis 168.

(17)  Denne tilgang er i overensstemmelse med Kommissionens generelle tilgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse inden for andre sektorer. Se navnlig punkt 48 i meddelelsen fra Kommissionen om anvendelsen af Den Europæiske Unions statsstøtteregler på kompensation for levering af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT C 8 af 11.1.2012, s. 4).

(18)  Se navnlig dom af 1. marts 2017, Société nationale maritime Corse Méditerranée (SNCM) mod Europa-Kommissionen, T-454/13, EU:T:2017:134, præmis 134 (»SNCM-dommen«).

(19)  Dom af 1. marts 2017, Den Franske Republik mod Europa-Kommissionen, T-366/13, ECLI:EU:T:2017:135, præmis 105.

(20)  SNCM-dommen, præmis 134.

(21)  Dom af 18. januar 2017, Andersen mod Europa-Kommissionen, T-92/11 RENV, EU:T:2017:14, præmis 70. Retten henviser til de særlige forhold inden for jernbanetransport, der er nævnt i betragtning 25 i forordning (EF) nr. 1370/2007. Denne betragtning henviser til de specifikke spørgsmål vedrørende investeringsbyrden og investeringsomkostningerne.

(22)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2018/1795 af 20. november 2018 om fastsættelse af procedurer og kriterier for anvendelse af en prøvning af økonomisk ligevægt i henhold til artikel 11 i direktiv 2012/34/EU (EUT L 294 af 21.11.2018, s. 5).

(23)  For et tilfælde af måling i køreplankilometer henvises til dom af 27. oktober 2016, Hörmann Reisen, C-292/15, EU:C:2016:817 (»Hörmann Reisen-dommen«).

(24)  Se i den forbindelse dommen i sagen Hörmann Reisen, præmis 34-48.

(25)  EFT L 82 af 22.3.2001, s. 16.

(26)  I overensstemmelse med EU-domstolenes retspraksis finder direktiv 2001/23/EF anvendelse på en virksomhedsoverførsel, der finder sted efter en udbudsprocedure vedrørende indgåelsen af en kontrakt om offentlige tjenesteydelser. I erhvervssektorer, der er baseret på materielle aktiver såsom bus- eller jernbanetransport, finder direktiv 2001/23/EF anvendelse, hvis der overføres væsentlige materielle aktiver. Der er tale om en overførsel som defineret i direktiv 2001/23/EF, selv om ejerskabet til de materielle aktiver, der tidligere blev anvendt af overdrageren, og som er overtaget af en erhverver, ikke overføres, f.eks. hvis de materielle aktiver, som den nye kontrahent overtager, ikke tilhørte dennes forgænger, men blev leveret af den ordregivende myndighed. Se i den forbindelse dom af 20. november 2003, Abler, C-340/01, EU:C:2003:629, se også dom af 26. november 2015, ADIF, C-509/14, EU:C:2015:781.

(27)  Dette kan omfatte funktionelle byområder, som består af en by og dens tilhørende pendlerzone.

(28)  Dom af 13. november 2008, Coditel Brabant, C-324/07, EU:C:2008:621, præmis 30.

(29)  Forslag til afgørelse fra generaladvokaten fremsat den 25. oktober 2018 i de forenede sager C-350/17 og C-351/17, Mobit, EU:C:2018:869, præmis 104.

(30)  Dom af 21. marts 2019, Rhein-Sieg-Kreis, forenede sager C-266/17 og C-267/17, EU:C:2019:241.

(31)  Se bl.a. dom af 18. januar 2001, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Kongeriget Spanien, C-83/99, EU:C:2001:31, præmis 19, og dom af 7. juli 2022, Pricoforest SRL mod Inspectoratul de Stat pentru Controlul în Transportul Rutier (ISCTR), C-13/21, EU:C:2022:531, præmis 30.

(32)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu.

(33)  Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36).

(34)  MOVE-PSO-REGULATION@ec.europa.eu.

(35)  Se artikel 32 og 72 i direktiv 2014/24/EU og artikel 50 og 89 i direktiv 2014/25/EU.

(36)  Se f.eks. betragtning 20 i forordning (EF) nr. 1370/2007: »Når en offentlig myndighed vælger at overdrage en opgave af almen interesse til tredjemand, skal operatøren af offentlig trafikbetjening udvælges under overholdelse af fællesskabsreglerne om offentlige aftaler og koncessioner, således som de følger af traktatens artikel 43-49, og principperne om gennemsigtighed og ligebehandling«.

(37)  Dom af 5. oktober 2000, Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber mod Den Franske Republik, C-337/98, EU:C:2000:543, præmis 44 og 46, dom af 19. juni 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, EU:C:2008:351, præmis 34, og dom af 13. april 2010, Wall, C-91/08, EU:C:2010:182, præmis 37 og 38 (»Wall-dommen«), dom af 14. maj 2020, T-Systems Magyarország Zrt., C-263/19, EU:C:2020:373, præmis 61. Der blev også taget hensyn til EU-domstolenes retspraksis ved fastsættelsen af de betingelser, hvorunder ændringer af en kontrakt under udførelsen kræver en ny udbudsprocedure i henhold til artikel 72 i direktiv 2014/24/EU og artikel 89 i direktiv 2014/25/EU. Lignende bestemmelser er også fastsat i artikel 43 i direktiv 2014/23/EU.

(38)  Dom af 19. juni 2008, pressetext Nachrichtenagentur, C-454/06, EU:C:2008:351, præmis 35-37, Wall-dommen, præmis 38, dom af 7. september 2016, Finn Frogne, C-549/14, EU:C:2016:634, præmis 28, dom af 3. oktober 2019, Delta Antrepriză de Construcţii şi Montaj 93, C-267/18, EU:C:2019:826, præmis 33.

(39)  EU-domstolene påpegede i dommen i Wall-sagen, at en udskiftning af en underleverandør, selv når muligheden herfor er fastsat i kontrakten, i særlige tilfælde kan udgøre en væsentlig ændring af et af de grundlæggende elementer i koncessionskontrakten, når anvendelsen af én underleverandør i stedet for en anden — under hensyntagen til de særlige kendetegn ved den pågældende ydelse — har været et afgørende element for indgåelsen af kontrakten, hvilket det under alle omstændigheder tilkommer den forelæggende ret at afgøre.

(40)  Artikel 72 i direktiv 2014/24/EU og artikel 89 i direktiv 2014/25/EU.

(41)  Navnlig Kommissionens afgørelse om anvendelse af bestemmelserne i artikel 106, stk. 2, i TEUF på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (EUT L 7 af 11.1.2012, s. 3), og EU-rammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (EUT C 8 af 11.1.2012, s. 15).

(42)  Kommissionens forordning (EU) nr. 360/2012 om anvendelse af artikel 107 og 108 på de minimis-støtte til virksomheder, der udfører tjenesteydelser af almen økonomisk interesse (EUT L 114 af 26.4.2012, s. 8) finder imidlertid anvendelse på støtte til virksomheder, der udfører landtransport, med undtagelse af støtte til virksomheder, der udfører vejgodstransport for fremmed regning (se betragtning 7 og artikel 1, stk. 2, litra g), i forordning (EU) nr. 360/2012).

(43)  Artikel 2a, stk. 2.

(44)  Se Altmark-dommen og navnlig afsnit 3 i meddelelsen om tjenesteydelser af almen økonomisk interesse.

(45)  Punkt 69 i meddelelsen om tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse.

(46)  I meddelelsen om tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse gives der yderligere vejledning om, hvad der skal betragtes som en »gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med materielle midler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste«. Se navnlig punkt 70-76.

(47)  Der er fortsat store forskelle mellem de nationale jernbanemarkeder (som fremhævet i den 7. rapport om overvågning af udviklingen på jernbanemarkedet, som Kommissionen offentliggjorde i januar 2021) samt meget betydelige statslige indgreb, der fordrejer priserne på dette marked. Se https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/market/market_monitoring_en.

(48)  Det betyder, at det ikke altid er muligt at anvende den gennemsnitlige fortjenstmargen i sektoren som benchmark. Kontraktens særlige karakter og navnlig den risiko, der er forbundet med kontrakten, kan kræve en justering af fortjenstmargenen i et bestemt tilfælde for at sikre, at denne fortjenstmargen forbliver rimelig.

(49)  Navnlig punkt 7 i bilaget til forordning (EF) nr. 1370/2007.

(50)  Artikel 6 om adskillelse af jernbanevirksomheders og jernbaneinfrastrukturforvalteres regnskaber.

(51)  Dom af 20. september 2018, Stefan Rudigier, C-518/17, EU:C:2018:757 (»Rudigier-dommen«).

(52)  Som anført i Rudigier-dommen.

(53)  Se i den forbindelse dom af 12. oktober 1978, Kommissionen og Belgien, C-156/77, præmis 10, og dom af 21. juli 2016, Dilly's Wellnesshotel GmbH, C-493/14, ECLI:EU:C:2016:577, præmis 38.

(54)  Dette værktøj findes på alle EU-sprog på adressen https://enotices.ted.europa.eu.

(55)  Dom af 24. oktober 2019, Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, C-515/18, EU:C:2019:893.

(56)  Dom af 19. marts 2020, Compañía de Tranvías de La Coruña, C-45/19, EU:C:2020:224.

---

BILAG

Medlemsstater med en markedsvolumen for personbefordring med jernbane på under 23 mio. togkilometer i december 2017

Bulgarien

Estland

Grækenland

Kroatien

Irland

Litauen

Luxembourg

Letland

Slovenien

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/28

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10865 — ASTORG / IPCOM)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/02)

Den 30. august 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10865. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10865. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/29

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10886 — INEOS / SINOPEC / SHANGHAI SECCO PETROCHEMICAL)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/03)

Den 25. oktober 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10886. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10886. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/30 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/30

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10958 — CARLYLE / GARNICA)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/04)

Den 29. november 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10958. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10958. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/31 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/31

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11101 — CEPSA / BOH / BWT)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/05)

Den 14. juni 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11101. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11101. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/32 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/32

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10823 — CLEARLAKE / TA ASSOCIATES / EPHESOFT)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/06)

Den 12. august 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10823. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10823. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/33 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/33

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10674 — INTERPARKING SERVIZI / OSR / PARKING LOT JV)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/07)

Den 11. maj 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10674. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10674. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/34 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/34

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11110 — EFMS / PSPIB / RADIUS)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/08)

Den 7. juni 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11110. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11110. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/35

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11030 — AWARE SUPER / ABP / DV4 / OMERS / REAL ESTATE JV)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/09)

Den 13. juni 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11030. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11030. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/36 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/36

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10879 — EMZ PARTNERS / IK INVESTMENT / OAKLEY CAPITAL / MR VALENTIN SCHÜTT / WISHCARD)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/10)

Den 27. september 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10879. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10879. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/37 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/37

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11131 — PIERER / LEONI)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 222/11)

Den 13. juni 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11131. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11131. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Rådet

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/38 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/38

---

Bekendtgørelse til »RT Balkan«, »Oriental Review«, »Tsargrad«, »New Eastern Outlook« og »Katehon« om deres opførelse i Rådets afgørelse 2014/512/FUSP og i Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine

(2023/C 222/12)

Rådet opførte ovennævnte enheder i bilag IX til Rådets afgørelse 2014/512/FUSP (1) og i bilag XV til Rådets forordning (EU) nr. 833/2014 om restriktive foranstaltninger på baggrund af Ruslands handlinger, der destabiliserer situationen i Ukraine (2), med henblik på at anvende disse foranstaltninger fra den 1. oktober 2023 med forbehold af Rådets afgørelse efter gennemgang af de relevante faktiske omstændigheder.

Det meddeles hermed de pågældende enheder, at de på følgende adresse kan indgive en anmodning til Rådet om at få tilsendt oplysningerne vedrørende denne opførelse inden den 3. juli 2023:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

---

(1)  EUT L 229 af 31.7.2014, s. 13.

(2)  EUT L 229 af 31.7.2014, s. 1.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/39

---

Bekendtgørelse til de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1218 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2023/C 222/13)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, enheder og organer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (1) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1218 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (3) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216 (4) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Rådet for Den Europæiske Union har besluttet, at disse personer, enheder og organer skal opføres på listen over personer, enheder og organer, som er omfattet af de restriktive foranstaltninger i afgørelse 2014/145/FUSP og forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed. I de relevante afsnit i disse bilag gives en begrundelse for opførelse af disse personer, enheder og organer på listen.

De pågældende personer, enheder og organer gøres opmærksom på, at det er muligt at indgive en anmodning til de kompetente myndigheder i den eller de relevante medlemsstater, jf. de websteder, der er nævnt i bilag II til forordning (EU) nr. 269/2014, med henblik på at opnå tilladelse til at anvende indefrosne pengemidler til dækning af basale behov eller til specifikke betalinger (jf. artikel 4 i forordningen).

De berørte personer, enheder og organer kan inden den 14. juli 2023 indgive en anmodning med tilhørende dokumentation til Rådet om, at afgørelsen om at opføre dem på ovennævnte liste tages op til fornyet overvejelse, til følgende adresse:

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

De berørte personer, enheder og organer gøres ligeledes opmærksom på muligheden for at indbringe Rådets afgørelse for Den Europæiske Unions Ret på de betingelser, der er fastsat i artikel 275, stk. 2, og artikel 263, stk. 4 og 6, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 159 I af 23.6.2023, s. 526.

(3)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 159 I af 23.6.2023, s. 335.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/40 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/40

---

Bekendtgørelse til de fysiske og juridiske personer, enheder og organer, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1218 og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2023/C 222/14)

Følgende oplysninger bekendtgøres hermed for de personer, enheder og organer, der er anført i bilaget til Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (1) som ændret ved Rådets afgørelse (FUSP) 2023/1218 (2) og i bilag I til Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (3) som gennemført ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216 (4) om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed.

Artikel 9, stk. 2, i forordning (EU) nr. 269/2014 foreskriver, at disse personer, enheder eller organer inden den 1. september 2022 eller senest 6 uger fra datoen for opførelsen på listen i bilag I, alt efter hvad der er senest, skal indberette pengemidler eller økonomiske ressourcer under en medlemsstats jurisdiktion, som tilhører, ejes, besiddes eller kontrolleres af dem, til den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor disse pengemidler eller økonomiske ressourcer befinder sig. De skal samarbejde med den nationale kompetente myndighed om efterprøvning af sådanne oplysninger. Manglende opfyldelse af disse forpligtelser vil blive betragtet som omgåelse af foranstaltningerne vedrørende indefrysning af pengemidler og økonomiske ressourcer.

De oplysninger, der skal indberettes, skal sendes til den kompetente myndighed i den relevante medlemsstat via medlemsstatens websted som angivet i bilag II til forordning (EU) nr. 269/2014 (5).

---

(1)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(2)  EUT L 159 I af 23.6.2023, s. 526.

(3)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(4)  EUT L 159 I af 23.6.2023, s. 335.

(5)  Seneste konsoliderede udgave findes på https://eur-lex.europa.eu/legal-content/DA/TXT/?uri=CELEX%3A02014R0269-20230426

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/41 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/41

---

Bekendtgørelse til de registrerede, der er omfattet af de restriktive foranstaltninger i Rådets afgørelse 2014/145/FUSP og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 om restriktive foranstaltninger over for tiltag, der underminerer eller truer Ukraines territoriale integritet, suverænitet og uafhængighed

(2023/C 222/15)

De registreredes opmærksomhed henledes på følgende oplysninger i henhold til artikel 16 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 (1):

Retsgrundlaget for behandlingen er Rådets afgørelse 2014/145/FUSP (2) som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1218 (3) og Rådets forordning (EU) nr. 269/2014 (4) som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216 (5).

Den dataansvarlige for denne behandling er Rådet for Den Europæiske Union repræsenteret ved generaldirektøren for Generaldirektoratet for Eksterne Forbindelser (RELEX) i Generalsekretariatet for Rådet, og den afdeling, der varetager behandlingen, er RELEX.1, som kan kontaktes på følgende adresse:

| Rådet for Den Europæiske Union |
| --- |
| Generalsekretariatet |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi 175/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Rådet for Den Europæiske Union

Generalsekretariatet

RELEX.1

Rue de la Loi 175/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

GSR's databeskyttelsesrådgiver kan kontaktes på følgende e-mailadresse:

Databeskyttelsesrådgiver

data.protection@consilium.europa.eu

Formålet med behandlingen er at opstille og ajourføre en liste over personer, der er omfattet af restriktive foranstaltninger i henhold til afgørelse 2014/145/FUSP som ændret ved afgørelse (FUSP) 2023/1218 og forordning (EU) nr. 269/2014 som gennemført ved gennemførelsesforordning (EU) 2023/1216.

De registrerede er de fysiske personer, der opfylder kriterierne for opførelse på listen som fastsat i afgørelse 2014/145/FUSP og forordning (EU) nr. 269/2014.

De indsamlede personoplysninger omfatter oplysninger, der er nødvendige for korrekt identifikation af den pågældende person, begrundelsen og alle andre oplysninger vedrørende grundene til opførelsen.

Retsgrundlagene for behandling af personoplysninger er de rådsafgørelser, der er vedtaget i henhold til artikel 29 i TEU, og de rådsforordninger, der er vedtaget i henhold til artikel 215 i TEUF, og som opfører fysiske personer (registrerede) og pålægger indefrysning af aktiver og rejserestriktioner.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til udførelse af en opgave, der udføres i samfundets interesse, jf. artikel 5, stk. 1, litra a), og for at overholde de retlige forpligtelser, der er fastsat i ovennævnte retsakter, og som påhviler den dataansvarlige, jf. artikel 5, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2018/1725.

Behandlingen er nødvendig af hensyn til væsentlige samfundsinteresser, jf. artikel 10, stk. 2, litra g), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan indhente personoplysninger om registrerede fra medlemsstaterne og/eller Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Modtagerne af personoplysningerne er medlemsstaterne, Europa-Kommissionen og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.

Alle personoplysninger, der behandles af Rådet i forbindelse med EU's autonome restriktive foranstaltninger, opbevares i fem år fra det tidspunkt, hvor den registrerede er fjernet fra listen over personer, der er omfattet af indefrysningen af aktiver, eller gyldigheden af foranstaltningen er udløbet, eller, hvis der er anlagt sag ved Domstolen, indtil der er afsagt en endelig dom. Personoplysninger i dokumenter, som Rådet har registreret, opbevares af Rådet til arkivformål i samfundets interesse, jf. artikel 4, stk. 1, litra e), i forordning (EU) 2018/1725.

Rådet kan have behov for at udveksle personoplysninger om en registreret med et tredjeland eller en international organisation i forbindelse med Rådets gennemførelse af FN-udpegelser eller i forbindelse med internationalt samarbejde om EU's politik for restriktive foranstaltninger.

I mangel af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet eller fornødne garantier baseres overførsel af personoplysninger til et tredjeland eller en international organisation på følgende betingelse(r) i henhold til artikel 50 i forordning (EU) 2018/1725:

| — | overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig af hensyn til vigtige samfundsinteresser

| — | overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares. |
| --- | --- |

—

overførslen er nødvendig for, at retskrav kan fastlægges, gøres gældende eller forsvares.

Der er ingen automatiske afgørelser involveret i behandlingen af den registreredes personoplysninger.

Registrerede har ret til oplysning om og indsigt i deres personoplysninger. De har også ret til at rette og supplere deres oplysninger. Under visse omstændigheder kan de have ret til at få slettet deres personoplysninger eller ret til at gøre indsigelse mod behandling af deres personoplysninger eller til at bede om at få behandlingen begrænset.

Registrerede kan udøve disse rettigheder ved at sende en e-mail til den dataansvarlige med en kopi til databeskyttelsesrådgiveren som anført ovenfor.

Sammen med deres anmodning skal de registrerede vedlægge en kopi af et identifikationsdokument for at bekræfte deres identitet (ID-kort eller pas). Dette dokument skal indeholde et identifikationsnummer og oplysninger om udstedelsesland, gyldighedsperiode, navn, adresse og fødselsdato. Eventuelle andre oplysninger i kopien af identifikationsdokumentet såsom foto eller eventuelle personlige karakteristika kan overstreges med sort.

Registrerede har ret til at indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

Forinden anbefales det, at de registrerede først søger at opnå berigtigelse ved at kontakte den dataansvarlige og/eller Rådets databeskyttelsesrådgiver.

Uden at det berører et eventuelt retsmiddel eller en eventuel administrativ eller udenretslig klageadgang, kan registrerede indgive en klage til Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i overensstemmelse med forordning (EU) 2018/1725 (edps@edps.europa.eu).

---

(1)  EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39.

(2)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 16.

(3)  EUT L 159 I af 23.6.2023, s. 526.

(4)  EUT L 78 af 17.3.2014, s. 6.

(5)  EUT L 159 I af 23.6.2023, s. 335.

---

Europa-Kommissionen

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/43 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/43

---

Euroens vekselkurs (1)

22. juni 2023

(2023/C 222/16)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0985 |
| JPY | japanske yen | 156,05 |
| DKK | danske kroner | 7,4486 |
| GBP | pund sterling | 0,86115 |
| SEK | svenske kroner | 11,7224 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9825 |
| ISK | islandske kroner | 148,50 |
| NOK | norske kroner | 11,5990 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,683 |
| HUF | ungarske forint | 369,43 |
| PLN | polske zloty | 4,4253 |
| RON | rumænske leu | 4,9631 |
| TRY | tyrkiske lira | 26,6249 |
| AUD | australske dollar | 1,6194 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4463 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5987 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7698 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4741 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 424,62 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,2575 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8866 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 425,99 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,1091 |
| PHP | filippinske pesos | 61,133 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 38,535 |
| BRL | brasilianske real | 5,2331 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,8431 |
| INR | indiske rupee | 90,0300 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0985

JPY

japanske yen

156,05

DKK

danske kroner

7,4486

GBP

pund sterling

0,86115

SEK

svenske kroner

11,7224

CHF

schweiziske franc

0,9825

ISK

islandske kroner

148,50

NOK

norske kroner

11,5990

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,683

HUF

ungarske forint

369,43

PLN

polske zloty

4,4253

RON

rumænske leu

4,9631

TRY

tyrkiske lira

26,6249

AUD

australske dollar

1,6194

CAD

canadiske dollar

1,4463

HKD

hongkongske dollar

8,5987

NZD

newzealandske dollar

1,7698

SGD

singaporeanske dollar

1,4741

KRW

sydkoreanske won

1 424,62

ZAR

sydafrikanske rand

20,2575

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8866

IDR

indonesiske rupiah

16 425,99

MYR

malaysiske ringgit

5,1091

PHP

filippinske pesos

61,133

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

38,535

BRL

brasilianske real

5,2331

MXN

mexicanske pesos

18,8431

INR

indiske rupee

90,0300

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/44

---

Euroens vekselkurs (1)

23. juni 2023

(2023/C 222/17)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0884 |
| JPY | japanske yen | 155,84 |
| DKK | danske kroner | 7,4485 |
| GBP | pund sterling | 0,85479 |
| SEK | svenske kroner | 11,6750 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9773 |
| ISK | islandske kroner | 148,90 |
| NOK | norske kroner | 11,8565 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,654 |
| HUF | ungarske forint | 369,90 |
| PLN | polske zloty | 4,4238 |
| RON | rumænske leu | 4,9538 |
| TRY | tyrkiske lira | 27,4781 |
| AUD | australske dollar | 1,6285 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4380 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5216 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7758 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4726 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 425,92 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,3652 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,8141 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 337,69 |
| MYR | malaysiske ringgit | 5,0899 |
| PHP | filippinske pesos | 60,696 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 38,323 |
| BRL | brasilianske real | 5,2235 |
| MXN | mexicanske pesos | 18,7706 |
| INR | indiske rupee | 89,2205 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0884

JPY

japanske yen

155,84

DKK

danske kroner

7,4485

GBP

pund sterling

0,85479

SEK

svenske kroner

11,6750

CHF

schweiziske franc

0,9773

ISK

islandske kroner

148,90

NOK

norske kroner

11,8565

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,654

HUF

ungarske forint

369,90

PLN

polske zloty

4,4238

RON

rumænske leu

4,9538

TRY

tyrkiske lira

27,4781

AUD

australske dollar

1,6285

CAD

canadiske dollar

1,4380

HKD

hongkongske dollar

8,5216

NZD

newzealandske dollar

1,7758

SGD

singaporeanske dollar

1,4726

KRW

sydkoreanske won

1 425,92

ZAR

sydafrikanske rand

20,3652

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,8141

IDR

indonesiske rupiah

16 337,69

MYR

malaysiske ringgit

5,0899

PHP

filippinske pesos

60,696

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

38,323

BRL

brasilianske real

5,2235

MXN

mexicanske pesos

18,7706

INR

indiske rupee

89,2205

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/45 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/45

---

Liste over havne i EU-medlemsstater, hvor landing eller omladning af fiskevarer og adgang til havnetjenester er tilladt for tredjelandsfiskerfartøjer, jf. artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008. Liste over havne i Nordirland, hvor landing eller omladning af fiskevarer og adgang til havnetjenester er tilladt for tredjelandsfiskerfartøjer, jf. protokollen om Irland/Nordirland til aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab

(2023/C 222/18)

Offentliggørelsen af denne liste sker i overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 (1).

| Medlemsstat | Udpegede havne |
| --- | --- |
| | |
| Belgien | Oostende
  Zeebrugge |
| | |
| Bulgarien | Бургас (Burgas)
  Варна (Varna) |
| | |
| Danmark | Ålborg
  Århus
  Esbjerg
  Fredericia
  Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Hanstholm
  Hirtshals
  Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  København
  Skagen
  Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

  Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15) |
| | |
| Tyskland | Bremerhaven
  Cuxhaven
  Rostock (omladning ikke tilladt)
  Sassnitz/Mukran (omladning ikke tilladt) |
| | |
| Estland | Ingen p.t. |
| | |
| Irland | Killybegs  (2)
  ,
   (3)

  Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

  Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (omladning ikke tilladt)
  Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (omladning ikke tilladt)
  Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (omladning ikke tilladt)
  Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (omladning ikke tilladt)
  Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (omladning ikke tilladt)
  Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (omladning ikke tilladt)
  Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (omladning ikke tilladt)
  Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (omladning ikke tilladt)
  Quigley's Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (omladning ikke tilladt)
  Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (omladning ikke tilladt)
  Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (omladning) |
| Grækenland | Πειραιάς (Piræus)
  Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | |
| Spanien | A Coruña
  A Pobra do Caramiñal
  Algeciras
  Alicante
  Almería
  Arrecife
  Barbate (2) (omladning og landing ikke tilladt)
  Barcelona
  Bilbao
  Burela
  Cádiz
  Cartagena
  Castellón
  Celeiro
  Gijón
  Huelva
  Las Palmas de Gran Canaria
  Málaga
  Marín
  Palma de Mallorca (2)

  Pasaia (Pasajes)
  Puerto del Rosario
  Ribeira
  Santa Cruz de Tenerife
  Santander
  Tarragona
  Valencia
  Vigo (Área Portuaria)
  Vilagarcía de Arousa |
| | |
| Frankrig | Metropolitan France:
  Dunkerque
  Boulogne
  Le Havre
  Caen (2)

  Cherbourg en Cotentin (2)

  Barneville-Carteret
  Granville (2)

  Saint-Malo
  Roscoff (2)

  Brest
  Douarnenez (2)

  Concarneau (2)

  Lorient (2)

  Nantes - Saint-Nazaire (2)

  La Rochelle (2)

  Rochefort sur Mer (2)

  Port la Nouvelle (2)

  Sète
  Marseille Port
  Franske oversøiske territorier:
  Le Port (La Réunion)
  Fort de France (Martinique)  (2)

  Port de Jarry (Guadeloupe)  (2)

  Port du Larivot (Guyane)  (2) |
| | |
| Kroatien | Ploče
  Rijeka
  Zadar – Gaženica
  Split – Sjeverna luka |
| | |
| Italien | Ancona
  Brindisi
  Civitavecchia
  Fiumicino (2)

  Genova
  Gioia Tauro
  La Spezia
  Livorno
  Napoli
  Olbia
  Palermo
  Ravenna
  Reggio Calabria
  Salerno
  Taranto
  Trapani
  Trieste
  Venezia |
| | |
| Cypern | Λεμεσός (Limassol) |
| | |
| Letland | Rīga
  Ventspils |
| | |
| Litauen | Klaipėda |
| | |
| Malta | Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)
  Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk) |
| | |
| Nederlandene | Vlissingen
  Scheveningen (2)

  Ijmuiden
  Harlingen
  Eemshaven
  Den Helder (2)

  Velsen (6)

  Amsterdam (6)

  Rotterdam (6)

  Stellendam (7)

  Den Oever (7)

  Oudeschild (7)

  Urk (7)

  Lauwersoog (7)

  Yerseke (7) |
| |
| Polen | Gdańsk
  Gdynia
  Szczecin
  Świnoujście (2) |
| | |
| Portugal | Aveiro [PT AVE 1] (2)

  Caniçal [PT CNL 1]
  Horta [PT HOR 1] (2)

  Lisboa [PT LIS 1]
  Peniche [PT PEN 1] (2)

  Ponta Delgada [PT PDL 1]
  Porto [PT OPO 1]
  Setúbal [PT SET 1] (2)

  Sines [PT SIE 1]
  Viana do Castelo [PT VDC 1] (2) |
| | |
| Rumænien | Constanța |
| | |
| Slovenien | Ingen p.t. |
| | |
| Finland | Helsinki (omladning ikke tilladt) |
| | |
| Sverige | |
| | Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Göteborg (3)
  ,
   (4)

  Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)
  Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt) |
| | |

Medlemsstat

Udpegede havne

Belgien

Oostende

Zeebrugge

Bulgarien

Бургас (Burgas)

Варна (Varna)

Danmark

Ålborg

Århus

Esbjerg

Fredericia

Frederikshavn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Hanstholm

Hirtshals

Hvide Sande  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

København

Skagen

Strandby  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Thyborøn  (2)
  ,
   (14)
  ,
   (15)

Tyskland

Bremerhaven

Cuxhaven

Rostock (omladning ikke tilladt)

Sassnitz/Mukran (omladning ikke tilladt)

Estland

Ingen p.t.

Irland

Killybegs  (2)
  ,
   (3)

Castletown Berehaven  (2)
  ,
   (3)

Bunagee  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (omladning ikke tilladt)

Burtonport  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (omladning ikke tilladt)

Dunmore East  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (omladning ikke tilladt)

Glengad  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (omladning ikke tilladt)

Greencastle  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (omladning ikke tilladt)

Howth  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (omladning ikke tilladt)

Malin Head  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (13) (omladning ikke tilladt)

Moville  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (11) (omladning ikke tilladt)

Quigley's Point  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (12) (omladning ikke tilladt)

Rathmullan  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (9) (omladning ikke tilladt)

Rossaveal  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (8)
  ,
   (10) (omladning)

Grækenland

Πειραιάς (Piræus)

Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

Spanien

A Coruña

A Pobra do Caramiñal

Algeciras

Alicante

Almería

Arrecife

Barbate (2) (omladning og landing ikke tilladt)

Barcelona

Bilbao

Burela

Cádiz

Cartagena

Castellón

Celeiro

Gijón

Huelva

Las Palmas de Gran Canaria

Málaga

Marín

Palma de Mallorca (2)

Pasaia (Pasajes)

Puerto del Rosario

Ribeira

Santa Cruz de Tenerife

Santander

Tarragona

Valencia

Vigo (Área Portuaria)

Vilagarcía de Arousa

Frankrig

Metropolitan France:

Dunkerque

Boulogne

Le Havre

Caen (2)

Cherbourg en Cotentin (2)

Barneville-Carteret

Granville (2)

Saint-Malo

Roscoff (2)

Brest

Douarnenez (2)

Concarneau (2)

Lorient (2)

Nantes - Saint-Nazaire (2)

La Rochelle (2)

Rochefort sur Mer (2)

Port la Nouvelle (2)

Sète

Marseille Port

Franske oversøiske territorier:

Le Port (La Réunion)

Fort de France (Martinique)  (2)

Port de Jarry (Guadeloupe)  (2)

Port du Larivot (Guyane)  (2)

Kroatien

Ploče

Rijeka

Zadar – Gaženica

Split – Sjeverna luka

Italien

Ancona

Brindisi

Civitavecchia

Fiumicino (2)

Genova

Gioia Tauro

La Spezia

Livorno

Napoli

Olbia

Palermo

Ravenna

Reggio Calabria

Salerno

Taranto

Trapani

Trieste

Venezia

Cypern

Λεμεσός (Limassol)

Letland

Rīga

Ventspils

Litauen

Klaipėda

Malta

Valletta (Deepwater Quay, Laboratory Wharf, Magazine Wharf)

Marsaxlokk Port (MT DIS Malta Freeport Distripark, MT MAR Marsaxlokk)

Nederlandene

Vlissingen

Scheveningen (2)

Ijmuiden

Harlingen

Eemshaven

Den Helder (2)

Velsen (6)

Amsterdam (6)

Rotterdam (6)

Stellendam (7)

Den Oever (7)

Oudeschild (7)

Urk (7)

Lauwersoog (7)

Yerseke (7)

Polen

Gdańsk

Gdynia

Szczecin

Świnoujście (2)

Portugal

Aveiro [PT AVE 1] (2)

Caniçal [PT CNL 1]

Horta [PT HOR 1] (2)

Lisboa [PT LIS 1]

Peniche [PT PEN 1] (2)

Ponta Delgada [PT PDL 1]

Porto [PT OPO 1]

Setúbal [PT SET 1] (2)

Sines [PT SIE 1]

Viana do Castelo [PT VDC 1] (2)

Rumænien

Constanța

Slovenien

Ingen p.t.

Finland

Helsinki (omladning ikke tilladt)

Sverige

Ellös (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Göteborg (3)
  ,
   (4)

Karlskrona Handelshamnen  (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Kungshamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Lysekil (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Nogersund (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Rönnäng (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Simrishamn (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Slite (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Smögen (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Strömstad (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Trelleborg (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Träslövsläge (2)
  ,
   (3)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

Västervik (2)
  ,
   (3)
  ,
   (4)
  ,
   (5) (omladning ikke tilladt)

| Protokol om Irland/Nordirland til aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab | Udpegede havne |
| --- | --- |
| Nordirland | Londonderry
  Kilkeel
  Portavogie
  Ardglass
  Warrenpoint
  Bangor (Co. Down) Belfast
  Belfast |

Protokol om Irland/Nordirland til aftalen om Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirlands udtræden af Den Europæiske Union og Det Europæiske Atomenergifællesskab

Udpegede havne

Nordirland

Londonderry

Kilkeel

Portavogie

Ardglass

Warrenpoint

Bangor (Co. Down) Belfast

Belfast

---

(1)  EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1.

(2)  Ikke et EU-grænsekontrolsted.

(3)  Landing af alle fiskevarer er tilladt fra fartøjer, der fører Norges, Islands, Andorras og Færøernes flag.

(4)  Landing af mere end 10 ton sild, der er fisket uden for Østersøen, makrel og hestemakrel er ikke tilladt.

(5)  Landing af frosset fisk er kun tilladt fra fartøjer, der fører Norges, Islands, Andorras og Færøernes flag, hvis mærket med (3).

(6)  Landinger kun tilladt fra fiskerfartøjer på over 59 m eller med en bruttotonnage (BT) på mindst 1200.

(7)  Kun for fiskerfartøjer fra Det Forenede Kongerige med henblik på vedligeholdelsesarbejde og efter godkendelse fra NVWA. Fysisk kontrol af lastrummet skal finde sted på en hvilken som helst dag fra mandag til fredag mellem kl. 8.00 og kl. 17.00 i en havn, der ikke er mærket med (6) eller (7).

(8)  Landing kun tilladt fra fiskerfartøjer, der fører Det Forenede Kongeriges flag og er registreret i Nordirland.

(9)  Landinger kun accepteret: fra fartøjer med en længde overalt på op til 18 m af friske arter, der ikke er TAC'er, mellem 14.00 og 20.00 mandag til fredag.

(10)  Landinger kun accepteret fra fartøjer med en længde overalt på op til 26 m mellem kl. 10.00 og kl. 22.00 mandag til fredag.

(11)  Landinger af levende muslinger, der er undtaget fra EU's IUU-forordninger, accepteres kun fra fartøjer med en længde overalt på op til 18m mellem kl. 14.00 og kl. 20.00 tirsdag og onsdag i februar, marts, oktober, november og december.

(12)  Landinger af levende muslinger, der er undtaget fra EU's IUU-forordninger, accepteres kun fra fartøjer med en længde overalt på op til 18m mellem kl. 10.00 og kl. 20.00 mandag til fredag og 9:00 til 17.00 lørdag.

(13)  Landinger af friske arter, der ikke er TAC'er, accepteres kun fra fartøjer med en længde overalt på op til 18m mellem kl. 10.00 og kl. 20.00 mandag til fredag og 9:00 til 17.00 lørdag.

(14)  Landing og omladning af ferske fiskevarer og havnetjenester er tilladt.

(15)  Landing og omladning af frosne fiskevarer er kun tilladt fra fartøjer, der fører Færøernes, Islands eller Norges flag.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/50 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/50

---

Offentliggørelse af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren

(2023/C 222/19)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ENHEDSDOKUMENT

»Großräschener See«

PGI-DE-02660

Ansøgningsdato: 25.2.2021

1.   Betegnelse, der skal registreres

Großräschener See

2.   Type geografisk betegnelse

BGB — Beskyttet geografisk betegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

1.   Vin: tør fyldig hvidvin. DRUESORT: Solaris

Udseende: gul til gyldengul, med antydninger af orange

Aroma: moden, gul frugt, med et eksotisk strejf

Smag: berusende, frugtagtig bouquet, blanding af eksotiske frugter såsom ferskner, litchi, fuldmodne bananer og noter af urter/grøntsager, let eftersmag af muskatnød

Analytiske kendetegn:

For analytiske kendetegn uden talangivelser finder gældende lovgivning anvendelse.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

2.   Vin: tør fyldig hvidvin. DRUESORT: Cabernet Blanc

Udseende: lysegrøn til gul

Aroma: komplekse aromaer af pærer og tropiske frugter, strejf af hyldeblomst og grøn peber

Smag: mineralitet, der skyldes morænejorden med kalkholdig sandet lerjord, fyldig og fin frugtagtig karakter, der er karakteristisk for druesorten, med en lang eftersmag

Analytiske kendetegn:

For analytiske kendetegn uden talangivelser gælder gældende lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

3.   Vin: tør frugtagtig hvidvin. DRUESORT: Johanniter

Udseende: lysegrøn til lysegul

Aroma: citrusfrugt, pære eller melon

Smag: mineralitet, der skyldes morænejorden med kalkholdig sandet lerjord, livlig og delikat syrlighed

Analytiske kendetegn:

For analytiske kendetegn uden talangivelser finder gældende lovgivning anvendelse.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

4.   Vin: middeltør frugtagtig hvidvin. DRUESORT: Johanniter

Udseende: lysegrøn til lysegul

Aroma: citrusfrugt, pære eller melon

Smag: mineralitet, der skyldes morænejorden med kalkholdig sandet lerjord, livlig og delikat syrlighed, behageligt samspil mellem syrlighed og sødme

Analytiske kendetegn:

For analytiske kendetegn uden talangivelser gælder gældende lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vin: tør frugtagtig rosévin. DRUESORT: Pinotin

Udseende: laksefarvet, kobberrosa, lyserød.

Aroma: frugtagtig, røde bær såsom jordbær og hindbær

Smag: frugtagtig karakter, frisk frugt, harmonisk

Analytiske kendetegn:

For analytiske kendetegn uden talangivelser gælder gældende lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

6.   Vin: frugtagtig, fyldig rødvin. DRUESORT: Pinotin

Udseende: rubinrød

Aroma: mørk kirsebær, mørke bær

Smag: vilde bær, sorte kirsebær, berusende, fyldig, lang eftersmag

Analytiske kendetegn:

For analytiske kendetegn uden talangivelser gælder gældende lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

7.   Vin: frugtagtig, fyldig, rødvin modnet på egetræsfade. DRUESORT: Pinotin

Udseende: rubinrød, mørkerød; modnet: rødbrun

Aroma: mørk kirsebær, mørke bær

Smag: vilde bær, sorte kirsebær, chokoladeagtig, når den modnes i lang tid, fyldig, lang eftersmag, velintegrerede tanniner, bløde vaniljenoter

Analytiske kendetegn:

For analytiske kendetegn uden talangivelser gælder gældende lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

8.   Mousserende kvalitetsvin: lyserød, frugtagtig hvidvin. DRUESORT: Johanniter, Solaris, Cabernet Blanc, Pinotin eller blandet

Udseende: lysegul, lys kobberrosa, rosa, lyserød

Aroma: frugtagtig

Smag: frugtagtig, vedvarende bobler, meget nem at drikke.

Analytiske kendetegn:

For analytiske kendetegn uden talangivelser gælder gældende lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | 13,5 |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11 |
| Minimalt totalt syreindhold | |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

13,5

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11

Minimalt totalt syreindhold

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

a.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Vin

Særlige ønologiske fremgangsmåder

Hvidvin, rosévin

Der findes ingen specifikke ønologiske fremgangsmåder

Rødvin af Pinotin

Maskgæring i mindst 3 dage

Pinotinrødvin modnet på egetræsfade

Maskgæring i mindst 3 dage

Modning på træfade i mellem 8 og 24 måneder

2.   Mousserende kvalitetsvin

Særlige ønologiske fremgangsmåder

Anden gæring på flaske må kun ske ved traditionel flaskegæring.

b.   Maksimale udbytter

| 1. | Vin
  90 hl pr. hektar |
| --- | --- |

1.

Vin

90 hl pr. hektar

| 2. | Mousserende kvalitetsvin
  90 hl pr. hektar |
| --- | --- |

2.

Mousserende kvalitetsvin

90 hl pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Den beskyttede geografiske betegnelse »Großräschener See« er en del af den beskyttede geografiske betegnelse »Brandenburger Landwein«, registreringsnummer PGI-DE-A1281.

Den beskyttede geografiske betegnelse »Großräschener See« omfatter områder, hvor der kan plantes vinstokke i Großräschen-distriktet, hvor klimaet påvirkes af Großräschen-søen, som har et areal på ca. 775 ha.

Området med den beskyttede geografiske betegnelse »Großräschener See«, der afgrænses af parceller og delparceller, er beliggende i området med den beskyttede geografiske betegnelse »Brandenburg«. Følgende delparceller er en del af det afgrænsede område med den beskyttede geografiske betegnelse »Großräschener See«:

| Løbenr. | Distrikt | Parcel | Delparcel |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Großräschen | 5 | 1 260 |
| 2 | Großräschen | 6 | 676 |
| 3 | Großräschen | 6 | 579 |
| 4 | Großräschen | 5 | 1 259 |
| 5 | Großräschen | 6 | 707 |

Løbenr.

Distrikt

Parcel

Delparcel

1

Großräschen

5

1 260

2

Großräschen

6

676

3

Großräschen

6

579

4

Großräschen

5

1 259

5

Großräschen

6

707

7.   Primær(e) druesort(er)

Cabernet Blanc

Johanniter

Pinotin

Solaris

8.   Tilknytning til det geografiske område

Vinenes særlige kvalitet hænger sammen med det særlige klima med gennemsnitligt 2 018 solskinstimer om året, det særlige geologiske miljø, valget af lokalt tilpassede sorter og plukning af druerne i hånden. Vinene (kategori 1) og de mousserende vine (kategori 5) adskiller sig fra vine med den beskyttede geografiske betegnelse Brandenburg på grund af det omdømme, de har opnået som følge af de særligt komplekse aromaer i flere lag, som skyldes det unikke lys fra Großräschen-søen kombineret med morænejorden fra den anden Saale-istid. Det nævnte geografiske område på dets naturlige jordbund adskiller sig fra det sekundære landskab med minedrift i åbne brud og depotjord og fra den sandede og delvist grusholdige jord i Brandenburg.

Områder, hvor klimaet påvirkes af Großräschen-søen, nyder godt af et særligt mikroklima med 51,1 sommerdage (dage >= 25 °C) og et substrat af bundmoræner, der befinder sig oven på kalkholdig sandjord bestående af morænejord, der blev dannet under den anden Saale-istid. Den kalkholdige jord har en pH-værdi på 7,2. Den alkaliske jordreaktion er en forudsætning for fremragende vækstbetingelser og tilgængelighed af næringsstoffer. Jordens gode evne til at bevare varme, næringsstoffer og fugt gør det muligt for druernes aromaer at udvikle sig fuldt ud og sikrer dermed, at vinene er fyldige.

Vindyrkningsarealerne ligger ca. 100 m over havets overflade med en sydøstlig eller sydlig eksponering. Den stejleste vinmark, der ligger lige ved siden af søen, har en hældning på mellem 30 % og 33 % og er udsat for intenst solskin. Det resterende område ligger på en flad skråning med en hældning på 5 %. På grund af de klimatiske og geografiske forhold i forbindelse med valget af sort er mostvægten betydeligt højere end i den omkringliggende region Brandenburg, der producerer »Landwein« (naturligt minimumsalkoholindhold på 9,5 % mod 5,9 % i Brandenburgs Landwein).

Großräschen-søen reflekterer varme- og lysenergi og fungerer som værn mod ekstreme temperaturudsving. Lyset reflekteres fra vandets overflade og spiller en særlig vigtig rolle i fotosyntesen. Lyset fra vandet har derfor en betydelig indvirkning på bladenes optagelse. Optagelse medfører en introduktion af aromaer, hvilket gør vine fra området, der er påvirket af Großräschen-søen, særligt aromatiske og fyldige. Morænejorden sikrer en god næringsstofforsyning til planter, og i modsætning til den overvejende sandholdige jord i Brandenburg (også kendt som »Brandenburg-sandkassen«) kan jorden i det pågældende afgrænsede område holde på vandet i længere tid, hvilket har en positiv indvirkning på vinene, som beskrevet nedenfor for hvert produkt.

Samspillet mellem klima og jordbund giver Solaris-sorten særlige organoleptiske egenskaber, der ikke findes, når den dyrkes i andre geografiske områder — sortens smag af eksotiske frugter såsom ferskner, litchi og fuldmodne bananer er kun så fremtrædende i dette geografiske område. Til forskel fra andre geografiske områder opnår Cabernet Blanc en højere mostvægt og særlige smagsmæssige egenskaber med hyldeblomst og pære og milde noter af grøn peber, der kun optræder i eftersmagen. Johanniter-sorten har en mineralitet, der skyldes den kalkholdige sandede lerjord, og den giver et livligt samspil mellem syrlighed og sødme. Klimaet og jordbunden ved Großräschen-søen giver hvidvinene deres enestående syreindhold på høsttidspunktet. Jordbunden og klimaet er særligt velegnet til dyrkning af Pinotin-sorten og giver vinene en intens rubinrød farve og komplekse bæraromaer. Jordbunden påvirker balancen i aromaprofilen selv i unge Pinotinvine.

Alle druer håndplukkes selektivt, hvilket resulterer i særligt klare, rene vine. Datoen for druehøsten bestemmes ved en meget præcis overvågning af druernes modenhed, sukkerniveau, syreindhold og pH-værdi. Hvidvine og rosévine fremstilles ved koldgæring for at opnå deres karakteristiske aromaprofil. Rødvinene har en mørk rubinrød farve på grund af den tid, druerne har været i kontakt med skallerne. For at opnå den karakteristiske smag af vilde bær og sorte kirsebær lagres de delvist i tanke af rustfrit stål. Nogle af rødvinene modnes på fade for at fremstille mere smagfulde vine med velintegrerede tanniner, der giver et godt lagringspotentiale.

Kategori 5: Samtidig resulterer forskelle i dag- og nattemperaturer i en druehøst, hvor druerne har et højt syreindhold, hvilket er en vigtig faktor i produktionen af mousserende basisvin, der anvendes til mousserende kvalitetsvin. De særlige kendetegn ved druehøsten til mousserende basisvin stammer fra lyset fra Großräschen-søen, som påvirker den aromaprofil, der endda forekommer ved tidlig høst, hvor druerne har et højt syreindhold.

9.   Andre vigtige betingelser

Retlig ramme:

National lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

De oplysninger, der skal angives på etiketterne og emballagen, er defineret i de love og bestemmelser, der er gældende i Den Europæiske Union, Forbundsrepublikken Tyskland og delstaten Brandenburg. For at den beskyttede geografiske betegnelse »Großräschener See« må anvendes på etiketten, skal aftapningsvirksomheden være omfattet af ordningen med årlig kontrol af overholdelsen af produktspecifikationen.

Retlig ramme:

EU-retten

Type yderligere betingelse:

Undtagelse vedrørende produktion i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Vin med den beskyttede geografiske betegnelse »Großräschener See« må lagres i Sachsen.

Link til produktspecifikationen

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/57

---

Offentliggørelse af en ansøgning om ændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(2023/C 222/20)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen, jf. artikel 98 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (1), senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM ÆNDRING AF PRODUKTSPECIFIKATION

»Graciosa«

PDO-PT-A1447-AM01

Ansøgningsdato: 21.3.2017

1.   Regler, der finder anvendelse på ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — væsentlig ændring

2.   Beskrivelse af og begrundelse for ændringen

2.1.   Oplysninger om ansøgeren

Beskrivelse: Ajourføring af oplysningerne om ansøgeren.

Begrundelse: Oplysningerne om ansøgeren er forældede, og derfor er det nødvendigt at ajourføre dem. Denne ændring er nødvendig for at bringe enhedsdokumentet og produktspecifikationen i overensstemmelse med de gældende regler og tager samtidig sigte på at forbedre og præcisere de tidligere oplysninger.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Andre oplysninger« — »Oplysninger om ansøgeren«.

2.2.   Oplysninger om interessenterne

Beskrivelse: Oplysninger om interessenterne er blevet slettet.

Begrundelse: Eftersom betydningen af »interessenter« blev fortolket forkert, var oplysningerne om ansøgeren fejlagtigt blevet medtaget i dette felt. Derfor er disse oplysninger blevet slettet. Denne ændring er nødvendig for at bringe enhedsdokumentet og produktspecifikationen i overensstemmelse med de gældende regler og tager samtidig sigte på at forbedre og præcisere de tidligere oplysninger.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Andre oplysninger« — »Interessenter«.

2.3.   Oplysninger om kontrolorganerne

Beskrivelse: Ajourføring af oplysningerne om kontrolorganerne.

Begrundelse: Oplysningerne om kontrolorganerne er forældede, og derfor er det nødvendigt at ajourføre dem. Denne ændring er nødvendig for at bringe enhedsdokumentet og produktspecifikationen i overensstemmelse med de gældende regler og tager samtidig sigte på at forbedre og præcisere de tidligere oplysninger.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Andre oplysninger« — »Oplysninger om kontrolorganerne«.

2.4.   Oplysninger om de kompetente tilsynsmyndigheder

Beskrivelse: Ajourføring af oplysningerne om de kompetente tilsynsmyndigheder.

Begrundelse: Oplysningerne om de kompetente tilsynsmyndigheder er forældede, og derfor er det nødvendigt at ajourføre dem. Denne ændring er nødvendig for at bringe enhedsdokumentet og produktspecifikationen i overensstemmelse med de gældende regler og tager samtidig sigte på at forbedre og præcisere de tidligere oplysninger.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Andre oplysninger« — »Oplysninger om de kompetente tilsynsmyndigheder«.

2.5.   Produktkategori — tilføjelse af en ny kategori af vinavlsprodukter

Beskrivelse: Kategorien »hedvin« er blevet tilføjet.

Begrundelse: Denne ændring tager sigte på at øge den økonomiske værdi af et produkt, der allerede findes i regionen, ved at anerkende det som et produkt med beskyttet oprindelsesbetegnelse.

Denne vintype fremstilles allerede af producenterne i henhold til regionens traditionelle metoder og er kendt for sin kvalitet og sit særpræg. Ved at medtage den under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« anerkender man således dens betydning og kvalitet samt merværdien for dets producenter.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: »Kategorier af vinavlsprodukter«, »Beskrivelse af vinen/vinene«, »Væsentlige ønologiske fremgangsmåder«, »Tilknytning til det geografiske område« og »Andre betingelser«.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Kategorier af vinavlsprodukter«, »Beskrivelse af vinen/vinene«, »Væsentlige ønologiske fremgangsmåder«, »Tilknytning til det geografiske område« og »Andre betingelser«.

2.6.   Produktkategori — tilføjelse af en ny kategori af vinavlsprodukter

Beskrivelse: Kategorien »mousserende vin« er blevet tilføjet.

Begrundelse: Denne ændring tager sigte på at øge den økonomiske værdi af et produkt, der allerede findes i regionen, ved at anerkende det som et produkt med beskyttet oprindelsesbetegnelse.

Denne vintype fremstilles allerede af producenterne i henhold til regionens traditionelle metoder og er kendt for sin kvalitet og sit særpræg. Ved at medtage den under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« anerkender man således dens betydning og kvalitet samt merværdien for dets producenter.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: »Kategorier af vinavlsprodukter«, »Beskrivelse af vinen/vinene«, »Væsentlige ønologiske fremgangsmåder«, »Tilknytning til det geografiske område« og »Andre betingelser«.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Kategorier af vinavlsprodukter«, »Beskrivelse af vinen/vinene«, »Væsentlige ønologiske fremgangsmåder«, »Tilknytning til det geografiske område« og »Andre betingelser«.

2.7.   Beskrivelse af vinen/vinene — kategorien »vin«

Beskrivelse: Beskrivelsen af vinene er blevet forbedret og ændret.

Begrundelse: Da den tidligere beskrivelse af vinene blev anset for at være generel og vag, er det nødvendigt at ændre den, så den medtager kendetegnene ved vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa«. Denne ændring er nødvendig for at bringe enhedsdokumentet og produktspecifikationen i overensstemmelse med de gældende regler.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: »Beskrivelse af vinen/vinene« — kategorien »vin«.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Beskrivelse af vinen/vinene« — kategorien »vin«.

2.8.   Vinfremstillingsmetoder — maksimale udbytter

Beskrivelse: Undtagelsen udgår.

Begrundelse: Der er fastlagt et klart og objektivt krav for denne parameter, hvilket sikrer ensartethed og forudsigelighed i produktionsbetingelserne.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: »Vinfremstillingsmetoder«.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Vinfremstillingsmetoder«.

2.9.   Vinfremstillingsmetoder — ønologiske fremgangsmåder — kategorien »vin«

Beskrivelse: De ønologiske fremgangsmåder, der var fastsat tidligere, er blevet strømlinet og ændret. Kravet til den minimale lagringsperiode for vine i denne kategori udgår også.

Begrundelse: De krav og restriktioner, der tidligere var gældende for produktkategorien »vin«, er blevet forenklet og præciseret, uden at det går ud over kendetegnene ved vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa«. Kravet om, at vinene skal lagres i en minimumsperiode, udgår, da det ikke har vist sig at være en væsentlig faktor, når det gælder om at sikre kendetegnene ved vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa«.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: »Vinfremstillingsmetoder«.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Vinfremstillingsmetoder«.

2.10.   Vinfremstillingsmetoder — ønologiske fremgangsmåder — alle kategorier

Beskrivelse: Medtagelse af en restriktion vedrørende vinfremstillingen, som gælder for alle produktkategorier: 85 % af den samlede mængde most skal stamme fra de primære druesorter, mens resten kan stamme fra sekundære druesorter.

Begrundelse: Udarbejdelsen af en begrænset liste over druesorter, som er vigtige for at sikre autenticiteten og særpræget ved vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa«, har ført til fastsættelsen af en minimumsprocentdel for den samlede mængde most, der skal stamme fra disse primære sorter. Eftersom de sekundære sorter imidlertid også hører til de traditionelle sorter, der dyrkes i det geografiske område, går tilladelsen til at anvende dem i begrænset omfang ikke ud over særpræget ved vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa«.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: »Vinfremstillingsmetoder« — »Restriktion vedrørende vinfremstillingen«.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Vinfremstillingsmetoder« — »Restriktion vedrørende vinfremstillingen«.

2.11.   Primære druesorter — ændring/tilpasning af listen over sorter

Beskrivelse: Druesorterne tilpasses til den nye nationale liste. Sorterne Bical, Fernão Pires, Generosa, Malvasia, Rio Grande, Seara Nova og Sercial udgår. Sorter, som er blevet sekundære sorter: Malvasia Fina (Boal).

Begrundelse: Listen over druesorter, der kan anvendes til at fremstille vin i regionen Graciosa, skal opdateres og bringes i overensstemmelse med det nye retsgrundlag, som den nationale liste over sorter, der er egnede til vinfremstilling i Portugal, udgør.

Restriktionen for de sorter, der kan anvendes, skyldes etableringen af en begrænset liste over sorter, som er vigtige for at sikre autenticiteten og særpræget ved vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa«. Denne proces har også resulteret i, at en sort, der tidligere blev betragtet som en primær druesort, er blevet flyttet til listen over sekundære druesorter.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: »Primære druesorter«.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Primære druesorter«.

2.12.   Medtagelse af sekundære druesorter

Beskrivelse: Der er medtaget to sekundære druesorter, nemlig Malvasia Fina (Boal), som er blevet flyttet fra listen over primære druesorter, og Galego Dourado, som er blevet tilføjet.

Begrundelse: Eftersom disse sorter hører til de traditionelle sorter, der dyrkes i det geografiske område, går deres medtagelse som sekundære druesorter ikke ud over særpræget ved vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa«.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: Enhedsdokumentet berøres ikke.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Sekundære druesorter«.

2.13.   Tilknytning til det geografiske område — alle kategorier

Beskrivelse: Beskrivelsen af tilknytningen til det geografiske område er blevet forbedret og ændret.

Begrundelse: Eftersom den tidligere beskrivelse af tilknytningen til det geografiske område (kategorien »vin«) blev anset for at være generel og vag, og eftersom tilknytningen også skal beskrives for de nye produktkategorier (»mousserende vin« og »hedvin«), er indholdet i dette punkt blevet ændret, og alle produktkategorier er blevet medtaget. Indholdet er således gjort mere præcist, og der er taget hensyn til, at tilknytningen til det geografiske område dækker alle kategorier.

Ændrede punkter i enhedsdokumentet: »Tilknytning til det geografiske område«.

Ændrede punkter i produktspecifikationen: »Tilknytning til det geografiske område«.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Graciosa

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 3. | Hedvin |
| --- | --- |

3.

Hedvin

| 5. | Mousserende vin |
| --- | --- |

5.

Mousserende vin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

4.1.   Vin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvine

Vinene har en lysegul til kraftig gul farve og en aroma, der kombinerer citrusnoter og marine noter med et strejf af tropisk frugt. I munden har de en markant saltsmag og mineralitet, et udtalt syreindhold, et moderat alkoholindhold og en frisk eftersmag.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i den relevante lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 10,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 46,6 meq/l |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 200 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

10,5

Minimalt totalt syreindhold

46,6 meq/l

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

200

4.2.   Hedvin

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvine

Vinene er ravfarvede til brune med gyldne reflekser. Deres bouquet er kendetegnet ved noter af stenfrugter og kan også omfatte noter af honning, karamel og krydderier. Lagring på fade kan give ristede aromaer og røgaromaer.

De har en rig smag, der går fra tør til halvsød, samt et udtalt syreindhold og saltindhold. Det er frugtagtige vine (stenfrugter), som også kan have noter af tørret frugt, honning, karamel og krydderier.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i den relevante lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 16 |
| Minimalt totalt syreindhold | 46,6 meq/l |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 30 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 150 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

16

Minimalt totalt syreindhold

46,6 meq/l

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

30

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

150

4.3.   Mousserende vine

KORTFATTET TEKSTBESKRIVELSE

Hvidvine

De mousserende hvidvine har en lysegul til kraftig gul farve og en aroma, der kombinerer citrusnoter og marine noter med et strejf af tropisk frugt. De har fine, vedvarende bobler og er frugtagtige og mineralske i munden med marine noter, et udtalt syreindhold og en frisk eftersmag.

De øvrige analytiske kendetegn svarer til dem, der er fastsat i den relevante lovgivning.

| Generelle analytiske kendetegn |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | 11,5 |
| Minimalt totalt syreindhold | 46,6 meq/l |
| Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l) | 18 |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | 185 |

Generelle analytiske kendetegn

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

11,5

Minimalt totalt syreindhold

46,6 meq/l

Maksimalt indhold af flygtige syrer (i meq/l)

18

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

185

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Vine, mousserende vine og hedvine — forvaltning af vindyrkningsarealerne og jordbunden

Dyrkningsmetoder

Druer, der anvendes til fremstilling af vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa«, skal stamme fra vinhas estremes (vindyrkningsparceller med højst 20 træer pr. hektar), hvor vinstokkene beskæres på marken ved hjælp af gobelet- eller cordonsystemer.

Vinmarker beregnet til fremstilling af vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« skal være plantet på tynd, almindelig andisk brunjord eller på regosoljord, der er dannet af basaltklipper eller pyroklastisk materiale, som er beliggende oven på overfladiske basaltklipper.

2.   Vine, mousserende vine og hedvine — traditionelle metoder

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

De traditionelle ønologiske metoder og fremgangsmåder, der er tilladt i lovgivningen, skal følges ved fremstillingen af vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa«.

3.   Vine — naturligt alkoholindhold i volumen

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

Den anvendte most skal have et minimalt potentielt naturligt alkoholindhold i volumen på 10 %.

4.   Mousserende vine — naturligt alkoholindhold i volumen

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

Den anvendte most til basisvinene til de mousserende vine skal have et minimalt potentielt naturligt alkoholindhold i volumen på 9 %.

5.   Hedvine — naturligt alkoholindhold i volumen

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

Den anvendte most til hedvinene skal have et minimalt potentielt naturligt alkoholindhold i volumen på 12 %.

6.   Vine, mousserende vine og hedvine — druesorter

Restriktion vedrørende vinfremstillingen

Ved fremstillingen af vine, mousserende vine og hedvine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« skal de druesorter, der betegnes som primære druesorter, udgøre 85 % af den samlede mængde most. Resten af den samlede mængde most kan stamme fra sorter, der er opført på listen over sekundære sorter.

7.   Hedvine — lagringsperiode

Væsentlig ønologisk fremgangsmåde

Hedvine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« må først aftappes efter en minimal lagringsperiode på 36 måneder.

5.2.   Maksimale udbytter

Vine, mousserende vine og hedvine

70 hektoliter pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« omfatter områder, som har en maksimal højde på 150 meter over havets overflade og er beliggende i sognene Santa Cruz, Guadalupe, Praia og Luz i kommunen Santa Cruz.

7.   Primær(e) druesort(er)

| | Arinto dos Açores — Terrantez da Terceira |
| --- | --- |

Arinto dos Açores — Terrantez da Terceira

| | Terrantez do Pico |
| --- | --- |

Terrantez do Pico

| | Verdelho |
| --- | --- |

Verdelho

8.   Tilknytning til det geografiske område

Vine, mousserende vine og hedvine

Oplysninger om det geografiske område:

Disse oplysninger gælder for vine, mousserende vine og hedvine.

Naturlige faktorer

Det geografiske område for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« svarer til øen Graciosa. Den har et areal på ca. 61 km2, er 12,5 km lang og har en maksimal bredde på 7,5 km. Graciosa er en ø, der er beliggende i den mest nordvestlige del af Azorernes centrale øgruppe. Med en maksimal højde på 402 meter over havets overflade er det den mindst bjergrige af Azorernes øer.

Dens karakteristiske topografi betyder, at der er færre skyer og dermed mindre nedbør og en lavere relativ luftfugtighed sammenlignet med øgruppens øvrige øer. Disse betingelser er gunstige for dyrkningen af vin og for fremstillingen af vine med en særlig karakter.

Øen har et tempereret kystklima med milde temperaturer, der går fra 16 °C til 26 °C om sommeren. Golfstrømmens indflydelse betyder, at havtemperaturen også er mild og har en gennemsnitstemperatur på mellem 14 °C og 22 °C.

Der er i gennemsnit omkring 3-4 solskinstimer om dagen om vinteren og omkring 7-8 timer om sommeren. Den årlige gennemsnitlige relative luftfugtighed er ca. 75 %.

Nedbøren falder jævnt hele året, men er generelt kraftigere og hyppigere om vinteren. I hver af de vådeste måneder (fra oktober til marts) overstiger nedbørsmængden 100 mm, og der er i gennemsnit ca. 20 dages regn.

Vinden, der skyldes sammenstødet mellem luftmasser fra Atlanterhavet, er et vigtigt aspekt af klimaet på grund af den luftfugtighed og saltholdighed, den medfører.

Jordbunden er af vulkansk oprindelse og stammer hovedsagelig fra basaltklipper. De er til en vis grad blevet nedbrudt, men der er stadig en vis mængde groft materiale (stenet jordbund).

Menneskelige faktorer

Som afsides beliggende ø og landdistriktsø har Graciosa altid haft et klart og mangeårigt landbrugspræg. Allerede i det 16. århundrede eksporterede øen en række landbrugsprodukter, herunder vin. Vinproduktionen fortsatte da også med at blive anerkendt som et økonomisk aktiv i mange år fremover.

Vinstokkene plantes på steder, hvor de er naturligt beskyttet mod påvirkningen fra havet, eller de bliver beskyttet ved en særlig form for menneskelig indsats. For at beskytte dem mod vinden fra Atlanterhavet anlægges de parceller, hvor vinstokkene plantes, nemlig ved at fjerne lavastenene for at afdække jorden og derefter anvende stenene til at bygge diger omkring parcellerne. Disse parceller — der er kendt som curraletas — giver landskabet et helt unikt udseende. På grund af det jævne terræn er disse konstruktioner pænt anlagt med geometriske former.

Særlige produktkendetegn, som kan tilskrives det geografiske område:

Vine, mousserende vine og hedvine

De vigtigste egenskaber ved vine, hedvine og mousserende vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« er deres mineralitet og saltholdighed, som adskiller dem fra andre vine.

Vine, hedvine og mousserende vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« er friske vine med et moderat alkoholindhold, en frugtagtig bouquet, et udtalt syreindhold og mineralske noter.

Tilknytning til det geografiske område:

Den positive udvikling, der er sket med Graciosas jordbund over tid, hvor der er få store klipper (stenet jordbund), fremmer varmerefleksionen og dermed den jævne modning af druerne og resulterer i vine, mousserende vine og hedvine, der er friske og — sammenlignet med vine fra andre øer — lidt mere syrlige og mindre alkoholholdige.

De store nedbørsmængder og den høje luftfugtighed bidrager til en jævn modningsproces, der giver et relativt lavt sukkerindhold i druerne, hvilket resulterer i moderat alkoholholdige vine med et udtalt syreindhold.

Den vulkanske jordbund kombineret med den stærke påvirkning fra Atlanterhavet som følge af Graciosas østatus giver vine med den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Graciosa« deres karakteristiske mineralitet og saltholdighed.

Den menneskelige faktor, hvor man har bevaret traditionerne i flere hundrede år, kommer til udtryk i opførelsen af parceller (curraletas), som er afgørende for at beskytte vinstokkene mod vinden fra Atlanterhavet og for at skabe de bedste vækstbetingelser. Dette muliggør en jævn modning af druerne og sikrer en balance mellem aromaerne i de fremstillede vine, mousserende vine og hedvine. Det meget begrænsede antal druesorter, der er mest velegnede til forholdene i det geografiske område, er en afgørende og karakteristisk faktor for kvalitetsegenskaberne ved områdets vine (vin, mousserende vin og hedvin) og et udtryk for den ekspertise, der er opbygget gennem årene.

9.   Andre vigtige betingelser

Vine, mousserende vine og hedvine

| | Retsgrundlag: |
| --- | --- |

Retsgrundlag:

| | National lovgivning. |
| --- | --- |

National lovgivning.

| | Type supplerende betingelse: |
| --- | --- |

Type supplerende betingelse:

| | Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning. |
| --- | --- |

Supplerende bestemmelser vedrørende mærkning.

| | Beskrivelse af betingelsen: |
| --- | --- |

Beskrivelse af betingelsen:

| | Vurdering af mærkningen inden markedsføring. |
| --- | --- |

Vurdering af mærkningen inden markedsføring.

| | BOB-logoet skal være angivet i mærkningen. |
| --- | --- |

BOB-logoet skal være angivet i mærkningen.

Link til produktspecifikationen

https://www.ivv.gov.pt/np4/8617.html

---

(1)  EUT L 347 af 20.12 2013, s. 671.

---

| 26.6.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 222/65 |
| --- | --- | --- | --- |

26.6.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 222/65

---

Offentliggørelse af en meddelelse om godkendelse af en standardændring af produktspecifikationen for en betegnelse i vinsektoren som omhandlet i artikel 17, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 2019/33

(2023/C 222/21)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 17, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/33 (1)
  .

MEDDELELSE OM GODKENDELSE AF EN STANDARDÆNDRING

»Champagne«

PDO-FR-A1359-AM04

Meddelelsesdato: 31.3.2023

BESKRIVELSE AF OG BEGRUNDELSE FOR DEN VEDTAGNE ÆNDRING

1.   Vinstokbestand

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit V, punkt 1, tilføjes ordlyden »- de primære druesorter:«, da der er tilføjet en sort, som er interessant med henblik på tilpasning, nemlig Voltis B.

Det kompetente nationale udvalg under Frankrigs nationale institut for oprindelse og kvalitet (»Institut national de l'origine et de la qualité«) har for betegnelser, der indgives ansøgning om, besluttet at gøre det muligt at indføre sorter, som er interessante med henblik på tilpasning til klimaændringer eller til samfundets forventninger om brugen af plantebeskyttelsesmidler. Medtagelsen af denne sortstype i en produktspecifikation er underlagt visse regler.

Der tilføjes bestemmelser om druesorternes andel på bedriften i produktspecifikationens kapitel I, afsnit V, punkt 2.

| a) | Andelen af de primære druesorter er på mindst 95 % af vinstokbestanden. |
| --- | --- |

a)

Andelen af de primære druesorter er på mindst 95 % af vinstokbestanden.

| b) | Andelen af sorten Voltis B udgør højst 5 % af vinstokbestanden. |
| --- | --- |

b)

Andelen af sorten Voltis B udgør højst 5 % af vinstokbestanden.

Enhedsdokumentet berøres ikke af disse ændringer.

2.   Beplantningstæthed

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra a), er de generelle regler om tæthed blevet ændret for at muliggøre en udplantning med en større afstand mellem rækkerne og en mindre afstand mellem vinstokkene.

Disse nye regler, der er vedtaget efter flere års forsøg, letter tilpasningen af vindyrkningsarealer til klimaændringer og miljøvenlige landbrugsmetoder. Den mindre minimumsafstand mellem vinstokkene kompenserer delvis for den lavere beplantningstæthed.

Denne ændring medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 5.

3.   Regler for beskæring

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit VI, punkt 1, litra b), foretages der ændringer i beskæringsmetoderne: Chablis, cordonbeskæring (Royat-beskæring), vallée de la Marne-beskæring og enkel eller dobbelt Guyot-beskæring for at tage højde for de nye bestemmelser vedrørende tætheden.

Disse ændringer berører ikke enhedsdokumentet.

4.   Andre dyrkningsmetoder

I produktspecifikationens kapitel I, afsnit VI, punkt 2, tilføjes to dyrkningsmetoder:

| — | Der skal fra den 30. november til den 31. januar i det efterfølgende år være et spontant eller sået plantedække mellem rækkerne. |
| --- | --- |

—

Der skal fra den 30. november til den 31. januar i det efterfølgende år være et spontant eller sået plantedække mellem rækkerne.

| — | Plantning og udskiftning af vinstokke foretages med planter, hvis bestanddele (stiklinger og grundstammestiklinger) er blevet behandlet med varmt vand inden podningen. Planterne vil ellers skulle behandles med varmt vand inden plantningen. Behandlingen med varmt vand skal finde sted i et anlæg, der er godkendt af FranceAgriMer. |
| --- | --- |

—

Plantning og udskiftning af vinstokke foretages med planter, hvis bestanddele (stiklinger og grundstammestiklinger) er blevet behandlet med varmt vand inden podningen. Planterne vil ellers skulle behandles med varmt vand inden plantningen. Behandlingen med varmt vand skal finde sted i et anlæg, der er godkendt af FranceAgriMer.

Disse nye bestemmelser har et økologisk sigte.

Disse tilføjelser berører ikke enhedsdokumentet.

5.   Udbytte – fjernelse af aflejringer

I henhold til kapitel I, afsnit VIII, punkt 5, litra a), i produktspecifikationen fjernes de aflejringer, der fremkommer ved presning, inden »den 31. januar efter høsten« i stedet for »den 15. december i høståret«.

Fristen for fjernelsen er blevet rykket på grund af de vanskeligheder, som de virksomheder, der er involveret i at genvinde aflejringerne, har med at sikre, at alle fjernelser foretages af de erhvervsdrivende inden for den første frist.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

6.   Forarbejdning

Følgende bestemmelse tilføjes i produktspecifikationens kapitel I, afsnit IX, punkt 2, litra c):

Vinene fremstilles af en eller flere druesorter. De kan ikke fremstilles af den sort, som er interessant med henblik på tilpasning, alene.

Andelen af de(n) primære druesort(er) er på mindst 90 % i sammenstikningen.

Andelen af den sort, som er interessant med henblik på tilpasning, er højst 10 % af sammenstikningen.

Indførelsen af en eller flere sorter, som er interessante med henblik på tilpasning, kræver, at de vine, der fremstilles heraf, højst udgør 10 % af sammenstikningen i slutproduktet.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

7.   Fremstilling og emballering

I kapitel I, afsnit IX, punkt 3, litra a), i produktspecifikationen er bestemmelserne om indholdet i de flasker, hvori de mousserende egenskaber udvikler sig, og som vinene markedsføres i, blevet ændret

som følger: "Vinene forarbejdes og markedsføres i flasker, hvori de mousserende egenskaber udvikler sig, undtagen vine, der sælges i flasker på under 75 cl (i stedet for 37,5 cl) eller over 150 cl (i stedet for 300 cl).

Efterspørgslen efter halve flasker er steget betydeligt, siden den første produktspecifikation blev udarbejdet. Ændringer af bestemmelserne gør det lettere for virksomhederne at reagere på denne stigning.

Denne ændring medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 9.

I overensstemmelse med disse nye bestemmelser er bestemmelserne om omtapning af vinene efter udviklingen af de mousserende egenskaber til andre flasker blevet ændret.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

8.   Regler for præsentation og mærkning

I kapitel I, afsnit XII, litra b), i produktspecifikationen er betingelserne for angivelse af navnene på de mindre geografiske enheder, der er tilladt i mærkningen af vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse, blevet ændret uden indholdsmæssige ændringer.

Disse ændringer medfører en ændring af enhedsdokumentets punkt 9.

9.   Henvisninger til kontrolorganet

I produktspecifikationens kapitel III, afsnit II, er kontrolinstansens adresse ajourført.

Anden sætning er blevet ændret i sin ordlyd, og tredje sætning udgår for at overholde de nye formuleringsregler i afsnit II i produktspecifikationen.

Enhedsdokumentet berøres ikke af denne ændring.

ENHEDSDOKUMENT

1.   Produktets betegnelse

Champagne

2.   Type geografisk betegnelse

BOB — Beskyttet oprindelsesbetegnelse

3.   Kategorier af vinavlsprodukter

| 5. | Mousserende kvalitetsvin |
| --- | --- |

5.

Mousserende kvalitetsvin

4.   Beskrivelse af vinen/vinene

KORT TEKSTBESKRIVELSE

Vinene er mousserende kvalitetsrosé- eller -hvidvine

Vinene skal have et naturligt alkoholindhold i volumen på mindst 9 %.

Efter berigelsen og efter udviklingen af de mousserende egenskaber har vinene et totalt alkoholindhold i volumenprocent på højst 13 %.

Indholdet af flygtig syre, det totale syreindhold, indholdet af svovldioxid og kuldioxid svarer til det, der er fastsat i fællesskabsbestemmelserne.

Vinene kan være hvidvine (fremstillet ved blanding af hvide druer og blå druer, fremstillet udelukkende af hvide druer (blanc de blancs) eller udelukkende af blå druer (blanc de noirs)) eller rosévine (fremstillet ved blanding eller ved saignée-metoden), fremstillet af druer fra en eller flere kommuner. Deres årgang kan angives.

Alle vine har et fællestræk: deres surhedsgrad, som garanterer deres friskhed og ældningsevne. De yngste vine har en betydelig friskhed: hvide blomster og frugter, citrusfrugter, mineralnoter. De modne vine har mere afrundede aromaer: gule frugter, kogte frugter, krydderier. De længst lagrede vine (»de plénitude«) udvikler kraftige tertiære aromaer: kandiserede frugter, kratskov, ristning. De mousserende egenskaber, som kendetegner Champagne, er tydelige og vedvarende i de unge vine. Med alderen bliver de mousserende egenskaber mindre tydelige for i stedet at udvikle mere delikate og cremede egenskaber.

| Generelle analytiske karakteristika |
| --- |
| Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.) | |
| Minimalt totalt syreindhold | i milliækvivalenter pr. liter |
| Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l) | |
| Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l) | |

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt totalt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt virkeligt alkoholindhold (i % vol.)

Minimalt totalt syreindhold

i milliækvivalenter pr. liter

Maksimalt indhold af flygtig syre (i meq/l)

Maksimalt totalt svovldioxidindhold (i mg/l)

5.   Vinfremstillingsmetoder

5.1.   Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

1.   Beplantningstæthed — generelle bestemmelser

Dyrkningspraksis

Vinstokkene plantes således, at afstanden mellem rækkerne højst er 2,00 meter.

Afstanden mellem vinstokkene i samme række skal være mellem 0,70 og 1,50 meter.

Afstanden mellem planterækkerne og mellem vinstokkene i en planterække må højst være 3,00 meter.

Enhver ændring af parcellen, der medfører en ændring i beplantningstætheden, er forbudt, indtil rydningstidspunktet.

2.   Beplantningstæthed — særlige bestemmelser

Dyrkningspraksis

For at muliggøre passage for maskiner, der er tilpasset forholdene, kan parceller med:

| — | enten en hældning på mere end 35 % |
| --- | --- |

—

enten en hældning på mere end 35 %

| — | eller en hældning på mere end 25 % i forbindelse med et tværfald på mere end 10 %
  have gange med en bredde på mellem 1,50 meter og 3 meter for højst hver sjette planterække. I dette tilfælde må afstanden mellem de øvrige planterækker og mellem vinstokkene i den samme række højst være 2,30 meter. |
| --- | --- |

—

eller en hældning på mere end 25 % i forbindelse med et tværfald på mere end 10 %

have gange med en bredde på mellem 1,50 meter og 3 meter for højst hver sjette planterække. I dette tilfælde må afstanden mellem de øvrige planterækker og mellem vinstokkene i den samme række højst være 2,30 meter.

3.   Regler for beskæring

Dyrkningspraksis

De enkelte vinstokke må ved foden og de frugtbærende grene ikke ligge over hinanden. Antallet af skud er højst 18 pr. kvadratmeter. Beskæringen foretages senere før udviklingsstadium (F) (Lorentz-stadium 12) ved fire udfoldede blade.

Vinstokkene beskæres med følgende teknikker:

| — | Chablis-beskæring |
| --- | --- |

—

Chablis-beskæring

| — | cordon (Royat-beskæring) |
| --- | --- |

—

cordon (Royat-beskæring)

| — | vallée de la Marne-beskæring |
| --- | --- |

—

vallée de la Marne-beskæring

| — | enkel Guyot-beskæring, dobbelt Guyot-beskæring eller asymmetrisk Guyot-beskæring. |
| --- | --- |

—

enkel Guyot-beskæring, dobbelt Guyot-beskæring eller asymmetrisk Guyot-beskæring.

Det er forbudt at bruge metoder, der ikke sikrer høst af hele drueklaser.

4.   Særlig ønologisk fremgangsmåde

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Anvendelse af træspåner er ligeledes forbudt.

Ved berigelsen må forhøjelsen af volumen af gæringsmost ikke overstige 1,12 % for hver stigning på 1 % i alkoholindholdet i volumenprocent.

Ud over ovennævnte bestemmelser skal de ønologiske fremgangsmåder, som anvendes ved fremstillingen af disse vine, opfylde bestemmelserne i EU-lovgivningen og den franske landbrugslov (code rural).

Vinene fremstilles udelukkende ved anden gæring i glasflasker.

5.2.   Maksimale udbytter

1.   Maksimalt udbytte

15 500 kg druer pr. hektar

6.   Afgrænset geografisk område

Høst af druer, fremstilling, forarbejdning, herunder lagring og emballering, foregår i det afgrænsede område, jf. artikel 17 i lov af 6. maj 1919.

7.   Druesorter

| | Arbane B |
| --- | --- |

Arbane B

| | Chardonnay B |
| --- | --- |

Chardonnay B

| | Meunier N |
| --- | --- |

Meunier N

| | Petit Meslier B |
| --- | --- |

Petit Meslier B

| | Pinot blanc B |
| --- | --- |

Pinot blanc B

| | Pinot gris G |
| --- | --- |

Pinot gris G

| | Pinot noir N |
| --- | --- |

Pinot noir N

8.   Tilknytning til det geografiske område

8.1.   Oplysninger om det geografiske område – Naturgivne faktorer

-   Beskrivelse af de naturgivne faktorer, der bidrager til tilknytningen

Det geografiske område ligger i det nordøstlige Frankrig og omfatter kommunerne i departementerne Aisne, Aube, Haute-Marne, Marne og Seine-et-Marne.

De præcist afgrænsede parceller, hvor druerne høstes, indgår i et landskab, der er kendetegnet ved et vinbjerg på et højdedrag øst for Parisbækkenet, idet de fremtrædende geomorfologiske strukturer er:

| — | Côte d'Ile-de-France i Marne og de tilstødende dalskråninger, der fra nord mod syd omfatter Montagne de Reims, Marne-dalen (som mod syd strækker sig fra Aisne til Seine-et-Marne), Côte des Blancs og Côte du Sezanais for de mest emblematiske områder |
| --- | --- |

—

Côte d'Ile-de-France i Marne og de tilstødende dalskråninger, der fra nord mod syd omfatter Montagne de Reims, Marne-dalen (som mod syd strækker sig fra Aisne til Seine-et-Marne), Côte des Blancs og Côte du Sezanais for de mest emblematiske områder

| — | Côte de Champagne med Vitryat i Marne og området Aubois de Montgueux |
| --- | --- |

—

Côte de Champagne med Vitryat i Marne og området Aubois de Montgueux

| — | Côte des Bar gennemskåret af flere dale, der forbinder Bar-sur-Aubois mod øst og Bar-Séquanais mod vest, i Aube og Haute-Marne. |
| --- | --- |

—

Côte des Bar gennemskåret af flere dale, der forbinder Bar-sur-Aubois mod øst og Bar-Séquanais mod vest, i Aube og Haute-Marne.

Dette typiske højdedragsterræn med disse tilstødende dale har øst- og sydvendte skråninger, i nogle tilfælde nordvendte, som det er tilfældet for det nordlige Montagne de Reims og den venstre bred i Marne-dalen.

Skråningens sider består af kalk- og kridtholdige hårde lag. Selve skråningerne er kalk-, mergel- eller sandholdige og har en blødere struktur, idet jorden er resultatet af erosion og sidenhen er blevet dækket af aflejringer fra de ovenliggende skråningssider.

Champagnevinmarkerne er beliggende i det nordlige område. Markerne eksponeres for en dobbelt klimapåvirkning:

| — | kystklimaet med en regelmæssig nedbørsmængde og beskedne temperaturforskelle fra årstid til årstid |
| --- | --- |

—

kystklimaet med en regelmæssig nedbørsmængde og beskedne temperaturforskelle fra årstid til årstid

| — | fra fastlandet, hvilket medfører en til tider ødelæggende frost og gunstigt sollys om sommeren. |
| --- | --- |

—

fra fastlandet, hvilket medfører en til tider ødelæggende frost og gunstigt sollys om sommeren.

8.2.   Oplysninger om det geografiske område – Menneskelige faktorer

Der er blevet dyrket vin i Champagne siden det 19. århundrede, hvor vinavlen vandt frem gennem klostrene. Der blev eksperimenteret med de særlige egenskaber ved de naturligt mousserende hvidvine og selve de mousserende egenskaber i slutningen af det 17. århundrede. Weinmann – en anerkendt ønolog – bemærkede i slutningen af det 19. århundrede, at vin fra Champagne er yderst gæringsdygtig. Champagne-vinene har meget nemmere ved at opnå jævne og bedre mousserende egenskaber end noget andet gæringsprodukt.

De første henvisninger til denne vin, der benævnes »saute-bouchon«, findes i de digte, der blev skrevet af abbeden Chaulieu i 1700. Metoden blev dog først beskrevet i 1718 af kannikken Godinot, der formodes at stå bag værket »Manière de cultiver la vigne et de faire le vin de Champagne« (dyrknings- og fremstillingsmetoden for vin fra Champagne), hvoraf det fremgår, at disse hvidvine, som skal være »klare som tårer (...), er fremstillet af blå druer. Jo tidligere druerne presses – efter at være blevet skåret af – des mere hvid bliver vinen«. Vinavlerne bestræber sig på denne måde på at bevare druernes integritet under høsten, at være omhyggelige under transporten og lagringen og tilføre dem pressen i intakt tilstand. Presningen skal foregå forsigtigt og progressivt med fraktionering af saften (cuvée og taille), som fremstilles separat. Presningsstederne overholder således strenge regler og er underlagt streng kontrol.

I forhold til den præcise knowhow, der er udviklet i klostrene, bemærkede Jules Guyot i 1866 betydningen af at blande druer fra forskellige sorter eller parceller. Fra begyndelsen af det 20. århundrede er der blevet udvalgt tre druesorter grundet det afbalancerede forhold mellem sukker og surhedsgrad og deres evne til at udvikle mousserende egenskaber: pinot noir N, chardonnay B og meunier N. Producenten udvikler sammensætninger ved at smage på de forskellige opnåede basisvine. De sammensatte basisvine fyldes på flaske med henblik på udviklingen af de mousserende egenskaber og lagringen på bærme, som nødvendigvis er lang, især for så vidt angår årgangsvinene.

De kalkholdige vinkældre i Champagne, der rummer optimale naturlige betingelser hvad temperatur og fugtighed angår, har fremmet udviklingen af denne fase af de mousserende egenskabers tilblivelse. Når lagringen på bærme er afsluttet, behandles vinen, således at bærmene langsomt glider ned i flaskens hals, efterfulgt af degorgering, hvor bærmene i flasken fjernes. Efter degorgering tilføjes ekspeditionslikøren, som er med til at karakterisere flere typer vin fra »Champagne«.

Udviklingen af mousserende egenskaber ved en anden gæring på flaske betød, at »Champagne-metoden« kunne eksporteres. Meget hurtigt blev betegnelsen »Champagne« også anvendt uden for produktionsområdet. Siden 1882 har vingårdene i Champagne, der er gået sammen i en sammenslutning, nemlig Union des Maisons de Champagne, indledt retsskridt, og efter ikrafttrædelsen af loven af 1. august 1905 om bedrageri og forfalskning er betegnelsen »Champagne« ifølge retspraksis forbeholdt vin, der fremstilles af og stammer fra druer høstet i Champagne, hvorved beskyttelsen af oprindelsesbetegnelsen for første gang blev fastslået. Arbejdet med afgrænsningen af det geografiske område blev indledt i 1908. Vinavlerne fra Champagne er solidariske og udlever denne solidaritet i vigtige faglige organisationer.

8.3.   Oplysninger om produktets kvalitet og egenskaber

Vinene kan være hvidvine (fremstillet ved blanding af hvide druer og blå druer, fremstillet udelukkende af hvide druer (blanc de blancs) eller udelukkende af blå druer (blanc de noirs)) eller rosévine (fremstillet ved blanding eller ved saignée-metoden), fremstillet af druer fra en eller flere kommuner. Deres årgang kan angives.

Alle vine har et fællestræk: deres surhedsgrad, som garanterer deres friskhed og ældningsevne.

De yngste vine har en betydelig friskhed: hvide blomster og frugter, citrusfrugter, mineralnoter. De modne vine har mere afrundede aromaer: gule frugter, kogte frugter, krydderier. De længst lagrede vine (»de plénitude«) udvikler kraftige tertiære aromaer: kandiserede frugter, kratskov, ristning.

De mousserende egenskaber, som kendetegner »Champagne«, er tydelige og vedvarende i de unge vine. Med alderen bliver de mousserende egenskaber mindre tydelige for i stedet at udvikle mere delikate og cremede egenskaber.

8.4.   Årsagssammenhæng

Det store åbne landskab bestående af tre højdedrag på slette og i dale sikrer vinmarkerne tilstrækkelige lysforhold til modning af bærrene, selv på de nordvendte lokaliteter. Det åbne landskab forhindrer en ophobning af kold luft og reducerer således risikoen for frost.

Vinskråningernes hældning sikrer en optimal naturlig dræning, som understøttes af de forskellige vækstmedier, som muliggør en naturlig vandregulering for vinstokkene. Kridtet fjerner gennem materialets porøsitet og permeabilitet overskydende vand, samtidig med at det sikres, at jorden omhydreres under tørre vejrforhold og som følge af fugtindtrængen. Undergrunden er endvidere mergelholdig, hvilket sikrer en vandtilførsel, og består af enten kalklag eller karbonatsand, som betyder, at overskudsvandet siver igennem i våde perioder. Undergrundens art og de vanskelige klimabetingelser har været afgørende for udplantningen af druesorterne i de forskellige vindyrkningsområder.

De særlige klimatiske forhold i Champagne giver druerne og sidenhen mosten en optimal naturlig surhed til fremstilling af mousserende kvalitetsvine. Balancen mellem dette syreindhold – som sikrer den obligatoriske friskhed – og druernes modenhed giver de bedste årgangsvine og sikrer et godt lagringspotentiale.

De mange forskellige naturlige faktorer, som udgør en sand mosaik, udnyttes på parcelniveau af vinavleren, som kontrollerer alle dyrkningsmetoder for at frembringe druernes særlige karakter.

Bevarelsen af druernes integritet ved høst, forsigtig presning og fraktionering af saften gør det muligt at undgå, at druerne tager farve, og dermed at sikre en klarhed, der er af afgørende betydning for den mousserende kvalitet. Fraktionering tilføjer også en yderligere kompleksitet til aromaerne.

»Cuvée«, som har et højt syreindhold, tilfører friske og dynamiske aromaer. Ved at sætte denne sammen i sammensætninger kommer de tertiære aromaer, der udvikles under modningen på bærme, virkelig til udtryk.

»Taille« er mere frugtagtig og har et større indhold af garvesyre.

Reserva-vinene (bortset fra årgangsvinene) fra tidligere høst giver sammensætningen en mere moden karakter fra de lagrede vine. Producentens talent i forhold til udvælgelsen af vinene til den ønskede sammensætning kommer til udtryk gennem hele modningsperioden på bærme, og resultatet er »Champagne«. Denne vedvarende modningsproces kan for de velstrukturerede vines vedkommende fortsætte i mange årtier i vinkældrene i Champagne, idet deres relative friskhed sikrer en god udvikling af mousserende egenskaber.

Denne yderst teknologiske udvikling af »Champagne« kræver en specifik og omkostningstung infrastruktur. Forarbejdnings-, håndterings- og emballeringsstederne er beliggende i kommuner, der ligger tæt på vinavlerne.

Vinbruget i Champagne går tilbage til begyndelsen af vores tidsregning, men »Champagne« blev navnlig i det 17. århundrede et tegn på kvalitet blandt de adelige, i takt med at metoden med udvikling af mousserende egenskaber ved en anden gæring på flaske blev udviklet. Fra slutningen af det 17. århundrede begyndte producenterne i Champagne at emballere deres vin i flasker i stedet for at transportere dem i tønder for at bevare deres kvalitet og egenskaber.

De mousserende egenskaber og fine bobler indkapslet i flaskerne overføres til glasset, og vinen opnåede straks succes. De adelige unge med en trang til innovation priste vinen, poeterne sang, og forfatterne skrev om den. Vinen blev Ludvig den 15.'s og Madame de Pompadours foretrukne. Økonomer og administratorer imiterede de adelige, og provinsen kopierede hovedstaden. Under Ludvig den 15. og Ludvig den 16. blomstrede vinindustrien op, og »Champagne«-vinens omdømme steg betydeligt både i Frankrig og i udlandet. Den mousserende vin blev populær blandt dem, der fulgte den franske mode, og »Champagne« blev fra det 18. århundrede hele Europas foretrukne ledsager til fester og middage. Dette omdømme har overlevet helt frem til i dag. Vinproducenterne, kooperativerne og Maisons de Champagne arbejder vedvarende på at forbedre de kollektive bestemmelser for at fremme den kontrollerede oprindelsesbetegnelse »Champagne«, deres fælles arv, og søger at sikre respekten for navn og personlighed.

9.   Andre vigtige betingelser (emballering, mærkning, andre krav)

Mærkning

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Flaskerne må udelukkende markedsføres som færdige, beklædt og etiketteret i overensstemmelse med de gældende regler. Der gælder en undtagelse mellem to vingårde tilhørende den samme erhvervsdrivende eller mellem to erhvervsdrivende.

Flasker med vin skal lukkes med en prop påført navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse på den del, der sidder på flaskens hals, eller, hvis der er tale om en flaske med et nominelt indhold på 0,20 liter eller derunder, på en anden indvendig del af lukkeanordningen.

Etiketterne og handelsdokumenterne skal anføre de registreringer, der er foreskrevet af Comité interprofessionnel du vin de Champagne, som gør det muligt at identificere de erhvervsdrivende.

Navnet på producenten, der tydeligt og læseligt skal anføres på mærkningen, suppleres med navnet på produktionskommunen, hvis producentens hjemsted ligger uden for området.

På etiketten for vine med den kontrollerede oprindelsesbetegnelse er det tilladt at angive navnet på følgende mindre geografiske enheder, under forudsætning af at:

| — | det drejer sig om en matrikelregistreret lokalitet eller |
| --- | --- |

—

det drejer sig om en matrikelregistreret lokalitet eller

| — | en kommune. |
| --- | --- |

—

en kommune.

Den pågældende lokalitet eller den pågældende kommunes navn fremgår af høstanmeldelsen.

Alle de druer, der anvendes til fremstillingen af basisvinene, er druer fra den relevante kommune eller lokalitet.

Navnet på kommunen kan angives sammen med angivelsen »Premier Cru« og »Grand Cru« på de betingelser, der er fastsat i litra b) og c) i afsnit II i kapitel I i produktspecifikation.

Bortset fra de ovenfor omhandlede kommuner skal kommunens navn angives sammen med ordene »Vigne de« (vingård i) eller »Vignoble de« (vinmark i).

Navnet på en kommune eller matrikelregistreret lokalitet er trykt med bogstaver, hvis højde og bredde ikke må overstige højden og bredden på bogstaverne i navnet på den kontrollerede oprindelsesbetegnelse.

Angivelsen af navnet på kommunen på etiketten kan efter ovennævnte fremgangsmåde suppleres gennem angivelse af navnet på kommunen i betegnelsen for cuvéen.

Angivelse af druesort

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Druesorten kan angives med bogstaver, hvis højde og bredde ikke overstiger 3 mm og halvdelen af størrelsen af de bogstaver, der indgår i betegnelsen. Druesorten må kun angives, hvis alle de druer, der anvendes til fremstillingen af basisvinene, stammer fra denne sort.

Angivelse af den pågældende årgang

Retsgrundlag:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkningen

Beskrivelse af betingelsen:

Årgangen anføres i givet fald på proppen eller, hvis der er tale om et nominelt indhold på højst 0,2 liter, på en anden egnet lukkeanordning og på mærkningen. Angivelse af årgang anføres også på fakturaer og ledsagende dokumenter.

Emballering

Retlig ramme:

National lovgivning

Type supplerende betingelse:

emballering i det afgrænsede geografiske område

Beskrivelse af betingelsen:

Vinene forarbejdes og markedsføres i flasker, hvori de mousserende egenskaber udvikler sig, undtagen vine, der sælges i flasker på under 75 centiliter eller over 150 centiliter.

Vinen afsættes til forbrugeren efter en lagringsperiode på mindst 15 måneder at regne fra datoen for aftapningen eller på 36 måneder for årgangsvine.

Link til produktspecifikationen

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3b36a01e-8edd-4742-ade7-fbd3251816c4

---

(1)  EUT L 9 af 11.1.2019, s. 2.

---