# Az Európai Unió C 172/2023

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 172 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 66. évfolyam2023. május 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 172

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

66. évfolyam2023. május 15.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 172/01 | A Bizottság közleménye – A 2022-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretébe tartozó piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő közzététele | 1 |
| 2023/C 172/02 | A Bizottság közleménye az egységes digitális kapuról szóló rendelet végrehajtására vonatkozó iránymutatásról 2023-2024. évi munkaprogram | 6 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2023/C 172/01

A Bizottság közleménye – A 2022-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretébe tartozó piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő közzététele

1

2023/C 172/02

A Bizottság közleménye az egységes digitális kapuról szóló rendelet végrehajtására vonatkozó iránymutatásról 2023-2024. évi munkaprogram

6

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2023/C 172/03 | Az Európai Unió Tanácsa a következő információkat hozza BOUYERI Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, MELIAD Farah, a Communist Party of the Philippines (Fülöp-szigeteki Kommunista Párt), beleértve a New People’s Army-t (Új Néphadsereg) – NPA, a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, 2001. december 27-i 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékében szereplő személyek és csoportok tudomására (lásd a 2023. február 24-i [KKBP] 2023/422 tanácsi határozat és az [EU] 2023/420 tanácsi végrehajtási rendelet mellékletét) | 18 |
| | Európai Bizottság |
| 2023/C 172/04 | Euroátváltási árfolyamok – 2023. május 12. | 20 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2023/C 172/03

Az Európai Unió Tanácsa a következő információkat hozza BOUYERI Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, MELIAD Farah, a Communist Party of the Philippines (Fülöp-szigeteki Kommunista Párt), beleértve a New People’s Army-t (Új Néphadsereg) – NPA, a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, 2001. december 27-i 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékében szereplő személyek és csoportok tudomására (lásd a 2023. február 24-i [KKBP] 2023/422 tanácsi határozat és az [EU] 2023/420 tanácsi végrehajtási rendelet mellékletét)

18

Európai Bizottság

2023/C 172/04

Euroátváltási árfolyamok – 2023. május 12.

20

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2023.5.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 172/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 172/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

A 2022-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretébe tartozó piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő közzététele

(2023/C 172/01)

1.   BEVEZETÉS

2015-ben az Európai Parlament és az Európai Unió Tanácsa elfogadta az (EU) 2015/1814 határozatot (1) annak érdekében, hogy a 2003/87/EK irányelvvel (2) létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer (EU ETS) keretében létrehozza a piaci stabilizációs tartalékot. A piaci stabilizációs tartalék célja elkerülni azt, hogy az uniós szén-dioxid-piacon a kibocsátási egységek tekintetében jelentős strukturális többlet alakuljon ki, valamint azt a kapcsolódó kockázatot, hogy emiatt az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer ne tudjon olyan megfelelő beruházási ösztönzőkkel szolgálni, amelyek elősegítenék az EU kibocsátás-csökkentési céljainak költséghatékony elérését. A tartalék célja továbbá, hogy az EU ETS-t ellenállóbbá tegye a kereslet és a kínálat közötti egyensúlyhiánnyal szemben, lehetővé téve ezáltal az uniós szén-dioxid-piac zökkenőmentes működését. A piaci stabilizációs tartalék 2019 januárjában kezdte meg működését.

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság a piaci stabilizációs tartalék működése céljából az évente forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát a következő év május 15-ig közzéteszi. Ez a számadat határozza meg, hogy a kibocsátási egységek bizonyos részét kivonják-e az árverési mennyiségből és a tartalékba helyezik, vagy felszabadítják a tartalékból, és árverésre bocsátják. A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának közzététele ezért fontos része a piaci stabilizációs tartalék és az EU ETS működésének.

2022. május 13-án a Bizottság közzétette a 2021-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számát, amely 1 449 214 182 egység volt (3). Ennek megfelelően 2022. szeptember 1. és 2023. augusztus 31. között 347 811 404 kibocsátási egységet kellett a piaci stabilizációs tartalékba helyezni.

Ez a közlemény a 2022. évre vonatkozik, és ez a hetedik olyan dokumentum, amelyben a piaci stabilizációs tartalék működése céljából közzétételre kerül a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma. Részletesen ismerteti a 2023. szeptember 1. és 2024. augusztus 31. között a tartalékba helyezendő kibocsátási egységek számát, valamint az ennek alapjául szolgáló számítást. Feltünteti továbbá a tartalékban található azon kibocsátási egységek számát, amelyek 2023. január 1-jén érvényüket vesztették.

2.   A PIACI STABILIZÁCIÓS TARTALÉK MŰKÖDÉSE

A piaci stabilizációs tartalék automatikusan működésbe lép, amint a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma meghalad egy előre meghatározott tartományt. A kibocsátási egységeket akkor vonják ki az árverési mennyiségből és helyezik a tartalékba, ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma meghaladja a 833 milliós küszöbértéket. A tartalék beviteli aránya a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának 24 %-a. Ha a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma nem éri el a 400 milliós küszöbértéket, 100 millió kibocsátási egységet felszabadítanak a tartalékból, és árverésre bocsátanak. A kibocsátási egységek 12 hónap alatt kerülnek a tartalékba vagy szabadulnak fel (4).

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (5) bekezdése értelmében és e közlemény alapján a 2022. december 31-én forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának 24 %-át a tartalékba helyezik a 2023. szeptember 1-jével kezdődő 12 hónapos időszakban. Az uniós tagállamok és a három, EGT-tagsággal is rendelkező EFTA-ország (Izland, Liechtenstein és Norvégia), valamint az Észak-Írországban történő villamosenergia-termelés tekintetében az Egyesült Királyság által árverésre bocsátott mennyiségből ennek megfelelő számú kibocsátási egység levonásra kerül, a vonatkozó árverési részesedésüknek megfelelően.

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (5) bekezdése értelmében az EU ETS keretében a szolidaritás és növekedés céljából elosztott kibocsátási egységeket (5)2025. december 31-ig nem veszik figyelembe a piaci stabilizációs tartalék szempontjából releváns részesedések kiszámításakor.

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (5a) bekezdése értelmében 2023-tól kezdődően az előző évben árverésre bocsátott kibocsátási egységek teljes számának levonása után a piaci stabilizációs tartalékban maradó egységek érvényüket vesztik. Ez a közlemény tehát a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának első olyan közzététele, amely részletesen ismerteti, hogy hány kibocsátási egység vált érvénytelenné.

A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számáról szóló jövő évi közlemény két fontos fejleményt fog figyelembe venni. Először is az (EU) 2015/1814 határozatnak az európai zöld megállapodás megvalósítását célzó „Irány az 55%!” jogalkotási csomag részét képező, 2024-től alkalmazandó módosításait. Másodsorban pedig a 2023 februárjában elfogadott (EU) 2023/435 rendeletet (6). Ez a rendelet a REPowerEU keretében az energiaválságra adott uniós válasz részét képezi. Egyéb intézkedések mellett a rendelet módosítja a 2003/87/EK irányelvet annak érdekében, hogy az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (5a) bekezdésétől eltérve a piaci stabilizációs tartalékban található, egyébként a 2030. december 31-ig tartó időszak alatt érvénytelenítésre kerülő teljes mennyiségből 27 millió ki nem osztott kibocsátási egységet az Innovációs Alap számára használjanak fel.

3.   A FORGALOMBAN LÉVŐ KIBOCSÁTÁSI EGYSÉGEK TELJES SZÁMA

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (4) bekezdése értelmében a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma „a 2008. január 1-je óta eltelt időszakban kiutalt kibocsátási egységek összesített száma, beleértve a szóban forgó időszakban a 2003/87/EK irányelv 13. cikkének (2) bekezdése értelmében kiutalt kibocsátási egységek számát és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények által az adott év december 31-ig a kibocsátások tekintetében nemzetközi jóváírás igénybevételére vonatkozóan gyakorolt jogokat, valamint levonva az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó létesítmények 2008. január 1. és az adott év december 31. közötti ellenőrzött kibocsátásának tonnában kifejezett összesített mennyiségét, a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése értelmében törölt kibocsátási egységek számát, valamint a tartalékban található kibocsátási egységek számát.”

Vagyis röviden, a forgalomban lévő kibocsátási egységeknek a piaci stabilizációs tartalék működése szempontjából releváns teljes számát (TNAC) a következő képlettel kell kiszámítani:

TNAC = kínálat – (kereslet + a piaci stabilizációs tartalékba helyezett egységek)

E közlemény részletesen ismerteti mind a három elemet. Az összes számadat áttekintését a dokumentum végén található táblázat tartalmazza.

A 2003/87/EK irányelv 10. cikkének (1) bekezdése értelmében a piaci stabilizációs tartalék a helyhez kötött létesítmények kibocsátási egységeire is kiterjed. A légi közlekedés tekintetében kiadott kibocsátási egységek és a légi közlekedésből származó ellenőrzött kibocsátások ezért nem szerepelnek az idei közzétételben.

Kínálat

Az uniós szén-dioxid-piacon a kibocsátási egységek kínálata a következő elemekből áll:

| — | az EU ETS 2. szakaszából (2008–2012) tartalékolt kibocsátási egységek (7). Ez a mennyiség 1 749 540 826 kibocsátási egységet tett ki (8), |
| --- | --- |

—

az EU ETS 2. szakaszából (2008–2012) tartalékolt kibocsátási egységek (7). Ez a mennyiség 1 749 540 826 kibocsátási egységet tett ki (8),

| — | a 2013. január 1. és 2022. december 31. közötti időszakra ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek, ideértve az új belépők részére fenntartott tartalékból (NER) kiosztott egységeket is. Ez a mennyiség 7 683 593 499 kibocsátási egységet tesz ki (9), |
| --- | --- |

—

a 2013. január 1. és 2022. december 31. közötti időszakra ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek, ideértve az új belépők részére fenntartott tartalékból (NER) kiosztott egységeket is. Ez a mennyiség 7 683 593 499 kibocsátási egységet tesz ki (9),

| — | a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7), (19) és (20) bekezdése alapján a létesítmények számára ki nem osztott kibocsátási egységek, amelyeket az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (3) bekezdése alapján 2020-ban a piaci stabilizációs tartalékba helyeztek. A 10a. cikk (7) bekezdése alapján ki nem osztott kibocsátási egységek száma 301 801 477 volt, a 10a. cikk (19) bekezdése és (20) bekezdése alapján ki nem osztott kibocsátási egységek száma pedig 585 004 978 volt – összesen tehát 886 806 455 kibocsátási egység. Ebből a mennyiségből a következő kibocsátási egységeket kell levonni:






  — | a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése értelmében az Innovációs Alap számára 2020-ban árverésre bocsátott 50 000 000 kibocsátási egység, |
| --- | --- | --- |

—

a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7), (19) és (20) bekezdése alapján a létesítmények számára ki nem osztott kibocsátási egységek, amelyeket az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (3) bekezdése alapján 2020-ban a piaci stabilizációs tartalékba helyeztek. A 10a. cikk (7) bekezdése alapján ki nem osztott kibocsátási egységek száma 301 801 477 volt, a 10a. cikk (19) bekezdése és (20) bekezdése alapján ki nem osztott kibocsátási egységek száma pedig 585 004 978 volt – összesen tehát 886 806 455 kibocsátási egység. Ebből a mennyiségből a következő kibocsátási egységeket kell levonni:

—

a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése értelmében az Innovációs Alap számára 2020-ban árverésre bocsátott 50 000 000 kibocsátási egység,

| — | a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdése alapján az EU ETS 4. szakaszára (2021–2030) a piaci stabilizációs tartalékból a NER-be átcsoportosított 200 000 000 kibocsátási egység, |
| --- | --- |

—

a 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdése alapján az EU ETS 4. szakaszára (2021–2030) a piaci stabilizációs tartalékból a NER-be átcsoportosított 200 000 000 kibocsátási egység,

| — | a 2013. január 1. és 2022. december 31. között árverésre kiadott kibocsátási egységek (10), valamint a 2021–2022-ben az (EU) 2018/842 rendelet (11) 6. cikke alapján rugalmassági célokra felhasznált kibocsátási egységek. A közös aukciós platformról és a releváns saját aukciós platformokról készült árverési jelentések szerint (12) a többek között a „korai aukciókon” árverésre bocsátott kibocsátási egységek mennyisége 7 073 594 500 volt, |
| --- | --- |

—

a 2013. január 1. és 2022. december 31. között árverésre kiadott kibocsátási egységek (10), valamint a 2021–2022-ben az (EU) 2018/842 rendelet (11) 6. cikke alapján rugalmassági célokra felhasznált kibocsátási egységek. A közös aukciós platformról és a releváns saját aukciós platformokról készült árverési jelentések szerint (12) a többek között a „korai aukciókon” árverésre bocsátott kibocsátási egységek mennyisége 7 073 594 500 volt,

| — | ehhez a mennyiséghez 14 427 576 kibocsátási egységet kell hozzáadni az (EU) 2018/842 rendelet (13) 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, a közös kötelezettségvállalási rendelet szerinti rugalmassági mechanizmus keretében, |
| --- | --- |

—

ehhez a mennyiséghez 14 427 576 kibocsátási egységet kell hozzáadni az (EU) 2018/842 rendelet (13) 6. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, a közös kötelezettségvállalási rendelet szerinti rugalmassági mechanizmus keretében,

| — | a 2014–2016-os árverési mennyiségekből levont kibocsátási egységek, valamint az árverésre bocsátott kibocsátási egységek mennyiségéből 2019 óta levont kibocsátási egységek, összhangban az elmúlt években forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számára vonatkozó közleményekkel (14). Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2014–2016-os időszakban 900 000 000 kibocsátási egységet vontak le az árverésre bocsátott mennyiségből. A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számáról szóló 2018–2022-es közleményekkel összhangban 2019 és 2022 között 1 464 416 332 kibocsátási egységet vontak le az árverésre bocsátott kibocsátási egységek mennyiségéből, |
| --- | --- |

—

a 2014–2016-os árverési mennyiségekből levont kibocsátási egységek, valamint az árverésre bocsátott kibocsátási egységek mennyiségéből 2019 óta levont kibocsátási egységek, összhangban az elmúlt években forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számára vonatkozó közleményekkel (14). Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2014–2016-os időszakban 900 000 000 kibocsátási egységet vontak le az árverésre bocsátott mennyiségből. A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számáról szóló 2018–2022-es közleményekkel összhangban 2019 és 2022 között 1 464 416 332 kibocsátási egységet vontak le az árverésre bocsátott kibocsátási egységek mennyiségéből,

| — | a NER300 finanszírozási program keretében pénzesített kibocsátási egységek. Az Európai Beruházási Bank összesen 300 000 000 kibocsátási egységet pénzesített (15), |
| --- | --- |

—

a NER300 finanszírozási program keretében pénzesített kibocsátási egységek. Az Európai Beruházási Bank összesen 300 000 000 kibocsátási egységet pénzesített (15),

| — | a létesítmények által a kibocsátások tekintetében 2020. december 31-ig érvényesített nemzetközi jóváírások (16). A létesítmények kibocsátásuk tekintetében 497 248 017 nemzetközi jóváírást használtak fel (17). |
| --- | --- |

—

a létesítmények által a kibocsátások tekintetében 2020. december 31-ig érvényesített nemzetközi jóváírások (16). A létesítmények kibocsátásuk tekintetében 497 248 017 nemzetközi jóváírást használtak fel (17).

Kereslet

Az uniós szén-dioxid-piacon a kibocsátási egységek iránti kereslet magában foglalja a létesítmények 2013. január 1. (18) és 2022. december 31. közötti hitelesített összkibocsátását, amely 16 182 965 083 tonnát tesz ki (19), valamint ezen időszak alatt a 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése alapján törölt 644 597 kibocsátási egységet.

A piaci stabilizációs tartalék állománya

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (2) bekezdése értelmében a 2014–2016-os időszakban az árverésre bocsátandó mennyiségekből levont 900 000 000 kibocsátási egységet 2019. január 1-jén a tartalékba helyezték.

Az elmúlt években forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számáról szóló közleményekkel összhangban a kibocsátási egységek következő mennyiségeit helyezték a tartalékba:

| — | 1 095 875 607 kibocsátási egységet 2019. január 1-jétől 2021. december 31-ig (20), |
| --- | --- |

—

1 095 875 607 kibocsátási egységet 2019. január 1-jétől 2021. december 31-ig (20),

| — | 252 603 587 kibocsátási egységet 2022. január 1-jétől augusztus 31-ig (21)
  , (22), |
| --- | --- |

—

252 603 587 kibocsátási egységet 2022. január 1-jétől augusztus 31-ig (21)
  , (22),

| — | 115 937 138 kibocsátási egységet 2022. szeptember 1-jétől december 31-ig (23). |
| --- | --- |

—

115 937 138 kibocsátási egységet 2022. szeptember 1-jétől december 31-ig (23).

Az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (3) bekezdése értelmében 2020 végén az EU ETS 3. szakaszából (2013–2020) összesen 886 806 455 ki nem osztott kibocsátási egység került a tartalékba.

A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (8) bekezdése értelmében a tartalék állományát 50 000 000 kibocsátási egységgel csökkentették, amelyeket 2020-ban árverésre bocsátottak az Innovációs Alap számára.

A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdése értelmében a tartalék állományát 200 000 000 kibocsátási egységgel csökkentették, amelyeket 2021-ben az EU ETS 4. szakaszára (2021–2030) a NER-ben helyeztek el.

Ezért 2022. december 31-én3 001 222 787kibocsátási egység volt a piaci stabilizációs tartalékban.

2023. január 1-jén e kibocsátási egységek közül 2 515 135 787 vált érvénytelenné az (EU) 2015/1814 határozat 1. cikkének (5a) bekezdése alapján. A tartalék fennmaradó állománya 486 087 000 kibocsátási egységet tesz ki – ami megegyezik a 2022-ben árverésre bocsátott kibocsátási egységek mennyiségével.

A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma

A fentiek alapján a 2022-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma: 1 134 794 738.

4.   KÖVETKEZTETÉS

Az (EU) 2015/1814 határozattal összhangban a 2023. szeptember 1. és 2024. augusztus 31. közötti 12 hónapos időszakban összesen 272 350 737 kibocsátási egységet helyeznek a piaci stabilizációs tartalékba.

A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő következő évi közzététele fogja meghatározni a tartalék 2024 szeptemberétől 2025 augusztusáig tartó működését.

ÁTTEKINTÉS

| Kínálat | |
| --- | --- |
| a) | A 2. szakaszból (2008–2012) tartalékolt kibocsátási egységek |

Kínálat

a)

A 2. szakaszból (2008–2012) tartalékolt kibocsátási egységek

1 749 540 826

| b) | A 2013. január 1. és 2022. december 31. közötti időszakra ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek, ideértve a NER-ből kiosztott egységeket is |
| --- | --- |

b)

A 2013. január 1. és 2022. december 31. közötti időszakra ingyenesen kiosztott kibocsátási egységek, ideértve a NER-ből kiosztott egységeket is

7 683 593 499

| c) | A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdése, 10a. cikkének (19) bekezdése és 10a. cikkének (20) bekezdése alapján a 3. szakaszban (2013–2020) ki nem osztott kibocsátási egységek |
| --- | --- |

c)

A 2003/87/EK irányelv 10a. cikkének (7) bekezdése, 10a. cikkének (19) bekezdése és 10a. cikkének (20) bekezdése alapján a 3. szakaszban (2013–2020) ki nem osztott kibocsátási egységek

886 806 455

| d) | A c) pontban foglaltakból levont és az Innovációs Alap számára árverésre bocsátott kibocsátási egységek |
| --- | --- |

d)

A c) pontban foglaltakból levont és az Innovációs Alap számára árverésre bocsátott kibocsátási egységek

–50 000 000

| e) | A c) pontban foglaltakból levont és a NER-ben elhelyezett kibocsátási egységek |
| --- | --- |

e)

A c) pontban foglaltakból levont és a NER-ben elhelyezett kibocsátási egységek

– 200 000 000

| f) | A 2013. január 1. és 2022. december 31. között árverésre bocsátott kibocsátási egységek, beleértve a „korai aukciókon” árverésre bocsátottakat is |
| --- | --- |

f)

A 2013. január 1. és 2022. december 31. között árverésre bocsátott kibocsátási egységek, beleértve a „korai aukciókon” árverésre bocsátottakat is

7 073 594 500

| g) | A 2021–2022-ben rugalmassági célokra felhasznált kibocsátási egységek |
| --- | --- |

g)

A 2021–2022-ben rugalmassági célokra felhasznált kibocsátási egységek

14 427 576

| h) | A 2014–2016-ban árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységek |
| --- | --- |

h)

A 2014–2016-ban árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységek

900 000 000

| i) | A 2019–2022-ben árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységek, összhangban a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számára vonatkozó közleményekkel. |
| --- | --- |

i)

A 2019–2022-ben árverésre bocsátott mennyiségekből levont kibocsátási egységek, összhangban a forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számára vonatkozó közleményekkel.

1 464 416 332

| j) | A NER300 finanszírozási program keretében pénzesített kibocsátási egységek |
| --- | --- |

j)

A NER300 finanszírozási program keretében pénzesített kibocsátási egységek

300 000 000

| k) | A létesítmények által a kibocsátások tekintetében 2020. december 31-ig felhasznált nemzetközi jóváírások |
| --- | --- |

k)

A létesítmények által a kibocsátások tekintetében 2020. december 31-ig felhasznált nemzetközi jóváírások

497 248 017

Összesen (kínálat)

20 319 627 205

Kereslet

| a) | Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó, helyhez kötött létesítmények 2013. január 1. és 2022. december 31. közötti hitelesített kibocsátása tonnában |
| --- | --- |

a)

Az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer hatálya alá tartozó, helyhez kötött létesítmények 2013. január 1. és 2022. december 31. közötti hitelesített kibocsátása tonnában

16 182 965 083

| b) | A 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése értelmében 2022. december 31-ig törölt kibocsátási egységek |
| --- | --- |

b)

A 2003/87/EK irányelv 12. cikkének (4) bekezdése értelmében 2022. december 31-ig törölt kibocsátási egységek

644 597

Összesen (kereslet)

16 183 609 680

A piaci stabilizációs tartalék állománya

2022. december 31-én a piaci stabilizációs tartalékban található kibocsátási egységek

3 001 222 787

A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes száma

1 134 794 738

| A 2023. január 1-jén érvénytelenné vált kibocsátási egységek | 2 515 135 787 |
| --- | --- |

A 2023. január 1-jén érvénytelenné vált kibocsátási egységek

2 515 135 787

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/1814 határozata (2015. október 6.) az üvegházhatású gázok uniós kibocsátáskereskedelmi rendszeréhez piaci stabilizációs tartalék létrehozásáról és működtetéséről, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (HL L 264., 2015.10.9., 1. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003/87/EK irányelve (2003. október 13.) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

(3)  A Bizottság C/2022/2780 közleménye – A 2021-ben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretébe tartozó piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő közzététele, valamint a 2013–2020 közötti időszakban ki nem osztott kibocsátási egységek számának közzététele (HL C 195., 2022.5.13., 2. o.). Helyesbítés a közleményhez – C(2022) 4874.

(4)  Ez havi 2 %-os beviteli aránynak felel meg.

(5)  A 2003/87/EK irányelv 10. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglaltak alapján.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2023/435 rendelete (2023. február 27.) az (EU) 2021/241 rendeletnek a helyreállítási és rezilienciaépítési tervekbe beillesztendő REPowerEU-fejezet tekintetében történő módosításáról, valamint az 1303/2013/EU rendelet, az (EU) 2021/1060 rendelet és az (EU) 2021/1755 rendelet, valamint a 2003/87/EK irányelv módosításáról (HL L 63., 2023.2.28., 1. o.).

(7)  Az EU ETS 2. szakaszában (2008–2012) kibocsátott azon egységek, amelyeket nem adtak át hitelesített kibocsátások fedezése céljából, illetve nem töröltek, tartalékolásra kerültek az EU ETS 3. szakaszának (2013–2020) elején történő felhasználásra. Ezeket a kibocsátási egységeket törölték, és ezzel egyidejűleg a 3. szakaszban azonos számú kibocsátási egységet hoztak létre. Így ez a szám megegyezik az EU ETS 3. szakaszának kezdetén forgalomban lévő kibocsátási egységek pontos számával.

(8)  COM (2015) 576: A Bizottság jelentése az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – Éghajlat-politikai eredményjelentés, amely tartalmazza az európai szén-dioxid-piac működéséről szóló jelentést és a szén-dioxid geológiai tárolásáról szóló 2009/31/EK irányelv felülvizsgálatáról szóló jelentést.

(9)  Az európai uniós ügyletlista (EUTL) 2023. április 1-jei kivonata alapján.

(10)  Ebbe a mennyiségbe beleszámítanak a „korai aukciók”, vagyis az EU ETS 3. szakaszára (2013–2020) érvényes, 2013. január 1-je előtt árverésre bocsátott egységek.

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/842 rendelete (2018. május 30.) a Párizsi Megállapodásban vállalt kötelezettségek teljesítése érdekében a tagállamok által 2021-től 2030-ig kötelezően teljesítendő, az éghajlat-politikai fellépéshez hozzájáruló éves üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentések meghatározásáról, valamint az 525/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 156., 2018.6.19., 26. o.).

(12)  Árverési jelentések: Európai Energiatőzsde (EEX) és interkontinentális tőzsde (ICE).

(13)  Az (EU) 2018/842 rendelet (közös kötelezettségvállalási rendelet) egyszeri rugalmassági mechanizmust biztosít, amelynek értelmében a tagállamok 2021 és 2030 között együttesen legfeljebb 100 millió EU ETS kibocsátási egységet törölhetnek az e rendelet szerinti üvegházhatásúgázkibocsátás-csökkentési célkitűzéseik teljesítése érdekében. A rugalmassági mechanizmus azokat a tagállamokat érinti, amelyek célértékei jelentősen meghaladják az uniós átlagot és költséghatékony csökkentési potenciáljukat, valamint azokat a tagállamokat, amelyek 2013-ban nem osztottak ki ingyenes EU ETS kibocsátási egységeket ipari létesítmények számára. A törlés az érintett tagállamnak a 2003/87/EK irányelv 10. cikke szerinti árverési mennyiségéből történik. Az egy adott évben forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő meghatározásakor a törölt kibocsátási egységek forgalomban lévő EU ETS kibocsátási egységeknek minősülnek.

(14)  A Bizottság közleményei – A forgalomban lévő kibocsátási egységek teljes számának a 2003/87/EK irányelvvel létrehozott uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretébe tartozó piaci stabilizációs tartalék működése céljából történő közzétételei: C/2018/2801, 2018. május 16. (HL C 169., 2018.5.16., 3. o.), C/2019/3288, 2019. május 16. (HL C 167., 2019.5.16., 5. o.), C/2020/2835, 2020. május 13. (HL C 164., 2020.5.13., 17. o.), C/2021/3266, 2021. május 17. (HL C 187., 2021.5.17., 3. o.) és C/2022/2780, 2022. május 13. (HL C 195., 2022.5.13., 2. o.).

(15)  Első részletként 200 millió egységet – ezeket 2011-ben és 2012-ben értékesítették –, majd második részletként 100 millió egységet – ezeket 2013-ban és 2014-ben értékesítették.

(16)  A nemzetközi kreditek nem használhatók fel az EU ETS 4. szakaszára (2021–30) vonatkozó célkitűzések teljesítésére.

(17)  Az EUTL 2023. április 1-jei kivonata alapján.

(18)  A 2008–2012 közötti időszakra (2. szakasz) vonatkozó hitelesített kibocsátások tekintetében lásd a 8. lábjegyzetet.

(19)  A teljes hitelesített kibocsátás az EUTL 2023. április 1-jei adatkivonatán alapul. Figyelembe veszi a 2023. március 31-ig – az EU ETS-ben meghatározott jelentéstételi határidőig – bejelentett hitelesített kibocsátásokat. Az ezen időpontot követően bejelentett kibocsátások nem jelennek meg az összmennyiségben.

(20)  C/2018/2801, C/2019/3288, C/2020/2835, C/2021/3266 – a fent említettek szerint.

(21)  C/2021/3266 – a fent említettek szerint. Az e közlemény 4. pontjában megállapítottaknak megfelelően a 2021. szeptember 1. és 2022. augusztus 31. közötti időszakban 378 905 382 kibocsátási egységet helyeznek a piaci stabilizációs tartalékba. A 2022. január 1. és augusztus 31. közötti időszakra vonatkozó mennyiség 252 603 587 volt.

(22)  C/2020/8643 – Közlemény a kibocsátási egységek 2021-es uniós szintű mennyiségéről és az uniós kibocsátáskereskedelmi rendszer keretében létrehozott piaci stabilizációs tartalékról.

(23)  C/2022/2780 – a fent említettek szerint. Az e közlemény 5. pontjában megállapítottaknak megfelelően a 2022. szeptember 1. és 2023. augusztus 31. közötti időszakban 347 811 404 kibocsátási egységet helyeznek a piaci stabilizációs tartalékba. A 2022. szeptember 1. és december 31. közötti időszakra vonatkozó mennyiség 115 937 138 volt.

---

| 2023.5.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 172/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 172/6

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az egységes digitális kapuról szóló rendelet végrehajtására vonatkozó iránymutatásról 2023-2024. évi munkaprogram

(2023/C 172/02)

Bevezetés

Az egységes digitális kapu létrehozásáról szóló (EU) 2018/1724 rendelet célja, hogy megkönnyítse az azokhoz az információkhoz, közigazgatási eljárásokhoz és segítségnyújtó szolgáltatásokhoz való online hozzáférést, amelyek a polgárok és a vállalkozások számára szükségesek az Unión belüli mozgáshoz, valamint ahhoz, hogy kereskedelmi tevékenységet folytathassanak, letelepedhessenek és bővíthessék vállalkozásukat egy másik tagállamban.

A rendelet 31. cikkének (1) bekezdése előirányozza egy éves munkaprogram elfogadását, amely meghatározza a rendelet végrehajtását előmozdító intézkedéseket. A 2019 júliusa és 2020 decembere közötti időszakra szóló első munkaprogramot 2019. július 31-én tették közzé a Hivatalos Lapban (HL C 257. 31.7.2019, 1. o). A 2021 januárja és 2022 decembere közötti időszakra szóló második munkaprogramot 2021. március 1-jén tették közzé a Hivatalos Lapban (HL C 71. 1.3.2021, 47. o).

A „Your Europe” márkanév alatt ismert és népszerűsített egységes digitális kapu (a továbbiakban: SDG) jelentős mértékben hozzájárul a digitális átálláshoz (az EU digitális évtizedének célkitűzéseivel összhangban), az egységes piac kulcsfontosságú eszköze és a Bizottság számára elsőbbséget élvez, mivel hozzájárul az EU és vállalkozásai, különösen a kkv-k versenyképességéhez (1).

Három célkitűzéshez is döntően hozzájárul: i. a belső piaci jogaikat gyakorló vagy gyakorolni kívánó polgárok és vállalkozások további adminisztratív terheinek csökkentése, ii. a hátrányos megkülönböztetés megszüntetése, és iii. a belső piac működésének biztosítása az információnyújtás, az eljárások és a problémamegoldó szolgáltatások tekintetében. A Covid19-válsághelyzet még inkább felhívta a figyelmet arra, hogy digitalizáltabb és felhasználóbarátabb közigazgatásra van szükség.

E harmadik munkaprogram meghatározza az egységes digitális kapuval kapcsolatos követelmények 2023. és 2024. évi határidőkkel történő végrehajtását, valamint a már elindított szolgáltatások fenntartását és javítását célzó további intézkedések ütemezését. Tekintve, hogy a 2023. decemberi határidő környékén számos intézkedés végrehajtása egyszerre esedékes, e harmadik munkaprogram a 2023 januárja és 2024 decembere közötti időszakot fedi le. Az intézkedések a következőkre összpontosítanak:

| — | előkészületek a digitalizálásra, az eljárásokhoz biztosított határokon átnyúló hozzáférésre és az „egyszeri adatszolgáltatás” (a továbbiakban: OOTS) rendszerére vonatkozó 2023-as határidő teljesítésére, |
| --- | --- |

—

előkészületek a digitalizálásra, az eljárásokhoz biztosított határokon átnyúló hozzáférésre és az „egyszeri adatszolgáltatás” (a továbbiakban: OOTS) rendszerére vonatkozó 2023-as határidő teljesítésére,

| — | az indítás utáni támogatási mechanizmusok biztosítása az OOTS sikeres végrehajtása érdekében, |
| --- | --- |

—

az indítás utáni támogatási mechanizmusok biztosítása az OOTS sikeres végrehajtása érdekében,

| — | az SDG és az OOTS előmozdítása, beleértve az OOTS és építőelemei (újra)használatának előmozdítását az EU adatstratégiájával összefüggésben, |
| --- | --- |

—

az SDG és az OOTS előmozdítása, beleértve az OOTS és építőelemei (újra)használatának előmozdítását az EU adatstratégiájával összefüggésben,

| — | az SDG nyomon követése és minőségének javítása. |
| --- | --- |

—

az SDG nyomon követése és minőségének javítása.

A rendelet 31. cikkének (2) bekezdése értelmében 2022. október 13-án e munkaprogram megvitatásra került a kapuval foglalkozó koordinációs csoporttal. A munkaprogram végrehajtásának éves nyomon követése és felülvizsgálata a kapuval foglalkozó koordinációs csoport együttműködési platformján, valamint a csoport üléseinek keretében zajlik.

A nemzeti koordinátorok felkérést kapnak egy nemzeti munkaprogram elkészítésére, amelyben értékelik az elért eredményeket és vázolják a fennmaradó hiányosságok kezelésére irányuló intézkedéseket. Felkérést kapnak továbbá arra is, hogy évente egyszer vizsgálják felül a nemzeti munkaprogramjukat, és osszák meg azt a Bizottsággal és a koordinációs csoporttal.

Fogalommeghatározások e bizottsági közlemény alkalmazásában:

| — | „illetékes hatóság”: bármely nemzeti, regionális vagy helyi szinten létrehozott olyan tagállami hatóság vagy testület, amely hatáskörrel rendelkezik az SDG-rendelet (a továbbiakban: SDGR) hatálya alá tartozó információkkal, eljárásokkal, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

—

„illetékes hatóság”: bármely nemzeti, regionális vagy helyi szinten létrehozott olyan tagállami hatóság vagy testület, amely hatáskörrel rendelkezik az SDG-rendelet (a továbbiakban: SDGR) hatálya alá tartozó információkkal, eljárásokkal, valamint segítségnyújtó és problémamegoldó szolgáltatásokkal kapcsolatban;

| — | „nemzeti koordinátorok”: a tagállamok által az SDGR 28. cikkének megfelelően kijelölt képviselők. |
| --- | --- |

—

„nemzeti koordinátorok”: a tagállamok által az SDGR 28. cikkének megfelelően kijelölt képviselők.

1.   Tájékoztatás és a szolgáltatások minősége

1.1. célkitűzés: Az információk teljességének és minőségének biztosítása

Hivatkozás: A rendelet információkhoz való hozzáférésről szóló 4. és 5. cikke, a jogokra, kötelezettségekre és szabályokra vonatkozó információk minőségéről szóló 9. cikke, az eljárásokra vonatkozó információk minőségéről szóló 10. cikke és az információk fordításáról szóló 12. cikke.

Háttér-információk:

Az SDG-nek kellően átfogó tájékoztatást kell nyújtania a polgárok és vállalkozások számára az uniós és nemzeti jogból származó jogaik gyakorlásához, az alkalmazandó szabályokkal és kötelezettségekkel teljes összhangban.

A rendelet I. melléklete tartalmazza azon területek jegyzékét, amelyek tekintetében a Bizottságnak és a tagállamoknak valamennyi, a polgárok és a vállalkozások számára releváns információhoz online hozzáférést kellett biztosítaniuk 2020. december 12-ig. A helyi önkormányzatoknak 2022. december 12-ig kellett eleget tenniük ennek a kötelezettségnek. Az Unió-szerte érvényes jogokról és kötelezettségekről a „Your Europe” portálon lehet tájékozódni. Az I. mellékletben meghatározott egyes témakörökkel kapcsolatban a tagállami hatóságok által nyújtott, a nemzeti végrehajtásra és szabályokra vonatkozó információkat fokozatosan eltávolították a „Your Europe” portálról, és helyette i. a tagállamok által bejelentett nemzeti honlapok oldalaira mutató linkeket, valamint ii. a „Your Europe” portál keresőeszközét vezették be.

A Bizottság fordítási szolgáltatásokat is kínál a tagállamoknak a rendelet 12. cikke szerinti kötelezettségeik teljesítése érdekében.

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.1.1. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | Az alábbiak teljességének és minőségének ellenőrzése, a problémák kezelése:






  — | az I. és II. melléklet szerinti információk, |

Mikor?

Mit?

Ki?

1.1.1.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Az alábbiak teljességének és minőségének ellenőrzése, a problémák kezelése:

—

az I. és II. melléklet szerinti információk,

| — | önkormányzati szinten szolgáltatott információk, |
| --- | --- |

—

önkormányzati szinten szolgáltatott információk,

| — | a weboldalak bejelentése az EK-nak. |
| --- | --- |

—

a weboldalak bejelentése az EK-nak.

Az információk teljességének és minőségének biztosítása során a tagállamoknak figyelembe kell venniük az uniós szakpolitikai prioritásokat is

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

1.1.2.

Minden év második negyedéve

Az I. melléklet végrehajtására vonatkozó bizottsági iránymutatás felülvizsgálata

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

1.1.3.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

A „Your Europe” portál továbbfejlesztése, hogy felhasználóbarátabbá váljon

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

1.1.4.

2024. negyedik negyedév

A termékkövetelményekre és az adózásra vonatkozó információk összegyűjtésének és közzétételének vizsgálata (beleértve a szükséges informatikai fejlesztéseket)

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

1.1.5.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Az információk lefordítása a rendelet 12. cikke szerinti kötelezettségek teljesítése érdekében

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

1.1.6.

Minden év első, második, harmadik és negyedik negyedévének vége

A „Your Europe” portál felhasználói jelentése (felhasználók, tagállamok, elért információk és eljárások)

Bizottság

1.1.7.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Hidak építése az SDGR és az új jogalkotási kezdeményezések között azáltal, hogy az új javaslatok által szabályozott információkat az I. melléklet hatálya alá vonja (például a polgároknak az európai egészségügyi adattér szerinti jogaira vonatkozó információk és az árufuvarozási szabályokra vonatkozó információk)

Bizottság

1.2. célkitűzés: A párhuzamosságok elkerülése

Hivatkozás: A rendelet (17) és (55) preambulumbekezdése, 19. cikkének (6) bekezdése és 30. cikke.

Háttér-információk:

A rendelet felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy az SDG által megkövetelt összes információ esetében csupán egyetlen forrást adjanak meg, és hogy lehetőség szerint kerüljék a részleges vagy teljes átfedéseket. Ez az adott témáról hasonló, ám nem teljesen megegyező információkat tartalmazó különféle portálokkal szembesülő felhasználók összezavarásának elkerülését szolgálja. Az egyetlen információforrás megadására való törekvés ezenkívül egyszerűbbé teszi a frissítéseket, és csökkenti az egymásnak ellentmondó információk közzétételének kockázatát.

Csak a kizárólag a polgároknak és a vállalkozásoknak szóló, vonatkozó jogaikat és kötelezettségeiket kifejtő információk képezhetik az SDG részét. Az ilyen információk nem vegyíthetők más tartalmakkal, például a kialakítás alatt álló szakpolitikákra vonatkozó – szakértőknek és köztisztviselőknek szóló – információkkal.

A Bizottság ezt az elvet alkalmazza saját online jelenlétére is, és arra törekszik, hogy a polgárok és a vállalkozások egységes piacra vonatkozó jogaival kapcsolatos uniós szintű információkat beépítse és tárolja a „Your Europe” portálban. Ez egy hosszú távú, összetett feladat. Ez alól csak azok az esetek képeznek kivételt, amikor külön uniós jogszabály írja elő egy adott weboldal létrehozását. Ugyanakkor a szakpolitikákat és eljárásokat ismertető tartalmakat a Bizottság, illetve a felelős főigazgatóságok weboldalain kell tárolni.

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.2.1. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | Az uniós szintű tájékoztatás javítása:






  — | az összes, uniós szintű tájékoztatás integrálása a „Your Europe” portálon, |

Mikor?

Mit?

Ki?

1.2.1.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Az uniós szintű tájékoztatás javítása:

—

az összes, uniós szintű tájékoztatás integrálása a „Your Europe” portálon,

| — | integrált megközelítés kialakítása a „Your Europe” portál és más uniós portálok között a zökkenőmentes navigáció biztosítása és az átfedések elkerülése végett, |
| --- | --- |

—

integrált megközelítés kialakítása a „Your Europe” portál és más uniós portálok között a zökkenőmentes navigáció biztosítása és az átfedések elkerülése végett,

| — | a „Your Europe” portálon közzétett szabályokkal kapcsolatos információk, illetve a szakpolitikákkal kapcsolatos, a Bizottság weboldalán és a főigazgatóságok weboldalain szereplő információk egyértelmű különválasztása |
| --- | --- |

—

a „Your Europe” portálon közzétett szabályokkal kapcsolatos információk, illetve a szakpolitikákkal kapcsolatos, a Bizottság weboldalán és a főigazgatóságok weboldalain szereplő információk egyértelmű különválasztása

Bizottság

1.2.2.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

A párhuzamosságok csökkentése és elkerülése:

| — | az intézkedések aktualizálása a párhuzamosságok csökkentése és elkerülése érdekében, |
| --- | --- |

—

az intézkedések aktualizálása a párhuzamosságok csökkentése és elkerülése érdekében,

| — | nemzeti szintű integrált megközelítés figyelemmel kísérése a különböző nemzeti portálokon szereplő információk közötti átfedések elkerülése végett, |
| --- | --- |

—

nemzeti szintű integrált megközelítés figyelemmel kísérése a különböző nemzeti portálokon szereplő információk közötti átfedések elkerülése végett,

| — | a bizottsági és tagállami weboldalak közötti átfedések nyomon követése és a tartalom jobb elosztására szolgáló lehetséges megoldások feltérképezése, |
| --- | --- |

—

a bizottsági és tagállami weboldalak közötti átfedések nyomon követése és a tartalom jobb elosztására szolgáló lehetséges megoldások feltérképezése,

| — | a legjobb gyakorlatok megosztása |
| --- | --- |

—

a legjobb gyakorlatok megosztása

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.   Informatikai fejlesztés, eljárások digitalizálása, adatgyűjtés

2.1. célkitűzés: Az eljárások digitalizálása

Hivatkozás: A rendelet teljes mértékben online kínált eljárásokról szóló 6. cikke.

Háttér-információk:

Az SDG-nek könnyű hozzáférést kell biztosítania a felhasználók számára a nemzeti közigazgatási eljárásokhoz. A rendelet e célból az összes tagállamtól megköveteli annak biztosítását, hogy a felhasználók teljes mértékben online érjék és végezhessék el a II. mellékletben szereplő eljárások mindegyikét. Ez azt jelenti, hogy a felhasználónak képesnek kell lennie arra, hogy minden lépést elektronikus úton, az EU bármely országából, régiójából és területéről, valamint attól függetlenül, hogy a felhasználónak bármilyen nehézsége vagy fogyatékossága van-e, online szolgáltatáson keresztül tegyen meg. A rendelet emellett tartalmazza a konkrét teljesítendő kritériumok nem kimerítő listáját is.

A Bizottság 2022-ben aktualizálta a II. mellékletben szereplő eljárásokról szóló, 2020-ban kiadott magyarázó feljegyzést.

Az eljárások digitalizálásának végső határideje 2023 decembere. Mindazonáltal a tagállamoknak már most fokozniuk kell a projekttel kapcsolatosan végzett munkájukat, és keresniük kell a lehetőséget arra, hogy folyamatban lévő e-kormányzati programjaik keretében jóval a határidő előtt teljesítsék a követelményeket, ahogyan ezt több tagállam már a Covid19-válsághelyzet kezdete óta megkezdte.

Az uniós programok segítik a tagállamokat e cél elérésében, például a Horizont Európa, a Digitális Európa program, a 2021 és 2027 közötti kohéziós politikai programok és a Technikai Támogatási Eszköz (2) (TSI) révén. Az illetékes hatóságok kapcsolatba léphetnek a tagállamukban elérhető finanszírozási programokért felelős nemzeti koordinátorokkal.

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.1.1. | 2023. második negyedév | A II. melléklet szerinti eljárások digitalizálása terén tapasztalható hiányosságok megszüntetése és az elért eredményekkel és legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos információk megosztása | Illetékes hatóságok
  Nemzeti koordinátorok |
| 2.1.2. | Minden év második negyedéve | A II. melléklet és valamennyi módosításának végrehajtásáról szóló magyarázó dokumentum felülvizsgálata | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok |
| 2.1.3. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | A meglévő finanszírozási programok ismertségének növelésére irányuló tevékenységek | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok |
| 2.1.4. | 2023. első – negyedik negyedév | A fizikai jelenlétet igénylő eljárások adattára (6. cikk (4) bekezdés) | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok |
| 2.1.5. | 2023. negyedik negyedév | A II. mellékletben felsorolt eljárások teljes mértékű online lefolytathatósága | Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2.1.6. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | Hidak építése az SDGR és az új jogalkotási kezdeményezések között azáltal, hogy az új javaslatok által szabályozott közigazgatási eljárásokat a II. melléklet hatálya alá vonja | Bizottság |

Mikor?

Mit?

Ki?

2.1.1.

2023. második negyedév

A II. melléklet szerinti eljárások digitalizálása terén tapasztalható hiányosságok megszüntetése és az elért eredményekkel és legjobb gyakorlatokkal kapcsolatos információk megosztása

Illetékes hatóságok

Nemzeti koordinátorok

2.1.2.

Minden év második negyedéve

A II. melléklet és valamennyi módosításának végrehajtásáról szóló magyarázó dokumentum felülvizsgálata

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

2.1.3.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

A meglévő finanszírozási programok ismertségének növelésére irányuló tevékenységek

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

2.1.4.

2023. első – negyedik negyedév

A fizikai jelenlétet igénylő eljárások adattára (6. cikk (4) bekezdés)

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

2.1.5.

2023. negyedik negyedév

A II. mellékletben felsorolt eljárások teljes mértékű online lefolytathatósága

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.1.6.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Hidak építése az SDGR és az új jogalkotási kezdeményezések között azáltal, hogy az új javaslatok által szabályozott közigazgatási eljárásokat a II. melléklet hatálya alá vonja

Bizottság

2.2. célkitűzés: A határokon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók online eljárásokhoz való hozzáférésének biztosítása

Hivatkozás: A rendelet online eljárásokhoz való, határokon átnyúló hozzáférésről szóló 13. cikke.

Háttér-információk:

A rendelet értelmében a már online működő eljárásoknak is teljes mértékben hozzáférhetőnek kell lenniük a határokon átnyúló felhasználók számára. Ez azt jelenti, hogy ha egy eljárás elérhető egy adott tagállam állampolgára számára, annak minden lépésének elérhetőnek kell lennie a más tagállamokból származó és az ugyanabból a tagállamból származó, de más tagállamban élő, vagy az olyan felhasználók számára, akik korábban már éltek, munkát vállaltak, tanultak vagy vállalkoztak egy másik tagállamban.

A tagállamok szükség esetén alternatív műszaki megoldásokat használhatnak a határokon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók esetében, ám e helyzetekben különösen figyelni kell arra, hogy az eljárás végkimenetele ugyanaz legyen, és az ne járjon a származási tagállamukban jelen lévő nemzeti felhasználók számára kínált szolgáltatásnál nagyobb teherrel.

Bár az interoperábilis Európáról szóló jogi aktus e határidőig még nem biztos, hogy hatályba lép, a nagy beruházásokra való tekintettel a tagállamoknak érdemes lehet úgynevezett interoperabilitási értékeléseket végezniük, hogy felmérjék az informatikai rendszereikben bekövetkező változások hatását az EU határokon átnyúló interoperabilitására. A Bizottság arra is ösztönzi a tagállamokat, hogy kövessék az európai interoperabilitási keretrendszer elveit és ajánlásait annak érdekében, hogy a határokon átnyúló digitális közszolgáltatások előtt ne álljanak akadályok.

Különös figyelmet kell fordítani a határokon átnyúló tevékenységet folytató felhasználókkal szemben fennálló akadályokra; idesorolható például, ha az űrlapok egyes mezőiben megkövetelik az adott országban használt telefonszámok, nemzeti előhívószámok vagy nemzeti irányítószámok megadását, kizárólag határokon átnyúló fizetéseket nem biztosító rendszereken keresztül teljesíthetők a díjfizetések, nem állnak rendelkezésre részletes magyarázatok a határon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók által érthető nyelven, más tagállamban található hatóságoktól származó elektronikus igazolás benyújtására nincs lehetőség, valamint a más tagállamokban kibocsátott elektronikus azonosítási eszközöket nem fogadják el.

Bizonyos területeken (pl. szolgáltatási irányelv, a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv, közbeszerzési irányelvek) – az Európai Unió működéséről szóló szerződésben rögzített megkülönböztetésmentesség elve mellett – már jogi követelménynek számít az, hogy a határokon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók megkülönböztetésmentesen hozzáférjenek az eljárásokhoz.

2020-ban a Bizottság magyarázó feljegyzést adott ki az eljárások határokon átnyúló hozzáférhetőségéről.

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.2.1. | 2023. második negyedév | A fennmaradó akadályok elhárítása (beleértve a Bizottság Fordítószolgálatának támogatásával történő fordítást) és az online eljárások teljes határokon átnyúló hozzáférhetősége felé tett előrehaladásról szóló információk megosztása | Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2.2.2. | 2023. negyedik negyedév | A határokon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára megkülönböztetésmentes módon elérhető online eljárások | Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |

Mikor?

Mit?

Ki?

2.2.1.

2023. második negyedév

A fennmaradó akadályok elhárítása (beleértve a Bizottság Fordítószolgálatának támogatásával történő fordítást) és az online eljárások teljes határokon átnyúló hozzáférhetősége felé tett előrehaladásról szóló információk megosztása

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.2.2.

2023. negyedik negyedév

A határokon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára megkülönböztetésmentes módon elérhető online eljárások

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.3. célkitűzés: Az uniós szintű informatikai eszközök fejlesztéséhez való hozzájárulás, valamint az Európai Bizottság és a nemzeti hatóságok kezelésében álló informatikai eszközök közötti interoperabilitás biztosítása

Hivatkozás: A rendeletnek a kaput támogató IKT-alkalmazásokkal kapcsolatos felelősségről szóló 21. cikke.

Háttér-információk:

Az SDG működését a rendeletben előírtaknak megfelelően többek között a következő technikai eszközök segítik majd: egy keresőeszköz és a segítségnyújtó szolgáltatások közös keresőeszköze, amely az információkhoz, eljárásokhoz és segítségnyújtó szolgáltatásokhoz irányítja a végfelhasználókat; a szolgáltatások minőségével kapcsolatos felhasználói visszajelzésekre szolgáló eszköz; az egységes piacon fennálló akadályokat jelző, felhasználói visszajelzésekre szolgáló eszköz; a hasznos statisztikák összegyűjtését szolgáló eszköz; valamint egy eredménytábla, amely a hatóságok és a Bizottság által használt interfész szerepét tölti be.

A Bizottság 2020 júliusában végrehajtási jogi aktust fogadott el a felhasználói visszajelzésekről és statisztikákról (az (EU) 2020/1121 bizottsági végrehajtási rendeletet), és biztosította, hogy a kapcsolódó eszközök 2020 végéig rendelkezésre álljanak. A nemzeti hatóságoknak biztosítaniuk kellett a végrehajtási jogi aktusnak való megfelelést, rendelkezésre kellett bocsátaniuk az eszközök működéséhez szükséges információkat és a nemzeti weboldalaikon megjelentetett hivatkozások linkjeit. Iránymutatásokat, technikai dokumentációt és támogatást nyújtottak a nemzeti szolgáltatások SDG-platformmal való integrálásához.

A végrehajtási jogi aktust és az iránymutatásokat felül kell vizsgálni annak a követelménynek a fényében, hogy 2023 végére az egész EU-ban teljes mértékben digitális eljárásokat kell bevezetni.

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.3.1. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | A felhasználói statisztikák és visszajelzések gyűjtéséről és megosztásáról szóló SDG végrehajtási rendelet módosítása annak javítása és az online eljárásokkal kapcsolatos statisztikák lefedése érdekében | Bizottság |
| 2.3.2. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | Nyomon követés:






  1. | Visszajelzések és statisztikák gyűjtése valamennyi szolgáltatásról. |

Mikor?

Mit?

Ki?

2.3.1.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

A felhasználói statisztikák és visszajelzések gyűjtéséről és megosztásáról szóló SDG végrehajtási rendelet módosítása annak javítása és az online eljárásokkal kapcsolatos statisztikák lefedése érdekében

Bizottság

2.3.2.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Nyomon követés:

1.

Visszajelzések és statisztikák gyűjtése valamennyi szolgáltatásról.

| 2. | A kapu részét képező nemzeti oldalakon az alábbiakra mutató linkek elhelyezése:






  — | felhasználói visszajelzésekre szolgáló közös eszköz azokon az oldalakon, amelyek nem rendelkeznek visszajelzésekre szolgáló nemzeti szintű eszközzel, |
| --- | --- | --- |

2.

A kapu részét képező nemzeti oldalakon az alábbiakra mutató linkek elhelyezése:

—

felhasználói visszajelzésekre szolgáló közös eszköz azokon az oldalakon, amelyek nem rendelkeznek visszajelzésekre szolgáló nemzeti szintű eszközzel,

| — | a segítségnyújtó szolgáltatások keresőeszköze, |
| --- | --- |

—

a segítségnyújtó szolgáltatások keresőeszköze,

| — | az egységes piacon fennálló akadályokat (SMO) jelző eszköz |
| --- | --- |

—

az egységes piacon fennálló akadályokat (SMO) jelző eszköz

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

2.3.3.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

| — | Az SDG közös informatikai eszközeinek karbantartása és továbbfejlesztése, különös tekintettel a feladatok automatizálására és a fennmaradó jogi követelmények kidolgozására, beleértve az SMO eszköz frissítését és továbbfejlesztését. |
| --- | --- |

—

Az SDG közös informatikai eszközeinek karbantartása és továbbfejlesztése, különös tekintettel a feladatok automatizálására és a fennmaradó jogi követelmények kidolgozására, beleértve az SMO eszköz frissítését és továbbfejlesztését.

| — | A linkeket tartalmazó adattár fenntartása és további javítása annak érdekében, hogy a tagállamok be tudják jelenteni a szükséges adatokat, és lehetőség szerint automatizálják a folyamatot. |
| --- | --- |

—

A linkeket tartalmazó adattár fenntartása és további javítása annak érdekében, hogy a tagállamok be tudják jelenteni a szükséges adatokat, és lehetőség szerint automatizálják a folyamatot.

| — | A keresési lehetőség fenntartása és továbbfejlesztése a vállalkozások és a polgárok uniós és nemzeti információkhoz való hozzáférésének megkönnyítése érdekében. |
| --- | --- |

—

A keresési lehetőség fenntartása és továbbfejlesztése a vállalkozások és a polgárok uniós és nemzeti információkhoz való hozzáférésének megkönnyítése érdekében.

| — | a „Your Europe” tartalomkezelő rendszer karbantartása és továbbfejlesztése annak biztosítása érdekében, hogy az képes legyen megvalósítani az SDG projektben rejlő lehetőségeket |
| --- | --- |

—

a „Your Europe” tartalomkezelő rendszer karbantartása és továbbfejlesztése annak biztosítása érdekében, hogy az képes legyen megvalósítani az SDG projektben rejlő lehetőségeket

Bizottság

2.3.4.

2023. első – negyedik negyedév

Az eljárások digitalizálását támogató közös informatikai eszközök fejlesztése, beleértve az SDG végrehajtási rendelete olyan módosításával összefüggő eszközöket, amelyek a felhasználói statisztikák gyűjtésével és megosztásával kapcsolatosak és a fizikai jelenlétet igénylő eljárási lépések közös adattárát (6. cikk (4) bekezdés)

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

2.3.5.

2023. első – negyedik negyedév

IMI-n keresztül, közigazgatási együttműködés céljából végzett munkafolyamatok (15. cikk)

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.4. célkitűzés: Egyszeri adatszolgáltatás

Hivatkozás: A rendelet 14. cikke.

Háttér-információk:

A Bizottság a tagállamokkal együttműködve létrehoz egy technikai rendszert a rendelet II. mellékletében felsorolt online eljárásokhoz, valamint a szolgáltatási irányelvben (3), a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelvben (4), és két közbeszerzési irányelvben (2014/24/EU és 2014/25/EU) meghatározott eljárásokhoz szükséges igazolások cseréjéhez.

A rendelet előírja, hogy a Bizottság 2022. december 12-ig, majd ezt követően kétévente egyszer felülvizsgálja a rendelet alkalmazását. A Bizottságnak különösen értékelnie kell a 14. cikk hatályát, figyelembe véve az igazolások illetékes hatóságok közötti cseréjével kapcsolatos technológiai, piaci és jogi fejleményeket.

2019-ben és 2021-ben a Bizottság kidolgozta a rendszer architektúráját, és több munkacsomag keretében együttműködött a tagállamokkal a rendszer tervezett közös részei és a nemzeti elemek közötti átjárhatóságot biztosító műszaki és működési megoldásokon. E munka támogatása érdekében a Bizottság tanulmányokat és kísérleti projekteket is végzett.

2022-ben a Bizottság elfogadta a C/2022/5628 végrehajtási rendeletet, amely meghatározza a bizonyítékok határokon átnyúló automatizált cseréjéhez és az „egyszeri adatszolgáltatás” elve alkalmazásához szükséges technikai rendszer műszaki és működési előírásait (az úgynevezett egyszeri adatszolgáltatás technikai rendszere vagy OOTS). A vizsgálóbizottsági eljárás keretében ezt több bizottsági ülésen is megvitatták a tagállamokkal (5). A Bizottság részletes technikai tervdokumentumokat is közzétett, hogy tovább támogassa a tagállamokat az OOTS végrehajtásában. Emellett a Bizottság munkacsoportokat (az SDG koordinációs csoportjának alcsoportjait, valamint az OOTS és az EUDI pénztárca szinergiákkal és interoperabilitással foglalkozó kapcsolattartó csoportját) indított, hogy a tagállamokkal szorosan együttműködve dolgozzanak együtt a célzott témákon, segítve az egyszeri adatszolgáltatás technikai rendszere 2023 decemberéig történő, EU-szerte történő elindításának előkészítését.

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.4.1. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | OOTS fejlesztés:
  Az OOTS, az OOTS közös szolgáltatások első gyártási verziójának kifejlesztése és telepítése, valamint az alábbiakat meghatározó eljárások bevezetésének biztosítása:






  — | azok az adatok, amelyeket a tagállamoknak be kell vinniük a közös szolgáltatásokba: bizonyítékok feltérképezése és adatszolgáltatások, |

Mikor?

Mit?

Ki?

2.4.1.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

OOTS fejlesztés:

Az OOTS, az OOTS közös szolgáltatások első gyártási verziójának kifejlesztése és telepítése, valamint az alábbiakat meghatározó eljárások bevezetésének biztosítása:

—

azok az adatok, amelyeket a tagállamoknak be kell vinniük a közös szolgáltatásokba: bizonyítékok feltérképezése és adatszolgáltatások,

| — | a bevezetendő eljárás portálok és hiteles források. |
| --- | --- |

—

a bevezetendő eljárás portálok és hiteles források.

A technikai rendszer nemzeti oldalának fejlesztése és kiigazítása, beleértve a szükséges operatív intézkedéseket is.

Üzemeltetési, tájékoztató és képzési anyagok készítése a rendszer felhasználói számára.

A munkacsoportok (az SDG koordinációs csoportjának alcsoportjai és az EUDI pénztárca szinergiák és interoperabilitás kapcsolattartó csoportja) által készített eredmények felülvizsgálata.

A WIKI és az OOTSHUB együttműködési felületek használata a projekt és a fejlesztés előrehaladásának és részleteinek megosztására

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.4.2.

2024. első – negyedik negyedév

OOTS gyártás:

A közös szolgáltatások üzemeltetése a gyártásban, és az OOTS közös szolgáltatásoknak egy európai felhőszolgáltatóhoz történő lehetséges átvitelének megfontolása. Befektetés az OOTS közös szolgáltatások továbbfejlesztésébe (beleértve a „Your Europe” portállal való szinergiákat).

Az OOTS tesztelési szolgáltatásainak folytatása és legalább négy nagy tesztelési esemény (Projectathons) szervezése.

Támogatási szolgáltatások nyújtása a tagállamok eGov-portáljainak és hiteles adatforrásainak bevezetéséhez, valamint az EUDI-vel egyeztetett szinergiák megvalósítása

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.4.3.

Minden év második negyedéve

Az OOTS és az SDG jövőbeli ütemterve:

A jövőbeli fejlesztési ütemterv megvitatása és megtervezése, beleértve a Bizottság vagy más európai szervek OOTS-hez való csatlakoztatásának lehetőségét, a felhasználói útvonal javítását, a polgárok és a vállalkozások hozzáférését az összes közigazgatási dokumentumhoz, az EU-tárca és az OOTS összekapcsolását és egyebeket

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

2.4.4.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

OOTS végrehajtási rendelet:

Amennyiben az SDGR értékelése új felismerésekhez vezet, és amennyiben új elemek válnak hozzáférhetővé, módosítani kell a technikai rendszer műszaki és működési előírásait meghatározó végrehajtási jogi aktust a végrehajtási jogi aktus első változata hiányosságainak pótlása érdekében (például a hatáskörök és felhatalmazások tekintetében)

Bizottság

2.4.5.

2023. első – negyedik negyedév

Jelentés:

Megvitatja a Bizottság által a (14. cikk felülvizsgálatáról szóló) jelentéstervezethez benyújtott bemeneti adatokat, és értékelő jelentést nyújt be az SDGR 14. cikkének felülvizsgálatáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

2.4.6.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Az OOTS, valamint a más jogalkotási kezdeményezések keretében létrehozott rendszerek és platformok közötti kapcsolatok és átjárhatóság biztosítása

Bizottság

2.5. célkitűzés: Jelentéstétel a kapu és a belső piac működéséről

Hivatkozás: A rendelet 26., 27. és 36. cikke.

Háttér-információk:

Az SMO-eszköz a rendelet által előirányzott felhasználóbarát online környezet, amely lehetővé teszi a polgárok és vállalkozások számára, hogy névtelenül jelezzék a belső piaci jogaik gyakorlása során felmerülő akadályokat és azokról visszajelzést adjanak. A rendelet értelmében a tagállamok és a Bizottság elemzik és megvizsgálják a felhasználók által az SMO-eszköz segítségével jelzett problémákat, és lehetőség szerint megfelelő módon kezelik azokat.

Például, amint az átjárhatóságról szóló jogszabály (6) hatályba lép és létrejön az Interoperábilis Európa Testület, a határokon átnyúló átjárhatósággal kapcsolatban azonosított problémákról, valamint a lehetséges átjárhatósági megoldásokról értesíteni kell a Testületet, amely javaslatot tehet a szakpolitika végrehajtását támogató projektek létrehozására a hiányzó átjárhatósági megoldások kidolgozása érdekében.

A rendelet azt is előírja, hogy a Bizottságnak online összefoglalókat kell közzétennie az egységes piacon fennálló akadályokat jelző eszközön keresztül beérkező felhasználói bejelentések, a felhasználói statisztikák és a felhasználói visszajelzések alapján feltárt problémákról.

A rendelet emellett előírja, hogy a Bizottság 2022. december 12-ig, majd ezt követően kétévente egyszer felülvizsgálja a rendelet alkalmazását. Ennek értelmében a Bizottságnak az összegyűjtött statisztikák, a felhasználói visszajelzések, valamint az egységes piacon fennálló akadályokat jelző eszközön keresztül beérkező bejelentések alapján értékelő jelentést kell benyújtania az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a kapu és a belső piac működéséről.

A rendelet több olyan eszközt irányoz elő, amelyek a Bizottság segítségére lesznek a közszolgáltatások Unió-szerte végrehajtott digitalizálásával kapcsolatos releváns információk összegyűjtésében. A problémák összefoglaló áttekintései és a kétévente benyújtandó jelentések, csakúgy mint a rendelkezésre álló egyéb eszközök (pl. a korszerűsített egységes piaci eredménytáblában közzétett, kiválasztott mutatókon alapuló statisztikai jelentés, az egységes piacról szóló éves teljesítményjelentés) segítik a Bizottságot abban, hogy megalapozott döntéseket hozzon a belső piac területén. Ezek az eszközök a tagállamokat is segíteni fogják abban, hogy a bejelentett problémákat megfelelő módon kezeljék.

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 2.5.1. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | A visszajelzések és statisztikák nyomon követése, a koordinációs csoporttal folytatott megbeszélést követően az adataikat az SMO-eszközbe tápláló segítségnyújtó szolgáltatások számának növelése és az összefoglaló közzététele | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2.5.2. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | Az SDG nyomon követése az e-kormányzati referenciaértékre építve | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2.5.3. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | Aktív kutatás végzése az SDG (potenciális) felhasználói körében a fejlesztendő prioritási területek meghatározása érdekében | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2.5.4. | 2024. második – negyedik negyedév | A Bizottság által benyújtott jelentéstervezethez nyújtandó bemeneti adatok megvitatása és benyújtása a Parlamentnek és a Tanácsnak | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok |

Mikor?

Mit?

Ki?

2.5.1.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

A visszajelzések és statisztikák nyomon követése, a koordinációs csoporttal folytatott megbeszélést követően az adataikat az SMO-eszközbe tápláló segítségnyújtó szolgáltatások számának növelése és az összefoglaló közzététele

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.5.2.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Az SDG nyomon követése az e-kormányzati referenciaértékre építve

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.5.3.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Aktív kutatás végzése az SDG (potenciális) felhasználói körében a fejlesztendő prioritási területek meghatározása érdekében

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.5.4.

2024. második – negyedik negyedév

A Bizottság által benyújtott jelentéstervezethez nyújtandó bemeneti adatok megvitatása és benyújtása a Parlamentnek és a Tanácsnak

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

3.   Segítségnyújtó szolgáltatások

3.1. célkitűzés: A segítségnyújtó szolgáltatásokkal és azok minőségével kapcsolatos információk hozzáférhetőségének biztosítása

Hivatkozás: A rendelet 7., 11. és 16. cikke.

Háttér-információk:

Az SDG a segítségnyújtó szolgáltatások 2020-ban működésbe helyezett keresőeszköze révén könnyű felhasználói hozzáférést biztosít a segítségnyújtó szolgáltatások széles köréhez, tájékoztatja a felhasználókat arról, hogy mit várhatnak a szolgáltatásoktól, és elvezeti őket a legmegfelelőbb szolgáltatásokhoz.

A III. mellékletben felsorolt segítségnyújtó szolgáltatásokon kívül az SDG-hez az indulás óta önkéntesen csatlakoztak mások is: a Europe Direct, az Európai Fogyasztói Központok, a Szellemitulajdon-jogok Segítőszolgálata és a SOLVIT.

A Bizottság egy ellenőrző listával és az aktuális helyzet értékelésével támogatta a segítségnyújtó szolgálatokat ebben a folyamatban.

Ha a felhasználói igényeknek való megfelelés indokolja, a nemzeti koordinátorok javasolhatják a Bizottságnak, hogy a szolgáltatások közé vegyenek fel részben vagy egészben a magánjog hatálya alá tartozó szervezetek által nyújtott szolgáltatásokat, feltéve, hogy azok megfelelnek a kapu minőségi követelményeinek.

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 3.1.1. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | A segítségnyújtó szolgáltatásokra vonatkozó információk és ezen információk minőségének nyomon követése az összegyűjtött felhasználói visszajelzések és statisztikák segítségével, utánkövetés | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 3.1.2. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | További segítségnyújtási és problémamegoldó szolgáltatások bevonása az I. melléklet hatálya alá | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |

Mikor?

Mit?

Ki?

3.1.1.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

A segítségnyújtó szolgáltatásokra vonatkozó információk és ezen információk minőségének nyomon követése az összegyűjtött felhasználói visszajelzések és statisztikák segítségével, utánkövetés

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

3.1.2.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

További segítségnyújtási és problémamegoldó szolgáltatások bevonása az I. melléklet hatálya alá

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

4.   Promóció

4.1. célkitűzés: A kapu promóciója

Hivatkozás: A rendelet promócióról, névről, logóról és minőségi védjegyről szóló 22. és 23. cikke.

Háttér-információk:

Az SDG 2020. december 12-i elindításával megkezdődött a „Your Europe” logó használata az összes uniós és nemzeti SDG-oldalon.

2020-ban kommunikációs tervet dolgoztak ki az SDG népszerűsítésére. E terv 2021-re egy uniós és nemzeti szintű kampányt irányozott elő, továbbá előírta a „Your Europe” és az SDG részét képező weboldalak promócióját célzó tevékenységek összehangolását is. A kampány részét digitális roadshow-k képezték, amelyek Európa-szerte nemzeti nyelveken tartott online tájékoztató előadásokat foglaltak magukban.

2022-ben értékelték a kampányt és a következő következtetéseket vonták le: a digitális roadshow sikeresen érte el a polgárokat és a vállalkozásokat, a siker kulcsa az volt, hogy a nemzeti koordinátorok nagyon szorosan együttműködtek az SDG-csapattal, a vállalkozóval és a véleményvezérekkel, a jövőbeli kampányok építhetnek a nemzeti koordinátorok és a Bizottság közötti jó együttműködésre. Felmértük a véleményvezérek és a YouTube-kampány hatását (előzetes és utólagos értékelés), amely nagyon jó eredményeket mutatott a kapcsolatteremtés és a márkaépítés tekintetében, így ezt meg kell ismételni.

A többi elérési tevékenység, például a Google keresőhirdetések és a közösségi média szintén jól teljesített, és ez mindig része lesz a jövőbeli kampányoknak.

A 2023–24-es időszakra vonatkozó promóciós tevékenységek fő célkitűzései a következők:

| — | az EU egységes piacán belüli uniós jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos tudatosság további növelése, |
| --- | --- |

—

az EU egységes piacán belüli uniós jogokkal és kötelezettségekkel kapcsolatos tudatosság további növelése,

| — | az európaiak tájékoztatása az egységes piacon belüli uniós és nemzeti jogokról és szabályokról, valamint az európaiak aktív bevonása e jogok érvényesítésébe és a felmerülő problémák bejelentésébe, |
| --- | --- |

—

az európaiak tájékoztatása az egységes piacon belüli uniós és nemzeti jogokról és szabályokról, valamint az európaiak aktív bevonása e jogok érvényesítésébe és a felmerülő problémák bejelentésébe,

| — | a „Your Europe” mint márka népszerűsítése a polgárok és a vállalkozások, különösen a kkv-k és a potenciális vállalkozók körében (az egész EU-ban), |
| --- | --- |

—

a „Your Europe” mint márka népszerűsítése a polgárok és a vállalkozások, különösen a kkv-k és a potenciális vállalkozók körében (az egész EU-ban),

| — | a „Your Europe” és a nemzeti információk (beleértve a jogokat ÉS kötelezettségeket) megtalálhatóságának fokozása, |
| --- | --- |

—

a „Your Europe” és a nemzeti információk (beleértve a jogokat ÉS kötelezettségeket) megtalálhatóságának fokozása,

| — | a felhasználók ösztönzése arra, hogy küldjenek visszajelzést a közszolgáltatásokról, |
| --- | --- |

—

a felhasználók ösztönzése arra, hogy küldjenek visszajelzést a közszolgáltatásokról,

| — | annak bemutatása, hogy a „Your Europe” hogyan jelent hozzáadott értéket a vállalkozások és a polgárok számára. |
| --- | --- |

—

annak bemutatása, hogy a „Your Europe” hogyan jelent hozzáadott értéket a vállalkozások és a polgárok számára.

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.1.1. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | Promóciós tevékenységek, többek között az SDG, a „Your Europe” portál, a kapcsolódó információs rendszer, az SMO-eszköz, a digitalizált eljárások és az OOTS működtetése a polgárok, a kkv-k és a közigazgatás számára, valamint a promóciós tevékenységek sikerének értékelése | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 4.1.2. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | A kommunikációs terv éves felülvizsgálata és a felülvizsgált kommunikációs terv végrehajtása | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 4.1.3. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | A „Your Europe” keresőmotor teljesítményének nyomon követése, és a „Your Europe” keresésen keresztül a nemzeti weboldalak lehető legjobb eredményének biztosítása a szélesebb nyilvánosság számára | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 4.1.4. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | Az OOTS népszerűsítése az EU adatstratégiájával összefüggésben, valamint információs füzetek vagy tájékoztatók biztosítása az illetékes hatóságok számára, amelyekben bemutatják az OOTS, az IMI, az EUCARIS stb. közötti kapcsolatokat | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |

Mikor?

Mit?

Ki?

4.1.1.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Promóciós tevékenységek, többek között az SDG, a „Your Europe” portál, a kapcsolódó információs rendszer, az SMO-eszköz, a digitalizált eljárások és az OOTS működtetése a polgárok, a kkv-k és a közigazgatás számára, valamint a promóciós tevékenységek sikerének értékelése

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

4.1.2.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

A kommunikációs terv éves felülvizsgálata és a felülvizsgált kommunikációs terv végrehajtása

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

4.1.3.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

A „Your Europe” keresőmotor teljesítményének nyomon követése, és a „Your Europe” keresésen keresztül a nemzeti weboldalak lehető legjobb eredményének biztosítása a szélesebb nyilvánosság számára

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

4.1.4.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

Az OOTS népszerűsítése az EU adatstratégiájával összefüggésben, valamint információs füzetek vagy tájékoztatók biztosítása az illetékes hatóságok számára, amelyekben bemutatják az OOTS, az IMI, az EUCARIS stb. közötti kapcsolatokat

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

5.   Transzverzális szempont

Hogyan és mikor?

| | Mikor? | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- | --- |
| 5.1. | 2024. negyedik negyedév | A 2025–2026. évi munkaprogram elfogadása | Bizottság |
| 5.2. | 2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév | SDG és OOTS nyomonkövetési és automatikus jelentési rendszer fejlesztése:
  Automatikus nyomonkövetési és jelentési rendszer kifejlesztése az európai közigazgatások előrehaladásának és digitalizációs szintjének mérésére az SDG és az OOTS rendszerben meglévő adatok alapján | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok |

Mikor?

Mit?

Ki?

5.1.

2024. negyedik negyedév

A 2025–2026. évi munkaprogram elfogadása

Bizottság

5.2.

2023. első negyedév – 2024. negyedik negyedév

SDG és OOTS nyomonkövetési és automatikus jelentési rendszer fejlesztése:

Automatikus nyomonkövetési és jelentési rendszer kifejlesztése az európai közigazgatások előrehaladásának és digitalizációs szintjének mérésére az SDG és az OOTS rendszerben meglévő adatok alapján

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

---

(1)  Amint arra „A harmincéves belső piac” című bizottsági közlemény (COM(2023) 162 final, 2023. március 16.) és „Az EU hosszú távú versenyképessége: kitekintés 2030 utánra” című bizottsági közlemény (COM(2023) 168 final, 2023. március 16.) rámutatott.

(2)  A Technikai Támogatási Eszköz személyre szabott technikai szakértelmet nyújt a tagállamoknak a reformok megtervezése, kidolgozása és végrehajtása érdekében, többek között a nemzeti kormányok digitális átállási menetrendjével kapcsolatban.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2006/123/EK irányelve ( 2006. december 12. ) a belső piaci szolgáltatásokról (HL L 376., 2006.12.27., 36. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2005/36/EK irányelve (2005. szeptember 7.) a szakmai képesítések elismeréséről (HL L 255., 2005.9.30., 22. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

(6)  Interoperable Europe Act Proposal (europa.eu).

---

MELLÉKLET

A 2023–2024-es időszak kiemelt feladatai

2023-ban és 2024-ben az illetékes hatóságok, a nemzeti koordinátorok és a Bizottság továbbra is erőfeszítéseket tesznek az I. és II. melléklet hatálya alá tartozó információk teljességének, hozzáférhetőségének és minőségének biztosítására, valamint a párhuzamosságok csökkentésére és elkerülésére. Folyamatos feladat marad a felhasználói útvonal javítása, valamint a „Your Europe” portál népszerűsítése és annak biztosítása, hogy a „Your Europe” portál a lehető legfelhasználóbarátabb legyen. A Bizottság továbbá hidakat épít az SDGR és az új jogalkotási kezdeményezések között azáltal, hogy az új javaslatok által szabályozott közigazgatási eljárásokat az I., illetve a II. melléklet hatálya alá vonja.

A jelen munkaprogram kiemelt feladatai továbbá:

| | Mit? | Ki? |
| --- | --- | --- |
| 2023 |
| 2.1.4. | A fizikai jelenlétet igénylő eljárások adattára (6. cikk (4) bekezdés) | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok |
| 2.1.5. | A II. mellékletben felsorolt eljárások teljes mértékű online lefolytathatósága | Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2.2.2. | A határokon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára megkülönböztetésmentes módon elérhető online eljárások | Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2.3.5. | IMI-n keresztül, közigazgatási együttműködés céljából végzett munkafolyamatok (15. cikk) | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2.4.1. | Az OOTS és az OOTS közös szolgáltatások első gyártási verziójának kifejlesztése és telepítése, valamint eljárások, eljárási portálok és hiteles források bevezetése | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2024 |
| 1.1.3. | A „Your Europe” portál továbbfejlesztése, hogy felhasználóbarátabbá váljon | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok |
| 2.4.2. | Az EUDI-vel megállapodott szinergiák megvalósítása | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 2.5.1. | Az SMO-eszköznek visszajelzést adó segítségnyújtó szolgáltatások számának növelése | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |
| 3.1.2. | További segítségnyújtási és problémamegoldó szolgáltatások bevonása az I. melléklet hatálya alá | Bizottság
  Nemzeti koordinátorok
  Illetékes hatóságok |

Mit?

Ki?

2023

2.1.4.

A fizikai jelenlétet igénylő eljárások adattára (6. cikk (4) bekezdés)

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

2.1.5.

A II. mellékletben felsorolt eljárások teljes mértékű online lefolytathatósága

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.2.2.

A határokon átnyúló tevékenységet folytató felhasználók számára megkülönböztetésmentes módon elérhető online eljárások

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.3.5.

IMI-n keresztül, közigazgatási együttműködés céljából végzett munkafolyamatok (15. cikk)

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.4.1.

Az OOTS és az OOTS közös szolgáltatások első gyártási verziójának kifejlesztése és telepítése, valamint eljárások, eljárási portálok és hiteles források bevezetése

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2024

1.1.3.

A „Your Europe” portál továbbfejlesztése, hogy felhasználóbarátabbá váljon

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

2.4.2.

Az EUDI-vel megállapodott szinergiák megvalósítása

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

2.5.1.

Az SMO-eszköznek visszajelzést adó segítségnyújtó szolgáltatások számának növelése

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

3.1.2.

További segítségnyújtási és problémamegoldó szolgáltatások bevonása az I. melléklet hatálya alá

Bizottság

Nemzeti koordinátorok

Illetékes hatóságok

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2023.5.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 172/18 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 172/18

---

Az Európai Unió Tanácsa a következő információkat hozza BOUYERI Mohammed, EL HAJJ Hassan Hassan, MELIAD Farah, a „Communist Party of the Philippines” („Fülöp-szigeteki Kommunista Párt”), beleértve a „New People’s Army”-t („Új Néphadsereg”) – „NPA”, a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, 2001. december 27-i 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékében szereplő személyek és csoportok tudomására

(lásd a 2023. február 24-i [KKBP] 2023/422 tanácsi határozat és az [EU] 2023/420 tanácsi végrehajtási rendelet mellékletét)

(2023/C 172/03)

Az Európai Unió Tanácsa a következő információkat hozza (KKBP) 2023/422 tanácsi határozatban (1) és (EU) 2023/420 tanácsi végrehajtási rendeletben (2) felsorolt, fent említett személyek és csoportok tudomására.

2580/2001/EK tanácsi rendelet előírja (3), hogy az érintett személyek és csoportok tulajdonában lévő valamennyi pénzeszközt, egyéb vagyoni értéket és gazdasági erőforrást be kell fagyasztani, valamint hogy semmiféle pénzeszközt, egyéb vagyoni értéket és gazdasági erőforrást nem lehet – sem közvetlenül, sem közvetve – rendelkezésükre bocsátani.

A fent említett személyek és csoportok jegyzékbe vételére vonatkozóan új információk kerültek a Tanács birtokába. Ezen új információk vizsgálatát követően a Tanács azoknak megfelelően módosítani szándékozik az indokolásokat.

Az érintett személyek és csoportok az alábbi címen kérvényezhetik az azon szándékolt indokolásokhoz való hozzáférést, amelyekkel a Tanács a fent említett jegyzéken tartja őket:

| Council of the European Union (Attn: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi, 175 |
| 1048 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Council of the European Union (Attn: COMET designations)

Rue de la Loi, 175

1048 Bruxelles

BELGIQUE

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

A kérelmeket 2023. május 22-ig kell beküldeni.

Az érintett személyek és csoportok bármikor kérelmezhetik a Tanácsnál a jegyzékbe való felvételükről és az ott tartásukról szóló határozat felülvizsgálatát. A kérelmet az igazoló dokumentumokkal együtt a fent megadott címre kell küldeni. E kérelmeket kézhezvételükkor bírálják el. E tekintetben felhívjuk az érintett személyek és csoportok figyelmét arra, hogy a jegyzéket a Tanács a 2001/931/KKBP (4) közös álláspont 1. cikkének (6) bekezdésével összhangban rendszeresen felülvizsgálja.

Felhívjuk az érintett személyek és csoportok figyelmét azon lehetőségre, hogy az érintett tagállam(ok)nak a rendelet mellékletében felsorolt illetékes hatóságainál – az említett rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban – kérelmezhetik a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használatának engedélyezését.

---

(1)  HL L 61., 2023.2.27., 58.

(2)  HL L 61., 2023.2.27., 58. és 37. o.

(3)  HL L 344., 2001.12.28., 70.

(4)  HL L 344., 2001.12.28., 93.

---

Európai Bizottság

| 2023.5.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 172/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2023.5.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 172/20

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2023. május 12.

(2023/C 172/04)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0892 |
| JPY | Japán yen | 147,02 |
| DKK | Dán korona | 7,4484 |
| GBP | Angol font | 0,87020 |
| SEK | Svéd korona | 11,2425 |
| CHF | Svájci frank | 0,9744 |
| ISK | Izlandi korona | 150,30 |
| NOK | Norvég korona | 11,6310 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 23,606 |
| HUF | Magyar forint | 370,98 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,5343 |
| RON | Román lej | 4,9318 |
| TRY | Török líra | 21,3588 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6310 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4702 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5425 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7503 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4534 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 455,02 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 20,9430 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,5722 |
| IDR | Indonéz rúpia | 16 130,23 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,8785 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 60,804 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 37,022 |
| BRL | Brazil real | 5,3844 |
| MXN | Mexikói peso | 19,2067 |
| INR | Indiai rúpia | 89,5200 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0892

JPY

Japán yen

147,02

DKK

Dán korona

7,4484

GBP

Angol font

0,87020

SEK

Svéd korona

11,2425

CHF

Svájci frank

0,9744

ISK

Izlandi korona

150,30

NOK

Norvég korona

11,6310

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

23,606

HUF

Magyar forint

370,98

PLN

Lengyel zloty

4,5343

RON

Román lej

4,9318

TRY

Török líra

21,3588

AUD

Ausztrál dollár

1,6310

CAD

Kanadai dollár

1,4702

HKD

Hongkongi dollár

8,5425

NZD

Új-zélandi dollár

1,7503

SGD

Szingapúri dollár

1,4534

KRW

Dél-Koreai won

1 455,02

ZAR

Dél-Afrikai rand

20,9430

CNY

Kínai renminbi

7,5722

IDR

Indonéz rúpia

16 130,23

MYR

Maláj ringgit

4,8785

PHP

Fülöp-szigeteki peso

60,804

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

37,022

BRL

Brazil real

5,3844

MXN

Mexikói peso

19,2067

INR

Indiai rúpia

89,5200

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---